IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Drugo izvješće o provedbi nacionalnih strateških planova i strateških smjernica Zajednice za ruralni razvoj (2007. - 2013.) /* COM/2013/0640 final */





SADRŽAJ 1........... Kontekst i pregled.......................................................................................................... 4 2........... Provedba prioriteta Zajednice......................................................................................... 7 3........... Izgledi.......................................................................................................................... 13 IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Drugo izvješće o provedbi nacionalnih strateških planova i strateških smjernica Zajednice za ruralni razvoj (2007. - 2013.) Ovo je izvješće drugo izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija o provedbi nacionalnih strateških planova (NSP)[1] i strateških smjernica Zajednice za ruralni razvoj (2007. - 2013.)[2]. Ovo se izvješće Komisije[3] temelji na analizi i procjeni sažetih izvješća koja su države članice (DČ) dostavile 2012.[4] te na drugim dostupnim informacijama, posebno zajedničkim financijskim i fizičkim pokazateljima praćenja te nekim rezultatima Europske mreže za ruralni razvoj. U njemu su sažeti glavni trenutačni razvoji događaja, trendovi i izazovi koji se odnose na provedbu nacionalnih strateških planova i strateških smjernica Zajednice. Važno je napomenuti da su podaci korišteni u sažetim izvješćima DČ-a za 2012. agregati s početka programskog razdoblja od 2007. do kraja 2011. U ovom tekućem izvješću uzete su u obzir prilagodbe NSP-a i povezanih Programa ruralnog razvoja (PRR) koje su slijedile nakon ZPP-ove Zdravstvene provjere (ZP) i Europskog plana za gospodarski oporavak (EPGO)[5] koji su dovršeni 2010. 1. Kontekst i pregled 1.1 Prioriteti Zajednice u vezi s ruralnim razvojem za razdoblje od 2007. do 2013. U veljači 2006. Vijeće Europske unije donijelo je Strateške smjernice za ruralni razvoj za razdoblje od 2007. do 2013.2, uspostavljajući tri glavna tematska prioriteta: Poboljšavanje konkurentnosti poljoprivrednog i šumarskog sektora. Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR[6]) trebao bi doprinijeti snažnom i dinamičnom europskom poljoprivredno-prehrambenom sektoru usmjeravanjem na prioritete prijenosa znanja, modernizacije, inovacija i kvalitete u prehrambenom lancu te na prioritetne sektore za ulaganja u fizički i ljudski kapital. Mjere grupirane u „osi 1” većinom doprinose cilju konkurentnosti PRR-ova. Poboljšanje okoline i ruralnog područja. Radi zaštite i poboljšanja prirodnih resursa EU-a i krajobraza u ruralnim područjima, resursi namijenjeni ovom prioritetu trebaju doprinijeti trima prioritetnim područjima na razini EU-a: biološkoj raznolikosti i očuvanju i razvoju sustava poljoprivrede i šumarstva visoke prirodne vrijednosti te tradicionalnih poljoprivrednih krajobraza, vodi i klimatskim promjenama. Mjere grupirane u „osi 2” PRR-ova većinom doprinose cilju zaštite okoline. Poboljšanje kvalitete života u ruralnim područjima i poticanje diversifikacije ruralnoga gospodarstva. Resursi namijenjeni ovim područjima trebaju doprinijeti sveobuhvatnom prioritetu stvaranja mogućnosti zapošljavanja i uvjeta rasta. Intervencije je potrebno posebno koristiti za promicanje izgradnje kapaciteta, stjecanja vještina i organizacije za razvoj lokalne strategije te za pomoć u osiguravanju da ruralna područja ostanu privlačna i budućim generacijama. U promociji osposobljavanja, informiranja i poduzetništva treba uzeti u obzir