EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 8.12.2022. COM(2022) 674 final IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Prvo izvješće o praćenju i izgledima za postizanje cilja nulte stope onečišćenja



„Put prema čišćem zraku, vodi i tlu za Europu”







1.Uvod Čisti zrak, voda i tlo u otpornom i zdravom prirodnom okolišu preduvjet su za zdrav život. Izolacija na koju smo bili prisiljeni zbog pandemije bolesti COVID-19 paradoksalno nas je podsjetila na vrijednost čistog i bioraznolikog okoliša. Rat koji je Rusija pokrenula protiv Ukrajine i s njime povezana energetska i gospodarska kriza, mjere koje se poduzimaju za oporavak nakon pandemije bolesti COVID-19 te poplave, toplinski valovi i suše izazvani klimatskim promjenama danas nesumnjivo dodatno otežavaju probleme s kojima se suočava EU, uključujući izazov smanjenja onečišćenja. Srednjoročni i dugoročni plan utvrđeni u europskom zelenom planu i potvrđeni u Osmom programu djelovanja za okoliš do 2030., u kojem su utvrđeni prioritetni ciljevi za 2050., ostaju na snazi. U skladu s ciljem postizanja klimatske neutralnosti do 2050., to uključuje cilj nulte stope onečišćenja za netoksični okoliš. U akcijskom planu EU-a „Prema postizanju nulte stope onečišćenja zraka, vode i tla” i Strategiji održivosti u području kemikalija utvrđena je vizija za 2050. te su kvantificirani ciljevi za 2030. i konkretne mjere kojima će se omogućiti da EU postigne cilj nulte stope onečišćenja, kao i ciljeve u području klime i obnove prirode. Komisija je podnijela nekoliko relevantnih prijedloga, od kojih se najnoviji odnose na reviziju Direktive o kvaliteti zraka i Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda te ažuriranje popisa onečišćujućih tvari u vodi u skladu s Okvirnom direktivom o vodama, kao i prijedlog za homologaciju tipa motornih vozila u odnosu na emisijsku normu Euro 7. U europskom planu za borbu protiv raka naglašena je važnost smanjenja onečišćenja kao načina za poboljšanje ljudskog zdravlja. Ovo integrirano izvješće o praćenju napretka i izgledima za postizanje cilja nulte stope onečišćenja sastavni je dio okvira za praćenje Osmog programa djelovanja za okoliš, u kojem su utvrđeni ključni pokazatelji po prioritetnom cilju i drugi sektorski alati za praćenje, primjerice za klimatske promjene, bioraznolikost i kružno gospodarstvo, kako bi se dobila detaljna i dosljedna slika. Opći je cilj ovog izvješća predstaviti napredak i izglede za šest ciljeva utvrđenih u akcijskom planu za postizanje nulte stope onečišćenja te istaknuti postojeće nedostatke. U njemu se daju odgovori na pitanja kao što su: Koliko je onečišćena Europska unija? Kakva su kretanja zabilježena proteklih godina? Možemo li ostvariti ciljeve nulte stope onečišćenja do 2030.?

