HR    HR  
 EUROPSKA  
KOMISIJA 
Bruxelles, 3.2.2015. 
COM(2015) 42 final 
  
IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJE ĆU 
o provedbi Uredbe ( EZ) br. 450/2003 Europsk og parlamenta i Vije ća o indeksu troškova 
rada 
 
 
1 
 1. U VOD 
Uredbom (EZ) br. 450/2003 Eu ropskog parlamenta i Vije ća od 27. velja če 2003. o indeksu 
troškova rada1 uspostavlja se zajedni čki okvir za izradu i prijeno s usporedivih indeksa 
troškova rada država članica Komisiji. Komisija (Eurostat) objavljuje tromjese čno izvješće za 
javnost o indeksu troškova rada po satu na svojem web-mjestu2. Ono sadržava potpun niz 
podataka koji su raš članjeni po gospodarskoj djelatnosti  i komponentama troškova rada. 
Sadržava i tromjese čne i godišnje stope promjena. 
U srpnju 2003. Komisija je donijela Uredbu (EZ) br. 1216/20033 u kojoj se detaljno navode 
postupci koje države članice moraju slijediti prilikom dos tavljanja indeksa Komisiji, postupci 
za usklađivanje u pogledu sezonskih promjena indeksa i sadržaj nacionalnih izvješ ća o 
kvaliteti. U ožujku 2007. Komisija je donijela Uredbu (EZ) br. 224/20074. Njome se mijenja 
Uredba (EZ) br. 1216/2003 i proširuje ops eg indeksa troškova rada kako bi obuhva ćali 
gospodarske djelatnosti utvr đene u NACE Revision 1. odjeljcima L,  M, N i O. To proširenje 
znači da su obuhva ćene i netržišne usluge koje predstavljaju najve ći dio gospodarskih 
djelatnosti iz tih odjelja ka i koje mogu imati druk čiju dinamiku od tržišnih usluga. U 
kolovozu 2007. Komisija je donijela Uredbu (EZ) br. 973/20075. Njome je izmijenjen niz 
odredaba o specifi čnim statisti čkim podru čjima, uklju čujući indeks troškova rada, radi 
provedbe statisti čke klasifikacije gospoda rskih djelatnosti utvr đenih u NACE Revision 2.  
U skladu s člankom 13. Uredbe (EZ) br. 450/2003, Komisija je dužna podnijeti izvješ će 
Europskom parlamentu i Vije ću svake dvije g odine. U izvješ ću se mora posebno ispitati 
kvaliteta podataka o indeksu troškova rada. Ovo se izvješ će odnosi na podatke o indeksu 
troškova rada koji su dostavljeni Komisiji za referentna tromjese čja od 2012Q3 zaklju čno s 
tromjesečjem 2014Q2. 
U Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 1216/2003, kvaliteta indeksa troškova rada definirana je u 
pogledu sljede ćih kriterija: relevantnosti, to čnosti, pravovremenosti dostave podataka, 
dostupnosti i jasno će, usporedivosti, doslje dnosti i cjelovitosti. 
Kao što je to bio slu čaj u posljednjem izvještajnom razdob lju, razina preciznosti, dostupnosti i 
jasnoće i dalje je zadovoljavaju ća. Naglasak je u ovom izvješ ću stoga na poboljšanjima 
ostvarenima u vezi s relevantnoš ću i pokrivenoš ću te na pitanjima dosljednosti podataka s 
podacima iz nacionalnih ra čuna i usporedivosti podataka uskla đenih u pogledu broja radnih 
dana. Posebna pozornost pridaje se pr oblemu povezanom s podacima koje države članice nisu 
                                                            
