KOMUNIKACIJA KOMISIJE VIJEĆU I EUROPSKOM PARLAMENTU Pregled politike za kontrolu izvoza: kako osigurati sigurnost i konkurentnost u svijetu koji se mijenja /* COM/2014/0244 final */





KOMUNIKACIJA KOMISIJE VIJEĆU I EUROPSKOM PARLAMENTU Pregled politike za kontrolu izvoza: kako osigurati sigurnost i konkurentnost u svijetu koji se mijenja 1. Uvod EU je glavni proizvođač i izvoznik robe s dvojnom namjenom i stoga ima važnu ulogu u kontroli izvoza u cilju sprječavanja širenja takve robe. Režim EU-a za kontrolu izvoza uveden je krajem 1990.-ih i u posljednjem je desetljeću postupno jačao, posebno kao odgovor na Strategiju EU-a protiv širenja oružja za masovno uništenje (OMU) iz prosinca 2003. Uredbom (EZ) br. 428/2009[1] (dalje u tekstu „Uredba”) provode se međunarodne obveze u skladu s Rezolucijom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda (UNSCR) 1540 (2004), te mjerodavni međunarodni ugovori i multilateralni režimi kontrole izvoza. Uredbom se predviđa slobodno kretanje robe s dvojnom namjenom – s nekim iznimkama – unutar EU-a i utvrđuju osnovna načela i zajednička pravila za kontrolu izvoza, brokeringa, provoza i prijenosa robe s dvojnom namjenom. Člankom 25. Uredbe poziva se Komisija da provede reviziju provedbe Uredbe i ovih prijedloga izmjena. Osim toga, deset godina nakon donošenja Strategije EU-a protiv širenja OMU-a, Vijeće je nedavno pozvalo na kontinuiranu provedbu učinkovite politike EU-a za borbu protiv širenja OMU-a i na reviziju i jačanje kontrola izvoza[2]. Prvi korak Komisije u provedbi revizije bila je objava Zelene knjige[3] kojom je pokrenuta opsežna javna rasprava o sustavu kontrole izvoza EU-a te je, u siječnju 2013., objavila Radni dokument službi Komisije[4] u kojem su utvrđeni glavni problemi koje je navelo više od 100 dionika te njihova mišljenja o mogućem razvoju cjelovitijeg režima kontrole izvoza EU-a osiguravajući sigurnost i ravnopravnost. Izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi Uredbe doneseno je 16. listopada 2013[5] i njime je označen drugi korak u postupku pregleda. Cilj je ove Komunikacije izraditi plan razvoja kontrole izvoza EU-a te se u njoj utvrđuju konkretne mogućnosti politike za modernizaciju i prilagodbu tih kontrola tehnološkim, gospodarskim i političkim okolnostima koje se brzo mijenjaju. Ova je Komunikacija također prepoznata kao inicijativa u okviru Programa za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT). 2. Kontrole izvoza u sigurnosnom, tehnološkom i gospodarskom okruženju koje se mijenja: potreba za revizijom politike kontrole izvoza Globalni sustav borbe protiv širenja znatno se razvio od početka novog stoljeća i postavljene su čvrste prepreke širenju. Kontrole izvoza ključni su instrument u kompletu alata za borbu protiv širenja, ali moraju biti u tijeku s rastućim opasnostima od širenja, brzim tehnološkim i znanstvenim razvojem i promjenama globalnih gospodarskih aktivnosti koje donose nove sigurnosne izazove i utječu na globalne ujednačene uvjete. 2.1. Rastući i novi sigurnosni rizici i prijetnje Problemi u vezi sa širenjem OMU-a stalno rastu i on još uvijek predstavlja jedan od najvećih sigurnosnih rizika za EU, posebno zato što se sposobnosti širenja razvijaju u sve više država. Trgovina osjetljivom robom stoga će i dalje biti ključan put prema skrivenim programima širenja u budućnosti. Globalizacija i sve aktivnije sudjelovanje dionika izvan državnog sustava u tajnim programima širenja doveli su do spajanja transnacionalnih sigurnosnih prijetnji pri čemu se nezakonite aktivnosti stapaju i trgovac drogom može biti u isto vrijeme i terorist ili može širiti oružje za masovno uništenje. Posebnu je pozornost potrebno posvetiti terorističkim prijetnjama i izloženosti nekonvencionalnim napadima, posebno zbog promjenjivih profila terorista i globalizirane prirode terorizma. Osobe koje šire oružje za masovno uništenje dinamične su i stalno razvijaju nove strategije širenja kako bi iskoristile ranjivost međusobno povezanih globalnih trgovinskih i informacijskih sustava. Oni razrađuju tehnike za izbjegavanje kontrola koristeći sve razrađenije mreže potpore u koje su uključeni brojni dionici izvan državnog sustava (uključujući legitimne operatore koji nisu sumnjivi kao što su dobavljači koji nisu upoznati s rizicima od širenja, agencije za financiranje, prijevoznici, znanstvena i akademska tijela) i premještaju osjetljive artikle kroz područja sa slabim domaćim institucijama i središtima za pretovar. 