Time će se poduprijeti bolje upravljanje onečišćenjem, osobito: ·pružanjem novih, relevantnih uvida, ·praćenjem je li provedba politike na dobrom putu, ·analizom sinergija i kompromisa među politikama EU-a, ·pomaganjem da se „rana upozorenja” pretoče u preporuke o onečišćujućim tvarima koje izazivaju sve veću zabrinutost na temelju rezultata najnovijih istraživanja. U izvješću se ukazuje i na niz manjkavosti i nedostataka koji će se otkloniti u narednim godinama. To uključuje poteškoće u procjeni onečišćenja tla s obzirom na to da nije uspostavljen pravni okvir EU-a za praćenje i izvješćivanje u tom području, što će se riješiti u predstojećem zakonodavstvu o zdravlju tla i praćenju šuma, kao i poteškoće s objedinjavanjem podataka koji nisu lako usporedivi i proizlaze iz različitih znanstvenih izvora ili projekata kako bi se dobila cjelovita slika. Osim toga, potrebno je poboljšati razmjenu i upotrebu najnovijih dostupnih podataka kako bi bili u skladu s načelima FAIR (eng. findable, accessible, interoperable and reusable – vidljivi, dostupni, interoperabilni i ponovno upotrebljivi). Dok su podaci za oblikovanje politike u području zraka dostupni u gotovo stvarnom vremenu, podaci za procjenu vode i morskog okoliša često su zastarjeli i nepotpuni, iako su na nacionalnoj razini dostupni ažuriraniji podaci. To je pitanje djelomično riješeno u najnovijim prijedlozima o praćenju i izvješćivanju o onečišćujućim tvarima u površinskim i podzemnim vodama, ali će uz to biti potrebne i buduće revizije relevantnih propisa o vodi i moru. Izvješće je sažetak politike na temelju izvješća o praćenju koje je sastavila Europska agencija za okoliš (EEA) i u kojem su objedinjeni najrelevantniji prošli i aktualni podaci za sva područja onečišćenja koja se prate na razini EU-a i izvješća o izgledima koje je koordinirao Zajednički istraživački centar (JRC) Komisije. Rezultati modeliranja i predviđanja temelje se na procjeni očekivanih koristi u pogledu smanjenja onečišćenja ostvarenih provedbom glavnih političkih inicijativa EU-a, uključujući one koje su nedavno predstavljene. Izvori informacija za ovo prvo izvješće o izgledima za postizanje nulte stope onečišćenja uključuju treće izvješće „Izgledi za čisti zrak”, procjene izgleda za buku, hranjive tvari, potrošnju i proizvodnju te glavne zaključke iz nedavnog izvješća o predviđanjima povezanog s postizanjem nulte stope onečišćenja. Osim toga, rezultati istraživačkih programa EU-a sažeti su u nedavnom izvješću koje uključuje niz projekata financiranih sredstvima EU-a koji pružaju vrijednu potporu i inovativna rješenja za bazu znanja o nultoj stopi onečišćenja. 2.Praćenje napretka prema postizanju nulte stope očišćenja U ovom poglavlju ukratko su navedeni nalazi o praćenju napretka prema postizanju nulte stope očišćenja. Usmjereno je na dosadašnji napredak i ono što je još potrebno poduzeti kako bi se ostvarili ciljevi za 2030. 2.1.Nulta stopa onečišćenja i zdravlje Ciljevi za postizanje nulte stope onečišćenja za 2030. koji se odnose na zdravlje U skladu s pravom EU-a i ambicijama u okviru zelenog plana te u sinergiji s drugim inicijativama EU bi do 2030. trebao smanjiti štetne učinke onečišćenja zraka na zdravlje za više od 55 % (za preuranjene smrti), a postotak građana izloženih dugotrajnoj buci iz prometa za 30 %.

