C 414/33

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2019/C 414/11)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„COUR-CHEVERNY”

PDO-FR-A0304-AM02

Datum obavijesti: 18.9.2019.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1. Pravila o rezidbi

U odjeljku VI. točki 1. podtočki (b) specifikacije za oznaku „Cour Cheverny” briše se rečenica „Broj rodnih izbojaka nakon cvatnje (23. faza Lorenzove skale) iznosi najviše 11.”.

Tim se brisanjem želi predvidjeti fleksibilnija pravila o rezidbi kako bi se omogućila prilagodba u slučaju klimatskih nepogoda.

Točka 5.1. jedinstvenog dokumenta izmijenjena je u skladu s tim.

2. Kretanje između ovlaštenih skladišta

U poglavlju 1. odjeljku IX. briše se točka 5. podtočka (b) koja se odnosi na kretanje između ovlaštenih skladišta.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

3. Glavni elementi koje treba kontrolirati

Poglavlje 3. izmijenjeno je radi pojednostavnjenja metodologija za provedbu kontrola glavnih točki koje je potrebno kontrolirati.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

4. Upućivanje INAO

U poglavlju 3. odjeljku II. općina „Montreuil sous-bois” zamijenjena je općinom „Montreuil”.

Predmetnom se izmjenom uzima u obzir izmjena naziva općine.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1. Naziv proizvoda

Cour-Cheverny

2. Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3. Kategorija proizvoda od vinove loze

1.Vino

4. Opis vina

Mirna suha bijela vina

Najmanji prirodni volumni udio alkohola suhih vina iznosi 10,5 %.

U suhim vinima nakon pakiranja udio fermentabilnog šećera (glukoza + fruktoza) iznosi najviše 4 grama po litri, a ukupni udio kiselina (izražen u gramima vinske kiseline po litri) najviše 2 grama po litri manje od udjela fermentabilnog šećera (glukoza + fruktoza).

U vinima s najmanjim prirodnim volumnim udjelom alkohola od 13,5 % nakon pakiranja udio fermentabilnog šećera (glukoza + fruktoza) iznosi najviše 6 grama po litri.

Vina nakon obogaćivanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 12,5 %. Ukupni sadržaj hlapivih kiselina, ukupni sadržaj kiselina i ukupni sadržaj sumpornog dioksida utvrđeni su propisima Unije. Riječ je o mirnim bijelim vinima, koja su kao mlada prilično dinamična.

Ostali analitički kriteriji u skladu su s važećim propisima.

Često imaju arome agruma, voća sa žutim mesom ili bijelog cvijeća. Ponekad mogu imati note rabarbare, začina ili mentola. Njihova se izvornost u potpunosti izražava s vremenom, a nakon nekoliko godina stajanja vina često imaju arome meda, limuna, voska ili šljive te blage naznake oksidacije, karakteristične za sortu Romorantin B. Kad sadržavaju fermentabilne šećere, njihova složenost i potencijal za stajanje još su veći.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanji ukupni sadržaj kiselosti Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Mirna bijela poluslatka i slatka vina

Poluslatka i slatka vina imaju najmanju prirodnu alkoholnu jakost od 13,5 %.

Udio fermentabilnog šećera (glukoza + fruktoza) u poluslatkim i slatkim vinima nakon pakiranja iznosi najmanje 20 grama, a najviše 45 grama po litri.

Vina s udjelom fermentabilnog šećera (glukoza + fruktoza) većim od 20 grama po litri proizvode se bez obogaćivanja. Ukupni sadržaj hlapivih kiselina, ukupni sadržaj kiselina i ukupni sadržaj sumpornog dioksida utvrđeni su propisima Unije.

Ostali analitički kriteriji u skladu su s važećim propisima.

Često imaju arome agruma, voća sa žutim mesom ili bijelog cvijeća. Ponekad mogu imati note rabarbare, začina ili mentola. Njihova se izvornost u potpunosti izražava s vremenom, a nakon nekoliko godina stajanja vina često imaju arome meda, limuna, voska ili šljive te blage naznake oksidacije, karakteristične za sortu Romorantin B. Kad sadržavaju fermentabilne šećere, njihova složenost i potencijal za stajanje još su veći.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanji ukupni sadržaj kiselosti Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5. Enološki postupci

(a) Osnovni enološki postupci

Poseban enološki postupak

Vina s udjelom fermentabilnog šećera (glukoza + fruktoza) većim od 20 grama po litri proizvode se bez obogaćivanja. Zabranjena je upotreba komadića drva. Vina nakon obogaćivanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 12,5 %. Uz te odredbe, u pogledu enoloških postupaka potrebno je poštovati obveze koje su određene na razini općine te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

Postupak uzgoja

(a) —Gustoća sadnje: Najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 45000 trsova po hektaru, s najvećim dopuštenim razmakom između redova od 2,10 metara. Razmak između trsova u istom redu iznosi između 0,9 metara i 1,2 metra. (b) — Pravila o rezidbi. Trsovi se režu na najviše 13 pupova po trsu u skladu sa sljedećim uzgojnim oblicima: — rezidba Guyot, s jednim krakom i najviše dva reznika, — rezidba na dva polukraka, — rezidba na reznike (rezidba u obliku kordonca Royat).

