EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 22.6.2022. COM(2022) 305 final 2022/0196(COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o održivoj upotrebi sredstava za zaštitu bilja i izmjeni Uredbe (EU) 2021/2115 (Tekst značajan za EGP) {SEC(2022) 257 final} - {SWD(2022) 169 final} - {SWD(2022) 170 final} - {SWD(2022) 171 final}



OBRAZLOŽENJE 1.KONTEKST PRIJEDLOGA •Razlozi i ciljevi prijedloga Pesticidi su mješavine jedne ili više formuliranih aktivnih tvari i koformulanata koji se često upotrebljavaju za zaštitu bilja odbijanjem štetnih organizama, smanjivanjem rizika od njih ili njihovim uništavanjem. Uglavnom se upotrebljavaju u poljoprivredi, ali i u šumarstvu i zelenim urbanim područjima te uz prometne mreže kao što su ceste i željeznice. Budući da pesticidi mogu imati štetne učinke na okoliš i zdravlje ljudi, strogo su regulirani na razini EU-a. Za potrebe ovog prijedloga izraz „pesticidi” istoznačan je izrazu „sredstva za zaštitu bilja”. Direktiva o održivoj upotrebi pesticida donesena je 2009. kao jedna od daljnjih mjera u okviru tematske strategije Komisije o održivoj upotrebi pesticida . Države članice morale su do 26. studenoga 2011. donijeti nacionalne odredbe kojima se Direktiva o održivoj upotrebi pesticida prenosi u njihovo nacionalno zakonodavstvo. Komisija je smatrala primjerenim provesti evaluaciju Direktive o održivoj upotrebi pesticida u kojoj su uzeti u obzir i utvrđeni problemi u njezinoj provedbi, primjeni i izvršavanju u državama članicama. Ona je provedena u obliku usporedne procjene koja je uključivala i evaluaciju i procjenu učinka. Komisija se nadala da će procjena pomoći u izradi novog zakonodavnog prijedloga za reviziju Direktive o održivoj upotrebi pesticida do prvog tromjesečja 2022., kako je navedeno u strategiji „od polja do stola”. Trenutačno postoje nedostaci u provedbi, primjeni i izvršavanju Direktive o održivoj upotrebi pesticida. Ti su nedostaci istaknuti u revizijama i posjetima državama članicama u svrhu utvrđivanja činjenica koje je obavila Komisija te u izvješćima o provedbi: i.Komisije; ii.u sklopu studije Službe Europskog parlamenta za istraživanja o provedbi Direktive o održivoj upotrebi pesticida; ili iii.u sklopu nedavnog izvješća Europskog revizorskog suda o sredstvima za zaštitu bilja. Osim toga, sve veća zabrinutost u društvu zbog upotrebe pesticida vidljiva je u brojnim peticijama, dvama europskim građanskim inicijativama i pitanjima Europskog parlamenta o tom problemu. Povratne informacije primljene tijekom javnog savjetovanja o planu evaluacije Komisije i početnoj procjeni učinka ukazale su na ozbiljne nedostatke u provedbi Direktive o održivoj upotrebi pesticida u nekim državama članicama. Osim toga, te povratne informacije potaknule su Komisiju da uvede stroža pravila, primjerice u obliku uredbe na razini EU-a kako bi se povećala usklađenost i uvele učinkovitije politike u pojedinim državama članicama. Usklađivanjem nacionalnih politika o upotrebi pesticida moglo bi se poboljšati funkcioniranje unutarnjeg tržišta i smanjiti narušavanje trgovine među državama članicama. Postizanje sigurne, održive, pravedne, klimatski odgovorne i cjenovno pristupačne proizvodnje hrane, poštovanje načela održivosti, zaštita okoliša, očuvanje bioraznolikosti i ekosustava uz istodobno jamstvo sigurnosti opskrbe hranom od velike je važnosti za građane i jedan je od 49 prijedloga iz završnog izvješća Konferencije o budućnosti Europe objavljenog 9. svibnja 2022. Građani od Unije traže i da zaštiti i obnovi bioraznolikost, krajolik i oceane te da ukloni onečišćenje, kao i da poduzme odlučne mjere za promicanje i jamčenje ekološkije poljoprivrede s izraženijom komponentom zaštite klime. U okviru europskog zelenog plana u Komisijinoj strategiji „od polja do stola” naglašava se potreba za prelaskom na pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav. U strategiji „od polja do stola” naglašava se i važnost poboljšanja položaja poljoprivrednika (koji su ključni za upravljanje tom tranzicijom) u vrijednosnom lancu. Predlažu se dva posebna cilja smanjenja upotrebe kemijskih pesticida i opasnijih pesticida te rizika od njih do 2030. Regulacija EU-a u tom području ključan je alat za postizanje ciljeva navedenih u strategiji „od polja do stola” te bi je stoga trebalo ojačati. U skladu s objašnjenjem u priloženoj procjeni učinka i uzimajući u obzir popratnu evaluaciju, četiri cilja prijedloga su sljedeća. ●Prvi je cilj: i.smanjiti upotrebu kemijskih pesticida i rizika od njih, posebno onih koji sadržavaju opasnije aktivne tvari; ii.povećati primjenu i provedbu integrirane zaštite bilja; te iii.povećati upotrebu manje opasnih i nekemijskih alternativa kemijskim pesticidima za suzbijanje štetnih organizama. ●Drugi je cilj poboljšati dostupnost podataka dobivenih praćenjem, među ostalim: i.primjene, upotrebe i rizika od pesticida; te

ii.zdravlja i okoliša. Time će se osigurati bolji okvir za mjerenje napretka. ●Treći je cilj poboljšati provedbu, primjenu i izvršavanje pravnih odredaba u svim državama članicama kako bi se poboljšala djelotvornost i učinkovitost politike. ●Četvrti je cilj promicati uvođenje novih tehnologija, kao što je precizna poljoprivreda u kojoj se iskorištavaju podaci i usluge povezani sa svemirom (uključujući geoprostorne tehnike određivanja lokacije) kako bi se smanjila ukupna upotreba pesticida i rizik od njih. U nedavnoj evaluaciji Direktive o održivoj upotrebi pesticida utvrđeno je postojanje dugotrajnih poteškoća u njezinoj primjeni, provedbi i izvršavanju. S obzirom na te poteškoće, ovim se prijedlogom uredbe o održivoj upotrebi sredstava za zaštitu bilja nastoji: i.zamijeniti Direktivu o održivoj upotrebi pesticida u regulaciji upotrebe pesticida; te ii.postići bolja usklađenost s ciljevima europskog zelenog plana i strategije „od polja do stola”. Cilj je ovog prijedloga smanjiti rizike i učinke upotrebe pesticida na zdravlje ljudi i okoliš: i.postizanjem ciljeva smanjenja pesticida sadržanih u strategiji „od polja do stola”; te ii.promicanjem upotrebe integrirane zaštite bilja i alternativa kemijskim pesticidima. Uredba je prikladna kako bi se uvođenjem jasnih i ujednačenih pravila istodobno ostvarila razina ambicije strategije „od polja do stola” i riješili problemi u provedbi Direktive o održivoj upotrebi pesticida. •Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području Prijedlog je u skladu s ciljem europskog zelenog plana prema kojem bi sve politike EU-a trebale pridonijeti očuvanju i obnovi prirodnog kapitala Europe. Osim toga, u skladu je s ciljevima: i.smanjenja upotrebe kemijskih pesticida i rizika od njih; te ii.smanjenja upotrebe opasnijih pesticida. Ti su ciljevi navedeni u sljedećim dokumentima: i.strategiji „od polja do stola”; ii.strategiji za bioraznolikost; iii.akcijskom planu za postizanje nulte stope onečišćenja; te iv.strategiji za tlo. Taj je cilj u skladu i s postizanjem ciljeva inicijative EU-a za oprašivače, strategije EU-a za održivost u području kemikalija i strateškog okvira EU-a o zdravlju i sigurnosti na radu za razdoblje 2021.–2027.

Prijedlog je i u skladu s ciljevima Europske komisije da se do 2030. najmanje 25 % poljoprivrednog zemljišta EU-a namijeni ekološkom uzgoju, uz znatno povećanje ekološke akvakulture. Prijedlogom se dopunjuju i druge postojeće inicijative. Na primjer, Uredba xxx/xxx o statistici poljoprivrednih inputa i outputa u poljoprivrednom sektoru [unijeti upućivanje na doneseni akt] omogućit će Komisiji da objavi više podataka o prodaji i upotrebi pesticida raščlanjenih po pojedinačnim aktivnim tvarima. U okviru akcijskog plana „od polja do stola” Komisija je pripremila četiri nacrta uredaba o zahtjevima u pogledu podataka, mjerilima za odobravanje i načelima evaluacije za aktivne tvari koje su mikroorganizmi i sredstva za zaštitu bilja koja ih sadržavaju kako bi se olakšao pristup tržištu proizvoda koji su alternativa kemijskim pesticidima. Ti će se tekstovi donijeti i počet će se primjenjivati od jeseni 2022. Cilj je poljoprivrednicima osigurati alate kojima bi zamijenili kemijska sredstva za zaštitu bilja. Olakšavanjem stavljanja na tržište tih bioloških sredstava za zaštitu bilja, poljoprivrednicima, uključujući one koji proizvode ekološke usjeve, bit će dostupno više alternativa za održivu zaštitu usjeva. Prijedlog je relevantan i za najudaljenije regije EU-a, kako su navedene u članku 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), smještene u Atlantskom oceanu, na Karibima i u Indijskom oceanu. Zbog trajnih ograničenja kao što su udaljenost od kontinenta EU-a, izoliranost i ovisnost o malom broju proizvoda te velika izloženost klimatskim promjenama, imaju pravo na posebne mjere za potporu svojem socioekonomskom razvoju. Kako je predviđeno i Strategijom EU-a za bioraznolikost do 2030., poseban naglasak trebalo bi staviti na zaštitu i obnovu ekosustava najudaljenijih regija s obzirom na njihovu iznimno bogatu vrijednost u pogledu bioraznolikosti. •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije Zajednička poljoprivredna politika (ZPP) U okviru novog ZPP-a (koji bi se trebao početi primjenjivati od 1. siječnja 2023.) državama članicama pomoći će se da: i. financiraju mjere u skladu s ciljevima smanjenja upotrebe pesticida iz strategije „od polja do stola”; i ii. promiču održive poljoprivredne prakse. Relevantni elementi postojeće Direktive o održivoj upotrebi pesticida već su uključeni u sustav uvjetovanosti u okviru ZPP-a. Novi ZPP uključuje i razne instrumente za promicanje precizne poljoprivrede. Države članice mogu se koristiti programima za ekologiju i obvezama u području okoliša, klime te drugim obvezama upravljanja kako bi poduprle provedbu praksi precizne poljoprivrede. Nadalje, ZPP uključuje mogućnost financiranja ulaganja, na primjer u strojeve i alate za upravljanje rizicima, kao i potporu za razvoj tehničkog znanja, primjerice u obliku osposobljavanja, savjetovanja, suradnje i razmjene znanja. Konkretnije, putem savjetodavnih službi za poljoprivrednike u okviru ZPP-a države članice trebale bi poljoprivrednicima nuditi savjete o održivoj upotrebi pesticida, inovacijama, digitalnim tehnologijama, smanjenju izloženosti pesticidima i održivom upravljanju hranjivim tvarima. Izgradnja kapaciteta za prihvaćanje i učinkovito korištenje digitalnih tehnologija među poljoprivrednicima može se ojačati i potporom suradnji i Europskim partnerstvom za inovacije za produktivnost i održivost u poljoprivredi (EIP-AGRI). Osim toga, u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a države članice trebale bi objasniti kako će upotrebljavati instrumente ZPP-a kako bi ispunile relevantne potrebe i ciljeve. Politika o okolišu i kemikalijama Ovaj prijedlog povezan je s nizom politika i zakonodavnih akata u području okoliša, na primjer: i.planiranim ciljevima obnove prirode; ii.inicijativom za oprašivače kako bi se riješio problem smanjenja broja oprašivača u EU-u i pridonijelo globalnim nastojanjima za njihovo očuvanje; iii.popisima onečišćujućih tvari i regulatornih standarda u Direktivi o standardima kvalitete okoliša, Direktivi o podzemnim vodama i Direktivi o vodi za piće. Od ključne je važnosti za ostvarivanje ciljeva utvrđenih u propisima EU-a o vodama, uključujući Okvirnu direktivu o vodama. Povezan je i sa zahtjevima za očuvanje prirode iz Direktive o staništima i Direktive o pticama. Politika EU-a o zdravlju i sigurnosti na radu Prijedlogom se dopunjuju odredbe relevantne pravne stečevine EU-a o zdravlju i sigurnosti na radu, posebno Okvirne direktive 89/391/EEZ, Direktive 98/24/EZ, Direktive 2004/37/EZ, Direktive 2009/104/EZ i Direktive 89/656/EEZ. U skladu je sa strateškim okvirom EU-a o zdravlju i sigurnosti na radu za razdoblje 2021.–2027., u kojem se posebna pozornost skreće na potrebu za pojačanim osposobljavanjem kako bi se poboljšale vještine poljoprivrednika i povećala svijest o zdravstvenim i sigurnosnim pravilima na poljoprivrednim gospodarstvima, uključujući sigurnu upotrebu kemijskih tvari, posebno sredstava za zaštitu bilja. Inicijativa za održiv prehrambeni sustav Unije Ovim se prijedlogom dopunjuje planirana zakonodavna inicijativa o okviru za održivi prehrambeni sustav, čiji je cilj promicanje usklađenosti politika na razini EU-a i nacionalnoj razini, uključivanje održivosti u sve politike povezane s hranom i jačanje otpornosti prehrambenog sustava Unije. Planirana inicijativa temelji se na horizontalnom pristupu kojim će se uvesti ciljevi povezani s održivosti, zajedničke definicije, opća načela i zahtjevi za održiv prehrambeni sustav Unije, uz istodobno utvrđivanje odgovornosti svih aktera u prehrambenom sustavu. U kombinaciji s označivanjem prehrambenih proizvoda u pogledu njihove održivosti te u kombinaciji s drugim inicijativama, taj će okvir primjeniteljima omogućiti da ostvare korist od održivih praksi te osigurati da hrana na tržištu EU-a i aktivnosti povezane s hranom postanu sve održivije. Odredbe ove uredbe djelovat će kao lex specialis u odnosu na zahtjeve utvrđene u planiranoj inicijativi u mjeri u kojoj odredbe ove uredbe uključuju konkretnije odredbe s istim ciljem, naravi i učinkom u usporedbi s onima koje treba utvrditi u planiranoj inicijativi. 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST •Pravna osnova Pravna osnova za djelovanje u tom području jest članak 192. stavak 1. UFEU-a, kojim se Europsku uniju ovlašćuje za poduzimanje mjera za očuvanje, zaštitu i poboljšanje kvalitete okoliša te za zaštitu zdravlja ljudi. Djelovanje EU-a u tom području opravdano je relevantnim pitanjima okoliša i javnog zdravlja. •Supsidijarnost Direktivom o održivoj upotrebi pesticida uspostavljen je okvir za postizanje održive upotrebe pesticida. Trajna nedosljednost mjera poduzetih u državama članicama u kombinaciji s različitom/nepotpunom provedbom Direktive o održivoj upotrebi pesticida (kako je navedeno u evaluaciji priloženoj ovom prijedlogu) dovela bi do različitih razina zaštite zdravlja i okoliša. To bi dovelo i do različitih uvjeta za glavne korisnike pesticida, što je u suprotnosti s ciljevima Ugovorâ. Prijetnja bioraznolikosti i ekosustavima povezana s upotrebom pesticida prelazi granice i zahtijeva odlučno djelovanje na razini EU-a. Osiguravanje jednakih uvjeta na cijelom unutarnjem tržištu otežano je zbog trenutačnih razlika u razinama djelovanja u različitim državama članicama.

