C 160/108

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 160/13)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O STANDARDNOJ IZMJENI JEDINSTVENOG DOKUMENTA

„Εύβοια” (Evia)

PGI-GR-A1559-AM01

Datum obavijesti: 18. siječnja 2022.

OPIS I RAZLOZI ZA ODOBRENU IZMJENU

1. Poboljšanje organoleptičkih svojstava vina

Razlog: predloženom izmjenom poboljšava se i proširuje opis organoleptičkih svojstava vina kako bi se potrošačima pružio precizniji opis proizvoda.

Izmjene se uvode u odjeljke pod naslovima „Opis vina” i „Povezanost sa zemljopisnim područjem” dodavanjem informacija ispod naslova „Podaci o proizvodu”.

2. Dodavanje sorti grožđa Viognier i bijeli Moschato u bilo kojem omjeru u sortni sastav bijelih vina (suho, polusuho, poluslatko i slatko)

Razlog: te su sorte vrlo dobro prilagođene predmetnom području, a njihovom vinifikacijom dobivaju se visokokvalitetna vina.

Eksperimentalni nasadi sorti Viognier i bijeli Moschato zasađeni u prošlosti i nedavno te vinifikacija u suradnji s Poljoprivrednim fakultetom u Ateni rezultirali su izvrsnim vinima i svojstvima koja se mogu pripisati posebnim značajkama vinograda na našem području. Te su se sorte dobro prilagodile lokalnim uvjetima uzgoja. Značajke bijelih vina proizvedenih od sorti Viognier, Vidiano i bijeli Moschato podudaraju se sa značajkama bijelih vina iz tehničke dokumentacije za oznaku zemljopisnog podrijetla „Evia”, a čak mogu biti i izraženije.

Sorta bijeli Moschato daje prozirnu žutozelenu boju sa zlatnim odsjajima. Miris je složen i sastoji se od voća i svježeg grožđa, limuna, naranče i drugog citrusnog cvijeća, ružinih latica i meda. Odlikuje se punim i voćnim okusom te limunskom kiselošću i dugotrajnim završnim okusom.

Sorta Viognier daje prozirnu žutozelenu boju sa zelenim do zlatnim odsjajima. Miris je izražajan s intenzivnim citrusom, koštuničavim voćem i tropskim voćem koje zaokružuju cvjetovi limuna i naranče. Odlikuje se bogatim, punim i voćnim okusom te uravnoteženom kiselošću i dugotrajnim, složenim, punim završnim okusom.

Te sorte upotrebljavaju se i u proizvodnji bijelih vina (suho, polusuho, poluslatko i slatko) koja ispunjavaju trenutačna očekivanja potrošača te su od posebnog komercijalnog interesa. Mogu se vinificirati zasebno ili u kombinaciji s drugim preporučenim bijelim sortama koje se uzgajaju na predmetnom području (Savatiano, Assyrtiko, Roditis).

3. Dodavanje sorte grožđa Viognier u sortni sastav crnih vina (suho, polusuho, poluslatko i slatko) i pojašnjenje omjera

Crno vino sa ZOZP-om „Evia” (suho, polusuho, poluslatko i slatko) dobiva se od grožđa sorti Mandilaria (Kountoura Mavri), Vradyano, Agiorgitiko, Liatiko, Karampraimis, Ritino, Cabernet Sauvignon, Syrah, Grenache rouge i Merlot u bilo kojem omjeru. Sorta Viognier može se dodati u omjeru do 10 % u kombinaciji s ostalim sortama.

Razlog: dodaju se riječi „u bilo kojem omjeru” radi pojašnjenja sortnog sastava proizvoda. Dodavanjem sorte Viognier dobivaju se vina niže kiselosti, čime se poboljšava kvaliteta ZOZP-a „Evia”. Kad se sorta bijelog grožđa Viognier uzgaja i vinificira zajedno s crnim sortama koje su dopuštene za crno vino, poprima svojstva prezrelog prosušenog crnog voća oštre kiselosti, pun, bogat okus, čvrstu strukturu i meke baršunaste tanine zato što je sorta Viognier prezrela na dan berbe.

4. Dodavanje riječi „u bilo kojem omjeru” u sortni sastav ružičastih vina (suho, polusuho, poluslatko i slatko)

Razlog: dodaju se riječi „u bilo kojem omjeru” radi pojašnjenja sortnog sastava proizvoda.

5. Dodavanje sorte Vradyano u jedinstveni dokument

Sorta Vradyano dodaje se u jedinstveni dokument za sva vina. Ispuštena je pogreškom iako je bila navedena u specifikaciji proizvoda.

6. Uklanjanje zahtjeva o smještaju vinograda na nadmorskoj visini većoj od 10 metara

Točnije:

„Razgraničeno područje za proizvodnju vina sa ZOZP-om ‚Evia’ nalazi se unutar administrativnih granica regionalne jedinice (ranije prefektura) Evia.”

Razlog: teroar otoka Evia dijelom je otočni, a dijelom pod utjecajem planinskog krajolika. Vinogradi se tradicionalno protežu od mora do podnožja triju velikih planina: Dirfi, Telethrio i Ochi. Vinogradi uz more daju vino istih karakterističnih svojstava kao i oni smješteni na nadmorskoj visini većoj od 10 metara ili čak u unutrašnjosti jer morski povjetarac puše kroz njih prema unutrašnjosti i obrnuto nakon što ga skrene prirodna planinska barijera. Vina proizvedena od grožđa iz vinograda unutar administrativnih granica regionalne jedinice Evia trebaju imati pravo na upotrebu ZOZP-a „Evia”.