2.2. Brz tehnološki i znanstveni razvoj Inovacije i širenje tehnološkog napretka igraju ključnu ulogu u nastanku novih rizika za širenje: državna sigurnost, ali i sigurnost poduzeća i građana, imaju sve istaknutiju tehnološku sastavnicu. Zahvaljujući novim tehnologijama, projektiranje i proizvodnja oružja na dohvat su ruke većem broju ljudi zbog čega se prijetnje umnožavaju. Osim toga, brzim širenjem informacijske tehnologije moderna se gospodarstva izlažu novim rizicima zbog povezanosti s globalnim trgovinskim i podatkovnim mrežama - uključujući nastanak posebnih „kibernetičkih alata” za masovni nadzor, praćenje, traženje i presretanje. Kibernetička sigurnost sada je od ključne važnosti za sigurnost EU-a i „kibernetičko širenje” postalo je važna dimenzija kontrole izvoza. Izvoz sve više podrazumijeva prenošenje, a ne prijevoz. U doba računarstva u oblaku, informacijski tokovi koje sadrže osjetljivu tehnologiju mogu se koristiti za proizvodnju neograničenih količina osjetljive robe i predstavljaju velik izazov za kontrolu izvoza, posebno zbog toga što se ne primjenjuju granične kontrole i zbog toga što je poduzećima teško osigurati usklađenost (npr. u odnosu na arhitekturu IT-a, inženjersku suradnju, putovanje stručnjaka itd.). Kontrola izvoza stoga treba djelovati „na internetu” u kontekstu globalno povezanog svijeta, u kojem neopipljivi prijenosi tehnologije(ITT)[6] postaju sve važniji u usporedbi s fizičkim kretanjem robe. Znanstveno istraživanje dovodi do velikog napretka koji koristi društvu, ali rizik od zlouporabe istraživanja uzrokuje sve veću napetost između načela otvorenosti u znanosti i sigurnosnih pitanja. U raspravama je istaknuta potreba da se u obzir uzme globalna priroda znanosti i slobodan protok znanstvenih podataka[7], ali se također ističe i potreba za uklanjanjem rizika povezanog s mogućom zlouporabom znanstvenog istraživanja i za osiguranjem neovisnog ocjenjivanja utjecaja na sigurnost. 2.3. Globalni opskrbni lanci i ujednačeni uvjeti Sigurnost je postala važan element za odgovorne opskrbne lance. Kontrolom izvoza potrebno je zaštititi zakonitu trgovinu od rizika povezanih s nezakonitim transakcijama u vrijeme kada trgovinski tokovi postaju sve složeniji i ranjiviji jer je brža i dematerijalizirana globalna trgovina rezultat rastućih prekograničnih tokova robe, ulaganja, usluga, know-howa i ljudi povezanih s međunarodnim proizvodnim mrežama. Zbog korištenja posrednika, poduzeća paravana, odvraćanja pozornosti i točaka pretovara povećao se broj i vrste dionika i aktivnosti uključenih u prijenose osjetljive na širenje. Razvoj internetskih usluga i e-trgovine donosi nove izazove jer digitalna trgovina mora biti otvorena i sigurna. Rast globalnih vrijednosnih lanaca i širenje međunarodnih proizvodnih sposobnosti strancima sve više omogućuju korištenje robe dvojne namjene. Industrija robe za dvojnu namjenu sve više ima međunarodne vlasnike i njome se upravlja na međunarodnoj razini, a u njoj sada sudjeluje čitav niz raznih dionika. To znatno utječe na pojam „dobavljača” koji je u središtu kontrole izvoza i time se dokazuje potreba za fleksibilnom kontrolom izvoza koja se prilagođava gospodarskoj stvarnosti koja se mijenja. Mijenja se i profil visokotehnoloških industrija. Zbog nestajanja razlika između civilne i obrambene tehnologije i industrijske osnove te umnožavanja robe s nesigurnim značajkama za dvojnu namjenu teško je razlikovati između čisto civilnih prijenosa ili prijenosa za dvojnu namjenu. Zbog toga se trgovina robom dvojne namjene tijekom godina stalno povećavala i sada predstavlja velik dio vanjske trgovine[8]. To je opsežan