Koordiniranim djelovanjem EU-a mogu se učinkovito dopuniti i ojačati nacionalne i lokalne mjere za održivu upotrebu pesticida. EU raspolaže i drugim ključnim instrumentima u poljoprivrednoj i u prehrambenoj politici koji su u sinergiji s mjerama utvrđenima u prijedlogu. U kombinaciji s poticajima i mogućim mjerama ublažavanja rizika, očekuje se da se snažnijim djelovanjem na razini EU-a u području pesticida (među ostalim u vezi s povezanim politikama kao što je ZPP) može: i.pomoći u smanjenju trenutačnih razlika u nacionalnim pristupima; te ii.pridonijeti ujednačenijem pristupu u budućnosti. Te ciljeve države članice ne mogu postići same: s obzirom na opseg potrebnih mjera ti se ciljevi mogu bolje ostvariti na razini EU-a. Stoga je ujednačeno djelovanje na razini EU-a opravdano i nužno. •Proporcionalnost Ovaj je prijedlog u skladu s načelom proporcionalnosti jer ne prelazi ono što je potrebno kako bi se osiguralo sljedeće: i.odgovarajuća razina ambicije; te ii.poboljšana učinkovitost i djelotvornost politika. To se postiže uzimanjem u obzir zaključaka evaluacije priloženih ovom prijedlogu. Prijedlogom se predviđaju bolji podaci i bolje praćenje/provedba mjera za smanjenje upotrebe pesticida i rizika od njih. Kad je riječ o ciljevima država članica, ovim se prijedlogom izbjegava utvrđivanje jedinstvenih obveznih ciljeva za države članice. To je zato što se trenutačne osnovne vrijednosti u pogledu upotrebe pesticida znatno razlikuju među državama članicama. Proporcionalnost postupka utvrđivanja ciljeva osigurana je zakonodavnom formulom kojom se omogućuje da se uzmu u obzir razlike u napretku i intenzitetu korištenja pesticida među državama članicama. •Odabir instrumenta Dostupni dokazi o nedostacima u provedbi Direktive o održivoj upotrebi pesticida u državama članicama pokazuju da prethodni pristup, prema kojem se detaljna pravila prenose na nacionalnu razinu u skladu s direktivom, nije funkcionirao u mjeri predviđenoj izvornim Prijedlogom direktive o održivoj upotrebi pesticida. Rezultati evaluacije Direktive o održivoj upotrebi pesticida potvrđuju različitu i neujednačenu provedbu, primjenu i izvršavanje te direktive u državama članicama. Ti su nalazi potvrđeni Komisijinim indeksom praćenja sukladnosti koji je opisan u evaluaciji. Europski revizorski sud utvrdio je i da postoji potreba za jasnijim kriterijima i konkretnijim zahtjevima u pogledu integrirane zaštite bilja kako bi se osigurala provedba i procijenila usklađenost. Budući da u zaštiti bilja postoji mnogo složenih poljoprivrednih varijabli, jasna i ujednačena pravila trebala bi pojednostavniti postupak usklađivanja i poboljšati provedbu. Dosljedna primjena politike u državama članicama bolje se postiže uredbom nego direktivom. Osim toga, uredbom bi se olakšala uspostava ravnopravnijih uvjeta među korisnicima pesticida jer se različitim pravilima o upotrebi pesticida u državama članicama obično stvara nepošteno tržišno natjecanje i narušava pravilno funkcioniranje jedinstvenog tržišta. 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA •Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva Evaluacijom koja prati ovaj prijedlog utvrđeno je da je unutarnja i vanjska usklađenost Direktive o održivoj upotrebi pesticida s drugim politikama i instrumentima EU-a općenito snažna, bez većih nedosljednosti ili preklapanja. Ciljevi Direktive o održivoj upotrebi pesticida bili su i još uvijek jesu vrlo relevantni za uklanjanje rizika koje upotreba pesticida predstavlja za okoliš i zdravlje ljudi. Međutim, ta direktiva tek je donekle djelotvorna. Nedostaci koje su utvrdili Komisija i drugi odnose se na provedbu i izvršavanje integrirane zaštite bilja te na ograničenu djelotvornost nacionalnih akcijskih planova država članica. Mnoge države članice u svojim nacionalnim akcijskim planovima ne utvrđuju kvantitativne ciljeve ili pokazatelje za promicanje održive upotrebe pesticida ili bolju zaštitu zdravlja ljudi i okoliša. Ne postoji ni učinkovit sustav praćenja, zbog čega su podaci o upotrebi pesticida ograničeni. To je otežalo donošenje zaključka o tome u kojoj se mjeri Direktivom o održivoj upotrebi pesticida štiti zdravlje ljudi i okoliš od štetnih učinaka pesticida. Prethodno uvedene mjere u okviru ZPP-a nisu mogle potaknuti poljoprivrednike da na održiviji način upotrebljavaju pesticide. Komisijin Odbor za nadzor regulative dao je 26. studenoga 2021. negativno mišljenje o Komisijinu nacrtu procjene učinka za ovaj prijedlog. Nacrt procjene učinka imao je oblik radnog dokumenta službi Komisije. Odbor za nadzor regulative zatražio je da se dokument revidira kako bi: i.bio jasniji u pogledu dostupnih podataka i dokaza za potrebe inicijative; ii.pružio pouzdaniju analizu ili opis ciljeva u pogledu upotrebe pesticida i smanjenja rizika; iii.bio jasniji u pogledu dostupnosti i cjenovne pristupačnosti tehnika precizne poljoprivrede i manje opasnih alternativa kemijskim pesticidima; te iv.utvrdio i bolje analizirao učinke i kompromise inicijative za okoliš, zdravlje i gospodarstvo.

Odbor za nadzor regulative dao je 26. siječnja 2022. drugo mišljenje, ovaj put pozitivno sa zadrškama, o revidiranom radnom dokumentu službi Komisije o procjeni učinka. Nakon tog drugog mišljenja kao odgovor na zadrške Odbora za nadzor regulative dokument je dodatno izmijenjen kako bi se u njemu: ●jasno objasnili nedostatak dokaza o prodaji i upotrebi pesticida te povezana ograničenja u pogledu definiranja problema, oblikovanja opcija i analize učinka koja proizlaze iz tog nedostatka; ●bolje opravdao odabir dvostrukih obvezujućih ciljeva smanjenja od 50 % i njihove međusobne povezanosti; ●odredila razina napretka koja je potrebna u pojedinim državama članicama kako bi one bile usklađene s dvostrukim obvezujućim ciljevima smanjenja na razini EU-a i kako bi se odredilo kako će se oni mjeriti, dodjeljivati ili kako će dovesti do pravedne raspodjele tereta; ●pojasnile popratne inicijative uključene u osnovne vrijednosti za procjenu učinka; te ●utvrdila vjerodostojnija osnova i vremenski okvir za buduću evaluaciju inicijative. Konačna procjena učinka izrađena je u obliku radnog dokumenta službi Komisije i revidirana je u skladu s mišljenjima, primjedbama i prijedlozima za poboljšanje Odbora za nadzor regulative. •Savjetovanja s dionicima Kombinirani plan evaluacije i početna procjena učinka prijedloga objavljeni su te su od 29. svibnja do 7. kolovoza 2020. bili dostupni javnosti radi prikupljanja povratnih informacija. Zaprimljeno je ukupno 360 komentara. Javno savjetovanje trajalo je od 18. siječnja do 12. travnja 2021., a zaprimljeno je ukupno 1 699 odgovora. Primljene povratne informacije sadržavale su širok spektar stajališta, kako je navedeno u sažetku o savjetovanju s dionicima (ovo sažeto izvješće priloženo je procjeni učinka koja prati ovaj prijedlog). Profesionalni korisnici pesticida naglasili su potrebu za zaštitom prinosa i kvalitete usjeva. Drugi dionici naglasili su potrebu za promicanjem integrirane zaštite bilja, povećanjem dostupnosti alternativa kemijskim pesticidima i boljom procjenom učinaka upotrebe kemijskih pesticida na zdravlje i okoliš. Komisija je 19. siječnja, 25. lipnja i 5. listopada 2021. na daljinu organizirala događanja za dionike o toj inicijativi. Tijekom tih događanja za dionike pojavio se niz pitanja, uključujući: i.zabrinutost korisnika pesticida zbog mogućnosti da na tržištu bude dostupno manje pesticida; ii.ograničenu financijsku potporu u okviru ZPP-a za provedbu integrirane zaštite bilja; iii.potrebu da se zaštite dohoci poljoprivrednika; iv.promicanje uloge novih tehnologija; v.zaštitu zdravlja ljudi i okoliša; te vi.pitanje o tome treba li nastaviti sa zabranom primjene pesticida iz zraka. Većina nevladinih organizacija istaknula je važnost ostvarivanja ambicija europskog zelenog plana i povezanih ciljeva. Na događanjima za dionike naglašena je i potreba za poboljšanjem provedbe nacionalnih akcijskih planova. Ciljana istraživanja, radionice i studije slučaja provedeni su i u okviru: i.vanjske studije koju je naručila Komisija i kojom se podupiru evaluacija i procjena učinka; te ii.dodatne studije predviđanja o budućim scenarijima vizije za održivu upotrebu pesticida. Pojedinosti o savjetovanjima s dionicima objavljene su na internetskim stranicama Komisije i na portalu za bolju regulativu. Dionici koji su sudjelovali u tim aktivnostima savjetovanja: i.poljoprivrednici i izvođači koji primjenjuju pesticide;

ii.korisnici pesticida koji nisu poljoprivrednici; iii.nevladine organizacije u području zdravlja i okoliša; iv.strukovne udruge koje predstavljaju industriju i gospodarske subjekte u relevantnim sektorima (npr. pčelarstvo, kemijska industrija, industrija za proizvodnju uređaja za primjenu pesticida, industrija sjemena itd.); v.udruge potrošača; vi.socijalni partneri (organizacije poslodavaca i radnika); vii.opća javnost; viii.nacionalna i regionalna nadležna tijela iz EU-a i izvan EU-a; te ix.znanstveni stručnjaci. Odgovori na različite aktivnosti pokazali su da su mišljenja dionika uvelike podijeljena na dva općenita stajališta. Prva skupina smatrala je da bi upotrebu pesticida trebalo smanjiti u skladu s ciljem smanjenja rizika na način koji odgovara korisnicima sredstava za zaštitu bilja. Druga skupina smatrala je da bi upotrebu pesticida trebalo znatno smanjiti, ako ne i potpuno. Prijedlog je razvijen u obliku proporcionalnog i realističnog, ali još uvijek ambicioznog, pristupa rješavanju društvenih problema povezanih s upotrebom pesticida i rizikom od njih. To je pristup kojim se: i.i dalje dopušta upotrebu pesticida kada je to potrebno, primjereno i sigurno; te ii.promiče sustave za osposobljavanje i savjetovanje u pogledu alternativnih tehnika suzbijanja štetnih organizama i bolje provedbe integrirane zaštite bilja. Kako je opisano u procjeni učinka, niz opcija politike odbačen je na temelju povratnih informacija dionika. Pri određivanju razina ambicioznosti konačno odabranih opcija politike uzete su u obzir i povratne informacije dionika. •Europske građanske inicijative Dvije europske građanske inicijative odnose se na upotrebu pesticida i pozivaju na ambiciozne ciljeve smanjenja njihove upotrebe. Uspješna europska građanska inicijativa „ Zabrana glifosata i zaštita ljudi i okoliša od toksičnih pesticida ” u okviru svojeg trećeg cilja poziva Komisiju da „utvrdi obvezne ciljeve smanjenja upotrebe pesticida na razini EU-a u svrhu ostvarenja budućnosti bez pesticida”. U odgovoru donesenom 12. prosinca 2017. Komisija je navela da će ponovno ocijeniti potrebu za obveznim ciljevima za pesticide na razini EU-a. Inicijativa „ Spasimo pčele i poljoprivrednike! U smjeru poljoprivrede koja je pogodna za pčele i za zdrav okoliš ” poziva Komisiju da predloži pravne akte za postupno ukidanje sintetičkih pesticida u poljoprivredi EU-a za 80 % do 2030., počevši od onih najopasnijih, te za potpuno ukidanje sintetičkih pesticida u EU-u do 2035. Do 30. rujna 2021. u okviru inicijative prikupljeno je više od milijun izjava o potpori, koje trenutačno provjeravaju tijela država članica. Ako se inicijativa potvrdi i službeno podnese, Komisija će u komunikaciji navesti mjere koje eventualno namjerava poduzeti. •Prikupljanje i primjena stručnog znanja Inicijativa je podržana dvjema vanjskim studijama koje je naručila Komisija, a koje su uključivale detaljan pregled literature, radionice, studije slučaja i istraživanja. Procjena učinka temeljila se i na dodatnim informacijama iz niza drugih studija u kojima se upotrebljavalo ekonomsko modeliranje kako bi se procijenio mogući učinak postizanja ciljeva iz strategije „od polja do stola”, uključujući ciljeve za upotrebu pesticida i smanjenje rizika. •Procjena učinka Sažetak procjene učinka dostupan je ovdje . Pozitivno mišljenje Odbora za nadzor regulative dostupno je ovdje .