Mijenja se odjeljak pod naslovom „Razgraničeno područje”.

7. Ažuriranje tehničke dokumentacije za ZOZP „Evia”

Sljedeće izmjene unose se u specifikaciju proizvoda i jedinstveni dokument radi ažuriranja tehničke dokumentacije:

(a) poboljšanje opisa u odjeljku pod naslovom „Povezanost sa zemljopisnim područjem”;

(b) dodavanje i zamjena nacionalnih odredbi o primjenjivim zahtjevima i kontrolama za vina sa ZOI-jem i ZOZP-om; te

(c) izmjena podataka nadležnih kontrolnih tijela.

Izmijenjeni su odjeljci pod naslovom „Povezanost sa zemljopisnim područjem”, „Primjenjivi zahtjevi” i „Kontrole – podaci kontrolnih tijela i organizacija”.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1. Naziv(i)

Εύβοια (Evia)

2. Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOZP – zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla

3. Kategorije proizvoda od vinove loze

1. Vino

4. opis vina

—

1. Suho bijelo vino

KRATAK OPIS

Izgled: bljedozelene boje limuna.

Miris: aromatska paleta uključuje intenzivne mirise kruške, zelene jabuke, dinje, ananasa, manga, marelice i bijele breskve.

Okus: limunska svježina zaokružena voćnim naknadnim okusom. Ako su prisutne sorte Sauvignon Blanc, Viognier ili Malagouzia, miris je intenzivan i podsjeća na grejp, limetu, mango, marakuju i limunsku travu s natruhama bilja i svježe pokošene trave. Bogatog je i voćnog okusa s izraženom kiselošću i složenim završnim okusom.

— Najmanja ukupna alkoholna jakost: 11,5 % vol.

— Najmanja prirodna alkoholna jakost: 11,0 % vol.

— Ukupan sadržaj šećera (g/l): najviše 9,0

— Najveća ukupna kiselost: 7,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

— Za najveću alkoholnu jakost primjenjuju se vrijednosti predviđene u relevantnom zakonodavstvu EU-a.

— Ako je sadržaj šećera veći od 4 g/l, primjenjuju se pravila iz dijela B Priloga III. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2019/33. Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u% vol.) 11,5 Najmanja ukupna kiselost 3,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) 18 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) 200

2. Polusuho bijelo vino

KRATAK OPIS

Izgled: bljedozlatne boje sa zelenim odsjajima.

Miris: aromatska paleta uključuje intenzivne mirise ruže, ličija, papra, metvice, đumbira, karamele i začina.

Okus: bogat okus s intenzivnim cvjetnim mirisima i začinima. Uravnotežena kiselost u ugodnom je kontrastu s bogatim okusom i stvara dugotrajan završni okus.

— Najmanja prirodna alkoholna jakost: 11,0 % vol.

— Ukupan sadržaj šećera (g/l): najmanje 4,5 – najviše 17,5

— Najveća ukupna kiselost: 7,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

— Za najveću alkoholnu jakost primjenjuju se vrijednosti predviđene u relevantnom zakonodavstvu EU-a.

— Ako je sadržaj šećera veći od 12 g/l, primjenjuju se pravila iz dijela B Priloga III. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2019/33.

— Najveći dopušteni sadržaj sumporova dioksida iznosi 250 miligrama po litri za bijela vina sa sadržajem šećera od najmanje 5 grama po litri izraženo kao zbroj glukoze i fruktoze (sukladno odstupanju iz Dijela B. Priloga I. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2019/934. Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u% vol.) 11,5 Najmanja ukupna kiselost 3,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) 18 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) 250

3. Poluslatko bijelo vino

KRATAK OPIS

Izgled: žutozelene boje koja se starenjem može pretvoriti u zlatnu boju srednjeg intenziteta.

Miris: aromatska paleta složena je s notama dinje, ananasa, breskve, marelice i citrusnih cvjetova.

Okus: voćni okus s istim aromatskim svojstvima kao i miris. Srednje punoće.

— Najmanja prirodna alkoholna jakost: 11,0 % vol.

— Ukupan sadržaj šećera (g/l): najmanje 12,5 – najviše 45

— Najveća ukupna kiselost: 7,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

— Za najveću alkoholnu jakost primjenjuju se vrijednosti predviđene u relevantnom zakonodavstvu EU-a.

— Najveći dopušteni sadržaj sumporova dioksida iznosi 250 miligrama po litri za bijela vina sa sadržajem šećera od najmanje 5 grama po litri izraženo kao zbroj glukoze i fruktoze (sukladno odstupanju iz Dijela B. Priloga I. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2019/934. Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u% vol.) 11,5 Najmanja ukupna kiselost 3,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) 18 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) 250

4. Slatko bijelo vino

KRATAK OPIS

Izgled: jarke zlatne boje.

Miris: aromatska paleta sastoji se od složenih koncentriranih mirisa ruže, meda, cvjetova naranče i bilja s natruhama karamele s maslacem. Mirisi se razvijaju starenjem, a sadržavaju grožđice, slatke začine, čokoladu, karamelu i lješnjak.

Okus: prilično sladak, ali dobre kiselosti; vrlo intenzivni mirisi ruže, meda, breskve, karamele i maslaca.

Baršunasta tekstura i dobro strukturiran dugotrajni završni okus.