posebne potrebe žena, mladeži i starijih radnika. Mjere grupirane u „osi 3” PRR-ova većinom doprinose širim ciljevima ruralnog razvoja zajedno s osi 4. Osim tematskih prioriteta, u strateškim je smjernicama istaknuta i potreba za: - Izgradnju lokalnih kapaciteta za zapošljavanje i diversifikaciju - istovremeno doprinoseći tematskim prioritetima. Ova horizontalna os, zvana još i „os Leader” (os 4), trebala bi igrati važnu ulogu u poboljšavanju upravljanja i aktiviranju endogenog razvojnoga potencijala ruralnih područja kroz lokalne razvojne strategije. - Osiguravanje dosljednosti u programiranju. Treba osigurati najveće moguće sinergije između i unutar osi. Tamo gdje je to primjereno, treba uzeti u obzir ostale strategije na razini EU-a. Treba pokrenuti načine za poboljšavanje upravljanja i provođenja politike. Europske i nacionalne mreže za ruralni razvoj trebaju se ponajprije uspostaviti kao platforma za razmjenu najbolje prakse i ekspertize o svim vidovima oblikovanja, upravljanja i provedbe politike između interesnih skupina. - Komplementarnost instrumenata Zajednice. U svrhu poticanja sinergije između strukturne politike, politike zapošljavanja te politike ruralnog razvoja, DČ bi trebale osigurati komplementarnost i usklađenost mjera koje treba financirati iz različitih fondova EU-a. Te su strateške smjernice osigurale okvir na temelju kojeg su DČ-i pripremili svoj NSP koji prioritete EU-a pretvara u nacionalne te služi kao referenca za PRR-ove. Oni provode prioritete putem skupa odabranih mjera grupiranih u osi (vidi tablicu 1.[7] s popisom mjera po osi). Programi mogu biti nacionalni ili regionalni, a odobrila ih je Komisija 2007. i 2008. Njihova se provedba prati i procjenjuje na temelju Zajedničkog okvira praćenja i evaluacije (ZOPE). 1.2 Pregled proračuna i operativnih ciljeva Ukupni proračun EPFRR-a iznosio je 96,2 milijarde EUR[8] za cijelo programsko razdoblje od 2007. do 2013. nakon dodatka ZPP-ZP-a i EPGO-a od 4,95 milijardi. Kako bi se osigurala uravnotežena strategija, EPFRR ima minimalne razine potrošnje za svaku tematsku os koje se primjenjuju u svakom PRR-u (10 %, 25 % i 10 % za osi 1, 2 i 3). Za os Leader rezerviran je minimum od 5 % (2,5 % za nove DČ) financiranja EU-a za svaki program. S obzirom na to da se EPFRR-om upravlja podijeljeno, dopunjuje ga se nacionalnim javnim financiranjem[9]. Nakon što je je programiranje izvršeno na razini DČ-a, financijska raspodjela među različitim osima, kao i definiranje glavnih ciljeva za 2013., rezultirala je sljedećim, za stanje u prosincu 2011.[10]: - Os 1 „poboljšavanje konkurentnosti poljoprivrednog i šumarskog sektora predstavlja 35 % ukupnog EPFRR-a. Očekuje se da će do 2013. ta os doprinijeti broju od 600 000 projekata ulaganja za modernizaciju poljoprivrednih gospodarstava, poduprijeti 35 000 poduzeća zbog dodavanja vrijednosti poljoprivrednim i šumskim proizvodima te rezultirati brojem od 2,8 milijuna sudionika koji su uspješno završili osposobljavanje vezano uz poljoprivredu i/ili šumarstvo. - Os 2 „poboljšanje okoliša i krajobraza prevladava sa 47 % ukupnog EPFRR-a. Planirani je rezultat imati 47 milijuna ha poljoprivrednog zemljišta pod agrookolišnom upravom, 55 milijuna ha poljoprivrednog zemljišta u manje pogodnim područjima i planinskim područjima kojima su isplaćene naknade za njihova ograničenja, 573 000 ha pošumljenog zemljišta i 1,3 milijuna ha poljoprivrednog zemljišta koje je primilo potporu kako bi udovoljilo zahtjevima mreže NATURA 2000. - Os 3 „kvaliteta života u ruralnim područjima i diversifikacija ruralnoga gospodarstva ima manje od 18 % udjela u ukupnom