Cilj Prijedloga da se smanji upotreba pesticida i rizik od njih radi zaštite zdravlja, bioraznolikosti i okoliša važan je za ambiciju Komisije da ostvari ciljeve održivog razvoja UN-a. Konkretno, relevantan je za ciljeve br. 3 (zdravlje i dobrobit), 6 (čista voda), 8 (dostojanstven rad i gospodarski rast), 11 (održivi gradovi), 12 (održiva potrošnja i proizvodnja), 14 (život u vodi) i 15 (život na kopnu). U skladu s ciljevima europskog zelenog plana Prijedlog je usklađen i s načelom nenanošenja bitne štete. Prema tom načelu aktivnosti ne bi smjele nanijeti bitnu štetu nijednom od šest okolišnih ciljeva u smislu članka 17. u skladu s člankom 9. Uredbe o taksonomiji. Tih šest ciljeva su: ublažavanje klimatskih promjena, prilagodba klimatskim promjenama, održivo korištenje i zaštita vodnih i morskih resursa, prijelaz na kružno gospodarstvo, sprečavanje i kontrola onečišćenja te zaštita i obnova bioraznolikosti i ekosustavâ. Sljedeće glavne opcije politike procijenjene su u odnosu na vjerojatni osnovni scenarij prema kojem Direktiva o održivoj upotrebi pesticida ostaje nepromijenjena. Opcija 1: ciljevi smanjenja upotrebe pesticida na razini EU-a za 50 % i smanjenja rizika od pesticida za 50 %, koje treba ostvariti do 2030., i dalje nisu pravno obvezujući. Poboljšali bi se sustavi za savjetovanje i smjernice za korisnike pesticida. Promicale bi se tehnike precizne poljoprivrede kako bi se smanjila upotreba kemijskih pesticida i rizik od njih. Opcija 2: ciljevi smanjenja od 50 % postali bi pravno obvezujući na razini EU-a. Države članice odredile bi vlastite nacionalne ciljeve smanjenja primjenom utvrđenih kriterija. Ti bi nacionalni ciljevi tada bili pravno obvezujući (u skladu s nacionalnim pravom) i podložni mehanizmima upravljanja povezanima s redovitim godišnjim izvješćivanjem država članica. Upotreba opasnijih pesticida bila bi zabranjena u osjetljivim područjima kao što su urbana zelena područja. Profesionalni korisnici pesticida trebali bi voditi elektroničku evidenciju o upotrebi pesticida i o integriranoj zaštiti bilja kako bi pridonijeli smanjenju upotrebe pesticida. Nacionalna tijela prikupljala bi i analizirala te podatke kako bi pratila napredak i prema potrebi osmislila korektivne mjere na nacionalnoj razini. Neovisne savjetodavne službe savjetovale bi korisnike pesticida o alternativnim tehnikama i integriranoj zaštiti bilja. Opcija 3 bila bi slična opciji 2. Međutim, u okviru opcije 3 ciljevi smanjenja od 50 % postali bi pravno obvezujući i na razini EU-a i na nacionalnoj razini. Upotreba svih kemijskih pesticida bila bi zabranjena u osjetljivim područjima kao što su urbana područja i zaštićena područja u skladu s Direktivom 2000/60/EZ, područja u okviru mreže Natura 2000 itd. Najpoželjnija je opcija 3, osim kad je riječ o ciljevima, za koje je poželjnija opcija 2. U tom bi slučaju ciljevi smanjenja upotrebe pesticida i rizika od pesticida za 50 % postali pravno obvezujući na razini EU-a, a države članice odredile bi vlastite nacionalne ciljeve smanjenja u okviru nacionalnog prava. Opcije su procijenjene u odnosu na vjerojatni osnovni scenarij prema kojem Direktiva o održivoj upotrebi pesticida ostaje nepromijenjena. Zabranom upotrebe svih sredstava za zaštitu bilja u osjetljivim područjima maksimalno će se povećati povezane koristi za zdravlje i okoliš. Najpoželjnija opcija u skladu je s ambicijama europskog zelenog plana, strategijom „od polja do stola”, strategijom za bioraznolikost i akcijskim planom za postizanje nulte stope onečišćenja. Tom najpoželjnijom opcijom osigurat će se niz koristi za društvo, bioraznolikost i ekosustave jer će se smanjiti rizici od upotrebe pesticida za zdravlje ljudi i okoliš. Zaštita bioraznolikosti pomoći će i u smanjenju emisija CO2. Navedeno je u skladu s ciljem postizanja ugljične neutralnosti na razini EU-a do 2050. i prijelaznim ciljem smanjenja emisija za 55 % do 2030., utvrđenima u članku 2. stavku 1. i članku 4. stavku 1. Europskog zakona o klimi. U okviru te najpoželjnije opcije korisnike pesticida bolje će se informirani o učinkovitim alternativama kemijskim pesticidima, čime će im se omogućiti da smanje upotrebu pesticida i povezane troškove uz istodobnu proizvodnju prehrambenih proizvoda koji su konkurentni na tržištu. Zahvaljujući detaljnijim podacima o upotrebi pesticida i integriranoj zaštiti bilja u okviru ove najpoželjnije opcije, nadležna tijela država članica mogu osigurati da nacionalne mjere u najvećoj mogućoj mjeri koriste poljoprivrednicima, javnosti, drugim dionicima i okolišu. Najpoželjnijom opcijom osigurava se i veća transparentnost i jasnoća djelovanja država članica. U skladu s ciljevima zelenog plana, strategije „od polja do stola” i strategije za bioraznolikost, cilj smanjenja upotrebe kemijskih sredstava za zaštitu bilja nije samo osiguravanje javnog zdravlja, već i očuvanje bioraznolikosti i zaštita okoliša, posebno kad je riječ o pitanjima koja su važna na globalnoj razini, npr. zaštiti populacija oprašivača. U okviru ove najpoželjnije opcije troškovi proizvodnje po jedinici povećat će se zbog: i.strožih i detaljnijih zahtjeva za izvješćivanje; ii.očekivanog smanjenja prinosa zbog smanjene upotrebe pesticida; te iii.uključivanja dodatnih troškova za profesionalne korisnike koji trenutačno ne koriste savjetnike. U skladu s tim prijedlogom države članice moći će pružati potporu u okviru ZPP-a kako bi se poljoprivrednicima pokrili troškovi usklađivanja sa svim pravnim zahtjevima propisanima ovim prijedlogom u razdoblju od pet godina. Time bi se trebala spriječiti eventualna povećanja cijena hrane koja bi mogla proizaći iz novih obveza utvrđenih u ovom prijedlogu. Mnoge odredbe sadržane u ovom prijedlogu već su postojale u okviru Direktive o održivoj upotrebi pesticida i stoga ne bi trebale utjecati na cijene hrane ili prinose usjeva. Promjene uvedene ovim prijedlogom bit će postupne, čime će se utjecaj na sigurnost opskrbe hranom dodatno svesti na najmanju moguću mjeru. Potencijalne mjere za kompenzaciju i ublažavanje rizika bile bi potrebne i za suzbijanje neželjenih negativnih posljedica za zemlje koje nisu članice EU-a, a posebno za zemlje u razvoju. Takvim mjerama EU-a mogao bi se poduprijeti rad Organizacije za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda (FAO) na: i.smanjivanju rizika od pesticida s pomoću pouzdanog pristupa upravljanju životnim ciklusom; ii.pomaganju vladama i dionicima u zemljama u razvoju da usvoje prakse utemeljene na ekosustavu; te iii.poboljšavanju upravljanja pesticidima u poljoprivredi na svjetskoj razini. MSP-ovi na koje se to odnosi uključivat će: i.poljoprivrednike i druge MSP-ove koji upotrebljavaju i prodaju pesticide i uređaje za primjenu pesticida;

ii.osobe koje rukuju poljoprivrednim proizvodima i pesticidima; iii.prerađivače hrane i posrednike; iv.izvoditelje radova u poljoprivredi; te v.savjetnike za poljoprivredu. Različiti troškovi i koristi pripisat će MSP-ovima u okviru najpoželjnije opcije politike. Države članice mogu primjenjivati poticaje ili mjere ublažavanja, uključujući u okviru ZPP-a, kako bi riješile problem nekih učinaka te opcije. Nadalje, dosljednijom i ujednačenijom primjenom pravila o upotrebi pesticida smanjit će se narušavanje tržišta među korisnicima pesticida u državama članicama koje trenutačno primjenjuju postojeća pravila u različitoj mjeri. Države članice snosit će troškove kontrole i administracije u provedbi i primjeni ažuriranih pravila te u prikupljanju i analizi relevantnih podataka o praćenju. To se posebno odnosi na sve početne troškove uspostave sustava prikupljanja podataka. •Primjerenost i pojednostavnjenje propisa U skladu s predanošću Komisije boljoj regulativi prijedlog je pripreman na uključiv način, transparentno i u stalnoj suradnji s dionicima. Evaluacijom nisu utvrđena moguća zakonodavna pojednostavnjenja ili smanjenja regulatornog opterećenja kojima bi se olakšalo postizanje ciljeva održive upotrebe pesticida. Mikropoduzeća nisu izuzeta iz ovog prijedloga s obzirom na važnost ujednačene provedbe mjera za smanjenje upotrebe pesticida i rizika koje predstavljaju za zdravlje ljudi i okoliš. Ovaj je prijedlog u skladu s politikom koja ide u korak s digitalizacijom promicanjem elektroničkog vođenja evidencije i internetskog objavljivanja trendova s ciljem: i.smanjenja pesticida; ii.provedbe nacionalnih akcijskih planova; iii.donošenja godišnjih izvješća o napretku i provedbi; iv.usklađivanja s preporukama Komisije; te v.usklađivanja s odgovorima država članica. Relevantne odredbe za troškovno učinkovite i interoperabilne digitalne usluge usmjerene na korisnika razmotrit će se pri donošenju provedbenih pravila za elektroničke registre koji će se izraditi na temelju prijedloga. •Temeljna prava Prijedlogom se poštuju temeljna prava i načela priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. Njime se posebno pridonosi cilju visoke razine zaštite okoliša u skladu s načelom održivog razvoja iz članka 37. Povelje Europske unije o temeljnim pravima. Bolja provedba politika radi smanjenja rizika od upotrebe pesticida i zaštite zdravlja mogla bi pridonijeti i temeljnom pravu na „poštene i pravične radne uvjete” (članak 31. Povelje EU-a o temeljnim pravima). Konkretno, njime bi se moglo pridonijeti pravu na radne uvjete kojima se poštuju zdravlje, sigurnost i dostojanstvo radnika. 4.UTJECAJ NA PRORAČUN Prijedlog ne utječe na proračun EU-a. 5.DRUGI ELEMENTI

•Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja Postojeći pokazatelj za mjerenje ostvarenja dvaju ciljeva povezanih s pesticidima u strategiji „od polja do stola” bit će osnova za središnje godišnje praćenje napretka u ostvarivanju tih ciljeva na razini EU-a i država članica. Treba napomenuti da će podaci o tome jesu li ostvareni ciljevi smanjenja upotrebe pesticida i rizika od pesticida za 2030. vjerojatno postati dostupni tek 2032. Države članice morat će pratiti: ●uspostavljanje neovisnih savjetodavnih službi i korištenje njihovih usluga, ●provedbu pravila integrirane zaštite bilja na razini poljoprivrednog gospodarstva putem elektroničkog integriranog registra zaštite bilja i upotrebe sredstava za zaštitu bilja, ●pregled uređaja za profesionalnu primjenu s pomoću posebnih registara, ●osposobljavanje profesionalnih korisnika, distributera i savjetnika, ●upotrebu proizvoda za zaštitu bilja s pomoću elektroničkog registra. Države članice svake će godine Komisiji dostavljati informacije prikupljene u okviru tog praćenja. Komisija će procijeniti informacije i dopuniti ih vlastitim revizijama. Kako bi dopunila to godišnje praćenje, Komisija predlaže da tu inicijativu službeno ocijeni najranije sedam godina nakon što planirani zakonodavni prijedlog postane primjenjiv. Nadalje, podaci o praćenju opisani ovdje i u priloženoj procjeni učinka mogu se upotrebljavati i izravno za praćenje općih ciljeva politike utvrđenih u europskom zelenom planu i Osmom programu djelovanja za okoliš, uključujući: strategiju „od polja do stola”, strategiju za bioraznolikost; te okvir Praćenje i izgledi za postizanje nulte stope onečišćenja. •Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga U poglavlju I. utvrđuju se predmet i definicije. U poglavlju II. utvrđuju se ciljevi smanjenja upotrebe pesticida i rizika od pesticida na razini EU-a za 50 % u skladu sa strategijom „od polja do stola” kojima države članice (zajedno) pridonose. Njime je predviđeno da bi države članice trebale donijeti ciljeve koji su obvezujući na temelju njihovog nacionalnog prava te koji mogu odstupati od razine od 50 % utvrđene u ciljevima EU-a u okviru parametara obvezujuće formule. Ta formula omogućuje državama članicama da pri određivanju nacionalnih ciljeva uzmu u obzir povijesni napredak i intenzitet upotrebe pesticida. Predviđeno je da Komisija izda preporuke za određivanje viših ciljeva u određenim slučajevima i da objavi trendove u postizanju ciljeva smanjenja na razini EU-a do 2030. U poglavlju III. opisuje se što bi nacionalni akcijski planovi trebali sadržavati te se navode: i.zahtjevi za javno savjetovanje o tim nacionalnim akcijskim planovima; te ii.zahtjevi da ti nacionalni akcijski planovi budu usklađeni sa strateškim planovima u okviru ZPP-a. U ovom se poglavlju utvrđuju i pojedinosti koje treba uključiti u okvirne ciljeve za upotrebu alternativa kemijskim pesticidima. Njime je predviđeno da: i.države članice u svoja godišnja izvješća o napretku i provedbi uključuju podatke o trendovima u pogledu napretka u postizanju tih dvaju ciljeva, kao i druge kvantitativne podatke; te ii.Komisija analizira ta izvješća i daje preporuke.