— Najmanja prirodna alkoholna jakost: 11,0 % vol.

— Ukupan sadržaj šećera (g/l): najmanje 45

— Najveća ukupna kiselost: 7,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

— Za najveću alkoholnu jakost primjenjuju se vrijednosti predviđene u relevantnom zakonodavstvu EU-a.

— Najveći dopušteni sadržaj sumporova dioksida iznosi 250 miligrama po litri za bijela vina sa sadržajem šećera od najmanje 5 grama po litri izraženo kao zbroj glukoze i fruktoze (sukladno odstupanju iz Dijela B. Priloga I. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2019/934. Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u% vol.) 11,5 Najmanja ukupna kiselost 3,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) 18 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) 250

5. Suho crno vino

KRATAK OPIS

Izgled: tamne boje rubina, koja starenjem može postati crvena ili ciglastocrvena, te s ljubičastim odsjajima.

Miris: aromatska paleta sastoji se od intenzivnog i složenog bukea od šljive, trešnje, višnje, duda, marelice, začina i papra te uravnoteženih mirisa bačve.

Okus: bogat i pikantan, s baršunastim taninima i dobrom kiselosti. Baršunasta tekstura i dugotrajan završni okus.

— Najmanja ukupna alkoholna jakost: 12,0 % vol.

— Najmanja prirodna alkoholna jakost: 11,5 % vol.

— Ukupan sadržaj šećera (g/l): najviše 9,0

— Najveća ukupna kiselost: 7,0 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

— Za najveću alkoholnu jakost primjenjuju se vrijednosti predviđene u relevantnom zakonodavstvu EU-a.

— Ako je sadržaj šećera veći od 4 g/l, primjenjuju se pravila iz dijela B Priloga III. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2019/33. Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u% vol.) 12,0 Najmanja ukupna kiselost 3,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) 20 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) 150

6. Polusuho crno vino

KRATAK OPIS

Izgled: tamne boje rubina, koja starenjem može postati crvena ili ciglastocrvena, te s ljubičastim odsjajima.

Miris: aromatska paleta sastoji se od mirisa duda, šljive, trešnje i jagode.

Okus: srednje punoće, donekle sladak, s nježnim taninima. Zadržava se srednje dugo.

— Najmanja prirodna alkoholna jakost: 11,5 % vol.

— Ukupan sadržaj šećera (g/l): najmanje 4,5 – najviše 17,5

— Najveća ukupna kiselost: 7,0 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

— Za najveću alkoholnu jakost primjenjuju se vrijednosti predviđene u relevantnom zakonodavstvu EU-a.

— Ako je sadržaj šećera veći od 12 g/l, primjenjuju se pravila iz dijela B Priloga III. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2019/33.

— Najveći dopušteni sadržaj sumporova dioksida iznosi 200 miligrama po litri za crna vina sa sadržajem šećera od najmanje 5 grama po litri izraženo kao zbroj glukoze i fruktoze (sukladno odstupanju iz Dijela B. Priloga I. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2019/934. Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u% vol.) 12,0 Najmanja ukupna kiselost 3,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) 20 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) 200

7. Poluslatko crno vino

KRATAK OPIS

Izgled: tamne boje rubina, koja starenjem može postati crvena ili ciglastocrvena, te s ljubičastim odsjajima.

Miris: aromatska paleta sastoji se od mirisa duda, šljive, trešnje i jagode.

Okus: srednje punoće, jasne slatkoće. Polusladak završni okus.

— Najmanja prirodna alkoholna jakost: 11,5 % vol.

— Ukupan sadržaj šećera (g/l): najmanje 12,5 – najviše 45

— Najveća ukupna kiselost: 7,0 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

— Za najveću alkoholnu jakost primjenjuju se vrijednosti predviđene u relevantnom zakonodavstvu EU-a.

— Najveći dopušteni sadržaj sumporova dioksida iznosi 200 miligrama po litri za crna vina sa sadržajem šećera od najmanje 5 grama po litri izraženo kao zbroj glukoze i fruktoze (sukladno odstupanju iz Dijela B. Priloga I. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2019/934. Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u% vol.) 12 Najmanja ukupna kiselost 3,5 Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) 20 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) 200

8. Slatko crno vino

KRATAK OPIS

Izgled: tamne boje rubina, koja starenjem može postati crvena ili ciglastocrvena, te s ljubičastim odsjajima.

Miris: aromatska paleta sastoji se od složenih mirisa šljive, duda, višnje, tamne čokolade i vanilije.

Okus: sladak, s blagim taninima, dobre kiselosti i mirisa šljive, borovnice i džema od trešanja te vanilije. Dugotrajan sladak završni okus.

— Najmanja prirodna alkoholna jakost: 11,5 % vol.

— Ukupan sadržaj šećera (g/l): najmanje 45

— Najveća ukupna kiselost: 7,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

— Za najveću alkoholnu jakost primjenjuju se vrijednosti predviđene u relevantnom zakonodavstvu EU-a.

— Najveći dopušteni sadržaj sumporova dioksida iznosi 200 miligrama po litri za crna vina sa sadržajem šećera od najmanje 5 grama po litri izraženo kao zbroj glukoze i fruktoze (sukladno odstupanju iz Dijela B. Priloga I. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2019/934. Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u% vol.) 12,0 Najmanja ukupna kiselost 3,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) 20 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) 200

9. Suho ružičasto vino

KRATAK OPIS

Izgled: široka paleta boja u rasponu od boje lososa srednjeg intenziteta do intenzivno ružičaste s ljubičastim odsjajima.