1 SL L 69, 13.3.2003., str. 1.  
2 Tromjese čno izvješće za javnost objavljuje se na datume koji su utvr đeni u kalendaru objave. Izvješ ća i 
datume možete prona ći na web-mjestu Eurostata ( http://ec.europa.eu/eurostat ). 
3 Uredba Komisije (EZ) br. 1216/2003 od 7. srpnja 2003. o provedbi Uredbe (EZ) br. 450/2003 
Europskog parlamenta i Vije ća o indeksu troškova rada (SL L 169, 8.7.2003., str. 37.)  
4 Uredba Komisije (EZ) br. 224/2007 od 1. ožujka 2007. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1216/2003 o 
gospodarskim djelatnostima obuhva ćenim indeksom troškova rada (SL L 64, 2.3.2007., str. 23.)  
5 Uredba Komisije (EZ) br. 973/2007 od 20. kolovoza 2007. o izmjeni odre đenih uredaba EZ-a o 
specifičnim statisti čkim podru čjima kojima se provodi statisti čka klasifikacija eko nomskih djelatnosti 
NACE Revision 2 (SL  L 216, 21.8.2007.,  str. 10.) 
 
2 
 dostavile unutar utvr đenih rokova i posljedicama za kvalitetu  objavljenih europskih agregata 
koje su time izazvane. 
2. O PĆI NAPREDAK OD POSLJEDNJEG IZVJEŠ ĆA 
Tijekom posljednjeg izvještajnog razdoblja, Euro stat je nastojao pojednostaviti i uskladiti 
norme koje se odnose na podatke i metapodatke (izvješ ća o kvaliteti) koje države članice šalju 
Komisiji. Nomenklatura i varijable upotrijebl jene u podacima o indeksu troškova rada 
usklađene su s normom SDMX6, novom svjetskom referencom za razmjenu statisti čkih 
podataka. Ve ćina država članica počela je slati svoje podatke u obliku SDMX, a Eurostat je 
od onih koje još nisu po čele upotrebljavati taj oblik (Belgija, Danska, Irska, Gr čka, Hrvatska, 
Luksemburg i Rumunjska) zatražio da s time po čnu do kraja 2014.   
Izvješća o kvaliteti koja države članice dostavljaju prenesena su Rukovatelju metapodacima 
europskog statisti čkog sustava ( European Statistical System Metadata Handler ), 
informatičkom alatu kojime se svakoj državi članici omogu ćava da svoja izvješ ća o kvaliteti 
učita na daljinu te da ažurira dijelove koji su  se promijenili tijekom prethodne godine bez da 
ih moraju u cijelosti ponovno podnositi. Osim toga, tim informati čkim alatom omogu ćava se 
uvrštavanje nacionalnih izvješ ća o kvaliteti u referentnu bazu podataka Eurostata, čineći ih 
dostupnima svim korisnicima. 
Objema inicijativama pridonijelo se pojednosta vljenju postupka izrade, poboljšanju usluga 
pruženih korisnicima te se istovremeno smanjilo optere ćenje nacionalnih statisti čkih instituta. 
Dostupnost i kvaliteta indeksa troš kova rada uglavnom se i dalje poboljšava. Sada su dostupni 
podaci uskla đeni u pogledu sezonskih promjena svih držav a osim Irske i Hrvatske. Eurostat je 
odlučio da indeks troškova rada uskla đen u pogledu sezonskih promjena ne će biti glavna 
referentna to čka u izvješ ćima za javnost, iako su vrijed nosti istaknute na odgovaraju ćoj 
stranici web-mjesta Objašnjenja statisti čkih podataka ( Statistics Explained )7. Sve države 
članice, osim Gr čke i Hrvatske, dostavile su nacionalna izvješ ća o kvaliteti za referentnu 
godinu 2013. te su ona dostupna javnosti. 
Jedno od podru čja kojemu se i dalje posve ćuje pozornost jest dosljednost indeksa troškova 
rada s drugim statisti čkim podacima o troškovima rada, posebno podacima iz tromjese čnih 
nacionalnih ra čuna. To je podru čje analizirano s teorijskog kao i empirijskog stajališta, a o 
rezultatima se raspravljalo s državama članicama. Osim toga, Komisija (Eurostat) će 
organizirati radionicu s državama članicama u 2015. tijekom koje će ocijeniti i pokušati 
dodatno poboljšati cjelokupnu kvalitetu statisti čkih podataka o troškovima rada. 
Komisija (Eurostat) poboljšala je i dostupnost pr ocjena troškova rada po satu objavljivanjem 
prosjeka za jednogodišnje razdoblje koji se ugla vnom temelje na indeksu troškova rada i 
mogu se izraditi ubrzo nakon završetka re ferentnog razdoblja. Slijedom toga, države članice 
više ne dostavljaju Komisiji nacionalne godišnje statisti čke podatke o troškovima rada za 
                                                            