U poglavlju IV. utvrđuju se zahtjevi za profesionalne korisnike integrirane zaštite bilja u slučajevima kada su države članice donijele ili nisu donijele posebna pravila za pojedine kulture. Njime se zahtijeva da profesionalni korisnici vode evidenciju o integriranoj zaštiti bilja i korištenju usluga neovisnih savjetnika. Predviđa se donošenje i nadzor provedbe pravila za integriranu zaštitu bilja za pojedine kulture koja moraju slijediti profesionalni korisnici. Predviđa se i stvaranje elektroničkog registra integrirane zaštite bilja. U Poglavlju V. utvrđuju se zahtjevi da profesionalni korisnici, distributeri i savjetnici u određenim okolnostima posjeduju potvrdu o osposobljavanju. Utvrđuju se i opći zahtjevi za upotrebu pesticida i uređaja za primjenu. Osim toga, sadržava odredbe o: i. upotrebi pesticida u osjetljivim područjima; ii. zaštiti vodnog okoliša i vode za piće; iii. primjeni iz zraka; iv. skladištenju, odlaganju i rukovanju; te v. savjetovanju o upotrebi pesticida. U poglavlju VI. utvrđuju se zahtjevi za prodaju sredstava za zaštitu bilja. Utvrđuje se i vrsta informacija o pesticidima koje se moraju pružiti kupcima u trenutku prodaje. U poglavlju VII. od država članica zahtijeva se da uspostave sustav za osposobljavanje i izdavanje potvrda za profesionalne korisnike, savjetnike i distributere. Njime se predviđa stvaranje neovisnog sustava za savjetovanje. Njime se od država članica zahtijeva da jačaju svijest o problemima povezanima s pesticidima i objave ključne informacije na internetu. Njime se od država članica zahtijeva i da prikupljaju informacije o slučajevima akutnog i kroničnog trovanja uzrokovanima pesticidima. Poglavlje VIII. odnosi se na uređaje za primjenu pesticida. Njime se utvrđuju zahtjevi za pregled uređaja za primjenu za profesionalnu upotrebu. Predviđa se elektronički registar za bilježenje informacija o svim uređajima za primjenu za profesionalnu upotrebu. Utvrđuju se zahtjevi za obavješćivanje o prijenosu vlasništva ili uklanjanju povlačenju iz upotrebe. Zahtijevaju se pregledi svake tri godine, uz mogućnost odstupanja od tih zahtjeva za pregled u slučaju određenih uređaja za primjenu. U poglavlju IX. utvrđuje se metodologija za izračun ujednačenih pokazatelja rizika i za izračun napretka u ostvarivanju ciljeva smanjenja do 2030. U poglavlju X. utvrđuju se administrativne i financijske odredbe o: i.obavješćivanju Komisije o relevantnim nadležnim tijelima; ii.sankcijama; te iii.naknadama i pristojbama. U poglavlju XI. utvrđuju se uvjeti za donošenje delegiranih i provedbenih akata u okviru uredbe o održivoj upotrebi sredstava za zaštitu bilja. Poglavljem XII. stavlja se izvan snage Direktiva o održivoj upotrebi pesticida te se predviđa stupanje na snagu i početak primjene uredbe o održivoj upotrebi sredstava za zaštitu bilja. 2022/0196 (COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o održivoj upotrebi sredstava za zaštitu bilja i izmjeni Uredbe (EU) 2021/2115 (Tekst značajan za EGP) EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima, uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija, u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, budući da: (1)Ugovorom se zahtijeva da se pri utvrđivanju i provedbi svih politika i aktivnosti Unije osigura visoka razina zaštite zdravlja ljudi i okoliša te se predviđa da politika Unije u području okoliša ima za cilj visoku razinu zaštite. (2)Direktivom 2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća uspostavljen je okvir za postizanje održive upotrebe pesticida smanjenjem rizika i učinaka upotrebe pesticida na zdravlje ljudi i okoliš. Evaluacijom te direktive utvrđeno je da nisu postignuti njezini opći ciljevi i da je države članice nisu provele na zadovoljavajući način. Taj je zaključak potvrđen u izvješćima Komisije Europskom parlamentu i Vijeću iz 2017. i 2020. (3)U Rezoluciji Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o provedbi Direktive 2009/128/EZ o održivoj upotrebi pesticida navodi se da Unija mora djelovati bez odgode kako bi prešla na održiviju upotrebu pesticida te se Komisija poziva da predloži ambiciozan obvezujući cilj smanjenja upotrebe pesticida na razini Unije. Europski parlament ponovno je potvrdio svoj poziv na određivanje obvezujućih ciljeva smanjenja u svojoj Rezoluciji od 20. listopada 2021. o strategiji „od polja do stola” za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav. (4)U studiji Službe Europskog parlamenta za istraživanja (EPRS) iz 2018. utvrđen je napredak u mnogim državama članicama, no i ograničen opći napredak u postizanju ciljeva Direktive 2009/128/EZ. U tematskom izvješću Europskog revizorskog suda iz 2020. o održivoj upotrebi sredstava za zaštitu bilja utvrđeno je da je ostvaren ograničen napredak u mjerenju i smanjenju rizika od upotrebe sredstava za zaštitu bilja te su utvrđeni nedostaci u postojećem okviru Unije. Kao što je navedeno u informativnom izvješću o evaluaciji Direktive 2009/128/EZ, i Europski gospodarski i socijalni odbor smatra da je ključno preispitati zahtjeve, ciljeve, uvjete i vremenske planove utvrđene u nacionalnim akcijskim planovima. (5)Kako bi se osiguralo potpuno ostvarenje ciljeva pravnog okvira Unije o održivoj upotrebi sredstava za zaštitu bilja, potrebno ga je prilagoditi utvrđivanjem jasnijih i izravno primjenjivih pravila za primjenitelje. Osim toga, trebalo bi pojasniti niz pravila, uključujući pravila o primjeni integrirane zaštite bilja, ograničenjima upotrebe sredstava za zaštitu bilja i pregledima uređaja koji se upotrebljavaju za primjenu sredstava za zaštitu bilja. Stoga je primjereno staviti izvan snage Direktivu 2009/128/EZ i zamijeniti je uredbom. (6)Pravila o biocidnim proizvodima utvrđena su u Uredbi (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te se planira evaluacija te uredbe. Stoga nije primjereno u ovu Uredbu uvesti nova pravila o upotrebi biocidnih proizvoda. (7)U Komunikaciji Komisije naslovljenoj „Europski zeleni plan” utvrđen je plan donošenja ključnih mjera, uključujući zakonodavne, za znatno smanjenje upotrebe kemijskih pesticida i rizika od njih. U strategiji „od polja do stola”, Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030. i akcijskom planu za postizanje nulte stope onečišćenja Komisija se obvezala poduzeti mjere kako bi do 2030. za 50 % smanjila ukupnu upotrebu i rizik od kemijskih pesticida te kako bi do 2030. za 50 % smanjila upotrebu opasnijih pesticida (sredstava za zaštitu bilja koja sadržavaju jednu ili više aktivnih tvari koje su odobrene kao kandidati za zamjenu u skladu s člankom 24. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća i navedene u dijelu E Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 ili sadržavaju jednu ili više aktivnih tvari navedenih u Prilogu Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2015/408). Održiva upotreba sredstava za zaštitu bilja u skladu je i s promicanjem ekološke poljoprivrede i postizanjem cilja strategije „od polja do stola” da do 2030. najmanje 25 % poljoprivrednog zemljišta u Uniji bude pod ekološkim uzgojem. Njome se podupiru ciljevi strateškog okvira EU-a o zdravlju i sigurnosti na radu, čime se time pridonosi provedbi 10. načela europskog stupa socijalnih prava o zdravom, sigurnom i dobro prilagođenom radnom okruženju. (8)Dvije europske građanske inicijative odnose se na upotrebu pesticida i pozivaju na ambiciozne ciljeve smanjenja njihove upotrebe. Inicijativa „ Zabrana glifosata i zaštita ljudi i okoliša od toksičnih pesticida ”, podnesena Komisiji 6. listopada 2017., u okviru svojeg trećeg cilja poziva Komisiju da „utvrdi obvezne ciljeve smanjenja upotrebe pesticida na razini EU-a u svrhu ostvarenja budućnosti bez pesticida”. U odgovoru donesenom 12. prosinca 2017. Komisija je navela da će ponovno ocijeniti potrebu za obveznim ciljevima za pesticide na razini EU-a. Nešto novija inicijativa „ Spasimo pčele i poljoprivrednike! U smjeru poljoprivrede koja je pogodna za pčele i za zdrav okoliš ” poziva Komisiju da predloži pravne akte za postupno ukidanje sintetičkih pesticida u poljoprivredi EU-a za 80 % do 2030., počevši od onih najopasnijih, te za potpuno ukidanje sintetičkih pesticida u EU-u do 2035. Do 30. rujna 2021. u okviru inicijative prikupljeno je više od milijun izjava o potpori, koje trenutačno provjeravaju tijela država članica. (9)U završnom izvješću Konferencije o budućnosti Europe, objavljenom 9. svibnja 2022., kad je riječ o prijedlozima o poljoprivredi, proizvodnji hrane, bioraznolikosti i ekosustavima te onečišćenju, građani od Unije posebno traže da znatno smanji upotrebu kemijskih pesticida i gnojiva, u skladu s postojećim ciljevima, uz istodobno jamstvo sigurnosti opskrbe hranom te potporu istraživanjima u cilju razvoja održivijih i prirodnijih alternativa. Građani traže više istraživanja i inovacija, među ostalim u području tehnoloških rješenja za održivu proizvodnju, otpornost bilja i preciznu poljoprivredu, te više komunikacije, savjetodavnih sustava i osposobljavanja namijenjenog poljoprivrednicima i koje provode poljoprivrednici; osim toga traže od Unije da zaštiti kukce, posebno autohtone kukce i kukce oprašivače. (10)U svojim zaključcima od 19. listopada 2020., uzimajući u obzir Komisijine ciljeve smanjenja upotrebe pesticida utvrđene u strategiji „od polja do stola”, Vijeće Europske unije istaknulo je da će za postizanje tih ciljeva biti potrebno djelovanje država članica i svih dionika te intenzivna suradnja i savjetovanje. Vijeće je usto zatražilo od Komisije da osigura da ti ciljevi budu ciljevi Unije kojima sve države članice moraju pridonijeti djelovanjem na nacionalnoj razini. U zaključcima Vijeća zahtijeva se da se ti ciljevi utvrde uzimajući u obzir dosadašnja postignuća, kao i različite polazišne točke, okolnosti i uvjete država članica.