Miris: aromatska paleta sastoji se od mirisa jagode, šipka i trešnje bigarreau.

Okus: svjež i voćni okus, s mirisima jagode i šipka; oštre kiselosti uz pikantnost crvenog papra. Dugotrajan završni okus.

— Najmanja ukupna alkoholna jakost: 11,5 % vol.

— Najmanja prirodna alkoholna jakost: 11,0 % vol.

— Ukupan sadržaj šećera (g/l): najviše 9,0

— Najveća ukupna kiselost: 7,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

— Za najveću alkoholnu jakost primjenjuju se vrijednosti predviđene u relevantnom zakonodavstvu EU-a.

— Ako je sadržaj šećera veći od 4 g/l, primjenjuju se pravila iz dijela B Priloga III. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2019/33. Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u% vol.) 11,5 Najmanja ukupna kiselost 3,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) 18 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) 200

10. Polusuho ružičasto vino

KRATAK OPIS

Izgled: široka paleta boja u rasponu od boje lososa srednjeg intenziteta do intenzivno ružičaste s ljubičastim odsjajima.

Miris: aromatska paleta sastoji se od mirisa jagode i trešnje.

Okus: svjež i voćni okus, s mirisima jagode i blage slatkoće. Zadržava se srednje dugo.

— Najmanja prirodna alkoholna jakost: 11,0 % vol.

— Ukupan sadržaj šećera (g/l): najmanje 4,5 – najviše 17,5

— Najveća ukupna kiselost: 7,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

— Za najveću alkoholnu jakost primjenjuju se vrijednosti predviđene u relevantnom zakonodavstvu EU-a.

— Ako je sadržaj šećera veći od 12 g/l, primjenjuju se pravila iz dijela B Priloga III. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2019/33.

— Najveći dopušteni sadržaj sumporova dioksida iznosi 250 miligrama po litri za ružičasta vina sa sadržajem šećera od najmanje 5 grama po litri izraženo kao zbroj glukoze i fruktoze (sukladno odstupanju iz Dijela B. Priloga I. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2019/934. Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u% vol.) 11,5 Najmanja ukupna kiselost 3,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) 18 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) 250

11. Poluslatko ružičasto vino

KRATAK OPIS

Izgled: široka paleta boja u rasponu od boje lososa srednjeg intenziteta do intenzivno ružičaste s ljubičastim odsjajima.

Miris: aromatska paleta sastoji se od mirisa jagode i trešnje.

Okus: svjež i voćni okus, s mirisima jagode i dobre slatkoće. Zadržava se srednje dugo.

— Najmanja prirodna alkoholna jakost: 11,0 % vol.

— Ukupan sadržaj šećera (g/l): najmanje 12,5 – najviše 45

— Najveća ukupna kiselost: 7,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

— Za najveću alkoholnu jakost primjenjuju se vrijednosti predviđene u relevantnom zakonodavstvu EU-a.

— Najveći dopušteni sadržaj sumporova dioksida iznosi 250 miligrama po litri za ružičasta vina sa sadržajem šećera od najmanje 5 grama po litri izraženo kao zbroj glukoze i fruktoze (sukladno odstupanju iz Dijela B. Priloga I. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2019/934. Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u% vol.) 11,5 Najmanja ukupna kiselost 3,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) 18 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) 250

12. Slatko ružičasto vino

KRATAK OPIS

Izgled: široka paleta boja u rasponu od boje lososa srednjeg intenziteta do intenzivno ružičaste s ljubičastim odsjajima.

Miris: aromatska paleta sastoji se od mirisa jagode i trešnje.

Okus: voćni i sladak, s mirisima jagode. Zadržava se srednje dugo.

— Najmanja prirodna alkoholna jakost: 11,0 % vol.

— Ukupan sadržaj šećera (g/l): najmanje 45

— Najveća ukupna kiselost: 7,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

— Za najveću alkoholnu jakost primjenjuju se vrijednosti predviđene u relevantnom zakonodavstvu EU-a.

— Najveći dopušteni sadržaj sumporova dioksida iznosi 250 miligrama po litri za ružičasta vina sa sadržajem šećera od najmanje 5 grama po litri izraženo kao zbroj glukoze i fruktoze (sukladno odstupanju iz Dijela B. Priloga I. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2019/934. Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u% vol.) 11,5 Najmanja ukupna kiselost 3,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) 18 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) 250

5. Postupci proizvodnje vina

5.1. Posebni enološki postupci

1. Proizvodnja crnog vina

Ograničenja u pogledu proizvodnje vina

Vino sa ZOZP-om „Evia” proizvodi se tradicionalnim metodama proizvodnje crnog vina. Ako se sorta Viognier dodaje u omjeru do 10 %, vinificira se zajedno s drugim sortama upotrebom tradicionalnih metoda proizvodnje crnog vina.

2. Proizvodnja ružičastog vina

Ograničenja u pogledu proizvodnje vina

Ružičasto vino sa ZOZP-om „Evia” proizvodi se primjenom najsuvremenije tehnologije za proizvodnju ružičastog vina; tijekom alkoholne fermentacije temperatura ne smije prijeći 20 °C.

3. Posebni enološki postupci za proizvodnju vina

Poseban enološki postupak

Doslađivanje je dopušteno za polusuha, poluslatka i slatka vina u skladu s primjenjivim odredbama (Dio D. Priloga I. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2019/934).