(b) Najveći prinos

Suha vina

72 hektolitra po hektaru

Poluslatka i slatka vina

60 hektolitara po hektaru

6. Definirano zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja, razvoj i dozrijevanje vina odvijaju se na području sljedećih općina u departmanu Loir-et-Cher: Cellettes, Cheverny, Chitenay, Cormeray, Cour-Cheverny, Huisseausur-Cosson, Montlivault, Mont-près-Chambord, Saint-Claude-de-Diray, Tour-en-Sologne, Vineuil.

7. Glavne sorte vinove loze

Romorantin B – Daner

8. Opis povezanosti

Opis prirodnih čimbenika koji doprinose povezanosti

Zemljopisno područje, koje se nalazi na lijevoj obali Loire, proteže se od rubova rijeke na sjeveru do općina Chery i Cour-Chelerny na jugu. Na sjeverozapadu omeđeno je rijekom Loire i šumom Russy, a na istoku i jugu regijom Grande Sologne (osobito neprekidnim nasadima zelenila u parku Chamord i šumi Cheverny). Na tom zemljopisnom području šuma je vrlo prostrana, a ako se ne nalazi u blizini rijeke Loire, vinograd je u središtu je šumske čistine, između brojnih većih ili manjih pošumljenih masiva.

Zemljopisno područje leži na blagoj, valovitoj visoravni kroz koju od istoka prema protječu dvije pritoke rijeke Loire, Cosson i Beuvron te njihove pritoke. Geološki supstrat u biti se sastoji od senonskih glinovito-silicijevih formacija, koje su iznjedrili vapnenici regije Beauce (Akvitanija), a koji su pokriveni glinovito-pjeskovitim formacijama regije Sologne (Burdigalien). Područje je prekriveno visokim terasama rijeka Loire i eolskim pijeskom.

Točno definirane čestice za berbu grožđa imaju sljedeća svojstva: — pjeskovita do glinkovito-pjeskovita tla, koja na velikoj dubini leže na pjeskovitoj podloži (formacije Sologne) – smeđa vapnenačka i smeđa karbonatna tla (vapnenci regije Beauce).

Blaga oceanska klima ima kontinentalnu komponentu koja je nešto snažnija nego što je to slučaj kod kontroliranih oznaka izvornosti koje se nalaze niže, na području rijeke Loire i grada Toursa: nešto je sušnija (25 mm do 50 mm prosječnih godišnjih padalina manje) i znatno je svježija (tijekom razdoblja vegetacije prosječne temperature su manje za 0,5 °C do 1 °C, a najmanje temperature niže su od 1 °C). Na tu klimu utječu lokalni pošumljeni masivi i dolina rijeka Beuvron i Cosson te njihovih malih pritoka.

Opis ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti

Godine 1519. Franjo I. u svoju je rezidenciju u Romorantinu uveo 80 000 primjeraka bijele sorte iz Burgundije. Sorta je dobila naziv po tom gradu, koji se nalazi 40-ak kilometara južno od općine Cour-Cheverny. Nedavno provedena genetička ispitivanja pokazuju da je ta sorta dobivena križanjem sorti Gouais B i Pinot noir N te od drugih burgundskih sorti (Aligoté B, Auxerrois B, Chardonnay B, Gamay N i Melon B), zbog čega je njezino burgundsko podrijetlo vrlo uvjerljivo.