(11)Sredstva za biološku kontrolu održiva su alternativa upotrebi kemijskih proizvoda za kontrolu štetnih organizama. Kako je navedeno u Odluci Vijeća (EU) 2021/1102, sredstva za biološku kontrolu sve su važnija u održivoj poljoprivredi i šumarstvu te su ključna za uspjeh integrirane zaštite bilja i ekološke poljoprivrede. Osiguravanje pristupa biološkim kontrolama pomaže smanjiti upotrebu kemijskih sredstava za zaštitu bilja. Primjereno je poticati poljoprivrednike da prijeđu na poljoprivredne metode sa smanjenom upotrebom pesticida, uključujući ekološki uzgoj. Stoga je primjereno definirati koncept biološke kontrole kao osnovu na temelju koje države članice određuju okvirne ciljeve za povećanje postotka kultura na kojima se upotrebljavaju sredstva za biološku kontrolu. (12)Cilj je strategije „od polja do stola” ostvariti znatan napredak u smanjenju upotrebe kemijskih sredstava za zaštitu bilja na gospodarski održiv način. Kako bi se postigao taj cilj, potrebno je utvrditi kvantificirane ciljne vrijednosti na razini Unije i država članica za smanjenje upotrebe kemijskih sredstava za zaštitu bilja i rizika od njih te upotrebe opasnijih sredstava za zaštitu bilja, što bi omogućilo praćenje napretka. Nacionalne ciljne vrijednosti trebalo bi utvrditi nacionalnim pravom kako bi se osigurao odgovarajući napredak i odgovornost u odnosu na njih. Države članice trebale bi isto tako ostvariti te obvezujuće nacionalne ciljne vrijednosti do 2030. Očekuje se da će se smanjenjem upotrebe kemijskih sredstava za zaštitu bilja znatno smanjiti rizici za sigurnost i zdravlje na radu za profesionalne korisnike. (13)S obzirom na različite razine povijesnog napretka i razlike u intenzitetu upotrebe pesticida, državama članicama potrebno je omogućiti fleksibilnost u određivanju vlastitih obvezujućih nacionalnih ciljeva („nacionalni ciljevi smanjenja do 2030.”). Intenzitet upotrebe najbolje se mjeri tako da se ukupna količina aktivnih tvari stavljenih na tržište (i stoga korištenih) u obliku sredstava za zaštitu bilja u određenoj državi članici podijeli s površinom na kojoj su aktivne tvari primijenjene. Intenzitet upotrebe kemijskih pesticida, a posebno opasnijih pesticida, povezan je s većom ovisnošću o kemijskim pesticidima, većim rizicima za zdravlje ljudi i okoliš te manje održivim poljoprivrednim praksama. Stoga je primjereno dopustiti državama članicama da pri utvrđivanju svojih nacionalnih ciljeva smanjenja emisija do 2030. uzmu u obzir svoj intenzitet upotrebe kemijskih pesticida koji je manji od prosjeka Unije. Također je primjereno od njih zahtijevati da pri utvrđivanju svojih nacionalnih ciljeva smanjenja emisija do 2030. uzmu u obzir svoj intenzitet upotrebe kemijskih pesticida koji je veći od prosjeka Unije. Osim toga, kako bi se uvažili prijašnji napori država članica, pri utvrđivanju nacionalnih ciljeva smanjenja do 2030. trebalo bi im dopustiti da uzmu u obzir povijesni napredak postignut prije donošenja strategije „od polja do stola”. S druge strane, ako su države članice povećale upotrebu i rizik od sredstava za zaštitu bilja ili su ih tek neznatno smanjile, sad bi trebale dati veći doprinos postizanju ciljeva smanjenja do 2030. na razini Unije te pritom uzeti u obzir svoj intenzitet upotrebe pesticida. Kako bi se osigurali pravedni i zajednički napori za postizanje ciljeva na razini Unije i odgovarajuća razina ambicioznosti, trebalo bi utvrditi minimalna ograničenja za nacionalne ciljeve smanjenja do 2030. Najudaljenije regije EU-a, kako su navedene u članku 349. Ugovora, nalaze se u Atlantskom oceanu, Karibima i Indijskom oceanu. Zbog trajnih ograničenja kao što su udaljenost od europskog kontinenta, izoliranost i velika izloženost klimatskim promjenama, primjereno je dopustiti državama članicama da uzmu u obzir posebne potrebe tih regija u pogledu upotrebe sredstava za zaštitu bilja i mjera prilagođenih posebnim klimatskim uvjetima i usjevima. Kako bi se osigurali pravedni i zajednički napori za postizanje ciljeva na razini Unije, ako država članica razinu svojeg nacionalnog cilja smanjenja do 2030. dosegne prije 2030., od nje se ne bi trebalo zahtijevati poduzimanje dodatnih napora u pogledu smanjenja emisija, ali bi trebala pomno pratiti godišnje fluktuacije u upotrebi i riziku od kemijskih sredstava za zaštitu bilja te u upotrebi opasnijih sredstava za zaštitu bilja kako bi se osigurao napredak u postizanju odgovarajućeg nacionalnog cilja smanjenja do 2030. Radi transparentnosti, odgovori država članica na sve preporuke Komisije povezane s razinom ambicioznosti nacionalnih ciljeva i godišnjim napretkom prema postizanju istih trebali bi biti javno dostupni. (14)Države članice trebale bi izraditi i objaviti nacionalne akcijske planove. Kako bi nacionalni akcijski planovi država članica bili djelotvorni, trebali bi sadržavati kvantitativne ciljeve, upućivanja na obvezujuće nacionalne ciljeve smanjenja do 2030. utvrđene nacionalnim pravom, zajedno s povezanim okvirnim ciljevima utvrđenima u nacionalnim akcijskim planovima, mjerama, vremenskim rasporedima i pokazateljima za smanjenje rizika i učinaka upotrebe pesticida na zdravlje ljudi i na okoliš. Time će se omogućiti strukturirani pristup utvrđivanju kvantitativnih ciljeva, uz jasnu poveznicu s nacionalnim ciljevima smanjenja do 2030. Kako bi se pratila usklađenost s odredbama ove Uredbe, od država članica trebalo bi zahtijevati i da svake godine izvješćuju o ciljevima i preciznim kvantitativnim podacima koji se odnose na usklađenost s odredbama o upotrebi, osposobljavanju, uređajima za primjenu i integriranoj zaštiti bilja. (15)Kako bi se ostvarili ciljevi smanjenja na razini Unije („ciljevi smanjenja na razini Unije do 2030.”) i nacionalni ciljevi smanjenja do 2030., potrebno je povećati dostupnost i upotrebu biološke kontrole i drugih nekemijskih alternativa. Dostupnost tih alternativa potaknut će primjenu praksi zaštite bilja sa smanjenom upotrebom pesticida, kao što je ekološka poljoprivreda. (16)Provedba politika i mjera u područjima održive upotrebe sredstava za zaštitu bilja utječe na okoliš, javno zdravlje i radne uvjete. Države članice stoga bi trebale osigurati da javnost i socijalni partneri dobiju dovoljno prilika za sudjelovanje u pripremi nacionalnih akcijskih planova država članica i za savjetovanje o njima u skladu, ako je to primjenjivo, s Direktivom 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća. (17)Kako bi se osigurala dosljednost i komplementarnost s povezanim zakonodavstvom, u nacionalnim akcijskim planovima država članica trebalo bi uzeti u obzir Direktivu 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, Direktivu Vijeća 92/43/EEZ, Direktivu 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, Direktivu Vijeća 91/676/EEZ, Direktivu 2008/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, Direktivu (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbu xxx/xxx o obnovi prirode [unijeti upućivanje na doneseni akt] te bi oni trebali biti usklađeni sa strateškim planovima u okviru zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) sastavljenima u skladu s Uredbom (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća. (18)Gospodarski instrumenti, uključujući one u okviru ZPP-a kojima se pruža potpora poljoprivrednicima, mogu imati ključnu ulogu u postizanju ciljeva povezanih s održivom upotrebom sredstava za zaštitu bilja i, posebno, smanjenjem upotrebe kemijskih sredstava za zaštitu bilja. Države članice moraju u svojim nacionalnim strateškim planovima u okviru ZPP-a pokazati da se njihovom provedbom ZPP-a doprinosi i podupire drugo relevantno zakonodavstvo Unije i njegove ciljeve, uključujući ciljeve u okviru ove uredbe. (19)Radi transparentnosti i poticanja većeg napretka potrebno je mjeriti napredak koji su države članice ostvarile u postizanju nacionalnih ciljeva smanjenja do 2030. i drugih okvirnih nacionalnih ciljeva smanjenja. To bi se trebalo provoditi jednom godišnje s pomoću godišnjih izvješća o napretku i provedbi. Kako bi se pratila razina usklađenosti s ovom Uredbom na pojednostavnjen i lako usporediv način, države članice trebale bi uključiti i kvantitativne podatke u vezi s provedbom ove uredbe u pogledu upotrebe, osposobljavanja, uređaja za primjenu i integrirane zaštite bilja. Kako bi Komisija potaknula napredak u postizanju nacionalnih ciljeva smanjenja do 2030. i drugih okvirnih nacionalnih ciljeva smanjenja, uključujući sve mjere kojima se podupire to postizanje, Komisija bi taj napredak i mjere trebala analizirati svake dvije godine. (20)Za zaštitu zdravlja ljudi i okoliša potreban je pristup suzbijanju štetnih organizama kojim se primjenjuje integrirana zaštita bilja i osigurava pažljivo razmatranje svih dostupnih sredstava kojima se sprečava razvoj populacija štetnih organizama, a upotreba kemijskih sredstava za zaštitu bilja održava na razinama koje su gospodarski i ekološki opravdane te se rizici za zdravlje ljudi i okoliš svode na najmanju moguću mjeru. „Integrirana zaštita bilja” naglašava rast zdravog usjeva s najmanjim mogućim ometanjem poljoprivrednih ekosustava, potiče prirodne mehanizme suzbijanja štetnih organizama i primjenjuje kemijsku kontrolu samo ako su iscrpljena sva druga sredstva kontrole. Kako bi se osigurala dosljedna provedba integrirane zaštite bilja na terenu, potrebno je utvrditi jasna pravila u ovoj Uredbi. Kako bi ispunio obvezu praćenja integrirane zaštite bilja, profesionalni korisnik trebao bi razmotriti i provesti sve metode i prakse kojima se izbjegava upotreba sredstava za zaštitu bilja. Kemijska sredstva za zaštitu bilja trebala bi se upotrebljavati samo ako su iscrpljena sva druga sredstva kontrole. Kako bi se osigurala i pratila usklađenost s tim zahtjevom, važno je da profesionalni korisnici vode evidenciju o razlozima primjene sredstava za zaštitu bilja ili razlozima za bilo koju drugu mjeru poduzetu u skladu s integriranom zaštitom bilja te o savjetima koje su dobili od neovisnih savjetnika kao potporu provedbi integrirane zaštite bilja. Ta je evidencija potrebna i za primjenu iz zraka. (21)Da se izbjegne nepotrebno udvostručavanje, Komisija bi za države članice trebala uvesti standardni predložak za integraciju evidencije o mjerama poduzetima u skladu s integriranom zaštitom bilja, koju vode profesionalni korisnici, s evidencijom koja se vodi u skladu s člankom 67. Uredbe (EZ) br. 1107/2009. (22)Kako bi se olakšala usklađenost s integriranom zaštitom bilja, potrebno je za pojedine kulture utvrditi pravila koja profesionalni korisnik mora slijediti u vezi s pojedinom kulturom i regijom u kojoj profesionalni korisnik djeluje. Takvim bi se pravilima zahtjevi za integriranu zaštitu bilja trebali pretvoriti u provjerljive kriterije koji se primjenjuju na pojedinu kulturu. Kako bi se osiguralo da su pravila za pojedine kulture u skladu sa zahtjevima integrirane zaštite bilja, trebalo bi utvrditi detaljna pravila o njihovu sadržaju, a Komisija bi trebala provjeriti njihov razvoj, primjenu i provedbu na terenu. (23)Kako bi se provjerilo poštuju li profesionalni korisnici pravila integrirane zaštite bilja, trebalo bi održavati elektronički registar integrirane zaštite bilja i upotrebe sredstava za zaštitu bilja u cilju provjere usklađenosti s pravilima o integriranoj zaštiti bilja utvrđenima u ovoj Uredbi i podupiranja razvoja politike Unije. Pristup registru trebalo bi odobriti i nacionalnim tijelima za statistiku za razvoj, proizvodnju i diseminaciju službenih statistika u skladu s poglavljem V. Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća. U registru bi trebalo evidentirati sve preventivne mjere ili intervencije i razloge za njih. Tako će nadležna tijela dobiti informacije koje im trebaju da provjere je li profesionalni korisnik prije određivanja posebne preventivne mjere ili intervencije proveo postupak donošenja odluka u skladu s načelima integrirane zaštite bilja. Registar bi također trebao sadržavati pojedinosti o savjetima koji se zahtijevaju na godišnjoj razini za potporu integriranoj zaštiti bilja kako bi se provjerilo provodi li se takvo strateško dugoročnije planiranje u vezi s integriranom zaštitom bilja. (24)Kako bi se osiguralo da se sredstva za zaštitu bilja i s njima povezani uređaji za primjenu upotrebljavaju na način kojim se štiti zdravlje ljudi i okoliš, potrebno je predvidjeti opće zahtjeve za profesionalne korisnike u vezi s osposobljavanjem potrebnim za upotrebu određenih sredstava za zaštitu bilja ili uređaja za primjenu, upotrebom opasnijih sredstava za zaštitu bilja i pregledom uređaja za primjenu za profesionalnu upotrebu. (25)Upotreba sredstava za zaštitu bilja može imati posebno negativne učinke na određenim područjima kojima se često koristi šira javnost ili ranjive skupine, zajednice u kojima ljudi žive i rade te ekološki osjetljiva područja, kao što su područja mreže Natura 2000 zaštićena u skladu s Direktivom 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktivom Vijeća 92/43/EEZ. Ako se sredstva za zaštitu bilja upotrebljavaju na površinama kojima se koristi šira javnost, velika je mogućnost izlaganja ljudi takvim sredstvima za zaštitu bilja. Stoga bi radi zaštite zdravlja ljudi i okoliša trebalo zabraniti upotrebu sredstava za zaštitu bilja u osjetljivim područjima i unutar tri metra od takvih područja. Odstupanja od zabrane trebala bi se dopustiti samo pod određenim uvjetima i pojedinačno za svaki slučaj. (26)Vodeni okoliš i zalihe vode za piće posebno su osjetljivi na sredstva za zaštitu bilja. Stoga bi radi zaštite vodenog okoliša trebalo zabraniti upotrebu sredstava za zaštitu bilja u površinskim vodama i na područjima oko njih. Države članice trebale bi uspostaviti odgovarajuće mjere kako bi izbjegle pogoršanje stanja površinskih i podzemnih voda te obalnih i morskih voda i omogućile postizanje dobrog stanja površinskih i podzemnih voda, radi zaštite vodenog okoliša i zaliha vode za piće od utjecaja sredstava za zaštitu bilja. Osim toga, važno je da profesionalni korisnici budu osposobljeni da primjenu određenih sredstava za zaštitu bilja koja su razvrstana kao „štetna za vodeni okoliš s dugotrajnim učincima”, „vrlo otrovna za vodeni okoliš s dugotrajnim učincima” ili „otrovna za vodeni okoliš s dugotrajnim učincima”. Važno je i da profesionalni korisnici budu osposobljeni u pogledu važnosti davanja prednosti niskorizičnim sredstvima za zaštitu bilja ili nekemijskim alternativama, upotrebe tehnologije za smanjenje zanošenja i mjera za ublažavanje rizika. (27)Precizna poljoprivreda odnosi se na sustave upravljanja poljoprivredom koji pažljivo prilagođavaju poljoprivrednu proizvodnju u skladu s lokalnim uvjetima, kao što su oni koji vladaju na zemljišnim parcelama. Primjena postojeće tehnologije, uključujući upotrebu podataka i usluga povezanih sa svemirom koje nudi Unija (Galileo i Copernicus), mogla bi znatno smanjiti upotrebu pesticida. Stoga je potrebno predvidjeti zakonodavni okvir kojim se potiče razvoj precizne poljoprivrede. Primjena sredstava za zaštitu bilja iz letjelice, uključujući primjenu iz zrakoplova, helikoptera i bespilotnih letjelica, obično je manje precizna od drugih načina primjene i stoga može potencijalno negativno utjecati na zdravlje ljudi i okoliš. Stoga bi trebalo zabraniti primjenu iz zraka, uz ograničena odstupanja od slučaja do slučaja ako ima slabiji negativan učinak na zdravlje ljudi i okoliš od bilo koje alternativne metode primjene ili ne postoji prikladna alternativna metoda primjene. Osim toga, potrebno je voditi evidenciju o broju primjena iz zraka koje su provedene na temelju dozvola odobrenih za primjenu iz zraka kako bi se dobili jasni podaci o tome koliko je primjena iz zraka za koje su izdane dozvole stvarno izvršeno. (28)Međutim, moguće je da će određene bespilotne letjelice (uključujući dronove) omogućiti ciljanu primjenu sredstava za zaštitu bilja iz zraka. U usporedbi s upotrebom uređaja za primjenu sa zemlje takve bespilotne letjelice ciljanom primjenom mogu pridonijeti smanjenju upotrebe sredstava za zaštitu bilja i smanjenju rizika za zdravlje ljudi i okoliš. Stoga je primjereno u ovoj Uredbi utvrditi kriterije za izuzeće određenih bespilotnih letjelica od zabrane primjene iz zraka. Primjereno je i odgoditi primjenu tog izuzeća za tri godine s obzirom na trenutačno stanje znanstvene nesigurnosti. (29)Rukovanje sredstvima za zaštitu bilja, uključujući skladištenje, razrjeđivanje i miješanje takvih sredstava, čišćenje uređaja za primjenu nakon upotrebe, prikupljanje i odlaganje smjese iz spremnika uređaja za primjenu te odlaganje prazne ambalaže i ostataka sredstava za zaštitu bilja predstavljaju poseban rizik od izloženosti za ljude i okoliš. Stoga je primjereno predvidjeti posebne mjere koje se odnose na te aktivnosti. U mjeri u kojoj upotreba, skladištenje i odlaganje sredstava za zaštitu bilja nalažu poštovanje minimalnih zdravstvenih i sigurnosnih zahtjeva na radnom mjestu, ti su zahtjevi utvrđeni, među ostalim, Direktivom Vijeća 89/391/EEZ, Direktivom Vijeća 89/656/EEZ, Direktivom Vijeća 98/24/EZ, Direktivom 2004/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktivom 2009/104/EZ Europskog parlamenta i Vijeća. (30)S obzirom da su savjeti važni za podupiranje upotrebe sredstava za zaštitu bilja na način kojim se štiti zdravlje ljudi i okoliš u skladu s integriranom zaštitom bilja, važno je da savjetnici budu odgovarajuće osposobljeni.