Vidljiv napredak postignut je u smanjenju štetnih učinaka na zdravlje uzrokovanih onečišćenjem zraka (kao što su bolesti srca, rak i bolesti dišnog sustava) za 45 % u usporedbi s razinama iz 2005. S druge strane, štetni učinci na zdravlje uzrokovani onečišćenjem bukom, kao što su rizik od kardiovaskularnih bolesti, poremećaji spavanja i uznemirenost, od 2012. su na približno jednakoj razini. Općenito visoke stope usklađenosti s normama EU-a za onečišćenje vode za piće (>99 %) i vode za kupanje (>93 %) djeluju ohrabrujuće. Kad je riječ o učincima korištenja kemikalija na zdravlje, iako se razine određenih kemikalija smanjuju, upotreba nekih zamjenskih kemikalija koje su podjednako rizične stalno se povećava. Unatoč postignutom napretku više je od 10 % preuranjenih smrti u EU-u svake godine još uvijek povezano s onečišćenjem okoliša. One su uglavnom posljedica visoke razine onečišćenja zraka, ali i onečišćenja bukom i izloženosti kemikalijama, čiji se učinci vjerojatno podcjenjuju. Onečišćenje nije ravnomjerno raspoređeno u svim dijelovima EU-a. Ranjive skupine, uključujući djecu, starije osobe i osobe koje boluju od astme ili drugih respiratornih ili kardiovaskularnih bolesti, osjetljivije su na onečišćenje, a osobe iz nižih socioekonomskih skupina obično su izložene višim razinama onečišćenja. Uklanjanje starijeg onečišćenja, npr. s kontaminiranih lokacija, skupo je jer onečišćivač često nije odgovoran, nije poznat ili ne može platiti sanaciju. Stoga je važno da se onečišćenje općenito izbjegava, a opasne kemikalije zamijene manje opasnima. S obzirom na prethodno iskustvo posebno se oprezno treba rješavati problem onečišćujućih tvari koje izazivaju sve veću zabrinutost, posebno onih iz farmaceutskih proizvoda i antimikrobnih sredstava, „vječnih” kemikalija (kao što su perfluorirane i polifluorirane alkilne tvari, PFAS), endokrinih disruptora i mikroplastike. Potrebno je uvesti i mjere za ublažavanje učinaka mješavina kemikalija na zdravlje i njihovih kombiniranih učinaka, npr. na kvalitetu zraka u zatvorenom prostoru. Komisija je za rješavanje tih pitanja pokrenula niz inicijativa, prije svega akcijski plan za kružno gospodarstvo (npr. mikroplastika), Strategiju održivosti u području kemikalija (npr. PFAS, revizija pravila o razvrstavanju, označivanju i pakiranju kemikalija, revizija Uredbe REACH), akcijski plan za postizanje nulte stope onečišćenja (npr. kvaliteta zraka u zatvorenim prostorima i nedavna komunikacija o azbestu) i strategiju za tlo (npr. novo zakonodavstvo o zdravlju tla, prioritetni popis EU-a za praćenje kontaminanata u tlu koji izazivaju zabrinutost, poboljšanje procjene rizika). Predloženo je i postupno usklađivanje pravnih normi EU-a za kvalitetu zraka s relevantnim smjernicama Svjetske zdravstvene organizacije kako bi se bolje zaštitili zdravlje i dobrobit ljudi (npr. kako bi se dodatno smanjio broj preuranjenih smrti). 2.2.Nulta stopa onečišćenja i bioraznolikost Ciljevi za postizanje nulte stope onečišćenja za 2030. koji se odnose na bioraznolikost U skladu s pravom EU-a, ambicijama u okviru zelenog plana i u sinergiji s drugim inicijativama EU bi do 2030. broj ekosustava EU-a u kojima onečišćenje zraka ugrožava bioraznolikost trebao smanjiti za 25 %, a gubitak hranjivih tvari, upotrebu i rizik kemijskih pesticida, upotrebu opasnijih pesticida te prodaju antimikrobnih sredstava za životinje iz uzgoja i akvakulturu za 50 %. Onečišćenje je jedna od pet glavnih prijetnji bioraznolikosti. Ograničenja planeta u smislu onečišćenja, tj. siguran životni prostor Zemlje, premašene su za hranjive tvari (u Europi za faktor 2 za fosfor i faktor 3,3 za dušik) i za „nove tvari” (uključujući kemikalije i plastiku). U usporedbi s referentnim godinama onečišćenje zraka, onečišćenje pesticidima i antimikrobnim sredstvima dosad je smanjeno za 12 % (za područja ekosustava zahvaćena onečišćenjem zraka), 14 % (za upotrebu i rizik od kemijskih pesticida), 26 % (za upotrebu opasnijih pesticida) i 18 % (za prodaju antimikrobnih sredstava) u odnosu na prethodno navedene ciljeve. Za cilj koji se odnosi na smanjenje gubitka hranjivih tvari od 50 % podaci se još uvijek prikupljaju. Čini se da niz zamjenskih pokazatelja upućuje na to da su gubici hranjivih tvari relativno stabilni i nema naznaka znatnog smanjenja tijekom posljednjeg desetljeća. Granične vrijednosti onečišćenja u EU-u radi zaštite bioraznolikosti znatno su prekoračene. Na temelju podataka iz 2015. „dobro kemijsko stanje” još uvijek nije postiglo 23 % od gotovo 10 000 tijela podzemnih voda i 59 % od gotovo 100 000 površinskih vodnih tijela u EU-u. Na temelju podataka iz 2018. „dobro stanje okoliša” u pogledu kontaminanata još uvijek nije postiglo 80 % morskog područja EU-a. Trinaest država članica do kraja listopada 2022. dostavilo je svoj treći plan upravljanja riječnim slivovima. Preliminarna analiza upućuje na uglavnom stabilno stanje u usporedbi s drugim planom upravljanja vodnim područjima, posebno kad je riječ o kemijskom stanju podzemnih voda. Ekološko i kemijsko stanje površinskih voda varira, pri čemu su u nekim zemljama zabilježeni znakovi poboljšanja, a druge izvješćuju o pogoršanju kvalitete. U tijeku je sveobuhvatnija analiza. Znanstveni dokazi upućuju na dodatne poteškoće kao što su nedostatak znanja i podataka o onečišćenju vode, mora i tla. Utjecaj onečišćujućih tvari na ekosustave povećava se zbog njihovih kombiniranih učinaka. Razmjer utjecaja podvodne buke, mikroplastike i svjetlosnog onečišćenja na bioraznolikost sve je očitiji. Komisija je predložila niz mjera za bolju zaštitu bioraznolikosti od onečišćenja, uglavnom u okviru strategije za bioraznolikost i strategije „od polja do stola” (npr. o pesticidima, hranjivim tvarima i antimikrobnim sredstvima), akcijskog plana za postizanje nulte stope onečišćenja (npr. za onečišćujuće tvari u vodi, komunalne otpadne vode) i strategije za tlo (npr. predstojeće zakonodavstvo o zdravlju tla) . Osim toga, pravne norme usklađuje s najnovijim znanstvenim dokazima te nastoji riješiti problem novih onečišćenja, primjerice nedavnim prijedlogom o popisu onečišćujućih tvari u vodi i pragovima za podvodnu buku u skladu s Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji. Kombinirani učinci onečišćujućih tvari razmatraju se u okviru revizije Uredbe REACH i drugog zakonodavstva o kemikalijama. Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) trenutačno razvija metode za procjenu kumulativnih učinaka pesticida, kako je utvrđeno u posebnom akcijskom planu. Naposljetku, inicijativom za oprašivače nastoje se smanjiti učinci svjetlosnog onečišćenja na kukce oprašivače. 2.3.Nulta stopa onečišćenja i kružno gospodarstvo Ciljevi za postizanje nulte stope onečišćenja za 2030. koji se odnose na kružno gospodarstvo U skladu s pravom EU-a, ambicijama u okviru zelenog plana i u sinergiji s drugim inicijativama EU bi do 2030. trebao smanjiti plastično smeće u moru za 50 %, mikroplastiku ispuštenu u okoliš za 30 %, preostali komunalni otpad za 50 %, a ukupnu količinu proizvedenog otpada u znatnoj mjeri. Ti se ciljevi sporo ostvaruju. Prikupljanje i analiza podataka o plastičnom smeću i mikroplastici za razdoblje 2015.