HR    HR  
 EUROPSKA  
KOMISIJA 
Bruxelles, 2.12.2014.  
COM(2014) 717 final 
  
IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJE ĆU, EUROPSKOM 
GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA 
Godišnje izvješ će o Instrumentu za stab ilnost za godinu 2013.  
{SWD(2014) 344 final}  
HR 2   HR SADRŽAJ 
IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJE ĆU, EUROPSKOM 
GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA 
Godišnje izvješ će o Instrumentu za stabilnost za godinu 2013.  
Sadržaj 
1. Uvod........................................................................................................................... .. 3 
2. Struktura Instrumenta za  stabilnost (IfS) ..................................................................... 3  
3. Provedba Instrumenta za stabilnost.............................................................................. 4  
4. Pregled Instrumenta za stabil nost za razdoblje 2007.-2013......................................... 4  
5. Stanje Instrumenta za stabilnost u 2013....................................................................... 5  
6. Reakcije Na krizne situacije il i situacije krize u nastajanju ( članak 3. Uredbe o IfS -u)
............................................................................................................................... ....... 6  
6.1. Kako je IfS reagirao na krize u 2013. godini ............................................................... 6  
6.2. Tko je bio uklju čen u mjere reakcije na krizne situacije u sklopu Instrumenta za 
stabilnost?.................................................................................................................... .8 
7. Pomoć u kontekstu stabilni h uvjeta za suradnju ( članak 4. Uredbe o IfS-u) ............... 9  
7.1. Prijetnje sigurnosti ( članak 4. stavak 1. Uredbe o IfS-u) ........................................... 10  
7.2. Ublažavanje rizika u odnosu na kemijske, biološke i nuklearne  (CBRN) materijale 
ili agense ( članak 4. stavak 2. Uredbe o IfS-u) .......................................................... 12  
7.3. Jačanje kapaciteta prije i poslije kriza ( članak 4. stavak 3. Uredbe o IfS-u) ............. 14  
8. Zaključak.................................................................................................................... 18  
 
HR 3   HR 1. U VOD 
Ovo sedmo Godišnje izvješ će o instrumentu za stabilnost (IfS), posljednje takvo izvješ će u 
skladu s postoje ćom pravnom osnovom,1 dostavlja se Europskom parlamentu, Vije ću, 
Gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija u skladu sa zahtjevom za izvješ ćivanjem 
iz članka 23. Uredbe o uspostavlja nju Instrumenta za stabilnost. 2 
Instrument za stabilnost važan je alat u na dležnosti visoke predstavnice/potpredsjednice i 
povjerenika nadležnog za razvoj, koji im omogu ćava usmjeravanje sredstava za potporu 
cjelovitih pristupa EU-a , usmjerenih na sprje čavanje, ublažavanje i otklanjanje posljedica 
krize i prijetnji sigurnosti ši rom svijeta. U ovom se izvješ ću daje pregled uporabe Instrumenta 
za stabilnost u 2013. godini. 
Izvješće dopunjuju tri radna dokumenta službi Ko misije u kojima se pružaju potpune i 
detaljne informacije o provedbi na svjetskoj razi ni: i) hitnih mjera u okvi ru reakcije IfS-a na 
krizna stanja koje su p okrenute i/ili su bile u tijeku u 201 3. u skladu s člankom 3. Uredbe 
(radni dokument službi Komisije dio 1 i dio 2)  te ii) dugotrajnih IfS djelovanja koja se mogu 
programirati u skladu s člankom 4. stavkom 1., člankom 4. stavkom 2. i člankom 4. stavkom 
3. Uredbe. 
2. S TRUKTURA INSTRUMENTA ZA STABILNOST (IFS) 
U člancima 3. i 4. Uredbe o IfS-u definirane su vr ste aktivnosti na koje se može primijeniti taj 
instrument. 
Člankom 3.  predviđa se „pomoć u reakciji na krizne situacije ili situacije krize u nastajanju ”.  
Člankom 4.  Uredbe o IfS-u predvi đaju se programski prilagodljive komponente instrumenta 
koje uklju čuju dugoro čne programe u okviru IfS-a usmjerene na tri glavna podru čja:  
• prijetnje sigurnosti u tran sregionalnom kontekstu ( članak 4. stavak 1.); 
• ublažavanje rizika u odnosu na kemijske , biološke i nuklearne materijale ili 
agense (CBRN) ( članak 4. stavak 2.) i  
• jačanje kapaciteta prije i poslije kriza ( članak 4. stavak 3.).3 
                                                 