EPFRR-u. Očekuje se da će do 2013. doprinijeti pružanju poboljšanih usluga za 88 milijuna stanovnika ruralnih područja te pružanju potpora za 28 000 projekata obnove sela. Udio osi Leader iznosi 6 % ukupnog financiranja EPFRR-a. Planira se da najveći udio potpore za provedbu lokalnih razvojnih strategija doprinese diversifikaciji i kvaliteti života (projekti osi 3). Na razini mjera, glavna mjera ostaje potpora za agrookolišna plaćanja (214) koja predstavlja 23 milijarde EUR za cijelo razdoblje. Sljedeće su najvažnije mjere u smislu proračuna potpore za područja s težim uvjetima gospodarenja (211 + 212) s 13,4 milijarde EUR te mjera modernizacije poljoprivrednih gospodarstava (121) koja obuhvaća 11 milijardi EUR. Slika 1.: Financijska sredstva koja je dodijelio EPFRR (2007. - 2013.) programirana mjerom (stanje na kraju 2011.) (milijarda EUR)[11] Za bolji prikaz određenog programiranja ZP-a i EPGO-a dovršenog 2010., na slici 2. prikazana je raspodjela dodatnog proračuna ZP-a i EPGO-a prema različitim prioritetima. Većina financijskih sredstava koncentrirana je u područjima bioraznolikosti (31 % svih sredstava, 1,5 milijardi EUR) i gospodarenja vodama (27 %, 1,3 milijarde EUR). Restrukturiranje mljekarstva dobilo je 15 % od dodatnog proračuna (0,7 milijardi EUR), mjere povezane s klimatskim promjenama predstavljaju 14 % (0,7 milijardi EUR), a mjere povezane s obnovljivom energijom 6 % (0,3 milijarde EUR). Razvoj širokopojasne infrastrukture ostaje važno političko pitanje za ruralna područja. Države članice su stoga odlučile uložiti 35 % financijskih sredstava Europskog paketa za gospodarski oporavak za širokopojasnu mrežu, što je jednako iznosu od 360,4 milijuna EUR od dostupne 1 milijarde EUR. Slika 2.: Raspodjela financijskih sredstava ZPP-ove Zdravstvene provjere i EPGO-a prema novim izazovima (%) Izvor: Tablica 2. iz pratećeg radnog dokumenta za osoblje Komisije[12] Nova financijska sredstva usmjerena prema Programima ruralnog razvoja (PRR-ovi) koja su ZP i EPGO oslobodili dodatak su ukupnom EPFRR-u s ciljem povećanja ukupnog proračuna za rješavanje konkretnih utvrđenih izazova. U mnogim su slučajevima odgovarajući postupci već bili dio početnih programa i njihovo je financiranje povećano kroz ZP i EPGO. 2. Provedba prioriteta Zajednice 2.1 Pregled rezultata, poteškoća i rješenja Ukupni rashodi EPFRR-a koje je ostvarila EU27 DČ krajem 2011. iznosili su 44,5 milijardi EUR[13], što predstavlja 46 % ukupnog proračuna za razdoblje od 2007. do 2013. u iznosu od 96,2 milijarde EUR. S obzirom na to da razmatrani vremenski okvir predstavlja 56 % roka plaćanja (5 godina od ukupno 9[14]), godišnji rashodi ubrzavaju nakon početnog sporog početka tijekom prvih godina programskog razdoblja od 2007. do 2013. Slika među DČ-ima daleko je od homogene (slika 2.): dva su DČ-a imala razine potrošnje oko 70 %, dok su četiri DČ-a potrošila manje od 40 %. Mora se napomenuti da su plaćanja izvršena za obveze prethodnog programskog razdoblja od 2000. do 2006. predviđena u prijelaznim pravilima većinom istekla. Slika 3.: Ukupno izvršenje proračuna EPFRR-a do kraja 2011. u usporedbi s ukupnim dodijeljenim iznosom za razdoblje od 2007. do 2013. Rashodi osi 2 dosegli su optimalnu brzinu, većinom zbog višegodišnje prirode ključnih mjera (agrookoliš, manje pogodna područja) s vraćenim godišnjim plaćanjima. Provedba osi 1 također globalno napreduje. S druge strane, iskorištenost osi 3 ostaje niska, vjerojatno zbog financijskih poteškoća potencijalnih korisnika u dobivanju neophodnog vezanog financiranja. Što se tiče osi 4, primijećen je tipičan spor početak što se objašnjava