C 398/40

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2021/C 398/19)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

Jedinstveni dokument

„Carne Ramo Grande”

EU br.: PDO-PT-02640 – 13. listopada 2020..

ZOI (X) ZOZP ( )

1. Naziv

„Carne Ramo Grande”

2. Država članica ili treća zemlja

Portugal

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1. Vrsta proizvoda

Razred 1.1. Svježe meso (i nusproizvodi klanja)

3.2. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Svježe, rashlađeno i smrznuto meso goveda pasmine „Ramo Grande” koja su upisana u matičnu knjigu za pasminu goveda „Ramo Grande” i koja su oteljena, uzgojena i zaklana na određenom zemljopisnom području u skladu s ovom specifikacijom.

„Carne Ramo Grande” može se stavljati na tržište u obliku trupova, polovica ili četvrtina te u rasjecima koji mogu biti cijeli ili narezani na odreske. Uz klasične načine prezentacije, primjerice u obliku trupa ili pakiranih rasjeka (cijeli ili u odrescima), „Carne Ramo Grande” može se stavljati na tržište i u obliku pakiranog mljevenog mesa.

Meso je svjetlocrvene boje (koja postaje sve intenzivnija u dodiru sa zrakom i što je životinja od koje je meso dobiveno starija), čvrste konzistencije zbog interfascikularnog vezivnog tkiva prisutnog u različitim omjerima i aromatična mirisa koji je svojstven toj vrsti. Masni dijelovi dobro su raspoređeni na potkožnoj, intrakavitarnoj, perimuskularnoj i unutarmišićnoj razini. Masno tkivo biserne je bijele boje i čvrste konzistencije nakon što se trup ohladi. Nije masno na dodir.

Utvrđeno je pet starosnih kategorija:

— „Vitelão” [tovna junad] – meso dobiveno od trupova goveda starih najmanje osam mjeseci i najviše 12 mjeseci, razvrstanih u kategoriju „Z” i s najmanjom težinom trupa od 110 kg,

— „Novilho/a” [mladi bik/junica] – meso dobiveno od trupova goveda starih najmanje 12 mjeseci i najviše 24 mjeseca u slučaju trupova nekastriranih mužjaka (kategorija „A”) i najmanje 12 mjeseci za ženke (kategorija „E”), s najmanjom težinom trupa od 130 kg (kategorija „A”) i 120 kg (kategorija „E”),

— „Macho inteiro (Touro)” [trup nekastriranog mužjaka (bik)] – meso dobiveno od trupova nekastriranih mužjaka starih najmanje 24 mjeseca (kategorija „B”) i s najmanjom težinom trupa od 200 kg,

— „Castrado” [kastrirani bik ili vol] – meso dobiveno od trupova kastriranih mužjaka goveda starih najmanje 12 mjeseci (kategorija „C”) i s najmanjom težinom trupa od 130 kg,

— „Vaca” [krava] – meso dobiveno od trupova ženki goveda koje su se već telile, razvrstanih u kategoriju „D” i s najmanjom težinom trupa od 200 kg.

Meso je mekano, sočno i ukusno. Meso kategorija „Vitelão” i „Novilho/a” mekše je, no meso drugih starosnih kategorija jednako je sočno i ukusno.

Razvrstavanje trupova

Dopušteni su trupovi razvrstani u sljedeće utvrđene kategorije.

— Konformacija:

„Novilho/a” [mladi bik/junica]; „Macho inteiro (Touro)” [nekastrirani mužjak (bik)]; „Castrado” [kastrirani bik/vol] – dopuštene su kategorije S, E, U, R i O.

Druge starosne kategorije – uzimajući u obzir morfološke i funkcionalne značajke svojstvene pasmini „Ramo Grande” i vrstu upravljanja stokom koja se primjenjuje, posebno kad je riječ o spolu, dobi i težini životinja pri klanju, dopuštene su i kategorija „P” i gore navedene kategorije.

— Ocjena prekrivenosti masnim tkivom:

nisu dopušteni trupovi s ocjenom 1 za prekrivenost masnim tkivom.