1 IfS se primjenjuje od 1. sije čnja 2007. do 31. prosinca 2013. Novi Instrument za doprinos stabilnosti i 
miru (IcSP) (Uredba (EU) br. 230/2014 Europskog parlamenta i Vije ća od 11. ožujka 2014. o uspostavi 
Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru) za koji će se Europskom parlamentu i Vije ću dostavljati 
buduća godišnja izvješ ća kako je predvi đeno u Glavi IV. članku 13. Zajedni čkih provedbenih pravila 
(CIR) za provedbu instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja, primjenjuje se od 1. sije čnja 
2014. do 31. prosinca 2020. 
2 Uredba (EZ) br. 1717/2006 Europskog parlamenta i Vije ća od 15. studenoga 2006.; SL L 327/1, 
24.11.2006. 
3 Poznate kao i IfS-ovo „Partner stvo za izgradnju mira” (PbP) 
HR 4   HR 3. P ROVEDBA INSTRUMENTA ZA STABILNOST  
Služba Europske komisije za Instrume nte vanjske politike (FPI) blisko sura đuje s Europskom 
službom za vanjsko djelovanje (EEAS), funkci onalno autonomnim tijelom Europske unije.4 
Obje su službe u nadležnosti visoke pred stavnice/potpredsjedni ce Ashton, dok je FPI pod 
njezinom nadležnosti u svojstvu potpredsjednice  Europske komisije. Aktivnosti u skladu s 
člankom 4. stavkom 1. i člankom 4. stavkom 2. izvršavaju se u nadležnosti povjerenika za 
suradnju u razvoju.  
EEAS osigurava politi čki okvir za djelovanje u skladu s člankom 3. Uredbe o IfS-u i priprema 
mjere zajedno s FPI-jem, koji je nadležan  za provedbu dogovorenih aktivnosti. EEAS 
osigurava strateško programiranje u skladu s člankom 4. preko strateških dokumenata i 
višegodišnjih indikativni h programa. Odgovaraju će godišnje programe aktivnosti (AAP) 
definiraju i provode GU DEVCO (Glavna  uprava za razvoj i suradnju) za članak 4. stavak 1. i 
članak 4. stavak 2. i FPI za članak 4. stavak 3.  
4. P REGLED INSTRUMENTA ZA STABILNOST ZA RAZDOBLJE 2007.-2013. 
Nakon sedam godina postojanja, IfS pru ža potporu za cjelokupni ciklus sprje čavanja sukoba i 
kriznih situacija te reakcija na  njih i oporavak nakon tih situacija diljem svijeta, rješavanje 
prijetnji sigurnosti na nacionalnoj, regiona lnoj i transregionalnoj razini te ja čanja sposobnosti 
reakcije na krizne situacije i sprje čavanje sukoba. 
Slika 1.: Financiranje IfS-  za aktivnosti u skladu s člankom 3. člankom 4. stavkom 1., 
člankom 4. stavkom 2. i člankom 4. stavkom 3. (uku pno 1,57 milijardi EUR za 
razdoblje 2007. – 2013. (prema dodijeljenim sredstvima ) 
 
U razdoblju 2007. – 2012. u okviru IfS-ove komponente kratkoro čne reakcije na krizne 
situacije ( članak 3.) osigurano je 1,08 milijardi EUR za približ no 288 mjera reakcije na 
krizne situacije u preko 70 zemalja ili regija u cijelom svijetu.  Na slici 2. prikazana je 
zemljopisna pokrivenost u tom razdoblju.  
                                                 
4 U skladu s Odlukom Vije ća od 26. srpnja 2010., o uspostavi organizacije i funkci oniranju Europske 
službe za vanjsko djelovanje (2010/427/EU), SL L 201. 
HR 5   HR  
 
Slika 2.: Zemljopisna pokrivenost IfS-ovih  reakcija za kriznu situaciju, 2007. do 2013. 
(prema dodijeljenim sredstvima)     
 
U istom razdoblju, oko  502,45 milijuna EUR osigurano je za dugogodišnji, programski 
prilagodljiv  element IfS-a kojim su obuhva ćene aktivnosti u sklopu članka 4. stavka 1., 
članka 4. stavka 2. i članka 4. stavka 3. Na slici 1. prik azana je  raspodjela sredstava izme đu 
mjera reakcija na krizu ( čl. 3.) i dugotrajnijih programa ( čl. 4.) u navedenom razdoblju. 
5. S TANJE INSTRUMENTA ZA STABILNOST U 2013. 
Sredstva u iznosu od 309,3 milijuna EUR u potpunosti namijenjena IfS-u za godinu 2013.5 
raspoređena su kako slijedi:  
• 210,7 milijuna EUR za krizne situacije i li situacije krize u nastajanju ( članak 
3.); 
• 30,3 milijuna EUR za reakcije na me đuregionalne prijetnje ( članak 4. stavak 
1.); 
• 44,3 milijuna EUR za ublažavanje rizika CBRN-a ( članak 4. stavak 2.) i 
• 24 milijuna EUR za ja čanje kapaciteta prije i poslije kriza ( članak 4. stavak 3.).  
Redovitim izvješ ćima Politi čkom i sigurnosnom odboru Vije će se redovito obavještava o 
planiranju novih i primjeni postoje ćih mjera reakcije na krizna stanja u skladu s člankom 3. 
Radna grupa za sukobe, sigurnost i razvoj Odbo ra za vanjske poslove Europskog parlamenta, 
koja je osnovana u okviru demokratskog nadzora IfS-a, sazvala je tijekom godine 6 sastanaka 
na političkoj razini s predstavnicima služ bi Komisije i EEAS-a i 15 tehni čkih sastanaka. 
                                                 