potrebom da se prvo utvrde lokalne strategije i lokalne akcijske skupine prije bilo kakvih provedbi projekata (vidi tablicu 4.). Slika 4.: Ukupni proračun za ruralni razvoj (EPFRR, milijarda EUR) i udio iskorištenosti do kraja 2011. Ako je fokus izričito na stopi provedbe ZP-a i EPGO-a, 1,27 milijardi EUR od ukupno programiranih 4,95 milijardi EUR potrošeno je do kraja 2011. To predstavlja 26 % od ukupnog iznosa, no vrlo značajno povećanje između 2010. i 2011. (+ 235 %) pokazuje pozitivan trend nakon očekivanog skromnog početka 2010. Promatra li se iskorištenost prema izazovima, vidi se da izazovi povezani s klimatskim promjenama i bioraznolikošću imaju veću iskorištenost u usporedbi s prosjekom (52 %, odnosno 32 %), dok širokopojasna mreža, gospodarenje vodama i obnovljiva energija zaostaju s iskorištenošću od oko 10 %. Veća iskorištenost izazova vezanih uz bioraznolikost i klimatske promjene objašnjava se činjenicom da se ti izazovi pretežno rješavaju mjerama osi 2 koje su u određenoj mjeri već bile uspostavljene. Slika 5.: Ukupni proračun za ruralni razvoj ZP-a i EPGO-a (EPFRR, milijarda EUR) i okvirni udio iskorištenosti do kraja 2011.[15] Razina outputa izmjerena uz pomoć pokazatelja outputa naspram ukupnih ciljeva za 2013. koje su utvrdili DČ-i u svojim programima globalno je u skladu s financijskom razinom provedbe. Cjelokupan skup pokazatelja outputa iznesen je u tablici 3. Opće poteškoće vezane uz provedbu, pronađena rješenja Najčešće pitanje koje DČ-i postavljaju jest gospodarska kriza. Ona je dovela do poteškoća u iskorištenosti mjera u vezi s ulaganjem jer su korisnicima nedostajala vlastita financijska sredstva, poteškoća za podnositelje zahtjeva u dobivanju zajmova i do proračunskih ograničenja koja ograničavaju javne inicijative. U privatnom se sektoru općenito manje riskira pa su neka ulaganja prebačena na manje ambiciozne projekte ili su jednostavno odgođena. Stanje nije slično diljem EU-27, neki DČ-i su i dalje u nepovoljnom stanju, dok se neki od 2008. oporavljaju. Ovo je pitanje utjecalo na os 1, ali se najbolje uočava u osi 3 koja podupire projekte poput infrastrukture kojima je za financiranje i provedbu potrebno više vremena. Za neke se PRR-ove provedbena tijela (upravljačka tijela, agencije za plaćanja) i dalje suočavaju s administrativnim problemima i problemima kapaciteta u rješavanju svih zahtjeva. Nedostatak svijesti i iskustva kod potencijalnih korisnika također može potkopati provedbu, osobito u nekim DČ-ima EU-12 (npr. spor napredak kod mjera povezanih s ljudskim kapitalom, neodgovarajući zahtjevi) ili u cijelom EU-27 nakon uvođenja novih mjera. Neki DČ-i uspostavljaju dovoljno kritične mase aktivnosti obuke/poljoprivrednih savjetodavnih usluga kako bi prevladali ta pitanja, no za to je potrebno vrijeme. Pronađena su rješenja i ona se uz pomoć preinaka znatno uvode u programe, osobito slijedeći preporuke Procjene sredinom razdoblja (PSR). Usprkos gospodarskoj krizi, DČ-i su uveli razne programske prilagodbe kao što su: promjena opsega državnih potpora, razina potpora, interventni tečaj za manje atraktivne mjere, usklađenje postupaka odabira i razgraničenja, povećanje stope sufinanciranja EU-a, alati financijskog inženjeringa poput jamstvenih fondova ili mehanizama koji omogućuju beskamatne zajmove i/ili preraspodjelu financijskih sredstava. U ovoj su fazi određeni i pokrenuti mehanizmi koji osiguravaju komplementarnost između EPFRR-a i strukturnih fondova EU-a. Oblik koji ti mehanizmi poprimaju su crte razgraničenja i koordinacijski mehanizmi (međuministarsko tijelo...). 