6  http://sdmx.org/. 
7 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explaine d/index.php/Labour_cost_index_-_recent_trends. 
 
3 
 objavu, koji su se prikupljali na temelju prijateljskih sporazuma ( gentlemen’s agreement ). 
Iako države članice provode i održavaju infrastrukturu koja je po trebna za izradu indeksa 
troškova rada, Komisija (Euros tat) održava i poboljšava svoj sustav za primanje, provjeru, 
obradu, pohranjivanje i širenje podataka, čime se omogu ćava brza objava podataka. Te 
postupke, koji su postali u potpunosti operativni  u 2005., neprestano se revidira i ažurira. 
3. O CJENA KVALITETE PODATAKA I NJEZIN U ČINAK NA EUROPSKE AGREGATE  
3.1. Relevantnost 
Promjene troškova rada po satu rada važan su pokazatelj za analizu kratkoro čnog i 
srednjoro čnog razvoja doga đaja u gospodarstvu. Komisija i Eu ropska središnja banka koriste 
se indeksom troškova rada po satu rada, koji pokazuje kratkoro čni razvoj troškova rada, za 
procjenu mogu ćeg inflacijskog pritiska uzrokovanog razvojem doga đaja na tržištu rada. 
Indeks treba izra čunati što je prije mogu će nakon što podaci postanu dostupni, za svaku 
državu članicu, za čitavi EU i za europodru čje. Indeks troškova rada važan je i društvenim 
partnerima koji sudjeluju u pregovorima o pla ćama i samoj Komisiji za nadzor kratkoro čnog 
razvoja doga đaja u troškovima rada. Indeks troškova rada jedan je od glavnih europskih 
ekonomskih pokazatelja8. 
Postoji potražnja za informacijama o tromjese čnim postotnim promjenama troškova rada, 
kako su izmjerene indeksom troškova rada, ali u sve ve ćoj mjeri i za informacijama o 
troškovima rada u apsolutnim iznosima (eura po satu). U travnju 2012. godi ne Eurostat je po 
prvi put objavio rane procjene (za 2011.) tr oškova rada po satu u eurima i nacionalnim 
valutama. Zaklju čeno je da su te procjene, koje su se temeljile na indeksu troška rada, 
zadovoljavaju će kvalitete. Budu ći da ih se može objaviti puno prije završetka referentne 
godine nego što se godišnji podaci o troškovima rada mogu prikupiti na temelju prijateljskog 
sporazuma, donesena je odluka da se od 2014. potonji podaci više ne dostavljaju. 
Objavljivanjem procjena godišn jih troškova rada temeljenih na indeksu troškova rada 
povećana je ve ć snažna korisni čka potražnja za sveobuhvatnim informacijama o razini 
troškova rada po satu koje se mogu brzo izraditi. Komisija je primila pozitivne povratne 
informacije o objavi tih procjena, a nekoliko je korisnika izrazilo inte res za uvid u raspodjele 
po NACE odjeljcima kao i troškovni m komponentama. Kako bi se pove ćala njihova 
dostupnost, procjene su 2013. po prvi put objavl jene i u internetskoj bazi podataka. Na 
temelju analize rezultata istraživanj a o troškovima rada iz 2012. ocijenit će se izvedivost 
objavljivanja detaljnijih informacija. 
 
                                                            
8 COM(2002) 661, Komunikacija Komisije Europskom parlamentu i Vije ću, Na putu prema poboljšanim 
metodologijama za statisti čke podatke i pokazatelje u eurozoni.  
 