Godine 1577. pariški Parlament uveo je zabranu prema kojoj Parižani nisu smjeli kupovati vina proizvedena na manje od dvadeset liga (88 kilometara) od glavnoga grada. Kako bi zadovoljila potražnja, nasadi su prvo prošireni na područje oko Orléansa, a zatim prema dolje, u smjeru Bloisa i Toursa. Tijekom 18. stoljeća u upotrebu je pušten kanal između rijeka Loire i Seine, čime je olakšan prijevoz vina. Povećan je broj nasada sorti od kojih se dobivaju velike količine vina, a tijekom 18. stoljeća Cassinijeva karta prikazuje neprekinuti vinograd na obje strane rijeke Loire. Međutim, za razliku od bivše vinogradarske regije Beauce (koja se nalazi na drugoj obali rijeke Loire), u kojoj su bile osobito razvijeni nasadi sorte Teinturier N (sorta Teinturier, koja se lokalno nazivala sortom Gros noir, bila je izrazito snažna i produktivna), zemljopisno područje vina „Cour-Chelerny” ZOI do danas je zadržalo kvalitetnu vinogradarsku tradiciju, a vinari su i dalje predani uzgoju sorte Romorantin B, koja rano sazrijeva, a otpornost joj je dobro prilagođena prirodnom okolišu. Ako se postigne prezrelost, upotrebljava se za proizvodnju vina s više ili manje fermentabilnog šećera. Ta se sorta u znatnoj mjeri ne uzgaja ni na kojem drugom području u Francuskoj ni u svijetu. U 2008. vinogradi „Cour-Cheerny” pokrivali su 60 hektara, obrađivalo ih je približno 30 proizvođača, a proizvodili su nešto više od 1 500 hektolitara. Riječ je o mirnim bijelim vinima, koja su kao mlada prilično dinamična. Često imaju arome agruma, voća sa žutim mesom ili bijelog cvijeća. Ponekad mogu imati note rabarbare, začina ili mentola. Njihova se izvornost u potpunosti izražava s vremenom, a nakon nekoliko godina stajanja vina često imaju arome meda, limuna, voska ili šljive te blage naznake oksidacije, karakteristične za sortu Romorantin B. Kad sadržavaju fermentabilne šećere, njihova složenost i potencijal za stajanje još su veći. Prisutnost siromašnih tala, koja se teško obrađuju i daju slab prinos žitarica, ali su pogodna za vinogradarstvo, ključni je čimbenik u pogledu lokacije vinograda. Geologija zemljopisnog područja, koja je snažno obilježena djelovanjem rijeke Loire (erozija i naslage terasa) razlikuje se od geologije drugih kontroliranih oznaka izvornosti na području rijeke Loire.

Primjenom prakse definiranja područja čestica čestice su razvrstane ovisno o tome jesu li njihova tla uglavnom pjeskovita, plitka, neplodna, s dobrom sposobnošću isušivanja i niskim zalihama vode. Te čestice jamče dobru zrelost grožđa.

Zahvaljujući tehnikama promatranja i analize ponašanja vinove loze proizvođači vina utvrđuju pravilnu uspostavu vinograda, dajući prednost sadnji rijetke i posebne sorte Romorantin B, koja uvelike pridonosi originalnosti aromatičnog profila vina. Budući da se radi o jedinoj sorti vinove loze namijenjenoj proizvodnji vina s kontroliranom oznakom izvornosti, s obzirom na njezinu otpornost i sposobnost prilagodbe teškim prirodnim uvjetima na tom zemljopisnom području, vinogradari su počeli iskorištavati tu sortu i nakon što postigne zrelost kako bi dobili visokokvalitetna slatka vina.

Pet stoljeća uzgoja te sorte omogućilo je proizvođačima da, uz optimalno upravljanje nasadima i njihovim proizvodnim potencijalom, koje se odražava u uzgoju vinove loze i strogim pravilima rezidbe, istaknu priznata izvorna svojstva svojih proizvoda.

Kontrolirana oznaka izvornosti „Cour-Chelerny”, priznata 1993., sada je jedna od perjanica vina regije Val de Loire. Kako bi promicali ta vina, proizvođači su osnovali izvornu Kuću vina u dvorcu Cheverny, koju godišnje posjeti više od 300 000 posjetitelja.

9. Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na definiranom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini, za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu proizvodnje, razvoja i dozrijevanje vina, obuhvaća sljedeće općine departmana Loir-et-Cher: Candé-sur-Beuvron, Feings, Fougères-sur-Bièvre, Fresnes, Maslives, Les Montils, Muides-surLoire, Ouchamps, Saint-Dyé-sur-Loire, Saint-Laurent-Nouan, Sambin, Seur i katastarski dio E općine Monthou-sur-Bièvre.

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

(a) Oznaka sorte ne navodi se na etiketama ispod naziva kontrolirane oznake izvornosti.

(b) Vina s udjelom fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) od najmanje 20 grama po litri obvezno moraju nositi navode „moelleux” (poluslatko) ili „doux” (slatko), što odgovara sadržaju fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) prisutnog u vinu, kako je utvrđeno propisima Zajednice.

(c) Neobvezni navodi na etiketama ispisuju se slovima koja visinom i širinom smiju biti najviše dvostruko veća od slova kojima je ispisana kontrolirana oznaka izvornosti.

(d) Slova kojima je ispisan naziv zemljopisnog područja „Val de Loire” visinom i širinom ne smiju biti veća od dvije trećine veličine znakova kojima je ispisan naziv kontrolirane oznake izvornosti.

(e) Na oznaci vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice ako: — je riječ o registriranoj lokaciji, — je ta jedinica navedena na izjavi o berbi.

POVEZNICA NA SPECIFIKACIJU PROIZVODA

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-449162c2-914f-4ae7-a61a-51f9e03d691b

(1) SL L 9, 11.1.2019., str. 2.