2.2. Poboljšanje konkurentnosti poljoprivrednog i šumarskog sektora Ukupni rashodi osi 1 EPFRR-a evidentrani za razdoblje od 2007. do 2011. iznose 42 % od njihove ukupne dodjele za razdoblje od 2007. do 2013. (prosjek za EU27). Glavni su rezultati za ovaj cilj, krajem 2011., sljedeći: · Broj sudionika koji su uspješno završili osposobljavanje u području poljoprivrede i/ili šumarstva: 1 353 000 (49 % od procijenjenog cilja za 2013.). · Broj gospodarstava koja uvode nove proizvode ili nove tehnike: 73 600 (29 % od procijenjenog cilja za 2013.). Provedba mjera [16] Mjera 121 (Modernizacija poljoprivrednih gospodarstava) najveća je mjera osi 1 u smislu dodjele proračuna (11 milijardi EUR). Iskorištenost plaćanja ove mjere je 51 % njenog ukupnog proračuna s 220 000 već završenih projekata modernizacije (37 % od cilja za 2013.), uključujući više od 3 000 projekata i 765 milijuna ukupnih ulaganja (privatnih + javnih) kojima je cilj restrukturiranje sektora mljekarstva kroz ZP. Njezina pozitivna iskorištenost dokazuje veliko zanimanje poljoprivrednika za ulaganja. U slučajevima u kojima su stope provedbe bile ispod ciljanih je glavno obrazloženje koje su DČ-i dali bila gospodarska kriza koja je imala negativan učinak na mogućnosti ulaganja gospodarstava. Mjera 123 (Dodavanje vrijednosti poljoprivrednim i šumskim proizvodima), druga najveća mjera osi 1 u smislu dodjele, dosegla je iskorištenost od 35 %, a 15 770 gospodarstava prima potporu (od 35 250 ciljanih za 2013.). Ostale mjere osi 1 predstavljaju sljedeće razine iskorištenosti: 112 (Ustrojavanje mladih poljoprivrednika, 50 % s 100 000 mladih poljoprivrednika koji dobivaju potporu) i 141 (Samoopskrbna poljoprivredna proizvodnja, 51 % i 40 000 samoopskrbnih poljoprivrednih gospodarstava s potporom). 2.3. Poboljšanje okoliša i krajobraza Ukupni rashodi osi 2 EPFRR-a za razdoblje od 2007. do 2011. predstavljaju 58 % od njihove ukupne dodjele. Glavni su rezultati postignuti za ovaj cilj krajem 2011. sljedeći: · 50 milijuna ha pod uspješnim upravljanjem zemljištem koje doprinosi bioraznolikosti; · 32 milijuna ha za poboljšanje kvalitete vode ili · 40 milijuna ha za poboljšanje kvalitete tla[17]. Provedba mjera Tri najveće mjere u smislu dodjele proračuna su ujedno one s najvećom iskorištenošću među mjerama osi 2: 211 (Plaćanja za područja s prirodnim ograničenjima poljoprivrednicima u planinskim područjima, s iskorištenošću od 74 %), 212 (Plaćanja poljoprivrednicima u područjima s prirodnim ograničenjima, osim planinskih područja, s iskorištenošću od 67 %) te 214 (Agrookolišna plaćanja, s iskorištenošću od 58 %). Mjerama 211 i 212 zajedno se podupire 52,8 milijuna ha, a agrookoliš podupire 41[18] milijun ha, uključujući 4, odnosno 5,2 milijuna za izazove vezane uz klimatske promjene i bioraznolikost kroz ZP[19]. U smislu financijske iskorištenosti, te mjere slijede mjere 215 (Dobrobit životinja, s financijskom iskorištenošću od 50 % i sa 144 650 ugovora koji su do sada dobili potpore) i 221 (Prvo pošumljavanje poljoprivrednog zemljišta, s financijskom iskorištenošću od 41 % i s 165 600 ha pošumljenog zemljišta do sada). 