4. Sustavi uzgoja vinove loze

Postupak uzgoja

Vinova loza uzgaja se u obliku kordonca ili vaze, a način obrezivanja ovisi o sorti.

5. Proizvodnja bijelog vina

Ograničenja u pogledu proizvodnje vina

Bijelo vino sa ZOZP-om „Evia” proizvodi se primjenom najsuvremenije tehnologije za proizvodnju bijelog vina; tijekom alkoholne fermentacije temperatura ne smije prijeći 20 °C.

5.2. Najveći prinosi

1. Najveći prinos u hektolitrima krajnjeg proizvoda po hektaru

96 hektolitara po hektaru

2. Najveći prinos u kilogramima grožđa po hektaru

12 000 kilograma grožđa po hektaru

6. Razgraničeno zemljopisno područje

Razgraničeno područje za proizvodnju vina sa ZOZP-om „Evia” nalazi se unutar administrativnih granica regionalne jedinice (ranije prefektura) Evia.

7. Glavne sorte vinove loze

Cabernet Sauvignon N

Grenache Blanc B

Grenache Rouge N

Merlot N

Sauvignon Blanc B

Syrah N

Viognier B

Agiorgitiko N

Aidani Aspro B

Vradyano N

Karampraimis N

Liatiko N

Malagouzia B

Mandilaria Aspri B

Monemvassia B – Monovassia, Monomvassitiko

Moschato Aspro B

Moschofilero N – Mavrofilero

Ritino N

Roditis Rs – Alepou

Savatiano Β – Doumprena Aspri, Kountoura Aspri, Perachoritiko, Sakeiko

8. Opis povezanosti

8.1. Povijesne, kulturne, socijalne i gospodarske veze

A. Povijesna povezanost

Kao što je zabilježeno u Ilijadi, uzgoj vinove loze u toj je regiji bio razvijen još u Homerovo vrijeme. Drevno ime za Eviju (Euboea) bilo je Abantis, prema imenu njezinih stanovnika. Abanti su bili prvo prethistorijsko grčko pleme koje se nastanilo na Eviji, posebno oko Halkide (Chalcis) i Eretrije, od 2100. do 1900. pr. Kr. Prema mitu ime su dobili po nimfi Abi. Bili su ratnički narod koji je, među ostalim, sudjelovao u Trojanskom ratu pod vodstvom kralja Elefenora. Veliki pjesnik Homer nekoliko puta spominje Eviju i određena područja kao što je Istaia kao mjesta na kojima se uzgaja grožđe.

Sljedeći ulomak Theognisa iz Megare (784., 892.) govori o drevnoj tradiciji uzgoja vinove loze na Eviji:

„ηλθον δ’ Ευβοιης απελοειν πεδιον... και Ληλαντου δ’αγαθον κειρεται οινοπεδου.”

Prijevod: „Stigao sam na Eviju, područje bogato vinovom lozom. U lijepom Lilantiju proizvode se velike količine vina.”

I vinogradi u pokrajini Karistiji imaju tradiciju koja se gubi u tajnovitosti vremena. Posebno u drugoj polovici 20. stoljeća imali su vodeću ulogu u gospodarstvu regije. Trgovci iz Karistije prodavali su mošt na tržnicama u Volosu i Solunu. Tisuće drvenih bačava punih mošta bilo je natovareno na velike kaike u luci Karystos.

Geograf Stephanus iz Bizanta u 6. stoljeću opisao je Kymi na Eviji kao grad, a tijekom razdoblja zapadne vladavine (1204.–1470.) bio je poznat i kao luka (Porto Chimi).

Na kraju razdoblja osmanske vladavine Kymi se gospodarski razvijao prije svega zahvaljujući proizvodnji i prodaji vina. Grad je teško nastradao tijekom Rata za neovisnost 1821., u kojem je aktivno sudjelovao. Nakon osamostaljenja postao je glavni grad pokrajine Karistije. Gospodarstvo Kymija bilo je na vrhuncu od tridesetih godina do kraja 19. stoljeća zahvaljujući trgovanju lokalnim poljoprivrednim proizvodima (vino, ulje, svila) te ugljenom. Izvoz vina prije svega u Francusku donio je bogatstvo Kymiju.

B. Kulturne, socijalne i gospodarske veze

Vinova loza i vino od davnina su neodvojivo povezani s kulturnim, socijalnim i gospodarskim životom lokalnog stanovništva. Ta povezanost postoji i danas, kao što se može vidjeti na događanjima i konferencijama organiziranima za promociju vina te lokalnih kulturnih tradicija.

Konkretno, Evia danas ima tri „vinske ceste” koje pokrivaju čitav otok i svih 17 organiziranih vinarija.

Osim toga, otočke vinarije sudjeluju na svim europskih događajima za promociju vinu kao što su događaji otvorenih vrata i Europski dan vinskog turizma.

Vino ima važnu ulogu i u gospodarstvu otoka kao dominantan proizvod poljoprivrednog i obrtničkog sektora te u turizmu u sklopu vinskog turizma.

8.2. Zemljopisno okruženje i zemljopisno podrijetlo

Vina sa ZOZP-om „Evia” proizvode se unutar administrativnih granica regionalne jedinice Evije (vidjeti kartu).