sektor i posljedice povezane s proizvodima uzrokuju operativne probleme zbog sve veće količine i različitosti primjena. Kontrola izvoza predstavlja ključni čimbenik tržišnog natjecanja jer europsko gospodarstvo prelazi na inovativnu proizvodnju s visokom dodanom vrijednosti i europski vrijednosni lanci čine sastavni dio globalnih vrijednosnih lanaca. U tom kontekstu, različitim razinama kontrole u trećim državama narušava se tržišno natjecanje na štetu poduzeća EU-a koja posluju na globalnoj razini. Osim toga, neki preostali različiti parametri kontrole i slučajevi „asimetrične provedbe” kontrole mogli bi povremeno utjecati na dosljednu provedbu kontrola i ujednačene uvjete u EU-u. 3. Nadilazeći materijalnost i granice: prema integriranom strateškom sustavu kontrole trgovine utemeljenom na riziku EU je postojećim režimom kontrole izvoza pokušao uspostaviti ravnotežu između sigurnosti i trgovine. Sustav se općenito smatra čvrstim i učinkovitim i njime se osigurava čvrsta pravna i institucionalna osnova. Ali on ne smije ostati statičan: mora se ponovno ocjenjivati i nadograđivati kako bi bio spreman za nove izazove i stvarao moderne sposobnosti kontrole koje su EU-u potrebne u sljedećem desetljeću i dalje. To bi se moglo ostvariti davanjem novih poticaja razvoju integriranog modela strateške kontrole trgovine koji je pokretan rizikom, na temelju sljedećih uputa: Revizija ravnoteže između potrebe za uređivanjem trgovine i smanjenja regulatornog opterećenja kako bi se osigurala jasnoća i razmjernost zakonodavstva. Neregulatorne aktivnosti - smjernice, objedinjavanje resursa itd. - također se mogu predvidjeti kao fleksibilni alati kojima će se omogućiti režimu kontrole EU-a da odgovori na nove izazove uz osiguravanje ujednačenih uvjeta na unutarnjem tržištu EU-a. Integrirani pristup za jačanje usklađenosti svih „stupova” za kontrolu izvoza (zakonodavstvo, postupci prije izdavanja dozvola, provedba, primjena, dohvat) razvojem zajedničke mreže EU-a za kontrolu kojom se podržava stavljanje većeg naglaska na dosljednu provedbu i primjenu u cilju smanjenje narušavanja tržišnog natjecanja i povećanja sigurnosti. Transparentnost i suradnja s dionicima i istaknutija uloga privatnog sektora bili bi od ključne važnosti za integrirani pristup kojim se omogućuje operatorima da potpuno igraju svoje komplementarne uloge i tako na najoptimalniji način iskoriste resurse i podrže učinkovito usklađivanje. Širenje se obavlja u međunarodnom kontekstu i politika kontrole izvoza mora uključivati međunarodnu dimenziju. Razvojem integriranog sustava omogućit će se aktivnije vanjsko djelovanje EU-a kojim će se jačati multilateralni procesi koji predstavljaju jezgru globalnog sustava kontrole izvoza i osnovu za uzajamno korisne odnose s ključnim partnerima. Time će EU pojačati vlastitu sigurnost. 3.1. Prvi prioritet: Prilagoditi se sigurnosnom okruženju koje se mijenja i povećati doprinos EU-a međunarodnoj sigurnosti Sustavom kontrole izvoza EU-a moraju se pratiti promjenjiva pitanja vanjske politike i novi pristupi sigurnosti. On mora uključivati utjecaj sve većeg broja tehnologija u nastanku i sve više artikala s dvojnom namjenom na sigurnost, kako bi se osigurala njihova uporaba za vrijeme mira. Njime se mora prevladati sve veća umjetna podjelu između unutarnje i vanjske sigurnosti i riješiti problem sve većih rizika od širenja koji se šire preko granica i nadležnosti. · Komisija će razmotriti razvoj prema pristupu „sigurnosti ljudi”[9] kojim se priznaje da su sigurnost i ljudska prava neodvojivo povezani. To može uključivati razvoj prema pojmu „strateških” artikala koji uključuju ne samo i isključivo artikle s mogućom vojnom i OMU primjenom već i širi pristup sigurnosti. Osim toga, to također može uključivati i objašnjenje kriterija kontrole kako bi se uzele u obzir šire posljedice za sigurnost, uključujući mogući utjecaj na sigurnost osoba, primjerice putem terorizma ili povrede ljudskih prava. Ovim bi se pristupom također jačala usklađenost s drugim sigurnosnim trgovinskim kontrolama i on bi