2.4. Poboljšanje kvalitete života u ruralnim područjima i poticanje diversifikacije ruralnoga gospodarstva Ukupni rashodi osi 3 EPFRR-a za razdoblje od 2007. do 2011. predstavljaju 31 % od njihove ukupne dodjele za razdoblje od 2007. do 2013., sa značajnim razlikama među DČ-ima (vidi tablicu 4.). Prema DČ-ima, glavni elementi koji objašnjavaju sporu iskorištenost su financijska kriza (nestašica privatnih i nacionalnih/lokalnih financijskih sredstava) i neki administrativni zahtjevi (obveze kontrole, dugi postupci za zahtjeve i odabire). Nadalje, u nekim se DČ-ima provedba osi 3 odvija isključivo preko koncepta Leader pa su stoga i kašnjenja u provedbi koncepta Leader utjecale na iskorištenost osi 3. Glavni su rezultati postignuti za ovaj cilj krajem 2011. sljedeći: · Os 3 doprinijela je stvaranju radnih mjesta (više od 20 000) u kontekstu sve veće nezaposlenosti u ruralnim područjima[20] · Stanovništvo u ruralnim područjima koje ima koristi od poboljšanih usluga koje podupire EPFRR: 62 milijuna ljudi[21] · Dodatnih 3,5 milijuna kućanstava u ruralnim područjima ima mogući pristup internetu. Provedba mjera[22] Najveće mjere osi 3 u smislu ukupnih dodjela sredstava su 321 (Osnovne usluge za gospodarstvo i ruralno stanovništvo, financijska iskorištenost od 31 % i 35 400 dovršenih projekata, uključujući 550 projekata za povećanje širokopojasne infrastrukture u ruralnim područjima koje podupire EPFRR) i 322 (Obnova i razvoj sela, financijska iskorištenost od 42 % i 27 700 sela u kojima su se održale aktivnosti obnove). Među najvećom iskorištenošću mjera u osi 3 možemo navesti 341 (Stjecanje vještina, animiranje i provedba lokalnih razvojnih strategija) sa 41 % i 5 600 dovršenih projekata te mjeru 323 (Očuvanje i unapređenje ruralnog nasljeđa) s iskorištenošću od 30 % i sa 48 400 do sada dovršenih projekata. 2.5. Izgradnja lokalnih kapaciteta za zapošljavanje i diversifikaciju Krajem 2011. dovršen je odabir Lokalnih akcijskih grupa (LAG) u 25 DČ-a. Sada postoji ukupno 2 323[23] LAG-a. Ovaj se broj udvostručio u usporedbi s konceptom Leader+ i pola državnih područja po prvi puta provodi pristup Leader. Zbog činjenice da je proces odabira LAG-a završen relativno kasno, mnogi su od odabranih LAG-ova tek počeli provoditi projekte vezane uz njihovu lokalnu razvojnu strategiju. To objašnjava nisku financijsku iskorištenost EPFRR-ove osi 4 koja predstavlja 18 % ukupne dodjele za ovu os za programsko razdoblje, ali dolazi do značajnog povećanja posljednjih tromjesečnih rashoda. Neki su DČ-i ukazali na posebne poteškoće. Uključivanje koncepta Leader u glavne tokove posebno je izmijenilo pristup podrazumijevajući važne administrativne prilagodbe (administrativni preustroj, osposobljavanje osoblja). 3. Izgledi Za mnoge je programe provedba stvarno započela tek 2008. Brojke su za naredne godine pokazale ubrzanje i do kraja 2011. ukupna se financijska iskorištenost skoro odvijala prema planu unatoč nekim nepovoljnim uvjetima kao što je gospodarska situacija. Mnogi će PRR-ovi uspjeti u potpunosti potrošiti svoj proračun EPFRR-a. Za pojedinačne je programe većina pitanja provedbe sada riješena. Mnoge su izmjene PRR-a izvršene kako bi se ispravile poteškoće na koje se naišlo prvih godine provedbe, preuzele preporuke iz procjena sredinom razdoblja i uključila dodatna financijska sredstva kojima se rješavaju novi izazovi (Zdravstvena provjera) i gospodarska kriza (Europski paket za gospodarski oporavak). Očekuje se da će neka preusmjeravanja među osima maksimalno povećati iskorištenost, ali u vezi s najmanjom stopom potrošnje za svaku os. No nekoliko bi PRR-ova, posebno u EU-12, moglo imati problema s ispunjavanjem najmanje stope potrošnje za os 4 zbog kasne provedbe koncepta Leader. U smislu ciljeva politike, s još četiri godine preostale za provedbu, ciljevi postavljeni u programima globalno dobro napreduju za os 1 i os 2, dok za osi 3 i 4 realizacija i dalje lagano zaostaje, no trendovi su globalno pozitivni. Konkretnije, u osi 1 je već dovršeno 220 000 projekata modernizacije (37 % od cilja za 2013.), a kao rezultat različitih mjera koje podupiru ulaganja 73 600 gospodarstava