–2020. još traju, stoga nije moguće prikazati konsolidirani, dogovoreni izračun kretanja na razini EU-a. Međutim, preliminarno preispitivanje dostupnih podataka upućuje na to da se koncentracije plastičnog smeća smanjuju na većini obala EU-a, što je ohrabrujući znak. Usklađeni podaci bit će objavljeni 2023. Provedba Okvirne direktive o pomorskoj strategiji, Direktive o plastici za jednokratnu uporabu, Direktive o lučkim uređajima za prihvat i inicijativa u području mikroplastike doprinijet će boljoj informiranosti o morskom smeću i pomoći u procjeni cilja u pogledu mikroplastike za sljedeće izvješće 2024. Najnoviji statistički podaci o otpadu pokazuju da se njegova ukupna proizvodnja od 2010. do 2020. smanjila za 4 %. Kad je riječ o preostalom komunalnom otpadu, od 2016. nije zabilježena znatna promjena. S druge strane, količina ambalažnog otpada u posljednjih deset godina povećala se za 19 %. Kao i u drugim područjima, neodgovarajuća provedba postojećih mjera i neuklanjanje nekih izvora onečišćenja glavni su razlozi za to što nisu ostvareni bolji rezultati. Nadalje, prisutnost opasnih kemikalija u proizvodima i dalje otežava recikliranje materijala. S druge strane, onečišćenje zraka i vode uzrokovano proizvodnjom u EU-u stalno se smanjuje, pri čemu su se emisije u EU-u 2015. smanjile od 3 % do 26 %, ovisno o onečišćujućoj tvari. Ukupni potrošački učinak EU-a, materijalni otisak i upotreba kemikalija u industriji i među potrošačima zasad su relativno nepromijenjeni, a niže brojke zabilježene 2020. najvjerojatnije su posljedica pandemije bolesti COVID-19. Materijalni otisak, tj. globalna potražnja za izvađenim materijalima potaknuta upotrebom i ulaganjima poduzeća, kućanstava i vlada u europskim zemljama, vrlo je visok te je 2020. iznosio 13,7 tona po osobi. Učinci na okoliš povezani s proizvodnjom i potrošnjom u EU-u općenito su visoki, nisu održivi i već znatno premašuju udio EU-a u različitim ograničenjima planeta. Stoga je važno bolje razmotriti učinak robe koju uvozimo na okoliš i „izvoz onečišćenja” izvan EU-a. To je važno, primjerice, za ekstraktivni sektor u EU-u i izvan njega s obzirom na važnost ključnih sirovina za cilj EU-a da poveća svoju otvorenu stratešku autonomiju i ubrza zelenu tranziciju. Još jedan čimbenik koji treba uzeti u obzir jesu pošiljke otpada.

Komisija već poduzima korake za sigurnije i održivije sustave potrošnje i proizvodnje, uglavnom u okviru akcijskog plana za kružno gospodarstvo (npr. mjere za pošiljke otpada, prijedlog o ekološkom dizajnu za održive proizvode, revizija Direktive o ambalaži i ambalažnom otpadu) i akcijskog plana za postizanje nulte stope onečišćenja (npr. mjere za industrijske emisije) te strategije EU-a za biogospodarstvo. Planira se još aktivnosti, npr. revizija Uredbe REACH i okvira za procjenu „sigurnog i održivog dizajna” za kemikalije i materijale u okviru Strategije održivosti u području kemikalija te inicijative za tvrdnje o prihvatljivosti za okoliš. Dorada metoda i pokazatelja otiska materijala i potrošnje u EU-u te njihova usporedba s ograničenjima planeta isto tako mogu dovesti do boljih sustavnih uvida. 3.Izgledi za postizanje nulte stope onečišćenja i predviđanja Izvori za ovo poglavlje uključuju niz projekata i inicijativa, uključujući izrade modela i studije predviđanja koje koordinira Komisija (vidjeti u nastavku). U scenarijima modeliranja u najvećoj je mogućoj mjeri uzet u obzir napredak koji se očekuje ako se trenutačno i predloženo zakonodavstvo EU-a u potpunosti provede. Međutim, svi izgledi temelje se na posebnim pretpostavkama i ograničenjima dokumentiranima u posebnim publikacijama navedenima u nastavku. Rezultati modeliranja predstavljeni su kao izgledi za čisti zrak, čistu vodu i morski okoliš te čisto tlo. 3.1.Nulta stopa onečišćenja i zdravlje Izgledi za 2030. u pogledu onečišćenja zraka i onečišćenja bukom procijenjeni su u odnosu na vjerojatno postizanje ciljeva povezanih sa zdravljem (usp. odjeljak 2.1.). U trećem izvješću „Izgledi za čisti zrak” utvrđeno je da bi se broj preuranjenih smrti uzrokovanih onečišćenjem zraka u EU-u 2030. smanjio