5 Vidi „Instrument za stabilnost: Pregled obveza i pla ćanja u godini 2013.” prema Radnom dokumentu 
službi Komisije priloženom ovom izvješ ću. 
HR 6   HR U pogledu zemljopisne rasprostranjenosti , na slici 3. u nastavku prikazana je zna čajna 
kontinuirana potpora IfS-a tijekom dugotrajnih kr iznih situacija na Bliskom istoku i sjevernoj 
i subsaharskoj Africi. 
Slika 3.: Zemljopisna pokrivenost novih IfS-ovih  reakcija na krizne situacije,  2013. (prema 
dodijeljenim sredstvima) 
Afrika 
34%
Azija i Pacifik
14%
Latinska 
Amerika i 
Karibi
10%Srednji istok i 
sjeverna Afrika
38%Istočna Europa 
i zapadni 
Balkan
1%Južni Kavkaz i 
srednja Azija
2%Globalno
<1%
 
Pojedini primjeri IfS-ovih projek ata u 2013. opisani su u dva sljede ća poglavlja. 
6. R EAKCIJE NA KRIZNE SITUACIJE ILI SITUACIJE KRIZE U NASTAJANJU (ČLANAK 3. 
UREDBE O IFS -U)  
6.1. Kako je IfS reagirao na krize u 2013. godini 
U 2013. IfS je izdvojio  216,6 milijuna EUR6 putem 45 kratkotrajnih mjera reakcija na 
krize. Nastavilo se s pružanjem potpore u regiji B liskog istoka i sjeverne Afrike (MENA) kao 
dio reakcije na dugotrajnu krizu u Siriji i u činke prelijevanja koji su se osje ćali u susjednim 
državama. Potpora je tako đer bila vidljiva u subsaharskoj Af rici kao odraz reakcija EU-a na 
nestabilne politi čke situacije i prijetnje sigurnosti u regiji. U jugoisto čnoj Aziji nastavila se 
potpora u cilju uspostave mirovnih postupaka i vladavine prava. 
Pojedinosti o svim mjerama IfS-a provede nima tijekom 2013. navedene su u Radnom 
dokumentu službi Komisije koji se na lazi u prilogu ovom godišnjem izvješ ću. Kao primjer 
aktivnosti u 2013. godini, sljede će akcije ukazuju na širok spektar i na razli čite vrste kriznih 
situacija na koje je IfS reagirao širom svijeta: 
                                                 
