o provedbi Zajedničkog okvira za suzbijanje hibridnih prijetnji u razdoblju od srpnja 2017. do lipnja 2018.

Na strateškoj razini jedinica EU-a za otkrivanje hibridnih prijetnji razvija svoj odnos s Europskim centrom izvrsnosti za suzbijanje hibridnih prijetnji u Helsinkiju, i to sudjelovanjem u radionicama i vježbama te rutinskim raspravama o raznim temama u cilju izgradnje kompetencija u suzbijanju hibridnih prijetnji.

Jedinica EU-a za otkrivanje hibridnih prijetnji djeluje unutar Obavještajnog i situacijskog centra EU-a kao dio civilno-vojne Službe EU-a za jedinstvenu obavještajnu analizu te objedinjuje rad civilnih i vojnih analitičara i doprinose obavještajnih i sigurnosnih službi država članica. Svoj je puni operativni kapacitet dosegla u srpnju 2017., a taj je status potvrđen 2017. u okviru usporedne i koordinirane vježbe s NATO-om (PACE17). Jedinica EU-a za otkrivanje hibridnih prijetnji od brojnih dionika prima klasificirane podatke i informacije iz otvorenih izvora o hibridnim prijetnjama te ih analizira. Izvješća i analize zatim se prosljeđuju institucijama EU-a i državama članicama kako bi se doprinijelo donošenju odluka. Jedinica EU-a za otkrivanje hibridnih prijetnji do danas je izradila više od 100 dokumenata povezanih s hibridnim prijetnjama. CERT-EU (tim za hitne računalne intervencije institucija EU-a) pridonosi radu jedinice EU-a za otkrivanje hibridnih prijetnji razmjenom informacija o kiberprijetnjama koje su u nastajanju ili u tijeku. Međutim, u području kemijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih prijetnji te kibersigurnosti i protuobavještajnih aktivnosti posebno je stručno znanje trenutačno ograničeno.

Mandat te skupine istječe krajem lipnja 2018. te je ona stoga na sastanku u travnju započela raspravu o budućem mandatu na temelju prijedloga predsjedništva. U skladu s prijedlogom sadašnji bi se mandat produljio do 2020. te bi se proširio njegov sadržaj; prema postojećem bi nacrtu mandat uključivao zadaće povezane s analizom mogućnosti za jačanje pripravnosti i otpornosti država članica, promatranje nacionalnih kretanja i pomoć pri koordinaciji politika u području hibridnih prijetnji, pružanje potpore Vijeću u pogledu suradnje EU-a i NATO-a u području suzbijanja hibridnih prijetnji te razmjenu informacija o hibridnim prijetnjama i postizanje njihova zajedničkog razumijevanja.

Za rad na toj mjeri Vijeće je osnovalo Skupinu prijatelja predsjedništva, kojom predsjeda rotirajuće predsjedništvo. U prosincu 2017. države članice pokrenule su istraživanje kako bi utvrdile svoje ključne slabosti u pogledu hibridnih prijetnji. Predsjedništvo će na temelju odgovora država članica sastaviti izvješće i predstaviti ga COREPER-u najvjerojatnije do kraja lipnja 2018.

U okviru Zajedničke izjave odvija se svakodnevno povezivanje osoblja Jedinice s osobljem NATO-ovog odjela za analizu hibridnih prijetnji. U rujnu 2017. objavljena je najnovija usporedna i koordinirana procjena u području hibridnih prijetnji, a u dokumentima čija se isporuka predviđa za 2018. naglasak će biti na problemu hibridnih prijetnji koje dolaze iz južnog i istočnog susjedstva.

3. mjera: Strateška komunikacija

Strateška komunikacija u EU-u dodatno je napredovala jer su brojni sudionici razvili svoje sposobnosti. U Komunikaciji „Suzbijanje dezinformacija na internetu: europski pristup” od 26. travnja 2018. uviđa se da su dezinformacije hibridna prijetnja te se utvrđuje niz mjera, uključujući poboljšanu mrežu između Komisije, Europske službe za vanjsko djelovanje i država članica. Potrebno je poduprijeti i unaprijediti pozitivna iskustva radne skupine East Stratcom, osnovane na temelju mandata Europskog vijeća u ožujku 2015., kao što je predloženo u Zajedničkoj komunikaciji „Suočavanje s hibridnim prijetnjama: zaštita Europljana”.

Većina aktivnosti skupine East Stratcom usmjerena je na potporu delegacijama EU-a, uglavnom u regiji Istočnog partnerstva i Rusiji te u određenoj mjeri u središnjoj Aziji, kako bi im se pomoglo da prenesu pozitivne poruke i dopru do šire publike u predmetnim zemljama ili regijama. Komisija te aktivnosti podržava u okviru višegodišnjeg regionalnog informacijskog i komunikacijskog programa. Radna skupina East Stratcom ujedno redovito koordinira svoje aktivnosti s državama članicama i NATO-om. Osim što prati dezinformacije, Radna skupina East Stratcom poduzima aktivnosti u cilju podizanja razine osviještenosti u zemljama Istočnog partnerstva i državama članicama o utjecaju dezinformacija iz Rusije. Uvela je i dodatno osposobljavanje osoblja u zemljama Istočnog partnerstva kako bi poboljšala njihove sposobnosti strateške komunikacije i otpornost na dezinformiranje. Predviđa se da će se u budućnosti više surađivati sa sjedištem NATO-a i centrima izvrsnosti u Rigi i Helsinkiju, primjerice razmjenom analiza i zajedničkim seminarima za osposobljavanje novinara iz regije Istočnog partnerstva ili Rusije.