za više od 55 % u usporedbi s 2005. ako se u potpunosti provede postojeće i predloženo zakonodavstvo EU-a. Naime, na temelju revizije Direktive o kvaliteti zraka koju je predložila Komisija razine iz 2005. vjerojatno se mogu smanjiti za približno 70 % do 2030. Kako bi se očekivana predviđanja ostvarila, važno je u potpunosti provesti postojeće zakonodavstvo. Isto tako, važno je da se brzo donesu nedavni prijedlozi politika, posebno o normama za emisije vozila (Euro 7), industrijskim emisijama (uključujući proširenje područja primjene Direktive o industrijskim emisijama na velika poljoprivredna gospodarstva, za koje se predviđa da će znatno utjecati na smanjenje emisija amonijaka) i prijedlozi u okviru inicijativa „Spremni za 55 %” i RePowerEU, uz zadržavanje predložene razine ambicije. Kad je riječ o onečišćenju bukom, iako je u EU-u od 2002. doneseno nekoliko posebnih zakonodavnih akata, u ovoj se fazi ne čini vjerojatnim da će se do 2030. postići cilj nulte stope onečišćenja koji se odnosi na smanjenje broja građana izloženih štetnim učincima buke iz prometa za 30 % (u usporedbi s 2017.). Trenutačne procjene pokazuju da se taj broj do 2030. neće smanjiti za više od 19 % ako se ne poduzme mnogo dodatnih mjera na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te ako pojačano djelovanje EU-a u svim relevantnim prometnim sektorima ne dovede do znatnog daljnjeg smanjenja onečišćenja bukom. EU se može dodatno približiti tom cilju ako države članice pojačaju svoje mjere. To bi, među ostalim, uključivalo strože propise o buci i provedbu u području prometa, npr. poboljšanje vozila i njihova rada te znatno smanjenje cestovnog prometa i ograničenja brzine u gradovima. Potonje su mnogi gradovi već predvidjeli u okviru svojih mjera za klimu i kvalitetu zraka. 3.2.Nulta stopa onečišćenja i bioraznolikost Izgledi za 2030. u pogledu onečišćenja zraka, vode i morskog okoliša hranjivim tvarima procijenjeni su u odnosu na vjerojatno postizanje ciljeva povezanih s bioraznolikošću relevantnih za hranjive tvari (usp. odjeljak 2.2.). U ovoj fazi nije provedena procjena za pesticide, antimikrobna sredstava ili onečišćenje tla jer nema dovoljno podataka te nisu dostupni relevantni modeli. Iz trećeg izvješća „Izgledi za čisti zrak” vidljivo je da se stanje pogoršalo. Čini se da postojeće i predložene politike EU-a nisu dovoljne da bi EU mogao područja ekosustava u EU-u izložena onečišćenju zraka smanjiti za 25 % do 2030. u odnosu na 2005. Međutim, provedbom nedavno predložene revizije Direktive o kvaliteti zraka taj bi se cilj mogao postići. Najproblematičnije područje i dalje su emisije amonijaka iz poljoprivrede, koje je i dalje potrebno znatno smanjiti, a to će uvelike ovisiti o primjeni i provedbi nove Direktive o industrijskim emisijama te stvarnoj provedbi mjera relevantnih za onečišćenje koje su države članice predložile u svojim strateškim planovima u okviru zajedničke poljoprivredne politike (ZPP). U izvješću o izgledima za čistu vodu i morski okoliš utvrđeno je da dogovoreni ciljevi u pogledu hranjivih tvari i dodatne mjere predložene na razini EU-a možda neće biti dovoljni za uklanjanje učinaka onečišćenja hranjivim tvarima u svim dijelovima europskih mora. Slično scenarijima onečišćenja zraka, smanjenje ispuštanja hranjivih tvari uvelike će ovisiti o provedbi i izvršenju relevantnog zakonodavstva o okolišu (tj. Direktive o nitratima, Okvirne direktive o vodama i drugog relevantnog zakonodavstva u području onečišćenja voda, uključujući revidiranu Direktivu o industrijskim emisijama i revidiranu Direktivu o komunalnim otpadnim vodama). Mjere donesene u okviru novog ZPP-a mogu