HR ECB-PUBLIC  
 
MIŠLJENJE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE 
od 18. rujna 2015.  
o konverziji kredita u švicarskim francima 
(CON/2015/32) 
 
Uvod i pravna osnova 
Hrvatska Vlada je dana 10. rujna 2015. službeno uputila Hrvatskom saboru izmjene i dopune Zakona o 
potrošačkom kreditiranju i Zakona o kreditnim institucijama (dalje u tekstu 'prijedlog zakona') s 
prijedlogom donošenja zakona po hitnom postupku. Hrvatska tijela se nisu savjetovala s Europskom 
središnjom bankom (ESB) o prijedlogu zakona. 
Nadležnost ESB-a za davanje mišljenja utemeljena je na posljednjem odjeljku članka 127. stavka 4. i 
članku 282. stavku 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, s obzirom da se prijedlog zakona odnosi 
na valutna pitanja, te tako đer sadrži pravila koja se primjenjuju na financijske institucije u mjeri u kojoj 
takva pravila zna čajno utje ču na stabilnost financijskih institucija i tržišta. Upravno vije će donijelo je ovo 
Mišljenje u skladu s prvom re čenicom članka 17. stavka 5. Poslovnika Europske središnje banke. 
 
1.  Svrha prijedloga zakona  1.1 Prijedlog zakona omogu ćava konverziju (1) kredita denominiranih u švicarskim francima (CHF) u 
kredite denominirane u eure te (2) kredita denom iniranih u hrvatskim kunama (HRK) s valutnom 
klauzulom u CHF (obje vrste kredita dalje u tekstu ‘krediti u CHF’) u kredite denominirane u HRK 
koji sadrže valutnu klauzulu u eurima (dalje u tekstu ‘konvertirani krediti’). Izmjene i dopune su u 
bitnome jednake; me đutim, izmjene i dopune Zakona o potroša čkom kreditiranju se odnose na 
potrošače, a izmjene i dopune Zakona o kreditnim institucijama se odnose na fizi čke osobe koje 
obavljaju djelatnost slobodnih zanimanja, obrtnike, trgovce pojedince i nositelje obiteljskog poljoprivrednog gospodarstva. Prijedlog  zakona bi trebao stupiti na snagu 30. rujna 2015.  
1.2 Svrha je prijedloga zakona izjedna čiti položaj dužnika iz kredita u CHF s položajem u kojem bi bili 
da su njihovi krediti od po četka bili denominirani u eurima (ili denominirani u HRK s valutnom 
klauzulom u eurima). Odražavaju ći ovu osnovnu svrhu,  prijedlog zakona predvi đa detaljan 
mehanizam konverzije: 
i.  Iznos po četne glavnice kredita u CHF će se konvertirati u eure ili kredite denominirane u 
HRK s valutnom klauzulom u eurima, po te čaju primjenjivom na datum isplate kredita 
dužnicima. Ovaj te čaj će biti jednak te čaju koji su vjerovnici primjenjivali  na taj datum na 
kredite iste vrste i trajanja denominirane u eurima ili vezane uz eure. Mjerodavan je iznos 
glavnice koji je zadužen u poslovnim knjigama vjerovnika; 
ECB-PUBLIC  
2 ii.  Umjesto po četno ugovorene kamatne stope za kredite u CHF, kamatna stopa za 
konvertirane kredite će biti jednaka kamatnoj stopi koju je vjerovnik primjenjivao na kredite 
denominirane ili vezane uz euro na datum sklapanja ugovora o kreditu; 
iii. Po četno utvr đen otplatni plan kredita će se zamijeniti novim planom izra čunatim u skladu s 
načelima gore navedenim u (i) i (ii). Novi otplatni plan će biti osnovica za obra čun novih 
obroka u eurima (ili vezanih uz eure), uzimaju ći u obzir sve potrebne izmjene uvjeta 
(npr. promjene kamatnih stopa) kako bi se to odrazilo u kreditima denominiranim u eurima ili 
vezanim uz euro; 
iv. Iznosi koje je dužnik ve ć uplatio prema starom otplatnom planu (osim zakonskih zateznih 
kamata i troškova) će se konvertirati u eure (ili u HRK s valutnom klauzulom vezanom uz 
eure) po te čaju primjenjivom na datum uplate svakog obroka, koji je vjerovnik primijenio na 
taj datum na kredite iste vrste i trajanja denominirane u eurima ili vezane uz eure; 
v. Ako je ukupan konvertirani iznos koji je dužnik uplatio (tj. iznos naveden u to čki iv.) ve ći od 
ukupnog iznosa konvertiranih obroka obra čunatog temeljem novog otplatnog plana 
navedenog gore pod (iii), ovaj iznos će se smatrati “preplatom”. Ovisno o iznosu ove 
preplate, s istom će se postupiti kako slijedi: 