(31)Prodaja sredstva za zaštitu bilja važan je element u distribucijskom lancu jer omogućava distributerima da pruže potrebne informacije za njegovu pravilnu upotrebu. Posebni savjeti o sigurnosnim uputama za zdravlje ljudi i okoliš trebali bi biti dostupni kupcu ili krajnjem korisniku u trenutku prodaje kako bi se omogućilo odgovaranje na pitanja koja će olakšati pravilnu upotrebu predmetnog sredstva za zaštitu bilja. Neprofesionalnim korisnicima trebale bi na prodajnom mjestu biti dostupne opće informacije o sigurnoj upotrebi, rukovanju i skladištenju sredstava za zaštitu bilja te o odlaganju pakiranja takvih proizvoda jer ti korisnici općenito nemaju jednako praktično znanje kao profesionalni korisnici. (32)Nužno je da države članice uspostave sustave osnovnog i naknadnog osposobljavanja za distributere, savjetnike i profesionalne korisnike sredstava za zaštitu bilja i sustave izdavanja potvrda za evidentiranje takva osposobljavanja, kako bi se osiguralo da su ti primjenitelji u potpunosti svjesni mogućih rizika za zdravlje ljudi i za okoliš te da su upoznati s primjerenim mjerama za što je moguće veće smanjenje rizika. Osposobljavanje savjetnika trebalo bi biti opsežnije od osposobljavanja distributera i profesionalnih korisnika jer oni moraju moći poduprijeti pravilnu provedbu integrirane zaštite bilja i pravila za pojedine kulture. Upotreba ili kupnja sredstva za zaštitu bilja odobrenog za profesionalnu upotrebu mora biti ograničena na osobe koje posjeduju potvrdu o osposobljavanju. Osim toga, kako bi se osigurala sigurna upotreba sredstava za zaštitu bilja za zdravlje ljudi i okoliš, od distributera bi trebalo zahtijevati da i profesionalnim i neprofesionalnim kupcima sredstava za zaštitu bilja na prodajnom mjestu pružaju informacije o proizvodu. (33)Kako bi se osigurao planirani pristup tehnikama suzbijanja štetnih organizama tijekom niza razdoblja rasta s ciljem što većeg smanjenja upotrebe kemijskih sredstava za zaštitu bilja te kako bi se osigurala pravilna provedba integrirane zaštite bilja, od profesionalnih korisnika trebalo bi zahtijevati da se redovito savjetuju s osposobljenim i neovisnim savjetnicima za zaštitu bilja kako bi se sredstva za zaštitu bilja upotrebljavala samo kao krajnja mjera. (34)S obzirom na moguće rizike za zdravlje ljudi i okoliš koji proizlaze iz upotrebe sredstava za zaštitu bilja, javnost bi trebala imati pristup boljim informacijama o ukupnim učincima upotrebe takvih proizvoda putem programa za jačanje svijesti, informacija koje se prenose putem distributera i drugih odgovarajućih mjera. (35)Kako bi se bolje razumjeli trendovi u pogledu akutnog i kroničnog trovanja koje je posljedica izloženosti ljudi sredstvima za zaštitu bilja, svaka država članica trebala bi prikupljati informacije o tim trendovima. Komisija bi trebala pratiti i ukupne trendove na razini Unije. (36)Da bi se štetni utjecaji sredstava za zaštitu bilja na zdravlje ljudi i okoliš sveli na najmanju moguću mjeru, nužni su sustavi za redoviti tehnički pregled profesionalnih uređaja za primjenu. S obzirom na potencijalno manji utjecaj opreme za primjenu u profesionalnoj upotrebi, koja predstavlja vrlo nizak opseg upotrebe, također je primjereno dopustiti državama članicama da utvrde manje stroge zahtjeve za preglede i propišu različite intervale pregleda u odnosu na takvu opremu. Osim toga, zbog relativno niskih troškova kupnje novih uređaja za ručnu primjenu i leđnih prskalica u usporedbi s troškovima pregleda, primjereno je predvidjeti mogućnost nacionalnih odstupanja od obveznog pregleda takvih uređaja, pod uvjetom da se provede procjena rizika koja obuhvaća rizike za zdravlje ljudi i okoliš koje predstavljaju takvi uređaji. Ta bi procjena trebala uključivati procjenu opsega upotrebe uređaja. Kako bi se osigurala usklađenost sa zahtjevima pregleda, potrebno je zahtijevati da svaka država članica uspostavi registar uređaja za primjenu za profesionalnu upotrebu i ažurira taj registar. S obzirom na to da neki uređaji za primjenu nemaju jedinstvene identifikacijske oznake, potrebno je predvidjeti dodjeljivanje jedinstvene identifikacijske oznake takvim uređajima za primjenu kako bi se osiguralo da su svi uređaji fizički identificirani. (37)Kako bi se pratio napredak postignut u smanjenju rizika i štetnih učinaka upotrebe sredstava za zaštitu bilja na zdravlje ljudi i okoliš, potrebno je nastaviti upotrebljavati sustav ujednačenih pokazatelja rizika uspostavljen u okviru Direktive (EU) 2009/128/EZ. (38)Statistički podaci o sredstvima za zaštitu bilja prikupljeni u skladu s Uredbom (EZ) br. 1185/2009 Europskog parlamenta i Vijeća trebali bi se upotrebljavati za izračun tih ujednačenih pokazatelja rizika i napretka u postizanju obvezujućih ciljeva Unije i nacionalnih ciljeva u okviru strategije „od polja do stola”. S obzirom na to da se upotreba pesticida mijenja iz godine u godinu, ovisno posebice o vremenskim prilikama, primjereno je da se odredi referentno razdoblje od tri godine kako bi se te fluktuacije uzele u obzir. Referentno razdoblje za izračun ujednačenih pokazatelja rizika br. 1 i 2 je 2011.–2013. jer je to bilo prvo trogodišnje razdoblje za koje je Komisija primila podatke u skladu s Uredbom (EZ) br. 1185/2009 i podudara se sa stupanjem na snagu Direktive 2009/128/EZ. Za izračun napretka u ostvarivanju ciljeva smanjenja pesticida u Uniji do 2030. referentno je razdoblje 2015.–2017. jer ono obuhvaća posljednje tri godine za koje su bili dostupni podaci u vrijeme najave strategije „od polja do stola”. Referentno razdoblje za izračun novog ujednačenog pokazatelja rizika 2a je 2022.–2024. jer će to biti prvo trogodišnje razdoblje za koje će biti dostupni podaci o područjima koja su se tretirala na temelju svakog pojedinog odobrenja hitne situacije u zaštiti bilja. (39)Jedini pouzdani statistički podaci o stavljanju na tržište i upotrebi sredstava za zaštitu bilja trenutačno dostupni na razini Unije jesu statistički podaci o količinama aktivnih tvari u sredstvima za zaštitu bilja stavljenima na tržište i podaci o broju odobrenja hitnih situacija u zaštiti bilja izdanih na temelju Uredbe (EZ) br. 1107/2009. Ti se statistički podaci upotrebljavaju za izračun ujednačenih pokazatelja rizika br. 1 i 2 na temelju Direktive 2009/128/EZ i za izračun napretka prema obvezujućim ciljevima na razini Unije do 2030. i na nacionalnoj razini do 2030. na temelju strategije „od polja do stola”. Novi ujednačeni pokazatelj rizika 2a izračunavat će se na temelju statističkih podataka o broju odobrenja hitnih situacija u zaštiti bilja, svojstvima aktivnih tvari u sredstvima za zaštitu bilja koja podliježu tim odobrenjima i područjima koja se tretiraju na temelju tih odobrenja kako bi se bolje kvantificirali rizici koji proizlaze iz odobrenja hitnih situacija u zaštiti bilja. (40)Radi transparentnosti i kako bi se osigurala ujednačena provedba u svim državama članicama, u prilogu ovoj Uredbi trebalo bi utvrditi metodologiju za izračun napretka u postizanju dvaju ciljeva smanjenja do 2030. na razini Unije i dvaju na nacionalnoj razini te metodologiju za izračun ujednačenih pokazatelja rizika na razini Unije i na nacionalnoj razini. (41)U Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030. prepoznaje se potreba za hitnim djelovanjem kako bi se zaštitila bioraznolikost. Postoje dokazi o raširenom smanjenju broja vrsta, posebno kukaca i oprašivača u Uniji. Gubitak bioraznolikosti uzrokovan je, među ostalim, upotrebom sredstava za zaštitu bilja, a mjere država članica u okviru postojećih instrumenata politike Unije još nisu uspjele zaustaviti taj trend gubitka bioraznolikosti. Stoga je ključno osigurati da se sredstva za zaštitu bilja upotrebljavaju tako da se ublaži rizik od štetnih učinaka takvih proizvoda na divlju floru i faunu, i to nizom mjera, kao što su osposobljavanje, pregled uređaja za profesionalnu primjenu i zaštita vodenog okoliša i osjetljivih područja. (42)Kako bi se olakšala komunikacija između Komisije i nadležnih tijela odgovornih za provedbu ove Uredbe na nacionalnoj razini, države članice trebale bi obavijestiti Komisiju o nadležnim tijelima imenovanima u skladu s ovom Uredbom. (43)Kako bi se provele obveze utvrđene u ovoj Uredbi, države članice trebale bi utvrditi pravila o sankcijama za kršenje ove Uredbe i osigurati da se ta pravila provode. Sankcije moraju biti učinkovite, primjerene i odvraćajuće. Isto je tako važno osigurati da države članice pokriju troškove povezane s provedbom obveza u skladu s ovom Uredbom naplaćivanjem naknada ili pristojbi kako bi se osiguralo da su nadležnim tijelima dostupna odgovarajuća financijska sredstva. (44)S obzirom na to da cilj ove Uredbe, to jest zaštitu zdravlja ljudi i okoliša od rizika i učinaka povezanih s upotrebom sredstava za zaštitu bilja te postizanje ciljeva utvrđenih u strategiji „od polja do stola” i Strategiji EU-a za bioraznolikost, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog opsega njihove upotrebe te složenosti i učinaka s njima povezanih profila rizika on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. (45)Aktivnosti koje provode nadležna tijela ili druga tijela ili fizičke osobe kojima su delegirane zadaće službenih kontrola kako bi se provjerila usklađenost primjenitelja s ovom Uredbom, uz iznimku zadaća kontrole povezanih s uređajima za primjenu sredstava za zaštitu bilja, uređene su Uredbom (EU) 2017/625 Europskog parlamenta i Vijeća. Stoga se ovom Uredbom trebaju predvidjeti samo kontrole i revizije u pogledu pregleda uređaja za primjenu za profesionalnu upotrebu. (46)Kako bi se u obzir uzeli tehnički napredak i znanstveni razvoj, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora kako bi se izmijenile odredbe o obvezama profesionalnih korisnika i savjetnika u vezi s integriranom zaštitom bilja, pregledom opreme za primjenu u profesionalnoj upotrebi, izračunom usklađenih pokazatelja rizika, podacima koje treba dostaviti u godišnjim izvješćima o napretku i provedbi te obrascem za prijavu u vezi s opremom za primjenu, kao i prilozima II. III., IV., V. i VI. Isto tako, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora kako bi se ova Uredba dopunila utvrđivanjem preciznih kriterija u vezi s određenim čimbenicima koji se odnose na bespilotne letjelice, kad tehnički napredak i znanstveni razvoj dopuste takve precizne kriterije. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije na kojima se pripremaju delegirani akti. (47)Kako bi se procijenilo ostvaruju li se ciljevi ove Uredbe djelotvorno i učinkovito, je li usklađena i je li i dalje relevantna te pruža li dodanu vrijednost na razini Unije, Komisija bi trebala provesti evaluaciju ove Uredbe. (48)Radi osiguranja usklađenih uvjeta za provedbu odredaba ove uredbe o unosima profesionalnih korisnika u elektronički registar integrirane zaštite bilja i upotrebe sredstava za zaštitu bilja, kako bi nadležna tijela mogla pripremiti sažetak i analizu informacija u tom registru, te za pružanje informacija o slučajevima akutnog trovanja i kroničnom trovanju, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća. (49)Provedba ove Uredbe u državama članicama rezultirat će novim i pojačanim obvezama za poljoprivrednike i druge korisnike pesticida. Neki su od njih propisani zahtjevi upravljanja i standardi za dobre poljoprivredne i okolišne uvjete zemljišta navedeni u Prilogu III. Uredbi (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća, koje, u skladu s tom uredbom, poljoprivrednici moraju ispuniti kako bi primili plaćanja u okviru ZPP-a, dok se drugi zahtjevi, koji nadilaze osnovne obvezne zahtjeve, mogu nagraditi dodatnim plaćanjima u okviru dobrovoljnih sustava kao što su ekosheme u skladu s člankom 31. Uredbe (EU) 2021/2115. Člankom 31. stavkom 5. točkama (a) i (b) i člankom 70. stavkom 3. točkama (a) i (b) Uredbe (EU) 2021/2115 propisuje se da su sredstva ZPP-a dostupna samo za prakse koje se provode u okviru ekoshema ili za preuzete obveze povezane s poljoprivredom, okolišem i klimom koje nadilaze relevantne propisane zahtjeve upravljanja i standarde za dobre poljoprivredne i okolišne uvjete zemljišta utvrđene u toj uredbi te relevantne minimalne zahtjeve za upotrebu gnojiva i proizvoda za zaštitu bilja, dobrobit životinja te druge relevantne obvezne zahtjeve utvrđene nacionalnim pravom i pravom Unije. Budući da je poljoprivrednicima i drugim korisnicima potrebna financijska potpora pri prelasku na održiviju upotrebu pesticida, Uredbu (EU) 2021/2115 potrebno je izmijeniti kako bi se tijekom prijelaznog razdoblja omogućilo financiranje zahtjeva uvedenih u skladu s ovom Uredbom. Ta izvanredna mogućnost da države članice osiguraju dodatna sredstva za mjere poduzete pri provedbi ove Uredbe trebala bi se primjenjivati na sve obveze poljoprivrednika i drugih korisnika koje proizlaze iz primjene ove Uredbe, uključujući obveznu poljoprivrednu praksu uvedenu na temelju pravila za integriranu zaštitu bilja koja se odnose na pojedine kulture. Nadalje, u skladu s člankom 73. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/2115 ulaganja poljoprivrednika radi usklađivanja s novim zahtjevima uvedenima pravom Unije mogu se podupirati najviše 24 mjeseca od datuma kad ti zahtjevi postanu obvezni za predmetno poljoprivredno gospodarstvo. Slično tome, trebalo bi odrediti dulje prijelazno razdoblje za ulaganja koja su u skladu sa zahtjevima koji se ovom Uredbom uvode poljoprivrednicima. Uredbu (EU) 2021/2115 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. (50)Primjenu ove Uredbe trebalo bi odgoditi kako bi se nadležnim tijelima i primjeniteljima omogućilo da se pripreme za zahtjeve koji su njome uvedeni,