se spojio s međunarodnim trendovima, npr. Ugovor o trgovini oružjem (ATT)[10] i Protokol UN-a o vatrenom oružju. · Komisija će razmotriti razvoj pristupa „pametne sigurnosti” kako bi se prilagodila pretvorbi robe za dvojnu namjenu i širenju novih tehnologija i riješila sve veću složenost međunarodnog opskrbnog lanca. To može uključivati razmatranje sljedećih mogućnosti: Razvoj „sposobnosti EU-a za tehnološke reakcije” u cilju davanja aktivnog doprinosa tehnološkim raspravama o kontrolnim popisima, ali i kako bi se osigurala brza reakcija na izazove koje donose tehnologije u nastanku (kao što su računarstvo u oblaku, aditivna proizvodnja tvorevina (3-D tiskanje proizvoda, nanotehnologija) te prekid kontrole nad artiklima koji su postali zastarjeli ili su dostupni na tržištu. Taj bi se mehanizam mogao zasnivati na iskustvu tijela za kontrolu izvoza i na strukturiranoj suradnji s industrijom. On može također podrazumijevati savjete u slučaju kada tehnologije predstavljaju važnu, rizičnu promjenu za poduzeće i mora ispunjavati uvjete transparentnosti, pravne jasnoće i zajedničkog pristupa. Osmišljavanje učinkovitog odgovora EU-a na uporabu kibernetičkog prostora za aktivnosti širenja i pojašnjenje kontrola kibernetičkih alata[11]. To može uključivati djelovanja EU-a za promicanje multilateralnih odluka o kibernetičkim alatima ili alternativnih mogućnosti kao što je uvođenje autonomnih popisa ili prilagođenih mehanizama koji obuhvaćaju sve, bez ugrožavanja konkurentnosti industrije informacijske i komunikacijske tehnologije EU-a (IKT) i njegove integracije u globalne opskrbne lance. Osuvremenjeni pristupi kontrole kojima se rješava problem poroznosti zakonite i nezakonite trgovine mogu uključivati mogućnosti za jačanje pravne osnove i nadogradnju određenih načina kontrole u cilju obuhvaćanja svih aspekata i dionika u lancu kontrole i rješavanja problema različitih primjena kontrole i povezanih ranjivosti. To može uključivati pojašnjenje pojma izvoza i izvoznika kako bi se obuhvatile različite aktivnosti i dionici uključeni u globalne opskrbne lance, preispitivanje odlučnosti nadležnog tijela (posebno poduzeća izvan EU-a), ažuriranje kontrole tehničke pomoći, jačanje dosljednosti i primjena kontrole brokeringa i provoza te uvođenje posebnih pravnih odredbi za borbu protiv zaobilaženja i o transakcijama koje uključuju osobe EU-a bez obzira na to gdje se one nalaze. Nadalje, mogućnostima koje uključuju uvođenje novih načina kontrole i partnerstva s privatnim sektorom moglo bi se pridonijeti pomaku ka praćenju krajnje uporabe i olakšavanju legitimnog izvoza i otkrivanja nezakonite trgovine. · Komisija bi mogla preispitati mogućnosti za promicanje posebne strategije kojom će se osigurati „nematerijalna kontrola” i koja će se baviti problemima koje donose neopipljivi prijenosi tehnologije (ITT), uključujući potrebu za pojašnjenjem kontrole „istraživanja dvojnih namjena”, pritom izbjegavajući neopravdane prepreke slobodnom protoku znanja i globalnoj konkurentnosti znanosti i tehnologije EU-a. Pojašnjenje pravnog okvira koji se primjenjuje na ITT može uključivati reviziju zakonskih odredbi i/ili davanje smjernica u vezi s osnovnim pitanjima koja se primjenjuju na elektronički prijenos kontrolirane tehnologije. Može se odnositi i na načine kontrole i na uvođenje posebnih alata za olakšavanje slobodnog protoka tehnologije (npr. opće izvozne dozvole EU-a (EUGEA) za istraživanje i razvoj među poduzećima) uz istovremeno povećanje sljedivosti ITT-a i primjene putem pristupa kojim se naglasak premješta sa samog prijenosa na odredbe o kontroli prije prijenosa - npr. registracija, samoprovjera - i praćenje nakon prijenosa - npr. provjera usklađenosti. Ciljanim i koordiniranim obraćanjem akademskoj istraživačkoj zajednici diljem EU-a mogla bi se povećati svijest o primjenjivim pravilima i promicati učinkovita provedba znanstvenika i laboratorijskih radnika. Mogu se predvidjeti i druge mogućnosti kao što je priprema etičkog kodeksa za znanstvenike uključene u provođenje istraživanja dvojne primjene. 