-  Ako iznos preplate ne prelazi zbroj konvertiranih obroka preostalih na dan 
30. rujna 2015. prema novom otplatnom planu, preplata će se iskoristiti za namirenje 
takvih budu ćih obroka, s time da se samo 50% svakog budu ćeg obroka može namiriti 
korištenjem preplate dok se preplata u cijelosti ne iskoristi; ako iznos preplate prelazi 
50% ukupnog zbroja ovih budu ćih konvertiranih obroka, vjerovnik i dužnik će 
sporazumom utvrditi na čin korištenja ovog iznosa koji prelazi 50%; 
- Ako iznos preplate prelazi ukupni zbroj konvertiranih obroka preostalih na dan 
30. rujna 2015. prema novom otplatnom planu, vjerovnik će vratiti takvu preplatu 
dužniku u roku od 60 dana od datuma na koji je dužnik prihvatio konverziju; 
vi. Ako je ukupan iznos koji je platio dužnik (obra čunat u skladu s gore navedenim pod to čkom 
iv.) manji od ukupnog iznosa obroka iz novog otplatnog plana, razliku će dužnik namiriti 
sukladno sporazumu izme đu vjerovnika i dužnika, a dužnik će nastaviti pla ćati obroke prema 
novom otplatnom planu (iako nije jasno koja je namjera ove odredbe); 
vii. Iznos nove preostale glavnice će biti razlika izme đu novog otplatnog plana i ve ć plaćenih 
iznosa obra čunatih kako je navedeno pod to čkom iv.; iznos preplate se ne može koristiti za 
umanjenje preostale neotpla ćene glavnice, a razlika navedena gore pod to čkom vi. se 
namiruje sukladno sporazumu vjerovnika i dužnika. 
1.3 Učinak konverzije bit će razlika izme đu neplaćene glavnice u CHF evidentirane u poslovnim 
knjigama vjerovnika na dan 30. rujna 2015. konvertirana u eure (ili u HRK s valutnom klauzulom vezanom uz eure) prema te čaju primjenjivom na taj dan te će se iznos nove preostale glavnice 
izračunati u skladu s gore navedenim člankom 1.2. to čkom vii. Ako dužnik prihvati konverziju, 
vjerovnik će snositi u činak konverzije, a ista će se iskazati kao uskla đenje tražbine uslijed promjene 
tečaja (odnosno kao rashod temeljem povrata preplate). U činak konverzije koji rezultira rashodom 
u poslovnim knjigama vjerovnika porezno je priznati rashod. Tekst prijedloga zakona nadalje 
ECB-PUBLIC  
3 navodi da će se razliku u po četnoj glavnici uslijed kupoprodaje deviza, iznos napla ćenih zateznih 
kamata i troškova navedenih gore u članku 1.2. to čki iv. te iznos kamate i te čajnih razlika na ime 
preplate snositi dužnik (iako nije jasno na koje se kamate i razliku u te čaju preplate prijedlog 
zakona odnosi). 
1.4 U roku od 45 dana od dana stupanja prijedloga zakona na snagu, vjerovnici su dužni dostaviti 
preporučenom poštom dužnicima obra čun tako konvertiranih kredita, zajedno s prijedlogom 
novog/izmijenjenog ugovora o kreditu. Dužnici imaju mogu ćnost prihvatiti konverziju u roku od 
30 dana od primitka takve obavijesti. Vjerovnici su tako đer dužni objaviti na svojim mrežnim 
stranicama kreditni kalkulator, dostupan svakom dužniku putem njegovog OIB-a, te mišljenje vještaka ili revizora koje potvr đuje da je kalkulator u skladu sa zahtjevima prijedloga zakona. U 
roku od šest mjeseci od datuma stupanja zakona na snagu, vjerovnici su dužni Ministarstvu financija dostaviti izvješ će o rezultatima konverzije (uklju čujući broj dužnika koji su prihvatili 
konverziju i/ili ugovor, itd.). 
1.5   Ako dužnik prihvati konverziju, vjerovnik ne će tražiti dodatne instrumente osiguranja pla ćanja ili 
dodatne uvjete. Nikakvi popratni troškovi konverzije kredita se ne smiju zara čunati potroša ču. 
1.6 Prijedlog  zakona tako đer predvi đa prijelazno razdoblje te prava jamaca i drugih osoba od kojih 
vjerovnik ima pravo tražiti namirenje.  
1.7  Ako dužnik ne prihvati konverziju i/ili prijedlog novog/izmijenjenog ugovora, on ili ona će nastaviti 
plaćati obroke u skladu s uvjetima kredita na snazi i uzimaju ći u obzir te čaj CHF fiksiran za obroke 
kredita u CHF u skladu s odre đenim izmjenama i dopunama zakona donesenim ranije ove godine i 
na snazi u razdoblju od godine dana
1. 
 