4 
 3.2. Pravovremenost i revizije 
Pravovremenost država članica u dostavljanju podataka Komisiji poboljšala se od prethodnog 
izvješća objavljenog u 2012. Uz iznimku jedne zemlje9, došlo je tek do manjih kašnjenja. 
Pravovremeno dostavljanje podataka iznimno je  važno za izradu indeksa troškova rada jer 
kašnjenja u dostavljanju podataka zna če da se za agregate EU-a i europodru čja moraju 
upotrebljavati procjene. To može dovesti do  nepotrebno opširne naknadne revizije. U 
grafikonu 1. prikazan je udio ukupnih troškova ra da u EU-u u eurima za koje su podaci u 
trenutku objave izvješ ća za javnost bili dostupni za svako tromjese čje. 
 
Grafikon 1.: Podaci o indeksu troškova rada dostupni u trenutku objave, postotak ukupnih 
troškova rada u EU-u u eurima 
 
 
Dvije države članice (Hrvatska i Ujedinjena Kraljevina ) jednom su prilikom dostavile svoje 
podatke više od dva dana nakon roka izme đu referentnih tromjese čja 2012Q3 i 2014Q2. Ti su 
podaci ipak dostavljeni na vrijeme da ih se uklju či u izvješ će za javnost. U vrijeme 
sastavljanja ovog izvješ ća samo je jedna država članica, Gr čka, bila suo čena sa strukturnim 
problemom zbog kojeg nije bila u mogu ćnosti izraditi i dostaviti vr ijednosti indeksa troškova 
rada. Tijekom referentnog razdoblja podaci iz Gr čke redovito su dostavljani  prekasno da bi ih 
se uključilo u izvješ će za javnost. Eurostat je odr žao bilateralni sastanak s gr čkim zavodom za 
statistiku u svibnju 2014. na koje m je dogovoren plan za rješavanje  tih strukturnih pitanja. Od 
tada je ostvaren napredak u pogledu smanjenj a vremena potrebnog za dostavljanje podataka. 
Indeksom troškova rada obuhva ćeno je nekoliko razli čitih varijabli (npr . troškovi rada i 
odrađeni sati) čije se vrijednosti mogu preuzeti iz nekoliko izvora. To zna či da se revizije 
                                                            
9 Zbog problema uzrokovanih velikom promjenom u nacionalnom istraživanju, Portugal nije bio u 
mogućnosti pravovremeno dostaviti indeks  troškova rada za 2012Q4. 
 
5 
 nekoliko tromjese čja ili čitavih godina na koje se podaci odnose, a koje utje ču na posljednje 
tromjesečje, mogu provesti u bilo koj em trenutku. Ako se uskla đenja podataka odnose na 
referentnu godinu, čitava serija mora se revidirati. Od prvog tromjese čja 2012., revizije 
središnje vrijednosti EU-a10 (godišnja stopa promjena) tri puta su premašile 0,3 postotna boda. 
U većini su tromjese čja procjene revidirane na više vrijednosti čime je preokrenut trend 
vidljiv u prethodnom izvješ ću (vidjeti grafikon 2.). Eurostat  i dalje detaljno istražuje ovo 
pitanje koriste ći se pritom duljim vremenskim nizovima. 
Grafikon 2.: Promjene podataka izme đu prve objavljene vrijednosti i izvješ ća za 2014Q2 za 
EU-27/28 NACE Revision 2 odjeljke od B do S, agregat u postotnim bodovima 
 