6 Na ovoj su slici uklju čena sredstva u iznosu od 6 milijuna EUR koja su prenesena iz 2012. ili vra ćena iz 
2013. 
HR 7   HR Sirija : Zbog dugotrajne krize u Siriji,  kontinuirana potpora pružal a se iz IfS-a u Siriji i 
susjednim državama. U Tu rskoj, Iraku, te u najve ćoj mjeri u Jordanu i Libanonu, IfS je bio od 
ključne važnosti za potporu nadležnim tijelima za prihva ćanje i smještaj rastu ćeg broja 
sirijskih izbjeglica. Pružala se tako đer izravna potpora izbjeglicama, primjerice davanjem 
subvencija za smještaj i poboljš anje životnih uvjeta, uklju čujući upravlja čke strukture u 
kampovima, pružanje altern ativnog obrazovanja i u podru čju psihosocijalne potpore. U 
Libanonu IfS pruža zna čajnu potporu lokalnom zdravstven om sektoru koji je pod velikim 
pritiskom zbog dodatnih zahtjeva koje donosi velik broj izbjeglica.  
U Siriji je naravno otežan pristup nehumanitarnoj pomo ći i ostali uvjeti za pružanje takve 
pomoći. IfS je svejedno uspio pružiti izravnu pomo ć u obliku primarne zdravstvene skrbi, 
veće sigurnosti hrane i osnovnog obrazovanja.  
Mali : IfS je bio jedan od prvih instrumenata koje je EU mogao upotrijebiti u okviru op će 
reakcije EU-a na krizu u Maliju po četkom 2013. Paketom pomo ći IfS-a u iznosu od 20 
milijuna EUR pružala se potpora uglavnom u podru čjima sigurnosti i pravde, uklju čujući 
pomoć za ponovnu uspostavu državne vlasti na sjev eru države i u prvim fazama izbornog 
procesa. Ovom se pomo ći nadopunjavala pomo ć pružena u okviru drugih instrumenata EU-a, 
posebno dugotrajnog projekta suzbija nja terorizma u sahelskom podru čju, dvije misije ZSOP-
a – misija EU-a za osposobljavanje (EUTM) voj nih snaga u Maliju i EUCAP Sahel, te 
potpore EU-a misiji AFISMA putem Instrumenta ERF-a za osiguranje mira u Africi. 
Niger:  Sigurnosne prijetnje u Nigeru pove ćale su se tijekom 2013. zbog pobune i vojnog 
sukoba na sjeveru Malija. Situacija se  dodatno pogoršala na kon povratka oko 250 000 
gospodarskih migranata iz Libije u Niger, uklju čujući bivše vojnike i pla ćenike. Kao 
nadopuna postoje ćoj potpori IfS-u za ostvarenje sigurnos ti i stabilnosti u sjevernim regijama 
Nigera i Malija, dogovor ena je daljnja pomo ć lokalnoj policiji, aktivnostima za stjecanje 
dohotka i inicijativama za potporu miru i pomiren ju koje su pokrenula regionalna i nacionalna 
tijela vlasti. Tim se mjerama pridonosi ostvar enju ciljeva Strategije EU-a za Sahel, 
nadopunjuje se razvojna pomo ć EU-a i humanitarna pomo ć i stvaraju se sinergije s misijama 
ZSOP-a EUCAP Sahel u Nigeru. 
Srednjoafri čka Republika (CAR): Nakon vojnog udara u ožujku 2013. proširen je opseg 
aktivnosti IfS-a u CAR-u u cilju odražavanja nove  situacije na terenu. To se ostvarilo na 
sljedeće načine: paketima potpore civilnim sigurnosnim snagama, kojima bi se tako đer mogla 
otvoriti vrata za kasniju sveobuhvatnu reformu sektora sigurnosti; potporom medijima za 
omogućavanje dostupnosti objektiv nih i osjetljivih inform acija o sukobu u Banguiju i 
pokrajinama; provo đenje misija za pra ćenje poštovanja ljudskih prav a i poticanje dijaloga u 
zajednici putem napora civilnog društva. 
Côte d'Ivoire: Nakon imenovanja nacionalnog nadležnog tijela za provo đenje politike vlade 
o razoružanju, demobilizaciji i reinte graciji (DDR) u 2012., EU je pružio pomo ć putem mjera 
IfS-a koje su uklju čivale sljede će: izgradnju sposobnosti i tehni čku pomo ć, uključujući 
orijentaciju i pripreme demobiliziranih bivših  vojnika koje je trebalo reintegrirati; potporu 
gospodarskoj i socijalnoj reintegraciji oko 5 000 prethodno demilitariziranih i demobiliziranih 
bivših vojnika i usporednu pomo ć zajednicama doma ćinima u cilju stvaranja povoljnog 
okruženja za takvu reintegraciju i pažljivo, redovito pra ćenje programa DDR-a u cilju 
osiguranja da se tim participativnim pr istupom zadovoljavaju potrebe zajednica doma ćina te 
potrebe bivših vojnika. 
HR 8   HR Burma/Mjanmar:  Uz prethodnu pomo ć mirovnom procesu koja je još uvijek u tijeku, 
uključujući  u pogledu stvaranja Mi rovnog centra u Mjanmaru (M PC) u 2012., pristupa Ureda 
Predsjednika i Daw Aung San Suu Kyja, i u skladu sa zaklju čcima Vije ća za vanjske poslove 
iz travnja 2013., EU je pokrenuo pružanje pomo ći za jačanje sposobnosti mjanmarske policije 
u cilju unaprje đenja poštovanja ljudskih prava u policiji i njezine odgovornosti i 
profesionalizma u podru čjima nadzora masa i policijskih aktivnosti u zajednici. 
6.2. Tko je bio uklju čen u mjere reakcije na krizne situacije u sklopu Instrumenta 
za stabilnost? 
Mjere su pripremljene u bliskoj suradnji institucija EU-a i država članica EU-a te s raznim 
partnerima: organizacijama civ ilnog društva, javnom upravom, tre ćim državama i ostalima. 
Delegacije EU-a igraju klju čnu ulogu, pružaju ći mjere ranog upozor enja i razvijaju ći početne 
zamisli i opcije reakcije na krizu. Tijekom 2013. ve ćina novih mjera za provedbu na lokalnoj 
razini „delegirana ”7 je Delegacijama EU-a, čije je razumijevanje lokalnih potreba i zahtjeva 
nužno za uspjeh aktivnosti. Time se omogu ćuje pravovremeno postizanje sporazuma s 
provedbenim tijelima te pobliže nadziranje provedbe tih vrlo često osjetljivih projekata. Zato 
su Delegacije EU-a bile odgovorne za 62 % obveza i 80 % pla ćanja u sklopu IfS-a za 2013. 
godinu.  
Na slikama 4.a i 4.b prikazan je raspon provedbenih partnera IfS-a za mjere reakcije na krizne 
situacije iz članka 3. od 2007. do 2013. Kao partneri u provedbi često mogu sudjelovati 
organizacije ili dionici koji im aju opsežno znanje i lokalnu pr isutnost u samim državama što 
im omogu ćuje brzu reakciju, uz korištenje čvrstih lokalnih mreža u promjenjivom okruženju u 
kojem se vrše IfS-ove aktivnosti reakcije na krizne situacije. Obitelj UN-a i dalje je važan 
partner u provedbi kao i nevladin e organizacije te se u 2013. pove ćala suradnja s agencijama 
država članica. 
                                                 
7 Pravna i financijska odgovornost za upotrebu fondova EU-a, uklju čujući i ovlasti za potpisivanje i 
mijenjanje ugovora, prenesena je iz sjedišta Europske komisije u Bruxellesu na za to nadležnu 
Delegaciju EU-a. 
HR 9   HR Slika 4.a IfS-ovi partneri pri provedbi reakcija na krizne situacije, 2007. – 2013. (prema 
dodijeljenim sredstvima) 
Agencije UN-a
46%
Međunarodni i 
lokalni NVO-i
25%Ostale 
međunarodne 
organizacije
19%Privatni sektor
2%Tijela država 
članica EU-a
8%
 
