Preporuka za

PREPORUKU VIJEĆA

o provedbi općih smjernica za ekonomske politike država članica čija je valuta euro

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 136. u vezi s člankom 121. stavkom 2.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika, a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža, a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

(1)Za održavanje i jačanje razvoja europodručja nužni su trajni napori u području politika za poticanje uravnotežene prilagodbe u privatnom i javnom sektoru i jačanje potencijala rasta gospodarstva u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju. Proces ekonomskog oporavka u europodručju već je u tijeku, no usporavaju ga posljedice nedavnih gospodarskih i financijskih kriza, uključujući postojeće vanjsko uravnoteženje , visoku razinu javnog i privatnog duga i s njome povezane pritiske za razduživanje, i dalje prisutnu strukturnu nefleksibilnost na domaćim tržištima rada i tržištima proizvoda, visoku nezaposlenost i nisko povjerenje te još uvijek slaba ulaganja. Napredak u provedbi reformi utvrđen za svaku državu članicu u pojedinačnim preporukama do sada nije bio dovoljno ambiciozan.

(2)Europodručje je više od pukog zbroja svojih članica. Gospodarstva europodručja međusobno su tijesno povezana, što naglašava potrebu za snažnijim usklađenjem fiskalnih, financijskih i strukturnih politika. Politike na razini europodručja trebale bi biti usmjerene na poticanje rasta i istodobno osigurati da se ne ugrozi napredak postignut u području uravnoteženja. Države članice europodručja imaju posebnu odgovornost za učinkovitu provedbu okvira upravljanja koji je proteklih godina znatno ojačan. To iziskuje pojačani uzajamni pritisak radi potpore provedbi nacionalnih reformi i razborite fiskalne politike. Potrebno je i pojačano ocjenjivanje nacionalnih reformi iz perspektive europodručja, internalizacija mogućih prelijevanja i poticanje politika koje su od posebne važnosti za dobro funkcioniranje ekonomske i monetarne unije.

(3)Provedba ambicioznih strukturnih reformi kojima se moderniziraju gospodarstva i potiče konkurentnost i potencijal rasta još uvijek je nedostatna u europodručju. Među državama članicama postoje znatne razlike s obzirom na razmjere neravnoteža koje su postojale prije krize, njihov položaj u poslovnom ciklusu i dostupni fiskalni prostor. Unatoč poboljšanjima na tržištima rada i određenom napretku u reformama usmjerenima na povećanje otpornosti tržišta rada, stope nezaposlenosti i dalje su visoke te postoji opasnost od kronične dugoročne nezaposlenosti, što dovodi do daljnjeg slabljenja socijalne situacije u najranjivijim državama. Vanjsko uravnoteženje je u tijeku, no napredak je nejednak te je izostalo usklađenje velikih suficita tekućeg računa. Ambiciozne strukturne reforme tržišta rada i tržišta proizvoda omogućile bi potrebne gospodarske prilagodbe unutar europodručja te potaknule rast u državama u kojima se te reforme provode. Reforme dovode do povećanja stope zaposlenosti i snižavanja cijena za potrošače te tako pridonose i većoj socijalnoj uključenosti. Budu li se provodile zajednički u svim državama članicama, strukturne reforme mogu donijeti korist europodručju u cjelini zbog pozitivnih učinaka prelijevanja trgovinskim i financijskim kanalima. To bi potaknulo i odabir odgovarajućih politika u ostatku europodručja. Tematske rasprave Euroskupine mogu potpomoći ovaj proces ocjenjivanjem i komparativnom analizom reformi i njihova učinka na europodručje u cjelini. To se može postići na temelju najbolje prakse, sporazumom o zajedničkim načelima dobrih reformi te uzajamnim pritiskom. U pogledu procesa prilagodbe na nacionalnoj razini, a time i u pogledu funkcioniranja europodručja, osobito je važno redovito praćenje napretka u provedbi reformi u državama članicama u kojima postoje prekomjerne neravnoteže i neravnoteže koje zahtijevaju odlučno djelovanja.

(4)Jedan je od ključnih izazova politika s kojim se suočava europodručje smanjenje državnog duga primjenom odgovorne fiskalne politike. Zahvaljujući konsolidacijskim naporima posljednjih godina fiskalna situacija u europodručju se poboljšala, no usklađenje fiskalnih politika i dalje je ispod optimalne razine. U nekim državama članicama europodručja još uvijek je nužno nastaviti provoditi fiskalnu prilagodbu kako bi se smanjila izrazito visoka razina duga. U drugim državama postoji veći manevarski prostor koji se može iskoristiti za poticanje domaće potražnje s posebnim naglaskom na ulaganja; time bi se potaknuo domaći rast i europodručje u cjelini. Fleksibilnost koja je ugrađena u pravila Pakta o stabilnosti i rastu državama članicama omogućuje da olakšaju strukturne reforme i ulaganja i istodobno se pridržavaju dogovorenih zajedničkih pravila. Fiskalne strategije još ne pogoduju u dovoljnoj mjeri rastu. U području prihoda postoji dodatni prostor za poboljšanje učinkovitosti poreznih sustava i smanjenje poreznog opterećenja rada unatoč povećanom usklađenju u Euroskupini. U području rashoda potrebno je staviti veći naglasak na javna ulaganja na temelju pouzdane analize troškova i koristi, te druge javne rashode s jakim i pozitivnim učincima rasta. Revizije potrošnje ukazuju na potrebu povećanja učinkovitosti u javnoj upravi. Tom bi procesu pridonijeli učinkoviti nacionalni fiskalni okviri.

(5)Uvjeti na financijskom tržištu u europodručju poboljšavaju se, no unatoč tome krediti privatnom sektoru i dalje su ograničeni, a financijska tržišta ostaju fragmentirana. To koči ulaganja u europodručju. Kao posljedica toga nastao je velik investicijski jaz pri čemu postoji potreba i za materijalnim i za nematerijalnim ulaganjima. Plan ulaganja EU-a pruža mogućnosti za pokretanje ulaganja i njihovo usmjeravanje u produktivne svrhe. Međutim, učinak plana ulaganja i proširenog programa Europske središnje banke za kupnju imovine bit će veći ako se upotpuni mjerama u širem financijskom sektoru usmjerenima na ponovno oživljavanje protoka kredita, produbljivanje kapitalnih tržišta i jačanje dugoročnog financiranja gospodarstva. U tijeku je dovršetak bankarske unije koji će se podržati primjenom jedinstvenih pravila i dosljednog regulatornog pristupa. Bolje integriranim i učinkovitijim tržištima kapitala mobilizirala bi se dodatna sredstva za ulaganja, europsko gospodarstvo bi postalo manje ovisno o bankama, a njegove financijske strukture bi postale uravnoteženije i stabilnije.