3.2. Drugi prioritet: Promicanje približavanja kontrole izvoza i globalnih ujednačenih uvjeta Unatoč sve većem međunarodnom priznanju kontrole izvoza, različitim standardima kontrole u trećim zemljama narušava se tržišno natjecanje i nastaju slabe karike u globalnom opskrbnom lancu koje mogu iskoristiti oni koji šire takvu robu. Politikom EU-a stoga bi se trebalo promicati približavanje prema globalnim i učinkovitim kontrolama za globalne opskrbne lance kako bi se izbjegli problemi koji su posljedica istovremenog usklađivanja s različitim propisima i podržalo stvaranje ujednačenih uvjeta. Komisija bi trebala razmotriti uspostavu učinkovitog mehanizma za redovito ažuriranje kontrolnih popisa EU-a na temelju iskustva nacionalnih nadležnih tijela, kako bi se osiguralo da su kontrolni popisi u skladu s tehnološkim i komercijalnim razvojem te da se narušavanje tržišnog natjecanja povezano sa zastarjelim kontrolama svede na najmanju moguću razinu. Iako se sustav izdavanja dozvola u EU-u općenito smatra zadovoljavajućim, postupak izdavanja dozvola svejedno utječe na konkurentnost. Komisija će stoga tražiti načine za usavršavanje strukture i postupaka za izdavanje dozvola kako bi se izbjegli opterećujući postupci izdavanja dozvola i kako bi se kašnjenje i narušavanje tržišnog natjecanja svelo na najmanju moguću razinu. To bi moglo uključiti sljedeće mogućnosti: o uvođenje sustava za redovitu reviziju nacionalnih općih izvoznih dozvola (NGEA) i rasprave o njihovom mogućem pretvaranju u EUGEA-e i proširenju na cijeli EU; o pomak prema otvorenom sustavu izdavanja dozvola uvođenjem dodatnih EUGEA-a, preispitivanjem ravnoteže između učinkovitog djelovanja protiv širenja i smanjenja opterećenja tijela za izdavanje dozvola i izvoznika uspostavljanjem razmjerne razine kontrole, npr.: § „pošiljke male vrijednosti” u cilju olakšavanja izvoza malih količina artikala koji predstavljaju mali rizik od širenja; § „šifriranje”, kako bi se omogućio izvoz artikala IKT-a koji se u velikoj mjeri koriste u industrijskim procesima i djeluju u vrlo konkurentnom okruženju; § „prijenosi tehnologije među poduzećima” za potrebe istraživanja i razvoja; § „prijenosi unutar EU-a” za artikle iz Priloga IV.[12], čime se omogućuju načini kontrole kojima se ne ugrožava slobodan protok robe i tehnologije na jedinstvenom tržištu; § „veliki projekti” kojima se nadležnim tijelima omogućuje da pogledaju „širu sliku“, a ne akumulaciju pojedinačne zahtjeve za izdavanje dozvola. o Pregled parametara (odredišta, artikala) za postojeće EUGEA-e kako bi se osiguralo da su ažurni i usklađivanje nekih uvjeta za izdavanje dozvola i zahtjeva u cilju promicanja dosljedne provedbe u EU-u, uključujući razdoblje valjanosti pojedinih dozvola i odbijenih dozvola. Trebalo bi razmotriti i pripremu smjernica za dosljedne prakse izdavanja dozvola, uključujući najbolju praksu, npr. vrijeme obrade. Komisija će ocijeniti mogućnosti za promicanje globalnog približavanja kontrola izvoza u cilju olakšavanja trgovine artiklima s dvojnom namjenom. To može uključivati djelovanja za promicanje dosljednog, sveobuhvanog i ujednačenog predstavljanja EU-a u režimima[13] kao odraz njegove uloge u borbi protiv širenja i trgovini. To bi također moglo uključivati primjenu aktivnih mjera za doseg i suradnju kako bi se partnerskim državama pomoglo u razvoju usklađenih propisa te razgovore o kontroli izvoza s glavnim trgovinskim partnerima kako bi se izbjegli suprotni regulatorni zahtjevi i smanjilo administrativno opterećenje industrija usmjerenih na izvoz. 