DONIJELI SU OVU UREDBU: POGLAVLJE I. OPĆE ODREDBE Članak 1. Predmet Ovom se Uredbom utvrđuju pravila za održivu upotrebu sredstava za zaštitu bilja utvrđivanjem i postizanjem ciljeva smanjenja upotrebe kemijskih sredstava za zaštitu bilja i rizika od njih do 2030., utvrđivanjem zahtjeva za upotrebu, skladištenje, prodaju i odlaganje sredstava za zaštitu bilja i uređaja za primjenu, osiguravanjem osposobljavanja i informiranja te osiguravanjem provedbe integrirane zaštite bilja. Članak 2. Područje primjene Ova se Uredba primjenjuje na sredstva, u obliku u kojem se isporučuju korisniku, koja se sastoje ili koja sadržavaju aktivne tvari, safenere ili sinergiste, i koja su namijenjena za neku od sljedećih upotreba: (a)zaštitu bilja ili biljnih proizvoda od svih štetnih organizama ili sprečavanje djelovanja takvih organizama, osim ako se glavnom svrhom ovih proizvoda smatraju higijenski ciljevi, a ne zaštita bilja ili biljnih proizvoda; (b)djelovanje na životne procese bilja, poput tvari koje djeluju na rast, na drugačiji način od hranjiva i biljnih biostimulansa; (c)konzerviranje biljnih proizvoda, ako takve tvari ili proizvodi ne podliježu posebnim odredbama Unije o konzervansima; (d)uništavanje neželjenog bilja ili dijelova bilja, uz izuzetak algi, ako se proizvodi ne primjenjuju na tlu ili vodi radi zaštite bilja; (e)sprečavanje ili suzbijanje neželjenog rasta bilja, uz izuzetak algi, ako se proizvodi ne primjenjuju na tlu ili vodi radi zaštite bilja. Ti se proizvodi nazivaju „sredstva za zaštitu bilja”. Članak 3. Definicije Za potrebe ove Uredbe, primjenjuju se sljedeće definicije: (1)„kemijsko sredstvo za zaštitu bilja” znači sredstvo za zaštitu bilja koje sadržava kemijsku aktivnu tvar, osim biljnih proizvoda koji koriste prirodna sredstva biološkog podrijetla ili tvari koje su istovjetne tim sredstvima, kao što su mikroorganizmi, semiokemikalije, ekstrakti iz biljnih proizvoda kako su definirani u članku 3. stavku 6. Uredbe (EZ) br. 1107/2009, ili makrobeskralježnjaci; (2)„sredstvo za zaštitu bilja niskog rizika” znači sredstvo za zaštitu bilja odobreno u skladu s člankom 47. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1107/2009;

(3)„kemijska aktivna tvar” znači aktivna tvar koja nije mikroorganizam, semiokemikalija ni ekstrakt iz biljnog proizvoda kako je definirano u članku 3. stavku 6. Uredbe (EZ) br. 1107/2009; (4)„bioraznolikost” znači bioraznolikost kako je definirana u članku 3. stavku 29. Uredbe (EZ) br. 1107/2009; (5)„opasnije sredstvo za zaštitu bilja” znači sredstvo za zaštitu bilja koje sadržava jednu ili više aktivnih tvari koje su odobrene kao kandidati za zamjenu u skladu s člankom 24. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 i navedene u dijelu E Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 ili koje sadržava jednu ili više aktivnih tvari navedenih u Prilogu Provedbenoj uredbi (EU) 2015/408; (6)„korištena poljoprivredna površina” znači korištena poljoprivredna površina kako je definirana u članku 2. točki (e) Uredbe (EU) 2018/1091 Europskog parlamenta i Vijeća; (7)„profesionalni korisnik” znači svaka osoba koja upotrebljava sredstvo za zaštitu bilja u okviru svojih profesionalnih aktivnosti; (8)„distributer” znači svaka osoba koja stavlja sredstvo za zaštitu bilja na tržište, uključujući trgovca na veliko, dobavljača i trgovca na malo; (9)„savjetnik” znači svaka osoba koja savjetuje o integriranoj zaštiti bilja i sigurnoj upotrebi sredstava za zaštitu bilja u okviru obavljanja svoje profesionalne djelatnosti ili pružanja trgovačkih usluga, uključujući privatne i javne savjetodavne službe; (10)„uređaj za primjenu” znači svaki uređaj čija se upotreba za primjenu sredstva za zaštitu bilja može razumno predvidjeti u trenutku proizvodnje i pribor koji je neophodan za učinkovito funkcioniranje takvih uređaja, osim uređaja namijenjenih sjetvi ili sadnji reprodukcijskog materijala tretiranog sredstvima za zaštitu bilja; (11)„uređaj za primjenu za profesionalnu upotrebu” znači jedno od sljedećeg: (a)uređaj za primjenu kojim se koristi profesionalni korisnik za primjenu sredstava za zaštitu bilja; (b)uređaj za primjenu s vodoravnim ili okomitim granama prskalice ili prskalicama za voćnjake s mlaznicama, bez obzira na to koriste li se za primjenu sredstava za zaštitu bilja; (12)„primjena iz zraka” znači primjena sredstva za zaštitu bilja iz letjelice; (13)„bespilotna letjelica” znači svaka letjelica koja samostalno izvodi operacije ili je projektirana da samostalno izvodi operacije ili da se njome upravlja na daljinu bez pilota u letjelici; (14)„sredstvo za zaštitu bilja odobreno za profesionalnu upotrebu” znači sredstvo za zaštitu bilja koje je odobreno samo za profesionalne korisnike u skladu s člankom 31. Uredbe (EZ) br. 1107/2009; (15)„integrirana zaštita bilja” znači pažljivo razmatranje svih raspoloživih sredstava kojima se sprečava razvoj populacija štetnih organizama, pri čemu se upotreba kemijskih sredstava za zaštitu bilja održava na razinama koje su gospodarski i ekološki opravdane te se rizici za zdravlje ljudi i okoliš svode na najmanju moguću mjeru; (16)„osjetljivo područje” znači jedno od sljedećeg: (a)područje koje koristi šira javnost, kao što je javni park ili vrt, rekreativni ili sportski tereni ili javna staza; (b)područje koje pretežno upotrebljava ranjiva skupina kako je definirana u članku 3. stavku 14. Uredbe (EZ) br. 1107/2009; (c)naseljena područja (zajednica u kojoj ljudi žive i rade), definirana kao najažurnija klasa pokrova zemljišta prve razine (umjetne površine) u sustavu CORINE (program koordinacije informacija o okolišu) koji održava Europska agencija za okoliš, (isključujući kôd 1.2 razine 2: industrijske, poslovne i prometne površine i kôd 1.3 razine 2: rudokopi, odlagališta i gradilišta); (d)gradsko područje koje je pokriveno vodotokom ili sadržava značajku krajolika povezanu s vodom;

(e)neproizvodna područja kako su definirana u standardima EU-a za dobre poljoprivredne i okolišne uvjete zemljišta (GAEC), standard GAEC 8 naveden u Prilogu III. Uredbi (EU) 2021/2115. (f)ekološki osjetljivo područje, što znači bilo što od sljedećeg: i.sva zaštićena područja u skladu s Direktivom 2000/60/EZ, uključujući moguće zaštitne zone, kao i izmjene tih područja na temelju rezultata procjene rizika za vodozahvate vode za piće u skladu s Direktivom (EU) 2020/2184 Europskog parlamenta i Vijeća; ii.područja od značaja za Zajednicu navedena na popisu iz članka 4. stavka 2. Direktive 92/43/EEZ i posebna područja očuvanja određena u skladu s člankom 4. stavkom 4. te direktive te posebna zaštićena područja razvrstana u skladu s člankom 4. Direktive 2009/147/EZ i sva druga nacionalna, regionalna ili lokalna zaštićena područja koja su države članice prijavile u nacionalni popis zaštićenih područja (CDDA); iii.svako područje za koje se praćenjem vrsta oprašivača koje se provodi u skladu s člankom 17. stavkom 1. točkom (f) Uredbe xxx/xxx [unijeti upućivanje na doneseni akt] utvrdi da na njemu obitava jedna ili više vrsta oprašivača koje su prema europskim crvenim popisima razvrstane kao vrste kojima prijeti izumiranje. (17)„karantenski štetni organizam” znači štetni organizam kako je definiran u članku 3. Uredbe (EU) 2016/2031 Europskog parlamenta i Vijeća; (18)„invazivna strana vrsta” znači invazivna strana vrsta kako je definirana u članku 3. stavku 2. Uredbe (EU) br. 1143/2014 Europskog parlamenta i Vijeća; (19)„površinske vode” znači tijelo površinske vode kako je definirano u članku 2. točki 1. Direktive 2000/60/EZ; (20)„podzemne vode” znači tijelo podzemne vode kako je definirano u članku 2. točki 2. Direktive 2000/60/EZ; (21)„pokazatelj rizika” znači mjerenje koje pokazuje relativnu promjenu rizika za zdravlje ljudi ili okoliš povezanu s upotrebom sredstava za zaštitu bilja, a izračunava se u skladu s metodologijom utvrđenom u prilogu VI.; (22)„nekemijske metode” znači alternative kemijskim sredstvima za zaštitu bilja; (23)„biološka kontrola” znači kontrola organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode upotrebom prirodnih sredstava biološkog podrijetla ili tvari istovjetnih njima, kao što su mikroorganizmi, semiokemikalije, ekstrakti iz biljnih proizvoda kako su definirani u članku 3. stavku 6. Uredbe (EZ) br. 1107/2009, ili makroorganizmi beskralježnjaka. POGLAVLJE II. CILJEVI SMANJENJA KEMIJSKIH SREDSTAVA ZA ZAŠTITU BILJA Članak 4. Ciljevi smanjenja kemijskih sredstava za zaštitu bilja do 2030. na razini Unije 1.Donošenjem i postizanjem nacionalnih ciljeva u skladu s člankom 5. svaka država članica doprinosi postizanju smanjenja upotrebe kemijskih sredstava za zaštitu bilja i rizika od njih za 50 % do 2030. („cilj smanjenja na razini Unije do 2030. br. 1”) i upotrebe opasnijih sredstava za zaštitu bilja („cilj smanjenja na razini Unije do 2030. br. 2”) u usporedbi s prosjekom za 2015., 2016. i 2017. (zajednički naziv: „ciljevi smanjenja na razini Unije do 2030.”). 2.Komisija svake godine izračunava napredak u postizanju ciljeva smanjenja na razini Unije do 2030. u skladu s metodologijom utvrđenom u prilogu I. Članak 5. Ciljevi smanjenja kemijskih sredstava za zaštitu bilja do 2030. država članica