3.3. Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Životinje se hrane u skladu s tradicionalnim praksama uzgoja goveda. Njihova se prehrana temelji na ispaši na prirodnim ili poboljšanim pašnjacima, koji se upotrebljavaju za izravnu ispašu i sadržavaju kombinaciju trava i leguma, kao što su Lolium perenne (engleski ljulj), Lolium multiflorum (talijanski ljulj), Trifolium repens (bijela djetelina), Trifolium pratense (crvena djetelina) i Dactylis glomerata (klupčasta oštrica), koji su dostupni cijele godine zahvaljujući pogodnim uvjetima tla i klime na Azorima.

Telad se hrani majčinim mlijekom najmanje prva tri mjeseca. Od mlijeka ih se odbija u dobi od šest do sedam mjeseci. Budući da telad dotad prati svoje majke na pašnjake, i ona se hrani ispašom i krmivom.

Odrasla goveda hrane se svježom travom, a njihova se prehrana nadopunjava i travnom silažom, sijenom, silažnim kukuruzom ili kukuruznom silažom ili drugom hranom za životinje s poljoprivrednog gospodarstva (npr. kukuruzno zrnje, suhe ljuske kukuruznog zrnja, stabljike slatkog krumpira, slatki pittosporum) ili s drugih poljoprivrednih gospodarstava na Azorskom arhipelagu.

Ako ispaša (obično na malim, raštrkanim posjedima) ne zadovoljava u potpunosti prehrambene potrebe goveda, posebno u završnoj fazi ili ako nepovoljni vremenski uvjeti uzrokuju manjak hrane, može im se dati krmna smjesa da bi se osigurali energija i proteini. Dodaci ishrani koji se nabavljaju izvan Azorskog arhipelaga ne smiju činiti više od 50 % suhe tvari u ukupnoj godišnjoj prehrani životinja.

3.4. Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Teljenje, uzgoj i klanje.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6. Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Neovisno o načinu prezentacije, meso „Carne Ramo Grande” mora sadržavati jednu od sljedećih oznaka: „Carne Ramo Grande – Denominação de Origem Protegida” [Carne Ramo Grande – zaštićena oznaka izvornosti] ili „Carne Ramo Grande DOP” [Carne Ramo Grande ZOI].

4. Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje za meso „Carne Ramo Grande” obuhvaća Azorski arhipelag, koji se sastoji od devet otoka: Santa Maria, São Miguel, Terceira, Graciosa, São Jorge, Pico, Faial, Flores i Corvo.

5. Povezanost sa zemljopisnim područjem

Azorski arhipelag ima umjerenu oceansku klimu s blagim temperaturama i malim temperaturnim razlikama, visokom relativnom vlažnosti i velikom količinom padalina. Njegovo je vulkansko tlo ilovasto (pjeskovito ili glinasto) i bogato organskim tvarima i kalijem.

Kombinacija tla i klime prirodno omogućuje uvjete koji iznimno pogoduju proizvodnji trave, što znači da životinje mogu pasti cijele godine.

Taj sustav proizvodnje bitno ovisi o ispaši i proizvodnji krmiva. Proizvodi se dobivaju okolišno održivim metodama te se vrlo malo sirovina nabavlja izvan poljoprivrednog gospodarstva.