Slika 4b.: IfS-ovi partneri pri provedbi re akcija na krizne situacije, 2013. (prema 
dodijeljenim sredstvima) 
 
7. P OMOĆ U KONTEKSTU STABILNIH UVJETA ZA SURADNJU (ČLANAK 4. UREDBE O IFS-
U) 
Komisija osigurava pripremu godišnjeg programa i upravljanje pomo ći prema članku 4. u 
kontekstu stabilnih uvjeta za suradnju. IfS- ovi godišnji programi aktivnosti (GPA) za 2013. 
doneseni su kako slijedi: Članak 4. stavak 1. i članak 4. stavak 1. u srpnju 2013. 8 i članak 4.3 
                                                 
8 Revidirana verzija GPA-a odobrena 23. prosinca 2013. 
HR 10   HR u ožujku 2013. Detaljne ažurirane informacije  o provedbi aktivnosti prema svakom od 
članaka nalaze se u Radnom dokumentu služ bi Komisije II., u prilogu ovom godišnjem 
izvješću. 
7.1. Prijetnje sigurnosti ( članak 4. stavak 1. Uredbe o IfS-u) 
Programi osmišljeni u kontekstu transreg ionalnih opasnosti usmjereni su na ja čanje kapaciteta 
u bliskoj suradnji sa zemljama korisnicama. Uobi čajeno je da se sigu rnosni kapaciteti ja čaju 
na nacionalnoj i regionalnoj razini, s ciljem omogu ćavanja u činkovite globalne i 
transregionalne suradnje.  
Tijekom 2013. godine osigurano je 74 milijuna EUR, od čega oko 44 milijuna EUR putem 
izravnih pla ćanja. Do kraja 2013. i putem ESF-a9 angažirano je više od 100 stru čnjaka iz 
specijaliziranih javnih ili poluj avnih organizacija iz država članica EU-a, koji su udružili 
snage radi pružanja stru čnog znanja, eksp ertize i tehni čke pomoći u utvrđivanju i detaljnom 
planiranju IfS-ovih aktivnosti. Te aktivnosti uklju čuju Godišnji program aktivnosti (GPA) za 
2013. kao i pripremu pune provedbe mjera o kojima je donesena odluka u prethodnim GPA-
ovima. U sljede ćem su odjeljku opisana obuhva ćena podru čja: 
• Program borbe protiv kriminala na kokainskom putu  (35 milijuna EUR od 
2009.) obuhva ća 38 zemalja u Africi (u osnovi u Za padnoj Africi), Latinskoj Americi 
i na Karibima i njime se podupiru sposobnosti  partnerskih država da se bore protiv 
organiziranog kriminala i trgovine drogom  na cijelome putu s naglaskom na 
presretanje nezakonitih tokova droga, bor bi protiv pranja novca i razmjeni 
informacija. Potpisana su dva nova ugovora za proširenje zemljopisnog podru čja 
primjene projekta AIRCOP na nove države u Africi i Latinskoj Americi u sljede će tri 
godine i za podupiranje proširenja Polic ijskog informacijskog sustava Zapadne 
Afrike (WAPIS) na prvih pet pokusnih država.  
• Nastavilo se s pružanjem potpore borbi  protiv organiziranog kriminala na 
heroinskom putu provo đenjem aktivnosti u 15 država u Aziji, Srednjoj Aziji, 
Kavkazu, Crnom Moru i Zapadnom Balkanu u okviru Programa borbe protiv 
kriminala na heroinskom putu koji se sastoji od dvije faze koje se trenuta čno 
usporedno provode: projekt koji se sastoji od četiri sastavna elementa pri čemu je 
većina aktivnosti usmjerena na Afganistan i Pa kistan; drugi se sastoji od tri zasebna 
projekta. Tijekom 2013. zapo čele su dvije nove intervencije u okviru druge faze 
programa: jedan projekt s ciljem ja čanja suradnje izme đu agencija za provedbu 
zakona na operativnoj razini, posebno u Srednjoj Aziji, i drugi usmjeren na pitanje trgovanja ljudima na heroinskom putu, s aktivnostima usmjerenima na ja čanje 
sposobnosti Azerbajdžana, Bosne i Hercegovine, Republike Moldove i Turske u prikupljanju podataka, analizi u sustavnoj razmjeni informacija.  
• Programom Kritičnih pomorskih putova  vrijednim 22 milijuna EUR obuhva ćeno je 
25 obalnih zemalja u zapadnom Indijskom oceanu (uklju čuju
ći jugoisto čnu Aziju) i 
Gvinejskom zaljevu. Time se ja čaju kapaciteti širenja in formacija i provedba 
pomorskih zakona u obalnim državama kako bi se omogu ćio sigurniji pomorski 
                                                 