 
3.3. Usporedivost: uskla đenje broja radnih dana 
U članku 1. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2003 na vodi se da se vrijednosti indeksa troškova 
rada moraju dostaviti neuskla đene u pogledu sezonskih promjena, uskla đene u pogledu broja 
radnih dana i uskla đene u pogledu sezonskih promjena i broja radnih dana. Postoje neke 
iznimke za to: za nekoliko država članica vrijedi odstupanje za dos tavljanje podataka koji nisu 
usklađeni u pogledu sezonskih promjena, a Hrvatska  i Irska dostavljaju samo nizove za 
NACE Revision 2 odjeljke od O do S koji su prekratki za uskla đivanje u pogledu sezonskih 
promjena. U Uredbi (EZ) br. 450/2003 ne navodi se izri čito mora li se uskla đenje u pogledu 
broja radnih dana i sezonskih promjena izvršiti izravno ili neizravno. Neizravnim se 
usklađenjem uskla đuje osnovni niz koji se potom upotreblja va za izradu agregata više razine. 
Izravnim se uskla đenjem pojedina čno usklađuje svaki pojedini niz, uklju čujući agregate više 
razine. Oba pristupa imaju svoje prednosti i nedostatke i oba su podržana u smjernicama 
Europskog statisti čkog sustava o uskla đivanju u pogledu sezonskih promjena11. Države 
članice mogu primijeniti bilo koji od ta dva pristupa pri uskla đivanju indeksa troškova rada. 
                                                            
10 EU-27 do i uklju čujući 2013Q2, od tada EU-28. 
11 Ažuriranom verzijom smjernica obuhvatit će se poseban dio o uskla đivanju lan čano povezanih indeksa. 
 
6 
 Primjenom oba pristupa obi čno se postižu sli čni rezultati te odabir jednog ili drugog 
uglavnom ne dovodi do problema. Me đutim, ako je postupak odabira ispravnog modela za 
usklađivanje otežan zbog volatilnosti neobra đenih podataka, primjena izravnog pristupa može 
dovesti do odre đenih problema. Na primjer, prilago đeni indeks komponente ukupnog troška 
može se pokazati višim ili nižim od uskla đenog indeksa njegovih dviju podkomponenti. 
Eurostat stoga sustavno provjerav a podatke koje dostav ljaju sve države članice kako bi se 
osiguralo da je ukupni indeks u skladu s njegovim podkomponentam a po NACE odjeljku. 
Eurostat je uveo politiku objavljivan ja samo ukupnog indeksa, na prikazuju ći komponente 
ako se one razlikuju za više od dva osnovna boda od ukupnog indeksa. 
 
3.4. Dosljednost s vrijednostima iz nacionalnih ra čuna 
Za godišnje izvješ će o kvaliteti, od država članica se zahtijeva da usporede stopu rasta indeksa 
troškova rada sa stopom rasta naknade za poslenicima po satu iz nacionalnih ra čuna (definicija 
ESA95). Nije realisti čno očekivati potpuno podudaranje vrijednosti. Čak i ako se 
upotrebljavaju gotovo identi čne definicije troškova rada, statisti čka obrada i izvori mogu se 
razlikovati. Nadalje, prikupljanje podataka o odra đenim satima posebice je teško za indeks 
troškova rada i nacionalne ra čune. Unato č tim razlikama u metodolog iji, razina usuglašenosti 
(ili neusuglašenosti) izme đu dva niza podataka može se upotrijebiti za utvr đivanje mogu ćih 
problema u oba niza. Tu usporedbu nije bilo mogu će provesti za Belgiju, Hrvatsku, 
Luksemburg i Maltu jer te zemlje ne izra čunavaju tromjese čne podatke u nacionalnim 
računima za naknade zaposlenicima ili odra đene sate. 
Od objave posljednjeg izvješ ća, Eurostat je po čeo uključivati podatke iz nacionalnih ra čuna 
izravno u svoju bazu podataka indeksa troškova rada, čime je olakšana usporedba oba skupa 
podataka. 
Za to izvješ će o kvaliteti, Eurostat je uspo redio agregate koji nisu uskla đeni u pogledu 
sezonskih promjena NACE Revision 2 odje ljaka B do S. Bilo kakva razlika izme đu stope 
rasta indeksa troškova rada i stope rasta naknade zaposleni cima po satu od više od dva 
postotna boda tijekom dvogodišnjeg raz doblja koje se analizira za izvješ će (tj. jedan postotni 
bod godišnje) smatra se osnovom za opravdanu da ljnju analizu. Do toga je došlo u slu čaju 
Češke, Estonije, Italije, Ma đarske, Poljske, Portugala i Slovenije. Razlika izme đu tih dviju 
vrijednosti iznosila je više od pet post otnih bodova za Italiju i Portugal. U slu čaju Irske i 
Švedske, stopa rasta indeksa troškova rada i stopa rasta naknade zapos lenicima po satu koje 
su bile obuhva ćene podacima iz nacionalnih ra čuna bile su izražene sa suprotnim 
predznacima barem u jednom tromjese čju. 
Eurostat detaljno analizira dosljednost inde ksa troškova rada s podacima iz nacionalnih 
računa i istraživanja o troškovima rada te će nastaviti rješavati to pitanje. O rezultatima 
analize raspravlja se s državama članicama kako bi se prepoznali i riješili osnovni problemi, 
posebno u odnosu na podatke o odra đenim satima, u cilju poboljšanja dosljednosti u razli čitim 
statističkim podru čjima. 
 