Uvjeti tla i klime na Azorima pogoduju rastu travnjaka cijele godine. Međutim, to varira zbog promjena u razini temperature i padalina. Stoga je proizvodnja trave na vrhuncu u proljetno-ljetnom razdoblju. Zahvaljujući velikoj bioraznolikosti pašnjaci zadovoljavaju većinu prehrambenih potreba goveda „Ramo Grande” cijele godine. Uzgoj stoke na Azorima oduvijek se temeljio na dobrom iskorištavanju prirodnih resursa, uz snažnu povezanost s prirodnim okolišem i usmjerenost na održivost. Prirodni uvjeti na arhipelagu i tradicionalna namjena životinja pasmine „Ramo Grande” utječu na opće značajke te domaće pasmine. Te su se životinje oduvijek uzgajale zbog triju razloga (kao životinje za vuču te zbog mesa i mlijeka). Poljoprivrednici su bikove pasmine „Ramo Grande” iskorištavali za pripust ženki tijekom jedne ili dvije sezone rasploda, a zatim bi ih kastrirali i trenirali za oranje i vuču. Oni su ispunjavali te potrebe, a s vremenom i davali meso i mlijeko na kojima se temeljila prehrana poljoprivrednikâ. Budući da su se goveda uzgajala u modelu samoopskrbne poljoprivrede, poljoprivrednici su dosta vremena provodili sa svojim životinjama. Ekstenzivna poljoprivreda i specifično stručno znanje poljoprivrednikâ (kad je riječ o prehrani životinja i upravljanju stokom) osiguravali su životinjama izvrsne životne uvjete. To je doprinijelo prepoznatljivosti kvalitete krajnjih proizvoda. Zbog glavne namjene tih životinja (životinje za vuču) ljudi su s njima uvijek bili u čestom kontaktu jer su ih morali naučiti da obavljaju svoje zadatke. Životinje su pokazivale iznimnu spremnost za učenje i bile su vrlo poslušne, pogotovo sa svojim vlasnicima, koji su se pak brinuli da njihova prehrana bude u skladu s radom koji obavljaju te su ih štitili od hladnoće i drugih nepovoljnih vremenskih uvjeta. Većinom su bile smještene u mlinovima („atafonas”), sjenicima („palheiros”) i radionicama („lojas”) u kućama vlasnika jer su im pružali toplinu u najhladnije doba godine. To znači da ih se uvijek držalo blizu ljudi i ta se ljubav prema životinjama prenosila s koljena na koljeno. Danas se održavaju kulturna događanja (povorke, natjecanja i etnografske izložbe, često povezani s vjerskim obredima u slavu Svetog Trojstva) koja povezuju uzgajivače tih goveda, jačaju njihove odnose i okupljaju ljude koji cijene te životinje i ponose se time što se bave njihovim uzgojem. Treba napomenuti da iako je prosječan broj goveda po poljoprivrednom gospodarstvu nizak, njihova trajna prisutnost dokaz je snažne emocionalne povezanosti s tim životinjama.

Značajke mesa „Carne Ramo Grande” u smislu okusa, mekoće i sočnosti rezultat su načina uzgoja životinja. Uvjeti tla i klime na Azorima, u kombinaciji s posebnom tehnikom uzgoja i poslušnom naravi životinja, omogućuju cjelogodišnju ispašu.

Budući da se dobiva od životinja koje se uzgajaju u sustavu ispaše koji im omogućuje da se slobodno kreću pašnjacima i između različitih parcela, meso je često intenzivnije boje. S obzirom na starosnu kategoriju životinje, boja mesa „Carne Ramo Grande” varira od svjetlocrvene kad je riječ o mladim životinjama do jarko crvene boje kod starijih životinja. I boja masnog tkiva razlikuje se ovisno o dobi životinje, od bijelog tkiva kad je riječ o mlađim životinjama do tkiva žućkastije boje kad je riječ o volovima i odraslim govedima (bikovi i krave).

Kombinacija klime (vrlo pogodna za uzgoj stoke) i tla (plodno i lako obradivo) razlog je dobre kvalitete pašnjaka. To je omogućilo da se goveda koja su na Azorski arhipelag dovedena nakon njegova otkrića i naseljavanja prilagode, rastu i razvijaju te pritom steknu prepoznatljive genetske značajke koje danas definiraju pasminu „Ramo Grande”.

Uzgajivači pasmine „Ramo Grande” čuvari su jedinstvenog genetskog naslijeđa i već nekoliko generacija ustraju u tome da ga očuvaju kao baštinu svojih predaka, često u teškim okolnostima. Oduvijek su bili posvećeni očuvanju tog naslijeđa, a stada goveda smatrali su dijelom svoje šire obitelji. Meso tih životinja oduvijek je bilo omiljeno za pripremu tipičnih jela koja su se posluživala na proslavama tradicionalnih svečanosti na raznim otocima Azorskog arhipelaga, a posebno onih posvećenih Duhu Svetom. Ta su jela spoj iskustva i tradicionalnih recepata s pojedinih otoka, pa čak i iz susjednih sela, koji su se generacijama prenosili kako bi se istaknuli okusi i arome svojstveni mesu te pasmine.

Važnost tih goveda za Azorski arhipelag ogleda se u načinu na koji se još uvijek upotrebljavaju u tradicionalnom uzgoju i na etnografskim svečanostima, ali i u jelima koja se poslužuju lokalnim stanovnicima i posjetiteljima.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

https://tradicional.dgadr.gov.pt/images/prod_imagens/carne/docs/CE_Carne_Ramo_Grande_DOP.pdf

(1) SL L 343, 14.12.2012., str. 1.