1.Do... [Ured za publikacije: unijeti datum – 6 mjeseci nakon datuma početka primjene ove Uredbe] svaka država članica u svojem nacionalnom zakonodavstvu donosi nacionalne ciljeve kako bi do 2030. postigla smanjenje utvrđeno u skladu s ovim člankom u odnosu na prosjek za 2015., 2016. i 2017. za sljedeće: (a)upotrebu kemijskih sredstava za zaštitu bilja i rizik od njih kako je definirano u Prilogu I. („nacionalni cilj smanjenja do 2030. br. 1”); (b)upotrebu opasnijih sredstava za zaštitu bilja kako su definirana u Prilogu I. („nacionalni cilj smanjenja do 2030. br. 2”). Za potrebe ove Uredbe dva nacionalna cilja smanjenja navedena u prvom podstavku točkama (a) i (b) zajednički se nazivaju „nacionalni ciljevi smanjenja do 2030.”. 2.Napredak svake države članice u postizanju nacionalnih ciljeva smanjenja do 2030. izračunava Komisija svake godine u skladu s metodologijom utvrđenom u Prilogu I. 3.Svaka država članica postiže ciljeve iz stavka 1. do 2030. Od države članice koja razinu jednog od svojih nacionalnih ciljeva smanjenja do 2030. dosegne prije 2030. ne traži se poduzimanje dodatnih napora za smanjenje emisija. Država članica dužna je pratiti godišnje fluktuacije kako bi se održao napredak postignut u odnosu na taj nacionalni cilj smanjenja do 2030. 4.Podložno stavcima 5.–8., nacionalni ciljevi smanjenja do 2030. utvrđuju se na razini koja omogućuje da se u relevantnoj državi članici do 2030. postigne smanjenje od najmanje 50 % u odnosu na prosjek za 2015., 2016. i 2017. 5.Država članica može smanjiti svoj nacionalni cilj za upotrebu i rizik od kemijskih sredstava za zaštitu bilja iz stavka 4. na postotak koji je srednja vrijednost između iznosa koji se odnosi na intenzitet kako je utvrđen u drugom podstavku ovog stavka i iznosa koji se odnosi na upotrebu i rizik kako je utvrđen u trećem podstavku ovog stavka. Ako je taj postotak veći od 50 %, država članica povećava svoj nacionalni cilj na taj postotak. Iznos povezan s intenzitetom je sljedeći: (a)35 % ako je ponderirani intenzitet upotrebe i rizika od kemijskih sredstava za zaštitu bilja u državi članici tijekom prosjeka za godine 2015., 2016. i 2017. manji od 70 % prosjeka Unije; (b)50 % ako ponderirani intenzitet upotrebe i rizika od kemijskih sredstava za zaštitu bilja u državi članici tijekom prosjeka za godine 2015., 2016. i 2017. iznosi između 70 % i 140 % prosjeka Unije; (c)65 % ako je ponderirani intenzitet upotrebe i rizika od kemijskih sredstava za zaštitu bilja u državi članici tijekom prosjeka za godine 2015., 2016. i 2017. veći od 140 % prosjeka Unije. Iznos povezan s upotrebom i rizikom je sljedeći: (a)ako je država članica postigla veće smanjenje upotrebe kemijskih sredstava za zaštitu bilja i rizika od njih od prosjeka Unije između prosjeka za 2011., 2012. i 2013. te prosjeka za 2015., 2016. i 2017., iznos koji se utvrđuje oduzimanjem od 50 % razlike između postignutog smanjenja i prosječnog smanjenja u Uniji; (b)ako je država članica povećala upotrebu kemijskih sredstava za zaštitu bilja i rizik od njih ili je postigla smanjenje manje od prosjeka Unije između prosjeka za 2011., 2012. i 2013. te prosjeka za 2015., 2016. i 2017., iznos koji se utvrđuje dodavanjem na 50 % razlike između postignutog smanjenja ili postignutog povećanja i prosječnog smanjenja u Uniji, ali koji ne premašuje 70 %. Za potrebe ovog stavka „ponderirani intenzitet upotrebe i rizik od kemijskih sredstava za zaštitu bilja” znači vrijednost koja odgovara kilogramima kemijskih aktivnih tvari u sredstvima za zaštitu bilja koja se godišnje prodaju u državi članici, ponderirana u skladu s njihovim faktorima ponderiranja opasnosti kako su navedeni u retku iii. tablice u Prilogu I., podijeljena s brojem hektara korištene poljoprivredne površine u toj državi članici. 6.Država članica može smanjiti svoj nacionalni cilj za upotrebu opasnijih sredstava za zaštitu bilja iz stavka 4. na postotak koji je srednja vrijednost između iznosa koji se odnosi na intenzitet kako je utvrđen u drugom podstavku ovog stavka i iznosa koji se odnosi na upotrebu kako je utvrđen u trećem podstavku ovog stavka. Ako je taj postotak veći od 50 %, država članica povećava svoj nacionalni cilj na taj postotak. Iznos povezan s intenzitetom je sljedeći: (a)35 % ako je intenzitet upotrebe opasnijih sredstava za zaštitu bilja države članice tijekom prosjeka za godine 2015., 2016. i 2017. manji od 70 % prosjeka Unije; (b)50 % ako intenzitet upotrebe opasnijih sredstava za zaštitu bilja države članice tijekom prosjeka za godine 2015., 2016. i 2017. iznosi između 70 % i 140 % prosjeka Unije;

(c)65 % ako je intenzitet upotrebe opasnijih sredstava za zaštitu bilja države članice tijekom prosjeka za godine 2015., 2016. i 2017. veći od 140 % prosjeka Unije. Iznos povezan s upotrebom je sljedeći: (a)ako je država članica postigla veće smanjenje upotrebe opasnijih sredstava za zaštitu bilja od prosjeka Unije između prosjeka za 2011., 2012. i 2013. te prosjeka za 2015., 2016. i 2017., iznos koji se utvrđuje oduzimanjem od 50 % razlike između postignutog smanjenja i prosječnog smanjenja u Uniji; (b)ako je država članica povećala upotrebu opasnijih sredstava za zaštitu bilja ili je postigla smanjenje manje od prosjeka Unije između prosjeka za 2011., 2012. i 2013. te prosjeka za 2015., 2016. i 2017., iznos koji se utvrđuje dodavanjem na 50 % razlike između postignutog smanjenja ili postignutog povećanja i prosječnog smanjenja u Uniji, ali koji ne premašuje 70 %. Za potrebe ovog stavka „intenzitet upotrebe opasnijih sredstava za zaštitu bilja” znači vrijednost koja odgovara kilogramima kemijskih aktivnih tvari u opasnijim sredstvima za zaštitu bilja koja se godišnje prodaju u predmetnoj državi članici podijeljena s brojem hektara korištene poljoprivredne površine u toj državi članici. 7.Države članice s najudaljenijim regijama, kako su navedene u članku 349. Ugovora, mogu uzeti u obzir posebne potrebe tih regija u pogledu upotrebe sredstava za zaštitu bilja pri donošenju nacionalnih ciljeva smanjenja do 2030. zbog posebnih klimatskih uvjeta i usjeva u tim regijama. 8.Primjena stavaka 5., 6. i 7. ni u kojem slučaju ne smije dovesti do toga da jedan od nacionalnih ciljeva smanjenja do 2030. bude niži od 35 %. 9.Do … [Ured za publikacije: unijeti datum – sedam mjeseci nakon datuma početka primjene ove Uredbe] svaka država članica obavješćuje Komisiju o svojim nacionalnim ciljevima smanjenja do 2030. 10.Ako država članica ne donese nacionalni cilj smanjenja do 2030. do ... [SL: unijeti datum – šest mjeseci nakon datuma početka primjene ove Uredbe] smatra se da taj cilj iznosi 50 %; ili, ako bi na temelju članka 5. ili 6. postotak bio veći od 50 %, taj veći postotak. Članak 6. Početna procjena nacionalnih ciljeva koju provodi Komisija 1.Komisija preispituje nacionalne ciljeve smanjenja do 2030. o kojima je obaviještena u skladu s člankom 5. stavkom 9. i informacije kojima se objašnjava eventualno snižavanje ciljeva u skladu s člankom 5. stavkom 5. ili člankom 5. stavkom 6. 2.Ako Komisija na temelju informacija koje su joj stavljene na raspolaganje zaključi da nacionalni ciljevi smanjenja do 2030. koje je priopćila država članica moraju biti ambiciozniji, ona do... [Ured za publikacije: unijeti datum – jednu godinu nakon datuma početka primjene ove Uredbe] preporučuje državi članici da poveća razinu svojih nacionalnih ciljeva smanjenja do 2030. Komisija objavljuje tu preporuku. 3.Ako država članica prilagodi svoje nacionalne ciljeve smanjenja do 2030. u skladu s preporukom Komisije, dužna je izmijeniti nacionalne ciljeve iz nacionalnog zakonodavstva u skladu s člankom 5. te u svoj nacionalni akcijski plan uključiti prilagođene ciljeve zajedno s preporukom Komisije. 4.Ako država članica odluči da neće prilagoditi svoje nacionalne ciljeve smanjenja do 2030. u skladu s preporukom Komisije, obrazloženja takve odluke uključuje u svoj nacionalni akcijski plan zajedno s tekstom preporuke. 5.Države članice koje su primile preporuku Komisije iz stavka 2. obavješćuju Komisiju o prilagođenim ciljevima ili obrazloženju zašto ih nisu prilagodili, kako je primjenjivo, do... [Ured za publikacije: unijeti datum – 18 mjeseci nakon datuma početka primjene ove Uredbe]. 6.Kad procijeni razinu nacionalnih ciljeva smanjenja do 2030. svih država članica postavljenih u skladu s člankom 5., Komisija provjerava je li njihov prosjek najmanje 50 % kako bi se postigao odgovarajući cilj smanjenja na razini Unije do 2030. 7.Ako je prosjek nacionalnih ciljeva smanjenja do 2030. svih država članica niži od 50 %, Komisija je dužna preporučiti da jedna ili više država članica povećaju razinu svojih nacionalnih ciljeva smanjenja do 2030. kako bi ostvarile Unijine ciljeve smanjenja do 2030. Komisija objavljuje sve takve preporuke. 8.U roku od mjesec dana od primitka preporuke iz stavka 7. država članica poduzima jednu od sljedećih mjera: (a)prilagođava svoje nacionalne ciljeve smanjenja do 2030. u skladu s preporukom Komisije, mijenja nacionalne ciljeve iz nacionalnog zakonodavstva u skladu s člankom 5. te u svoj nacionalni akcijski plan unosi prilagođene ciljeve zajedno s preporukom Komisije;

(b)obrazlaže zašto nije prilagodila svoje nacionalne ciljeve smanjenja do 2030. u skladu s preporukom Komisije te uključuje obrazloženja takve odluke u svoj nacionalni akcijski plan zajedno s Komisijinom preporukom. Članak 7. Komisija objavljuje trendove u pogledu ciljeva Unije i nacionalnih ciljeva smanjenja emisija do 2030. 1.Do 31. kolovoza svake kalendarske godine Komisija na internetskim stranicama objavljuje prosječne trendove napretka u postizanju ciljeva smanjenja Unije do 2030. Ta se kretanja izračunavaju kao razlika između prosjeka za godine 2015. – 2017. i godine koja završava 20 mjeseci prije te objave. Ta se kretanja izračunavaju u skladu s metodom iz Priloga I. 2.Komisija ažurira internetske stranice iz stavka 1. najmanje jednom godišnje. 3.Do 31. kolovoza svake kalendarske godine Komisija za svaku državu članicu objavljuje informacije o kretanjima u napretku prema postizanju nacionalnih ciljeva smanjenja emisija do 2030. Ta se kretanja izračunavaju kao razlika između prosjeka za godine 2015. – 2017. i godine koja završava 20 mjeseci prije te objave. Kretanja se izračunavaju u skladu s metodologijom navedenom u Prilogu I., na internetskim stranicama iz stavka 1. POGLAVLJE III. NACIONALNI AKCIJSKI PLANOVI Članak 8. Nacionalni akcijski planovi 1.Do … [Ured za publikacije: unijeti datum – 18 mjeseci nakon datuma početka primjene ove Uredbe] svaka država članica izrađuje i objavljuje na internetskim stranicama nacionalni akcijski plan koji sadržava sljedeće informacije: (a)nacionalne ciljeve smanjenja do