9 Okvirni ugovor za mehanizam stru čne pomoći, koji se temelji na suradnji sa stru čnjacima iz javnih i 
polujavnih organizacija iz EU-a. Od 2008. stru čnjaci iz 60 organizacija i 17 država članica EU-a proveli 
su više od 100 misija. 
HR 11   HR prijevoz te sprije čilo piratstvo i oružane plja čke na otvorenom moru, kao i ostali 
vidovi pomorske sigurnosti. 
• Potpora projektima borbe protiv terorizma na nacionalnoj i regionalnoj razini 
nastavila se u 2013. u skladu sa Strate gijom EU-a za borbu protiv terorizma .  U 
Maliju je po čela provedba projekta „Contre Terrorism Sahel ”, čiji su korisnici Niger, 
Mali i Mauritanija, i koji je usmj eren na osposobljavanje u podru čju reakcija na 
terorističke napade, istražnih tehnika, prikuplja nja i uporabe obavještajnih podataka i 
pravnih postupaka u borbi protiv te rorizma. Provedba novog projekta kojim će se 
pridonijeti financiranju borbe protiv te rorizma na Somalijskom poluotoku i u Jemenu 
planira se za po četak 2014., a dodijeljen je i ugovor za novi projekt o borbi protiv 
nasilnog ekstremizma na Somalijskom poluotoku.  Suradnja s Pakistanom poja čana 
je novom pomo ći u borbi protiv nasilnog ekstremizma koja će se početi provoditi u 
2014. kao nadopuna postoje ćoj potpori poboljšanju su stava kaznenog pravosu đa u 
Punjabu.  U Jugoisto čnoj Aziji, IfS je bio dio zajedni čke inicijative borbe protiv 
terorizma EU-a i UNODC-a ( Ured Ujedinjeni h naroda za droge i kriminal). IfS-om 
se također pružila potpora malteškom Institutu za pravosu đe i vladavinu prava putem 
aktivnosti mapiranja u cilju pomo ći budućim aktivnostima borbe protiv terorizma. U 
suradnji s Uredom nacionalnog savjetnika za sigurnost u Ni geriji, pripremljena je 
studija o Boko Haramu. Naposljetku, Komis ija je organizirala osposobljavanje 
osoblja EU-a i država članica u delegacijama Komis ije i veleposlanstvima u podru čju 
borbe protiv nasilnog ekstremizma;  prvo takvo osposobljavanje održano je u 
Nairobiju u prosincu 2013., a daljnje će se osposobljavanje odr žavati u Africi i Aziji 
u 2014.  
• Provedba nove intervencije za borbu protiv  kiberneti čkog kriminala  započela je 
krajem 2013. u suradnji s Vije ćem Europe. Cilj je Globalne akcije protiv 
kibernetičkog kriminala (GLACY) pr omicati pristupanje Konvenciji iz Budimpešte o 
kibernetičkom kriminalu i omogu ćiti pravosudnim tijelima da se uklju če u 
međunarodnu suradnju u podru čju kiberneti čkog kriminala i elektroni čkih dokaza ne 
temelju te Konvencije.   
• Izrađen je pilot projekt o  kiberneti čkoj sigurnosti čija je provedba predvi đena za 
početak 2014. s ciljem ja čanja otpornosti kriti čne infrastrukture IT-a i poticanja 
usklađivanja i razvoja nacionalnog zakonodavstva u skladu s me đunarodnim 
standardima u odabranim državama.  
• Kako bi se nacionalnim pravosudnim tijelima, nadzornim tijelima i tijelima za 
provođenje zakona omogu ćilo da učinkovito reagiraju na pr oizvodnju i trgovanje 
krivotvorenim lijekovima , osmišljena je i ugovorena nova intervencija za 
uklanjanje prijetnji javnom zdrav lju i njezina je provedba predvi đena za 2014. Uz 
osiguranje nužnog pravnog okvira i sposobnosti za u činkovito provo đenje tih 
operacija na primjenjivoj nacionalnoj i podregionalnoj/transr egionalnoj razini, 
zemljopisno središte provedbe projekta nalazit će se u Gani, Senegalu, Jordanu, 
Maroku i Kamerunu zbog dokazane politi čke volje u borbi protiv izazova koje 
donose krivotvoreni lijekovi. 
• U cilju borbe protiv nezakonitog držanja malog i la kog oružja i trgovanja njime 
(SALW)  i uklanjanja njegovih destabliziraju ćih učinaka, inicijativom koju je 
provodio UNODC (Ured Ujedinjenih naroda za droge i kriminal) za promicanje 
ratifikacije i primjene Konvencije UN- a protiv transnacionalnog organiziranog 
HR 12   HR kriminala i njezinog Protokola o vatrenom oružju, ostvareno je nekoliko važnih 
postignuća. Osim toga, projekt iARMS koj i provodi INTERPOL ušao je u drugu 
fazu provedbe (2012. – 2013.) nakon uspješnog okon čanja prve faze (2011. – 2012.). 
U Africi je prva faza potpore Regionalnom centru za kontrolu malog oružja (Nairobi, 
Kenija) završila u lipnju 2013. i ozna čila početak druge faze koja će trajati 3 godine. 
U Srednjoj Americi, ve ć drugu godinu primjenjuje se druga faza potpore Programu 
kontrole malog i lakog oružja za Sr ednju Ameriku (CASAC) koji provodi 
Sigurnosna komisija Sustav a integracije srednjoameri čkih država  (SICA).  
7.2. Ublažavanje rizika u odnosu na kemi jske, biološke i nuklearne  (CBRN) 
materijale ili agense ( članak 4. stavak 2. Uredbe o IfS-u) 
Programom CBRN obuhva ćane su opasnosti i rizici povezani sa slu čajno, prirodno ili 
zlonamjerno izazvanim doga đanjima u vezi s CBRN-om i na stoji se poboljšati sigurnosna 
kultura širenjem primjera najboljih praksi i pove ćanjem opće razine sigurnosti i osviještenosti 
o sigurnosti. Do 2010. ova su podru čja interesa bila odvojena.10 Program CBRN ima 
regionalnu strategiju i samo iznimno obuhva ća bilateralne projekte u jednoj državi (iznimke 
su Afganistan i Pakistan za kemikalije i biosigurnost). 
„Centri izvrsnosti ” za CBRN (CoE)  postupno se pretvaraju u jedinstvenu i integriranu 
platformu za aktivnosti na svim podru čjima nadzora granice/ borbe protiv krijum čarenja, 
kontrole izvoza, biološke sigurnosti i sli čno, uključujući i mjere civilne zaštite (planiranje u 
slučajevima izvanrednih okolnosti, pripremljenost za krizne situacije i reakcija na njih). 
Inicijativa se provodi u sura dnji s EEAS-om i uz pomo ć Interregionalnog instituta Ujedinjenih 
naroda za istraživanje kriminala i pravde (UNCRI). Zajedni čki istraživa čki centar Europske 
komisije osigurava tehni čku potporu toj inicijativi. Tim se Centrima izvrsnosti nastoje 
pojačati politike CBRN-a za ublažavanje  rizika razvojem prilago đenih paketa pomo ći.  Oni su 
i glavni alat u izgradnji ka paciteta i razvoju koherentne regionalne politike te ja čanju suradnje 
nacionalnih i regionalnih kapaciteta na ovom podru čju. Godine 2012., EU je osnovao Centre 
izvrsnosti u: jugoisto čnoj Aziji (Filipini), jugoisto čnoj Europi/južnom Kavkazu (Gruzija), 
sjevernoj Africi (Alžir), „atlantskoj fasadi ” (Maroko), Bliskom istoku (Jordan) i isto čnoj i 
središnjoj Africi (Kenija). U 2013. djelovalo je pet lokalnih re gionalnih tajništava Centara 
izvrsnosti, a četiri ih je službeno otvoreno. Nadalje, kont akti su uspostavljeni i u središnjoj 
Aziji i zemljama Vije ća za suradnju u Zaljevu. U suradnji s partnerskim državama inicijative 
CoE Komisija je u 2013. zapo čela ocjenu potreba i prijetnji u cilju utvr đivanja glavnih CBRN 
potreba u državama. Nakon tih ocjena slijedit će osnivanje nacionalni h akcijskih planova 
CBRN-a kao pomo ć za utvrđivanje prioritetnih djelovanja predmetnih država. Definicija 
budućeg projekta u regijama CoE-a temeljit će se na tim prioritetima.  
Glavni pokrenuti projekti Ce ntara izvrsnosti za CBRN  uključuju sljede će: na Bliskom 
istoku, Centar izvrsnosti u Amanu pripremio je  projekt za osposobljavanj e civilnog osoblja za 
prve intervencije u slu čaju katastrofa povezanih s CBRN-om (HAZMAT). Centar izvrsnosti u 
atlantskoj fasadi afri čkog kontinenta (AAF) u Rabatu pokrenuo je projekt o biološkom i 
kemijskom opasnom otpadu. On uklju čuje sedam partnerskih drža va iz AAF-a i Tunisa. 
Drugim zajedni čkim projektom Centara izvrsnos ti iz Rabata i Nairobija pomo ći će se 
partnerskim državama da izgrade i oja čaju zakonodavstvo i razviju u činkovite izvršne mjere 
za ispunjenje me đunarodnih obveza. U ovom projektu sudjel uje devet država, a dodatnih je 
devet država ve ć izrazilo interes za sudjelovanje u sli čnom projektu. 
                                                 