2. Op će napomene 
2.1 Prije globalne financijske krize, kreditiranje u stranim valutama doma ćinstava i nefinancijskih 
korporacija je bilo popularno u nekoliko Država članica2. Kako je ESB prethodno naglasio3, između 
ostalog, niže kamatne stope primjenjive na kredite u stranoj valuti u odnosu na kredite u doma ćoj 
valuti pove ćale su potražnju za takvim kreditima. U Hrvatskoj, krediti u CHF predstavljaju otprilike 
23 milijarde HRK (3 milijarde EUR), ili 9% ukupnog kreditnog portfelja banaka, prema podacima za 
kraj ožujka 2015., s time da se ve ćina ovih kredita (95%) odnosi na sektor doma ćinstava. 18,6% 
ukupnih kredita doma ćinstvima, ili 35,6% ukupnih kredita za stanovanje, su denominirani ili vezani 
uz CHF prema podacima za kraj ožujka 2015. Kvaliteta imovine portfelja kredita u CHF je ispod 
prosjeka, s omjerom neprihoduju ćih kredita od 19,2% prema podacima za lipanj 2015. u odnosu na 
omjer neprihoduju ćih kredita od 17,3% za cjelokupan portfelj kredita.4 
                                                 
1  Ove izmjene i dopune se sastoje od izmjena i dopuna Zakona o potroša čkom kreditiranju usvojenim 
23. siječnja 2015., te izmjena i dopuna Zakona o kreditnim institucijama usvojenim 6. velja če 2015. kojim se fiksiraju 
obroci kredita danih fizi čkim osobama koje obavljaju djelatnost slobodnih zanimanja, obrtnicima, trgovcima 
pojedincima te nositeljima obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava. 
2  Za daljnje informacije o kreditiranju u stranim valutama u Uniji vidjeti Prilog Preporuci Europskog odbora za 
sistemske rizike ESRB/2011/1 od 21. rujna 2011. o kreditiranju u stranim valutama (SL C 342, 22.11.2011, str.1). 
3  Vidjeti članak 2.2 Mišljenja CON/2014/59, i članak 2.1 Mišljenja CON/2015.26. Sva mišljenja ESB-a su dostupna na 
web-stranici ESB-a na www.ecb.europa.eu . 
4  Obra čuni se temelje na podacima objavljenim na web-stranici Hrvatske Narodne Banke (HNB). 
ECB-PUBLIC  
4 2.2  ESB primje ćuje da prijedlog zakona predvi đa da će konverzija kredita u CHF u kredite 
denominirane ili vezane uz euro biti na dobrovoljnoj osnovi samo za dužnike. 
 