7 
  
3.5. Potpunost 
Hrvatska i Irska jedine su države članice koje trenuta čno ne dostavljaju podatke uskla đene u 
pogledu sezonskih promjena. S obzi rom na to da su podaci uskla đeni u pogledu sezonskih 
promjena dostupni za sve druge države članice, trebalo ih je objaviti u tromjese čnom 
priopćenju za tisak, kao i u Eurostatovoj  internetskoj bazi podataka. Me đutim, nakon pažljive 
analize kvalitete podataka i potreba korisnika, odlu čeno je da se podaci uskla đeni u pogledu 
broja radnih dana ubudu će upotrebljavaju samo za središnje vrijednosti. I time se osiguravaju 
jasnoća i dosljednost s drugim statisti čkim podacima o cijenama (npr. indeks potroša čkih 
cijena). 
Tromjese čno priopćenje za tisak prilago đeno je od dana objave  posljednjeg izvješ ća. Bilješke 
su pojednostavljene, a više tehni čkih informacija premješteno je na internetsku stranicu 
Statistics Explained12. Kao što je to dosad bio slu čaj, vrijednosti za NACE Revision 2 odjeljke 
od B do S predstavljaju glavne podatke uz dodatne raspodjele u tablicama. 
 
4. Z AKLJUČCI 
Kvaliteta indeksa troškova rada uglavnom je rasla od objave prethodnog izvješ ća iz 2012. 
Posebno su zna čajna poboljšanja u to čnosti država članica pri dostavlj anju podataka i 
potpunosti podataka. Osim  toga, potpunom dostupnoš ću agregata (uklju čujući NACE 
Revision 2 odjeljke od O do S) pridonijelo se  cjelokupnoj korisnosti inde ksa troškova rada. 
Potrebe korisnika bolje su zadovoljene zahvaljuju ći objavi godišnjih procjena troškova rada 
koje se temelje na podacima o indeksu tr oškova rada. Dostavljanje podataka država članica 
gotovo je zadovoljavaju će. Osim Gr čke, nijedna zemlja nije sust avno kasnila s dostavljanjem 
podataka Komisiji. 
U posljednjih nekoliko godina, Komisija (E urostat) redovito je pozivala države članice da 
ulože veće napore u cilju uskla đivanja sa zahtjevima u ovom podru čju. Komisija će nastaviti 
redovito nadzirati pitanja koja u ovom tre nutku još nisu riješena, a povezana su s 
neusklađenošću i kvalitetom podataka, koriste ći se dostavljenim podacima i ostalim 
nacionalnim dokumentima, uklju čujući izvješća o kvaliteti. Ako je napr edak nedostatan ili ga 
nema, Komisija će se obratiti odgovaraju ćim nacionalnim tijelima te će poduzeti potrebne 
mjere kako bi osigurala uskla đenost. 
  
                                                            
12 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explaine d/index.php/Labour_cost_index_-_recent_trends.