Evia je drugi po veličini grčki otok i šesti po veličini otok Sredozemlja. Proteže se duž sjeveroistočne obale središnje Grčke (Stera Ellada) od Malijskog zaljeva do obala Atike, a od kopna ga razdvaja Eubejski zaljev. Sjeverna i sjeveroistočna obala otoka graniče s Egejskim morem.

Evia je podijeljena na male, prirodno izolirane regije, međusobno razdvojene velikim strmim planinama koje zauzimaju većinu otoka: Telethrio na sjeveru, Dirfi u središnjem dijelu otoka i Ochi na jugu. Između njih nalaze se plodne ravnice kao što su Psachna i Lilantio, male doline i obalni pojasevi s uvalama (zaljev Karystos, Styra itd.).

23°48’56.14" istočne zemljopisne dužine

38°33’42.68" sjeverne zemljopisne širine

Površina: 3 661,64 km2

Reljef

Područje je veliko, a tla i teren raznoliki. Vinogradi se uzgajaju na početnoj nadmorskoj visini od 10 m, pa do najviše visine od 600 m na planini Dirfi (1 745 m). Vinova loza tradicionalno se sadila na najplodnijim ravnicama, no danas se sadi na strmim padinama zbog dobre odvodnje i veće izloženosti sunčevoj svjetlosti. Većina vinograda nalazi se na padinama.

Tlo

Geološki gledano Evia je nastavak Atike. Tlo se uglavnom sastoji od škriljavca, a prisutne su i brojne geološke formacije. Čini se da su tijekom kvartara u razdoblju kenozoika, u kojem se otok odvojio od kontinenta, vulkani bili vrlo aktivni.

Tla su pjeskovita, muljevito-pjeskovita, muljevita, pjeskovito-glinena i glinena. Tla u vinogradima srednje su teksture (SL, SLC) neutralne pH-vrijednosti i s malo kalcijeva karbonata.

Klima

Meteorološki podaci pokazuju da je klima regije sredozemna. Prosječna godišnja temperatura iznosi 18,4 °C, u ljetnim mjesecima 24,9 °C, a zimi 10,5 °C. Najviša prosječna temperatura izmjerena je u srpnju, a najniža u siječnju.

Prosječna količina padalina iznosi oko 600 mm, a raspodijeljena je uobičajeno za sredozemne klime, tj. veća količina mjeri se u razdoblju od listopada do travnja. Teoretska razina evapotranspiracije jednaka je količini padalina u zimskim mjesecima, no viša je tijekom vegetativnog ciklusa. U regiji prevladavaju snažni sjeveroistočni vjetrovi, posebno zimi, dok su u proljeće i ljeto slabijeg do srednjeg intenziteta.

8.3. Podaci o proizvodu

Klima u kombinaciji s vrstama tla, sortama grožđa, načinima uzgoja i metodama proizvodnje vina pridonose karakterističnim svojstvima vina sa ZOZP-om „Evia”.

Bijela su vina svjetlozelene boje, ponekad s nježnom žutom nijansom. Paleta mirisa uključuje citruse, cvijeće i zrelo voće. Potječu od posebnih svojstava upotrijebljenih sorti i područja njihova uzgoja jer se profil mijenja ovisno o lokaciji i vrsti tla. Na nepcu se osjeća dobra dubina te završni okus koji potječe i od upotrijebljenih sorti i od povoljnog dozrijevanja.

Ružičasta vina ističu se bogatom paletom boja te jarkim ili intenzivnim nijansama koje potječu od upotrijebljenih sorti i područja uzgoja. Imaju i moćan buke kojim dominiraju cvijeće i crveno voće. Uravnoteženost svih vrsta ružičastih vina (suho, polusuho, poluslatko i slatko) izvrsna je uglavnom zahvaljujući dobroj kiselosti.

Mlada crna vina imaju intenzivnu tamnocrvenu boju s tamnoljubičastim odsjajima, odnosno s odsjajima ciglastocrvene boje nakon višegodišnjeg starenja te složen miris s notama crnog ribiza, trešnje, crnog voća i natruhama papra. Punog su okusa s nježnim taninima i snažnim, dugotrajnim voćnim naknadnim okusom.

Vina sa ZOZP-om „Evia” osvojile su nagrade na međunarodnim natjecanjima (Challenge International du Vin, France; Decanter, London UK; AWC, Beč; IWSC, London UK; TEXSOM International Wine Awards, SAD; Sommeliers Choice Awards, UK; SMV international wine championship, Kanada).

8.4. Uzročna povezanost

Vina za ZOZP-om „Evia” duguju svoju jedinstvenost posebnim svojstvima područja (tlo, klima, utjecaj vjetrova ljeti) u kombinaciji sa sortama koje se uzgajaju i metodama uzgoja.

Razgraničeno zemljopisno područje za proizvodnju vina sa ZOZP-om „Evia” ima različite vrste tla i klimatske uvjete koji su posebno pogodni za dozrijevanje mnogih sorti grožđa. Na ravnicama zbog klimatskih uvjeta prevladavaju bijele sorte, dok su crne češće na padinama triju planina (Telethrio na sjeveru, Dirfi na središnjem dijelu otoka i Ochi na jugu).

Vjetrovi su posebno obilježje područja koje na zapadu graniči s Eubejskim zaljevom, a na istoku s Egejskim morem. Vlažan morski zrak sudara se s planinama i naglo podiže, što uzrokuje promjenu temperature i obrtanje njegova smjera. Zato su vjetrovi povoljni, a temperaturne razlike između dana i noći (do 10 stupnjeva) dobre su na cijelom otoku, posebno tijekom mjeseci kad dolazi do dozrijevanja.