10 Na primjer, kontrola izvoza robe dvojne namjene, nezakonito trgovanje, preusmjeravanje bivših 
znanstvenika - stru čnjaka za naoružanje, promicanje kulture sigurnosti.  
HR 13   HR Ostala podržana podru čja uključuju nekoliko podru čja aktivnosti u koordinaciji s mrežom 
Centara izvrsnosti. 
• Prošireno je podru čje pomoći i suradnje u aktivnostima  kontrole izvoza robe 
dvojne namjene  koja je rezultirala uspješnim provedbama programa u više od 23 
zemlje širom svijeta. Oja čana je suradnja sa SAD-ovim EXBS-om11 - Programom za 
kontrolu izvoza i sigurnosti granica.  U lipnju 2013. U Bruxellesu je održan 
informativni dijalog o zajedni čkoj međunarodnoj kontroli izvoza. Odlu čeno je da će 
se osnovati zajedni čka radna skupina za ja čanje koordinacije izme đu SAD-a i EU-a 
kako bi se izbjeglo udvostru čavanje provedbe aktivnosti kontrole izvoza. Na temelju 
postojećih promjena, u drugoj polovici 2013.  ostvareno je proširenje i ja čanje 
aktivnosti na Bliskom Istoku/Srednjoj Aziji.  Definiran je novi pristup aktivnostima 
kontrole izvoza kako bi se osiguralo bolji u činak na djelatnike koji su zaduženi za 
aktivnosti kontrole na terenu.  
• Potpora za prekvalifikaciju  i alternativno zapošljavan je bivših znanstvenika i 
inženjera za oružje podrijetlom iz država bivšeg Sovjetskog Saveza nastavila se 
putem posebnog Centra za znanost i tehnologiju (STCU) na temelju poja čanog 
partnerstva izme đu stranaka i mehanizma sufinancir anja aktivnosti te  je u tijeku 
reforma Me đunarodnog centra za znanost i tehnolog iju (ISTC), odnosno, ažurirani su 
ciljevi i prošireno je zemljopisno podru čje primjene. Komisija i EEAS dobili su 
zadaću od Vije ća da pregovaraju o revidirano m sporazumu o ISTC-u. Centar će se 
preseliti u Astanu u Kazahstan. IS TC je u 2013. pokrenuo projekt EU-a – 
sponzorirani Regionalni centar za bios igurnost i biozaštitu u Dušanbeu i zapo čeo je 
osposobljavanje tadžikistans kih i afganistanskih stru čnjaka u cilju preusmjeravanja 
njihovih aktivnosti na mirnodopsku upora bu. Aktivnosti preusmjeravanja stru čnjaka 
također su se provodile u Iraku u 2013. Ukupno 98 radioloških i nuklearnih 
stručnjaka osposobljeno je za rad na dekomisiji nuklearnih instalacija.  
• Borba protiv nezakonite trgovine CB RN tvarima i sumnjivih financijskih 
poslova  nastavlja se uz aktivnosti u središnjoj Aziji, jugoisto čnoj Aziji i sjevernoj 
Africi. Potpisan je drugi ugovor s Me đunarodnom agencijom za atomsku energiju 
(IAEA) radi razvoja novog Laboratorij a za nuklearne materijale kojim će se koristiti 
Sigurnosne analiti čke službe IAEA-e u Siebers dorfu u Austriji . Uz Tajland, 
Kambodžu, Laos i Filipine, DRC je tako đer primio potporu za otkrivanje radiološkog 
i nuklearnog materijala.  
• Započela je provedba Strategije za biosigur nost i biozaštitu za susjedstvo EU-a u 
južnom i isto čnom susjedstvu EU-a provedbom rezultata projekta EpiSouth (17 
partnerskih zemalja izvan EU-a i 10 država članica). Mreža EpiSouth, koja je 
izvorno bila ograni čena na sredozemni bazen, dalje je proširena na Armeniju, 
Gruziju, Moldovu i Ukrajinu. Iz te su strategije, korištenjem mreže zemalja 
EpiSouth, stvorena četiri glavna projekta koji su  pokrenuti krajem 2013. Prvi i 
najveći je projekt „MediPIET ” kojim se nastavlja osposobljavanje intervencijskih 
epidemiologa i pridonosi op ćem cilju ja čanja zdravlja i biosi gurnosti u susjedstvu. 
Njegov je cilj ja čanje sposobnosti za sprje čavanje i kontrolu pr irodnih prijetnji 
zdravlju ili prijetnji koje uzrokuje čovjek zaraznim bolestima. U okviru drugog 
biološkog projekta, pod vodstvom Svjets ke zdravstvene or ganizacije (WHO) 
                                                 