3.3. Treći prioritet: Razvoj učinkovitog i konkurentnog režima EU-a za kontrolu izvoza Višeslojnom strukturom kontrola izvoza EU-a osigurava se jedinstven i fleksibilan sustav, ali primjerima različite primjene može se povremeno ugroziti njihova opća učinkovitost. Komisija bi stoga trebala ocjeniti mogućnosti za rješavanje problema „asimetrične provedbe” kontrole kako bi se narušavanja tržišnog natjecanja i troškovi transakcija povezani s kontrolama u EU-u sveli na minimum. · Različite odluke o kontroli često se pripisuju nepostojanju usklađene politike EU-a o kontroli izvoza, a posebno različitim procjenama rizika na kojima se zasnivaju odluke o kontroli. Pristupom koji se zasniva na riziku i koji je utemeljen na razvoju zajedničkog okvira za upravljanje rizikom mogla bi se osigurati veća dosljednost u utvrđivanju visokorizičnih transakcija uz optimalno korištenje resursa u cijelom EU-u i manje narušavanje tržišnog natjecanja zbog različitih odluka o kontroli. · Sveobuhvatne kontrole[14] važan su alat za sprječavanje širenja artikala koji nisu na popisu, ali neujednačenom provedbom uzrokovani su problemi u vezi s pravnom jasnoćom, narušavanjem tržišnog natjecanja i mogućim slabim karikama u kontrolnom lancu. Veće se približavanje može ostvariti usklađivanjem pojma sveobuhvatnih kontrola i jačanjem savjetovanja kako bi se osigurala njihova primjena u cijelom EU-u i pojačala politika uzajamnog obavješćivanja o neodobravanju izvoza. To bi se moglo poduprijeti redovitom razmjenom informacija i uspostavom baze podataka EU-a za sveobuhvatne kontrole. Neki bi se podaci mogli dijeliti s carinskim i drugim tijelima u cilju jačanja provedbe ili bi se mogli javno objaviti. Transparentnošću se može podržavati dužna pozornost operatora da osiguraju sigurnost opskrbnog lanca. · Komisija bi mogla ocijeniti mogućnosti za kritičko preispitivanje kontrola prijenosa unutar EU-a kako bi se preostale prepreke na jedinstvenom tržištu svele na najmanju moguću razinu te zadržale stroge kontrole nad najosjetljivijim artiklima s dvojnom namjenom. To bi moglo uključivati reviziju Priloga IV. u cilju osiguravanja ažuriranog popisa najosjetljivijih stavki i/ili uvođenja EUGEA-a za prijenose unutar EU-a, uključujući prijenos tehnologije. Mogli bi se izraditi odgovarajući uvjeti i zahtjevi, uključujući mogućnosti za provjeru nakon slanja unutar EU-a, kako bi se nadoknadilo ukidanje dozvola nakon prijenosa i osigurala sigurnost prijenosa i dostupnost informacija. 3.4. Četvrti prioritet.: Podržati učinkovitu i dosljednu provedbu i primjenu kontrole izvoza Politika kontrole izvoza trebala bi biti usmjerena ne samo na utvrđivanje pravila za kontrolu zakonite trgovine već bi trebala uključivati i sprječavanje i prekid nezakonite trgovine. Dosljedna provedba i primjena u EU-u od ključne je važnosti za rješavanje problema rizika od izbjegavanja postupaka kontrole, ali nedostatak pouzdanih statističkih podataka i informacija još uvijek onemogućuje donošenje učinkovite politike i operativnih postupaka. Komisija će preispitati sljedeće mogućnosti za razvoj integriranog okvira za provedbu i primjenu: · Budući da primaju više od 40 000 zahtjeva godišnje, tijelima za kontrolu potrebni su znatni administrativni resursi za kontrolu izvoza. Razvojem mreže EU-a za kontrolu izvoza mogla bi se ojačati opća sposobnost sustava i optimizirati uporaba resursa, dok bi se administrativni troškovi držali pod kontrolom putem sljedećih mogućnosti: Pojačanom strukturnom razmjenom informacija među tijelima za kontrolu izvoza o podacima o dozvolama te drugim mjerodavnim podacima (npr. odredišta, krajnji korisnici, incidenti i povrede) svim bi se nadležnim tijelima mogao omogućiti pristup ključnim podacima na temelju jasno utvrđenih potreba kako bi se izbjeglo preopterećenje podacima. Potrebno je proširiti sigurnu infrastrukturu IT-a „DUeS”[15] kako bi se podržala pojačana razmjena informacija. Pojačana strateška i operativna suradnja s provedbenim tijelima, kao što je carina, može se postići osiguravanjem integracije prioriteta za kontrolu izvoza u mjerodavnim ciklusima politike[16], razmjenom informacija putem sustava razmjene diljem EU-a uz razvoj zajedničkih alata za upravljanje rizikom i provedbu zajedničkih operacija. Ciljanom razmjenom informacija o aktivnostima provedbe omogućio bi se bolji strateški pregled učinkovitosti kontrola u EU-u i razmjena najbolje prakse te doprinos oblikovanju politike, npr. za otkrivanje nezakonite trgovine. Većom usklađenosti između različitih institucija EU-a i država članica i