Vina proizvedena na otoku Eviji svoja visokokvalitetna svojstva duguju raznolikosti tla u regiji koja mogu biti pjeskovita, muljevito-pjeskovita, muljevita, pjeskovito-glinena i glinena.

Slično tomu, uzimajući u obzir makroklimatske uvjete područja podrijetla te interakcije s topografijom i tlom, bijelo i ružičasto grožđe daju vina s karakterističnim svojstvima mjesta na kojem se uzgajaju. Sorte Sauvignon Blanc, Moschato i Malagouzia dozrijevaju tijekom druge dekade u kolovozu, sorte Assyrtiko i Viognier tijekom treće dekade u kolovozu, a sorte Roditis i Savatiano u drugoj polovici rujna. Vina proizvedena od sorte Sauvignon Blanc odlikuju se mirisima voća, posebno breskve, a u manjoj mjeri zelenim značajkama. Međutim, znatno se razlikuju od vinograda do vinograda, pa vinari imaju još više izbora. Na primjer, teža tla ističu zelene značajke, dok lakša tla ističu mirise zrelog voća. Sorta Malagouzia obično daje vina intenzivnog cvjetnog bukea i snažno ističe aromatsku paletu ako se kombinira s drugim sortama. Osim toga, na mjestima gdje grožđe dozrijeva kasnije, od sorti Malagouzia, Aidani Aspro i Athiri mogu se proizvesti vina s bukeom citrusnog voća u kombinaciji s bogatim, dugotrajnim okusom. Vina proizvedena od sorte Assyrtiko bogatog su okusa i strukture, visoke kiselosti i prepoznatljivog mirisa koji varira od mirisa cvijeća do citrusa. Kad se bijela sorta Moschato uzgaja na muljevito-pjeskovitom, muljevitom ili pjeskovito-glinenom tlu, nastaju složeni mirisi voća i svježeg grožđa, limuna, naranče i drugih citrusnih cvjetova, ružinih latica i meda. Odlikuje se punim i voćnim okusom te limunskom kiselošću i dugotrajnim završnim okusom.

Bijela sorta Viognier daje intenzivan miris citrusa, koštuničavog voća i tropskog voća zaokruženima cvjetovima limuna i naranče. Odlikuje se bogatim, punim i voćnim okusom te uravnoteženom kiselošću i dugotrajnim, složenim, punim završnim okusom.

Posebna mikroklima Evije i njezin utjecaj na proizvedena vina vrlo su vidljivi i kod crnih vina. Tipičan primjer je uspješnost sorte Syrah koja ima više namjena jer se može upotrebljavati za proizvodnju visokokvalitetnih crnih i ružičastih vina. Sorta Syrah zato se upotrebljava na širem području regije Evije kako bi se dobila vina intenzivnog mirisa i koncentracije mirisa koja se mijenja ovisno o lokaciji vinograda. Vinogradi na pjeskovito-muljevitim tlima daju vina nježnog mirisa, dok vina nastala od grožđa na tlu bogatom glinom i s manje kalcijeva karbonata imaju snažan fenolni karakter. Ako se bijela sorta Viognier uzgaja i vinificira uz crvene sorte s istog područja, prije svega uz sortu Syrah, dozrijeva ranije nego Syrah. Zato je grožđe Viognier prezrelo na dan berbe. Takvom kombinacijom/koordinacijom dobivaju se crna vina sa svojstvima prezrelog crnog voća oštre kiselosti. Međutim, vina prvenstveno imaju zaokružen, bogat okus, čvrstu strukturu i meke baršunaste tanine ako se vinificiraju zajedno sa sortom Viognier.

Slično tomu, uzimajući u obzir makroklimatske uvjete područja podrijetla te interakcije s topografijom i tlom, crno grožđe daje vina s karakterističnim svojstvima mjesta na kojem se uzgaja. Posebne klimatske i morfološke značajke Evije iskorištavaju se na najbolji način kod sorti Mandilaria (Kountoura Mavri), Vradyano, Karampraimis, Ritino, Cabernet Sauvignon, Grenache rouge i Merlot kako bi se proizvela složena vina dobrog fenolnog potencijala, zaokruženih mekih tanina i bogatog okusa.

Ružičasta vina s Evije koja se uglavnom proizvode od sorti Mandilaria (Kountoura Mavri), Vradyano, Karampraimis, Ritino, Cabernet Sauvignon, Grenache rouge, Merlot i Syrah zasađenih u vinogradima blizu mora ističu se svojom tamnom ružičastom bojom, složenim mirisom crvenog voća i bogatim okusom jer dobro dozrijevaju. Međutim, kad se sade na malim nagibima u unutrašnjosti otoka, kasno dozrijevaju i daju vina svjetloružičaste boje, svježeg mirisa i karakteristične kiselosti.

9. Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Odstupanja

Pravni okvir:

Zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Članak 5. stavak 1. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 o dopuni Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za zaštitu oznaka izvornosti, oznaka zemljopisnog podrijetla i tradicionalnih izraza u sektoru vina, postupka podnošenja prigovora, ograničenja upotrebe, izmjena specifikacija proizvoda, poništenja zaštite te označivanja i prezentiranja.