doprinijeti tom cilju. Izvješće o izgledima potkrijepljeno je integriranom analizom hranjivih tvari (u odnosu na onečišćenje dušikom i fosforom), koja upućuje na to da se trenutačnim mjerama može ostvariti napredak, ali da će države članice morati poduzeti dodatne mjere ako žele ostvariti cilj smanjenja gubitka hranjivih tvari u okolišu do 2030. Na razini EU-a u predstojećem akcijskom planu za integrirano upravljanje hranjivim tvarima istražit će se daljnje mjere politike za poboljšanje učinkovitosti upotrebe hranjivih tvari i smanjenje gubitaka u okolišu, kao i nove tehnike i mjere potrebne za poticanje oporabe i recikliranja hranjivih tvari. Nadalje, u okviru programa Obzor Europa podupirat će se sustavni pristupi za ograničavanje ispuštanja hranjivih tvari iz raznih izvora i vraćanje njihovih tokova unutar sigurnih ekoloških granica, na primjer poboljšanjem upravljanja gnojidbenim proizvodima u poljoprivredi uzimajući u obzir regionalne uvjete. Uz to, analizirat će se smanjenje rasipanja hrane duž prehrambenog lanca, zajedno s društvenim promjenama (kao što su promjene u prehrani, proizvodnji i potrošnji). Izvješće „Izgledi za čisto tlo” tek je u početnoj fazi izrade. Rad započet u okviru strategije EU-a za tlo i Opservatorija EU-a za tlo (EUSO) uključuje razvoj alata za izradu modela koji će omogućiti predviđanje budućih kretanja u području onečišćenja. Osim toga, u misiji EU-a „Plan za tlo za Europu” utvrđuju se smjernice za promicanje i obnovu zdravlja tla, među ostalim širenjem i usklađivanjem praćenja tla u Europi. 3.3.Nulta stopa onečišćenja i kružno gospodarstvo U izvješću o izgledima za 2030. u pogledu potrošnje i proizvodnje razmotreno je onečišćenje plastikom i njezina potrošnja, ali nije provedena procjena povezanih ciljeva (usp. odjeljak 2.3.). U izvješću o Izgledima za vode i morski okoliš razmotrena je i izrada modela onečišćenja plastikom u Sredozemnom moru. Očekuje se da će se mjerama koje se odnose na plastične proizvode za jednokratnu upotrebu do 2030. ukupna količina smeća u Sredozemlju smanjiti za samo 14 % (plutajući otpad i otpad na plažama). Kako bi se postigao cilj EU-a, više pozornosti treba posvetiti prekograničnoj dimenziji onečišćenja plastikom. U drugoj procjeni razmotreni su učinci potrošnje na toksičnost za slatkovodni okoliš kao dio šireg predviđanja o potrošačkom otisku. Predviđa se da će se učinci potrošnje u EU-u na okoliš nastaviti povećavati do 2030. i da će i dalje prekoračivati ograničenja planeta, među ostalim zbog ekotoksičnosti slatkih voda. 3.4.Nulta stopa onečišćenja i predviđanje Predviđanje i ispitivanje vidokruga pokazali su da će trenutačni društveni trendovi i transformacije, npr. sve veća digitalizacija i dekarbonizacija, utjecati na onečišćenje. Te transformacije mogu povoljno djelovati na zdravlje i okoliš, posebno ako se cilj nulte stope onečišćenja uzme kao smjernica. Na primjer, u planu industrijske tehnologije za kružne tehnologije i poslovne modele koji je u pripremi podsjeća se na potrebu za istraživanjem kako bi se razmotrili moguće sinergije i kompromisi između kružnosti i nulte stope onečišćenja. Ti novi trendovi i aktualna zelena i digitalna tranzicija mogu otvoriti put prema održivijoj Europi, ali to će ovisiti o socioekonomskoj situaciji. 4.Glavni zaključci U ovom integriranom izvješću o praćenju napretka i izgledima za postizanje cilja nulte stope onečišćenja još se jednom naglašava da su tri usporedne ekološke krize, tj. onečišćenje, klimatske promjene i gubitak bioraznolikosti, međusobno duboko povezane. Sve je važnije da i EU i ostatak svijeta prijeđu na čist, kružni i klimatski neutralan gospodarski model.