S obzirom na novu strategiju EU-a za zapadni Balkan uspostavljena je radna skupina za zapadni Balkan u cilju učinkovitijeg priopćavanja politika EU-a te njihova dopiranja do šire publike u regiji uz istodobno podizanje razine osviještenosti o aktivnostima dezinformiranja usmjerenima na zapadni Balkan i njihovo suzbijanje. Radna skupina i Komisija uspostavile su intenzivnu suradnju usmjerenu na stratešku i ciljanu komunikaciju te odašiljanje poruka prema regiji, na temelju najboljih praksi i s naglaskom na tematskim kampanjama. Međutim, postoji nedostatak osviještenosti o sve većim prijetnjama koje su usmjerene osobito na institucije. Potrebno je izgraditi kulturu svijesti o sigurnosti i povećati sposobnosti institucija za suočavanje s hibridnim prijetnjama.

Južna radna skupina, osnovana 2017., prilagodila je svoj mandat kako bi se u njemu odrazio pomak s prizme borbe protiv terorizma prema istančanijem pristupu usmjerenom na poboljšanje komunikacije s arapskim svijetom i dopiranje do njega, uključujući na arapskom jeziku. Budući da Daesh ili ISIS nisu jedine prijetnje u pogledu radikalizacije, radna skupina radi na suzbijanju raširenih dezinformacija i pogrešne percepcije EU-a. U tom se cilju u bliskoj suradnji s Komisijom oblikuje pozitivan sadržaj o Europskoj uniji i njezinim politikama kako bi se poboljšalo razumijevanje Unije, unaprijedilo strateško prenošenje informacija o aktivnostima Unije u arapskom svijetu te promicale zajedničke vrijednosti i interesi. Komisija te aktivnosti podržava u okviru višegodišnjeg regionalnog informacijskog i komunikacijskog programa.

4. mjera: Centar izvrsnosti za suzbijanje hibridnih prijetnji

Europski centar izvrsnosti za suzbijanje hibridnih prijetnji, koji je osnovan 2017., služi kao centar za stručno znanje u okviru kojeg se putem istraživanja, osposobljavanja, obrazovanja i vježbi podupiru pojedinačni i zajednički napori zemalja sudionica u suzbijanju hibridnih prijetnji. U aktivnostima Centra mogu sudjelovati države članice EU-a i članice NATO-a. Članice su nedavno postale Italija, Nizozemska, Danska i Češka te u radu Centra sada sudjeluje ukupno ukupno 16 zemalja. EU i NATO članovi su upravljačkog odbora u svojstvu promatrača.

Centar je 2018. utvrdio proračun i plan rada, razvio konceptualni okvir te osnovao tri interesne zajednice: o hibridnim utjecajima, slabostima i otpornosti te strategiji i obrani. Osnovana je i podskupina o nedržavnim subjektima, koja razmatra načine djelovanja različitih terorističkih skupina i njihovih pomagača. Centar je objavio niz analiza hibridnih prijetnji i organizirao nekoliko sastanaka na visokoj razini u cilju postizanja njihova zajedničkog razumijevanja, razmjene najbolje prakse i iznalaženja zajedničkih odgovora u svim zajednicama EU-a i NATO-a.

Organiziranje odgovora EU-a: jačanje otpornosti

Za jačanje otpornosti potrebne su mjere u mnogim područjima politika. Te mjere nisu nužno usmjerene na hibridnu prirodu prijetnji već mogu, poduzmu li se istodobno, pridonijeti boljoj opremljenosti otpornijeg EU-a za suočavanje s hibridnim prijetnjama. Stoga se, kad je to primjenjivo u opisu napretka ostvarenog u okviru svake mjere navedene u nastavku, upućuje na poseban okvir politike i mjere koje je Unija poduzela, osobito one koje se poduzimaju u okviru rada na sigurnosnoj uniji. Ovo bi se izvješće stoga trebalo čitati zajedno s mjesečnim izvješćima o napretku u uspostavi učinkovite i istinske sigurnosne unije, koja se donose istog dana.

5. mjera: Zaštita i otpornost kritične infrastrukture

Komisija je izradila nacrt priručnika o pokazateljima slabosti i otpornosti za hibridne prijetnje kritičnim infrastrukturama u EU-u. Taj se nacrt priručnika sada vrednuje u postupku savjetovanja s državama članicama. Očekuje se da će konačna verzija priručnika biti donesena u studenome 2018. Nadalje, pokazatelji slabosti ispitat će se u okviru usporedne i koordinirane vježbe s NATO-om 2018. (PACE 18), ali učinit će to i pojedinačne države članice koje su iskazale interes. Posebnu bi pozornost trebalo posvetiti daljnjem razvoju pokazatelja slabosti kako bi se olakšalo rano upozoravanje na samom početku hibridnih napada na kritičnu infrastrukturu. Hibridne će se prijetnje razmatrati i u predstojećoj evaluaciji europske Direktive o zaštiti kritične infrastrukture. Nadalje, Komisija povećava znanstvenu potporu namijenjenu razmatranju višestrukih i transverzalnih obilježja hibridnih prijetnji, stavljajući pritom poseban naglasak na utvrđivanje slabosti, rano otkrivanje i pokazatelje, otpornost, podizanje razine osviještenosti te vježbe.