3. Posebne napomene 3.1  Učinci na hrvatsko gospodarstvo  
3.1.1 Konverzija kredita kako je predvi đena prijedlogom zakona može dovesti do smanjenja 
međunarodnih pri čuvi
5 Republike Hrvatske, što može zauzvrat imati neželjene posljedice na 
makroekonomsku stabilnost države. Štoviše, niža razina me đunarodnih pri čuva kao posljedica 
konverzije bi mogla narušiti funkcionalnu nezavisnost Hrvatske narodne banke (HNB), posebice 
mogućnost središnje banke da postavi instrumente svoje politike s namjerom postizanja svojih 
ciljeva. 
3.1.2  Prijedlog zakona bi tako đer mogao imati negativne posljedice ako bi doveo do narušavanja  
naklonosti stranih investitora zbog zamije ćenog porasta pravne nesigurnosti i rizika države. Stoga 
ESB predlaže da hrvatska  nadležna tijela provedu temeljitu analizu mogu ćih učinaka koje bi na  
gospodarstvo mogle imati predložene mjere. 
3.2 Povratno djelovanje 
3.2.1 Primaju ći na znanje da se Direktiva 2014/17/EU Europskog parlamenta i Vije ća6 ne primjenjuje na 
ugovore o kreditu koji postoje prije 21. ožujka 2016., kako je ranije primijetio  ESB7, povratno 
djelovanje prijedloga zakona nije u skladu s op ćim ciljem i na čelima članka 25. stavka 3. Direktive 
2014/17/EU. Ova Direktiva omogu ćava državama članicama da mogu dodatno regulirati kredite u 
stranoj valuti, pod uvjetom da se takvi propisi ne primjenjuju retroaktivno.  
3.2.2 Na hrvatskim je nadležnim tijelima  da ocijene je li karakter povratnog djelovanja prijedloga u 
skladu s hrvatskim zakonskim i ustavnim na čelima. Me đutim, ESB  primje ćuje  da će uvođenje 
mjera s povratnim djelovanjem kao što je prijedlog zakona, umanjiti pravnu sigurnost te da nije u 
skladu s na čelom  opravdanih o čekivanja. 
3.3 Kriterij podobnosti  
 ESB  primje ćuje da prijedlog  zakona ne predvi đa posebne kriterije za dužnike koji su podobni za 
sudjelovanje u konverziji, što daje razlog za zabrinutost u pogledu svrhe prijedloga zakona. ESB naročito primje ćuje da bi bila primjerena primjena odre đenih ciljanih kriterija kao što su, na primjer, 
vezanje prava na konverziju sa stvarnim pri hodovnim stanjem dužnika ili odnos vrijednosti i 
kreditnog plasmana (eng. LTV - loan to value (LTV) ratio ). 
                                                 