utvrđivanjem sinergija među instrumentima za kontrolu trgovine povezanima sa sigurnošću, npr. razvojem zajedničke infrastrukture za IT kao zajedničke platforme za podržavanje razmjene informacija diljem EU-a mogao bi se povećati opći učinak aktivnosti EU-a u području borbe protiv širenja. Treba osigurati i usklađenost s drugim usko povezanim politikama i propisima EU-a, npr. s Planom djelovanja EU-a o kemijskoj, biološkoj, radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti, Uredbom (EU) br. 98/2013 o stavljanju na tržište i uporabi prekursora eksploziva i Uredbom (EU) br. 258/2012 o oružju. U posljednjem desetljeću znatno se povećala sposobnost u području pitanja povezanih s OMU-om, uključujući programe suradnje s trećim zemljama na kontroli izvoza, dok su inicijative u EU-u još uvijek u začetku. Razvojem ciljanog programa za izgradnju sposobnosti diljem EU-a i za osposobljavanje mjerodavnih službenika, uključujući carinske uprave i granične službe, mogla bi se povećati sposobnost za sprječavanje i otkrivanje prekograničnog trgovanja strateškim artiklima. Objedinjavanjem stručnosti, primjerice putem daljnjeg razvoja „skupina stručnjaka”, mogao bi se također ojačati lanac kontrole EU-a. · U modernim gospodarstvima, privatni sektor igra najvažniju ulogu u kontrolnom lancu. Prema tome, partnerstvima s privatnim sektorom mogla bi se znatno pojačati sigurnost i otpornost globalnog opskrbnog lanca. Operatori su u dobrom položaju da uoče nezakonitu trgovinu i zaštite osjetljivu tehnologiju dok se nepoštovanjem pravila narušava trgovina i omogućava iskorištavanje slabih točaka u opskrbnim lancima. Stvaranje tih uvjeta zasniva se na boljoj koordinaciji i razumijevanju između vlada i privatnog sektora i moglo bi obuhvaćati različite aktivnosti, kao što su: Priznanje za ulaganje napora u usklađivanje moglo bi se odavati olakšavanjem kontrole i brzih postupaka izvoza putem utvrđivanja jasnih standarda koje privatni sektor mora poštovati kako bi mogao koristiti pojednostavljene mehanizme (kao što su EUGEA, NGEA, globalne dozvole) kao važnu povlasticu koja se dodjeljuje pouzdanim izvoznicima. To može uključivati pravne zahtjeve i/ili smjernice za operatore u cilju utvrđivanja rizika, upravljanja rizikom i ublažavanja rizika od izloženosti širenju pojačanim praćenjem artikala u odnosu na koje postoji velik rizik od širenja putem zahtjeva za dužnom pažnjom i otkrivanjem, uključujući prijavljivanje sumnjivih transakcija. Dok bi se troškovi za poduzeća trebali umanjiti i trebalo bi se poticati samouređivanje, standardnim zahtjevima za „Programe unutarnje usklađenosti” (ICP) trebalo bi održavati ujednačene uvjete u EU-u. Usklađenost i konkurentnost uzajamno se pojačavaju jer se usklađivanjem smanjuje rizik od nenamjerne opskrbe artiklima s dvojnom namjenom programa koji su uzrok zabrinutosti kojom se poduzeća izlažu kaznama te se šteti njihovom ugledu. Nadalje, mogućnostima za promicanje približavanja s programom carinskih „pouzdanih operatora” (AEO) moglo bi se smanjiti udvostručavanje kontrola i ponuditi troškovno učinkovita rješenja za operatore i uprave. Transparentnost i usklađeno informiranje mogli bi biti važni koraci kojima će se osigurati jasnoća zahtjeva, podržati napori operatora za ostvarivanje usklađenosti i poboljšati njihova sposobnost za provedbu kontrole, čime će se stvoriti uvjeti u kojima će svaki element opskrbnog lanca biti otporan na „onečišćenje” nezakonitom trgovinom. To bi moglo uključivati objavu izvješća i podataka o kontroli koji nisu povjerljivi, uključujući smjernice kojima se promiče praksa dobrog usklađivanja. Razvojem zajedničkih alata EU-a za potporu gospodarskim operatorima, npr. standardiziranih alata IT-a i elektroničkih sustava izdavanja dozvola, također bi se mogli podržati napori usklađivanja koje provode poduzeća. · Kontrolom izvoza odražavaju se međunarodne obveze i ona predstavlja glavnu zaštitnu mjeru za cjelovitost međunarodne trgovine te je stoga od ključne važnosti za jačanje njezine globalne učinkovitosti. Mogle bi se preispitati mogućnosti za suradnju s vanjskim partnerima u provedbi kontrola u cilju olakšavanja sigurne trgovine strateškim artiklima, npr. uvođenjem praćenja krajnje uporabe u poduzećima u trećim zemljama te uzajamnim priznavanjem ocjena. 