Odstupanja

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

U članku 4. točki (c) Zajedničke ministarske odluke br. 392169/20.10.1999 o utvrđivanju općih pravila o upotrebi izraza „lokalno vino” pri opisivanju stolnog vina (Službeni list, serija II., br. 1985/8.11.99), kako je izmijenjena Zajedničkom ministarskom odlukom br. 321813/29.8.2007 (Službeni list, serija II., br. 1723/29.8.2007), navodi se sljedeće:

„Stolna vina za koja se izraz ‚lokalno vino’ može upotrebljavati s oznakom zemljopisnog podrijetla koja označuje pokrajinu, prefekturu ili vinogradarsko područje koje je manje od prefekture proizvode se u vinarijama koje se nalaze u predmetnoj prefekturi ili u susjednim prefekturama”. Konkretno, vina sa ZOZP-om „Evia” mogu se proizvoditi u vinarijama u regionalnoj jedinici (ranije prefektura) Eviji ili u susjednoj regionalnoj jedinici (ranije prefektura) Viotiji.

Dodatne odredbe u pogledu označivanja vina

Pravni okvir:

Zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe u pogledu označivanja

Opis uvjeta:

A. Izrazi koji se odnose na određene načine proizvodnje

Članak 53. stavci 1., 2. i 6. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 o dopuni Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za zaštitu oznaka izvornosti, oznaka zemljopisnog podrijetla i tradicionalnih izraza u sektoru vina, postupka podnošenja prigovora, ograničenja upotrebe, izmjena specifikacija proizvoda, poništenja zaštite te označivanja i prezentiranja.

Dodatne odredbe u pogledu označivanja vina

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe u pogledu označivanja

Opis uvjeta:

A. Izrazi koji se odnose na određene načine proizvodnje

U člancima 3. i 4. Ministarske odluke br. 280557/9.6.2005. o utvrđivanju vremena dozrijevanja, starenju i stavljanju na tržište vina sa zaštićenom oznakom izvornosti vrhunske kvalitete i lokalnih vina te izraza koji se upotrebljavaju u njihovu označivanju koji se odnose na proizvodne metode ili metode pripreme tih vina (Službeni list, serija II., br. 818/15.6.2005) utvrđuju se pravila za upotrebu sljedećih izraza:

— „ΝΕΟΣ ΟΙΝΟΣ” ili „ΝΕΑΡΟΣ ΟΙΝΟΣ” (MLADO VINO),

— „ΩΡΙΜΑΝΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” ili „ΩΡΙΜΑΣΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” (DOZRIJEVALO U BAČVI),

— „ΠΑΛΑΙΩΜΕΝΟΣ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” ili „ΠΑΛΑΙΩΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” (STARJELO U BAČVI),

— „ΟΙΝΟΠΟΙΗΘΗΚΕ ΚΑΙ ΩΡΙΜΑΣΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” ili „ΟΙΝΟΠΟΙΗΣΗ ΚΑΙ ΩΡΙΜΑΝΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” (VINIFICIRANO I DOZRIJEVALO U BAČVI),

— „ΟΙΝΟΠΟΙΗΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” ili „ΟΙΝΟΠΟΙΗΘΗΚΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ” (VINIFICIRANO U BAČVI).

B. Oznaka godine berbe na etiketi

Ako se izrazi „ΝΕΟΣ ΟΙΝΟΣ” ili „ΝΕΑΡΟΣ ΟΙΝΟΣ” („MLADO VINO”) koriste u označivanju vina, obvezno je navesti godinu berbe u skladu s člankom 1. stavkom 2. ministarske odluke br. 280557/9.6.2005 o utvrđivanju vremena dozrijevanja, starenju i stavljanju na tržište vina sa zaštićenom oznakom izvornosti vrhunske kvalitete i lokalnih vina te izraza koji se upotrebljavaju u njihovu označivanju koji se odnose na proizvodne metode ili metode pripreme tih vina (Službeni list, serija II., br. 818/15.6.2005).

C. Tradicionalni izrazi

— Tradicionalni izrazi u skladu s Ministarskom odlukom br. 235309/7.2.2002 o odobrenju tradicionalnih izraza koji se upotrebljavaju za vina (Službeni list, serija II., br. 179/19.2.2002) koja su povezana s oznakom izvornosti ili oznakom zemljopisnog podrijetla.

U skladu s tom ministarskom odlukom sljedeći se tradicionalni izrazi smiju upotrebljavati pri označivanju vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla (ZOZP) „Evia”:

ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΛΕΥΚΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ / Blanc de blancs (Bijelo vino od bijelog grožđa), ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΕΡΥΘΡΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ / Blanc de noir (Bijelo vino od crnog grožđa), ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΕΡΥΘΡΩΠΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ ili ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΓΚΡΙΖΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ / Blanc de gris (Bijelo vino od ružičastog grožđa ili bijelo vino od grožđa pinot sivi), ΚΟΚΚΙΝΕΛΙ / kokineli (Kokineli), ΟΙΝΟΣ ΛΟΦΩΝ / Vin de collines (Vino s brjegova), ΟΙΝΟΣ ΠΛΑΓΙΩΝ / Vin de coteaux (Vino s obronaka).

D. Ograničenja koja se odnose na nazive sorti

Odlukom br. 311498/10.7.2009 (Službeni list, serija II., br. 1493/23.7.2009) zabranjuje se tiskanje naziva sorte „Monemvassia” na etiketama i ambalaži bijelih vina.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/2021/prodiagrafes_evia170122.pdf

(1) SL L 9, 11.1.2019., str. 2.