5  Kako je zamijetila HNB (vidjeti http://www.hnb.hr/priopc/2015/hrv/hp15092015_CHF.pdf), konverzija stambenih 
kredita iz kredita denominiranih ili vezanih uz CHF u kredite denominirane ili vezane uz eure sama za sebe ne 
dovodi do automatskog pada me đunarodnih pri čuva. Me đutim, otpis dijela glavnice konvertiranih kredita u 
švicarskim francima može dovesti do pada me đunarodnih pri čuva Republike Hrvatske. Otpisivanje potraživanja u 
eurima bi svakako doveo do skra ćivanja pozicija bankama u toj valuti. Nastojanje banke da u cijelosti nadoknadi 
skraćivanje svoje valutne pozicije kupnjom deviza na doma ćem tržištu dovelo bi do rasta potražnje banaka za 
devizama, što bi dovelo do slabljenja te čaja kune prema euru. U takvoj situaciji, HNB bi bio primoran intervenirati jer 
na doma ćem tržištu nema dostatnih deviznih sredstava za zadovoljenje te potražnje. Posljedi čno, HNB bi trebao 
intervenirati trošenjem me đunarodnih pri čuva. 
6  Direktiva 2014/17/EU Europskog parlamenta i Vije ća od 4. velja če 2014. o ugovorima o potroša čkim kreditima koji 
se odnose na stambene nekretnine i o izmjeni direktiva 2008/48/EZ i 2013/36/EU i Uredbe (EU) br. 1093/2010 (SL L 60, 28.2.2014, str. 34). 
7
  Vidjeti članak 3.2 Mišljenja CON/2014/59 i članak 2.2 Mišljenja CON/2015/26. 
ECB-PUBLIC  
5 3.4 Učinci na bankarski sektor  
3.4.1 ESB primje ćuje da će provođenje prijedloga zakona dovesti do financijskih troškova za bankarski 
sektor. Ovo će pak dovesti do negativnog u činka na profitabilnost, kapitalizaciju i budu će kreditne 
kapacitete pogo đenih kreditnih institucija. Ocjena u činaka sačinjena po HNB-u8 ukazuje da troškovi 
konverzije za banke mogu dose ći oko 8 milijarda HRK 8 ili 1.1. milijarde EUR, čime bi se nametnuli 
gubici za bankarski sektor koji odgovaraju otprilike trogodišnjoj o čekivanoj dobiti. Predvi đene mjere 
će uglavnom utjecati na osam najve ćih banaka u Hrvatskoj, koje drže oko 90% imovine 
bankarskog sektora u Hrvatskoj, s talijanskim, austrijskim i francuskim bankama me đu najvećim 
institucijama.  
3.4.2. Potrebno je tako đer navesti da će restrukturiranje dovesti do jednokratnog pove ćanja operativnih 
troškova za pogo đene kreditne institucije u Hrvatskoj, posebno zbog popuštanja u postoje ćem 
ograničavanju rizika i zbog dodatnih potreba za refinanciranjem i ograni čavanjem rizika u eurima te 
zbog troškova povezanih s obvezom obavješ ćivanja svakog dužnika pojedina čno, a što će 
opteretiti resurse banaka 
3.5  Učinci na financijsku stabilnost  
3.5.1 ESB je istaknuo u nekoliko navrata rizike povezane s kreditima u stranoj valuti9. Posebice, oni 
predstavljaju glavni rizik financijskoj stabilnosti u nekoliko država članica, gdje je udio kredita u 
stranoj valuti relativno visok. ESB ukazuje u tom pogledu na analizu takvih rizika koju je napravio 
Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) te na preporuke ESRB-a za suo čavanje s takvim 
rizicima, navedene u Preporuci ESRB/2011/1 od 21. rujna 2011. o kreditiranju u stranim 
valutama10.  
3.5.2  Doista, u slu čaju Hrvatske, prevladava kreditiranje u stranoj valuti, s gotovo 70% kreditnog portfelja 
banaka denominiranih u stranoj valuti ili vezanih uz stranu valutu, posebice u eurima. Nadalje, značajni zaštitni slojevi kapitala podupiru mogu ćnosti apsorbiranja šokova od strane hrvatskog 
bankarskog sektora. Naime, na razini sektora, procjena u činka HNB-a ukazuje na smanjenje u 
omjeru adekvatnosti kapitala sa 23.5% na 19.7%, što bi ostalo znatno iznad regulatornog minimuma (iako bi pojedine institucije mogle biti pogo đene u razli čitoj mjeri).   
3.5.3 U pogledu dugoro čnih učinaka na financijsku stabilnost, ESB osta je pri mišljenju da, kada se uvode 
mjere u odnosu na namirenje i konverziju kredita u stranoj valuti, uvijek se mora voditi ra čuna o 
pravičnoj raspodjeli tereta izme đu svih zainteresiranih strana, čime se izbjegava i moralni rizik u  
                                                 
8  Vidjeti http://www.hnb.hr/priopc/2015/hrv/hp15092015_CHF.pdf 
9  Posebno vidjeti ECB Financial Stability Review od lipnja 2010. i, u pogledu kredita u stranoj valuti u Madžarskoj, 
Mišljenja CON/2011/87, CON/2012/27, CON/2014/59, CON/2014/72 i CON/2014/76, te u pogledu kredita u stranoj valuti u Poljskoj, Mišljenje CON/2015/26. 
10  Preporuka ESRB/2011/1 od 21. rujna 2011. o kreditiranju u stranim valutama (SL C 342, 22.11.2011, str.1). 
ECB-PUBLIC  
6 budućnost11.  
 
Ovo mišljenje će se objaviti na mrežnoj stranici ESB-a. 
  
Sastavljeno u Frankfurtu na Majni, 18. rujna 2015.  
[potpis] 
 Predsjednik ESB-a 
Mario DRAGHI 
                                                 
11  Vidjeti članak 3.4 Mišljenja CON/2014/59, članak 3.3 Mišljenja CON/2014/87 i članak 3.3.4 Mišljenja CON/2015/26.