uvelo je nove proizvode ili tehnike (29 % od procijenjenog cilja za 2013.). U osi 2 su mjere usmjerene na pitanja okoliša do sada provedene na 41 milijuna hektara (87 % od cilja za 2013.). U osi 3 dovršeno je 35 400 projekata osnovnih usluga za gospodarstvo i ruralno stanovništvo (40 % cilja za 2013.), a 19 000 mikro poduzeća dobilo je potporu ili je osnovano (25 % od cilja za 2013.). Konačno, do sada je 55 000 projekata koncepta LEADER (os 4) (25 % cilja za 2013.) dobilo potporu. Zajednički okvir praćenja i evaluacije redovito osigurava korisne informacije za izvješćivanje i praćenje napretka programske provedbe i postignuća. Preliminarne brojke za 2012. pokazuju da većina programa osi 3 i 4, u kojima je još do kraja 2011. iskorištenost bila niska, nadoknađuje propušteno. [1] Vidi glavu II. poglavlje II. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 od 20. rujna 2005. o potporama ruralnom razvoju Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR). [2] Odluka Vijeća od 20. veljače 2006. o strateškim smjernicama Zajednice za ruralni razvoj (programsko razdoblje od 2007. do 2013.) (2006/144/EZ). [3] Vidi članak 14. „Izvješće Komisije” Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 od 20. rujna 2005. [4] Vidi članak 13. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 od 20. rujna 2005. U tim se sažetim izvješćima iznosi napredak u provedbi nacionalnih strateških planova i ciljeva, kao i doprinos ostvarivanju strateških smjernica Zajednice. [5] Vidi http://ec.europa.eu/agriculture/healthcheck/index_fr.htm za informacije o ZPP-ovoj Zdravstvenoj provjeri i Europskom planu za gospodarski oporavak te za pristup povezanom zakonodavstvu donesenom 2009. [6] Uredba Vijeća (EZ) br. 1698/2005 od 20. rujna 2005. o potporama ruralnom razvoju Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR). [7] Sve su tablice predstavljene u radnom dokumentu za osoblje Komisije. [8] Od 2007. se proračun EPFRR-a za programsko razdoblje 2007. - 2013. povećao (posebno od strane ZP-a i EPGO-a) na 96,2 milijarde EUR. [9] Svi se financijski podaci u izvješću odnose samo na EPFRR. [10] Dio sredstava dodijeljenih konceptu LEADER, tehnička pomoć i izravna plaćanja proporcionalno su dodijeljeni trima glavnim osima na donjim slikama i tablici. [11] Vidi tumač mjera u tablici 1. radnog dokumenta Komisije o osoblju [12] Iznosi planirani za inovacije preraspodijeljeni su među drugim izazovima [13] Plaćanja DČ-u koja se odnose na kalendarske godine 2007., 2008., 2009., 2010. i 2011. To se ne može usporediti s 5. financijskim izvješćem Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi EPFRR-a koji se temelji na financijskoj godini. [14] Plaćanja se mogu izvršiti 2 godine nakon posljednje obveze (2013.), dakle do kraja 2015. [15] Na temelju podataka o praćenju od ZOPE-a 2011. [16] Vidi tablicu 4. za raspodjelu na spol i dob u skladu s čl. 81. stavkom 3. uredbe 1698/2005 [17] Pokazatelj rezultata od ZOPE-a, isto bi područje moglo dati doprinos za nekoliko izazova. [18] Obveze samo od 2007. nadalje [19] Ovisno o prirodi praksi upravljanja zemljištem definiranih u programu, dodatne bi se prakse mogle prakticirati na istom hektaru [20] Nezaposlenost je globalno narasla sa 7,1 % 2007. godine na 10,1 % 2011. u slabo naseljenim ruralnim područjima i sa 7 % 2007. godine na 8,5 % 2011. u srednje naseljenim područjima (izvor: Eurostat) [21] To uključuje potencijalno stanovništvo koje ima koristi od tih usluga [22] Vidi tablicu 4. za raspodjelu na spol i dob u skladu s člankom 81. stavkom 3. Uredbe 1698/2005. [23] Nakon dovršenja postupaka odabira LAG-a za RO i BG 2012.