4. Zaključak Gospodarski subjekti, države članice i građani u EU-u svi imaju interes za učinkovite kontrole izvoza kojima se štiti sigurnost borbom protiv nezakonite trgovine i olakšava zakonita trgovina. Ažuriranim pristupom EU-a i regulatornim okvirom pojačat će se sigurnost i integritet opskrbnog lanca. To će zahtijevati sustavniju razmjenu podataka o rizicima i koordinaciju između tijela za izdavanje dozvola i drugih tijela te suradnju s privatnim sektorom i bolju međunarodnu suradnju. Prije poduzimanja konkretnih inicijativa za djelovanje, Komisija poziva Vijeće i Europski parlament da razmotre pristup naveden u ovoj Komunikaciji. Komisija će istovremeno obaviti procjenu učinka mogućnosti revizije istaknutih u ovoj Komunikaciji kako bi utvrdila najprikladnija regulatorna i ne-regulatorna djelovanja za njihovu provedbu. Upućivanjem na REFIT, Komisija će ocijeniti troškove i koristi povezane s različitim mogućnostima, posebno u vezi s mogućim pojednostavljenjem propisa i smanjenjem opterećenja. _______________ Popis kratica ATT || Ugovor o trgovini oružjem DUeS || Elektronički sustav s dvojnom namjenom EU || Europska unija EUGEA || Opća izvozna dozvola EU-a ICP || Program unutarnje usklađenosti IKT/IT || Informacijska (i komunikacijska) tehnologija ITT || Neopipljiv prijenos tehnologije NGEA || Nacionalna opća izvozna dozvola REFIT || Program regulatorne sposobnosti i uspješnosti WMD || Oružje za masovno uništenje UNSCR || Rezolucija Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda [1] SL L 134, 29. svibanj 2009., str. 1. [2] Zaključci Vijeća o osiguranju kontinuirane provedbe učinkovite politike EU-a o novim izazovima koje predstavlja širenje oružja za masovno uništenje (OMU) i sustavi njegove isporuke, 21. listopada 2013. [3] COM(2011)393 od 30. lipnja 2011. [4] COM(2013)7 od 17. siječnja 2013. [5] COM(2013.) 710 od 16. listopada 2013. [6] Neopipljivi prijenos tehnologije uključuje prijenos tehničkih podataka elektroničkim sredstvima i prijenos znanja i vještina osoba. [7] C(2012) 4890 završna verzija o pristupanju znanstvenim podacima i njihovom očuvanju. [8] Izvor robe dvojne namjene pod kontrolom EU-a procjenjuje se na oko 2,5 % ukupnog izvoza EU-a. Za više informacija o trgovini EU-a za dvojnu namjenu, vidi COM(2013) 710 završna verzija. [9] Namjera „pristupa usmjerenog na sigurnost ljudi” jest smjestiti ljude u središte politike kontrole izvoza EU-a, posebno priznavanjem međusobne povezanosti između ljudskih prava, mira i sigurnosti. [10] Cilj je ATT-a smanjiti nezakonitu trgovinu oružjem utvrđivanjem pravila transparentnost i zajedničkih etičkih normi za međunarodnu trgovinu konvencionalnim oružjem. [11] Vidi i zajedničku komunikaciju Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o „Strategiji Europske unije za kibernetičku sigurnost: otvoren, siguran i zaštićen kibernetički prostor”, JOIN(2013) 1 završna verzija, 7. veljače 2013. [12] U Prilogu IV. Uredbe (EZ) br. 428/2009 navedeni su posebno osjetljivi artikli za dvojnu namjenu na koje se također primjenjuju i kontrole za prijenos unutar EU-a. [13] Vidi na primjer Opća rješenja za izjave EU-a u multilateralnim organizacijama, dokument 15901/11, 24. listopad 2011. [14] Takozvane „sveobuhvatne kontrole” primjenjuju se na artikle s dvojnom namjenom koji nisu na popisu, a mogli bi se koristiti u vojne svrhe ili za širenje [15] Elektronički sustav s dvojnom namjenom [16] Posebno u odnosu na carine, razvoj nove Strategije i Plana djelovanja o upravljanju rizikom i sigurnosti opskrbnog lanca koju je Vijeće zatražilo 18. lipnja 2013. predstavlja ključnu priliku za razmatranje načina kako se pojačani Zajednički okvir za upravljanje rizikom za carinsku kontrolu može najbolje iskoristiti za podržavanje suradnje u izdavanju carinskih dozvola, provedbe i olakšavanja trgovine u budućnosti.