Osim toga, kako bi zaštitila ključnu imovinu Unije, Komisija je podnijela prijedlog Uredbe o uspostavi okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja u Europsku uniju ako bi ona mogla utjecati na sigurnost ili javni poredak. Prijedlog Komisije odnosi se na izravna ulaganja osoba ili poduzeća iz trećih zemalja koja mogu, među ostalim, utjecati na kritične infrastrukture (uključujući objekte povezane s energijom, prometom, komunikacijom, pohranom podataka i svemirom te druge osjetljive objekte), ključne tehnologije (uključujući umjetnu inteligenciju, kibersigurnost, tehnologije s mogućom dvojnom namjenom), sigurnost opskrbe ključnim resursima ili ulaganja koja omogućuju pristup osjetljivim informacijama ili njihovu kontrolu.

Savjetodavni forum za održivu energiju u sektoru obrane i sigurnosti (CF SEDSS II) Europske obrambene agencije u drugoj će fazi dodatno poduprijeti razvoj konceptualnog dokumenta koji je pripremila stručna skupina za zaštitu ključne energetske infrastrukture (PCEI) te će ga pretočiti u strateški politički dokument na razini EU-a. U tom se dokumentu predlaže okvir za utvrđivanje najboljih praksi upravljanja za ministarstva obrane kako bi se poboljšale zaštita i otpornost svih kritičnih energetskih infrastruktura povezanih s obranom (CEI).

6. mjera: Povećanje sigurnosti opskrbe energijom u EU-u i povećanje otpornosti nuklearne infrastrukture

U skladu s obvezom koju je preuzela u rujnu 2017. (Zajednička komunikacija „Otpornost, odvraćanje i obrana: jačanje kibersigurnosti EU-a”) Komisija će i dalje podržavati Europski centar za razmjenu i analizu informacija o energetici u području kibersigurnosti.

Kako bi se spriječile krize u opskrbi plinom, države članice provode Uredbu o sigurnosti opskrbe plinom donesenu prošle godine, a Komisija olakšava njezinu provedbu i suradnju među državama članicama u rizičnim skupinama. Komisiju treba obavijestiti o zajedničkim procjenama rizika do 1. listopada 2018. Komisija će do 1. ožujka 2019. zaprimati planove prevencije i interventne planove. Države članice trebale bi do 1. prosinca 2018. sklopiti bilateralne sporazume o solidarnosti.

Kako bi se zatvorila postojeća regulatorna praznina u pogledu pripremljenosti za rizik od nestašice električne energije, Uredbom o pripremljenosti za rizike, o kojoj se trenutačno pregovara, utvrdila bi se pravila za procjenu rizika te obveza država članica da izrade plan pripremljenosti za rizike s određenim obveznim elementima, npr. odgovaranje na krizne situacije i praćenje sigurnosti opskrbe. Planovi pripremljenosti za rizike trebali bi uključivati i sporazume o regionalnoj suradnji, osobito mehanizme za upravljanje situacijom u slučaju istodobne elektroenergetske krize. U sklopu provedbe Uredbe o pripremljenosti za rizike države članice prve bi nacionalne planove pripremljenosti za rizik morale izraditi dvije godine nakon stupanja na snagu Uredbe. Planovi bi se potom trebali ažurirati svake tri godine. U okviru buduće Uredbe o pripremljenosti za rizike države članice usto će morati provoditi redovite i zajedničke vježbe simulacije elektroenergetske krize. Komisija je već započela s pripremom takvih zajedničkih aktivnosti sa zainteresiranim državama članicama, Zajedničkim istraživačkim centrom i Koordinacijskom skupinom za električnu energiju.

Kad je riječ o otpornosti nuklearnih infrastruktura, u kratkom će se roku poboljšati razmjena informacija između država članica i Komisije o pitanjima nuklearne sigurnosti, a predviđena je i analiza u cilju pokretanja dodatnih inicijativa. Provest će se analiza propisa o nuklearnim zaštitnim mjerama te eventualno izraditi smjernice za pomoć državama članicama da bolje postupaju s (radioaktivnim) visokoaktivnim zapečaćenim izvorima. Dugoročno gledano, Komisija namjerava ojačati aktivnosti u području nuklearne energije ako je to u zajedničkom interesu država članica i usuglašeno je da postoji korist od razmjene informacija i suradnje. Ujedno će ispitati primjerene mjere za djelotvornu provedbu međunarodne Konvencije o fizičkoj zaštiti nuklearnog materijala i nuklearnih postrojenja u EU-u.