11 Kontrola izvoza i s njome p ovezana potpora sigurnosti granica 
HR 14   HR istražuju se nove prijetnje povezane s boles tima koje uzrokuju bakterije i nastoji se 
poboljšati odgovor javnog zdravs tva na nove pojave patogenih bakterija (antraks, 
tularemija, kuga, tuberkuloza itd.), kao i antimikrobne mreže za nadzor radi sprječavanja mogu ćih epidemija. U okviru tre ćeg, usporednog projekta  
„Medilabsecure ”, pod vodstvom Instituta Pasteur, prate se rizici povezani s pojavom 
i ponovnom pojavom virusa koji poga đaju ljude i životinje i stvara se mreža 
entomologa. Cilj je četvrtog projekta, kojem je na čelu WHO, pove ćati zdravstvenu 
sigurnost u cijelom svijetu pomagan jem državama u poboljšavanju i poja čavanju 
sposobnosti za sprje čavanje, otkrivanje, kon trolu i odgovor na doga đanja u vezi s 
javnim zdravljem povezana s aktivnostima na to čkama ulaska na moru, u zraku i na 
kopnu, me đunarodnim putovanjima i prijevozom. Pristup je višesektorski i cilj mu je 
umanjiti rizike povezane s prirodnim ili namjernim osloba đanjem patogenih 
organizama.   
• U 2013. je inicijativom CBRN u okviru programa IfS-a financijski podržano 
uklanjanje i uništavanje zalih a kemijskog oružja u Siriji.  Nakon izmjene 
godišnjeg programa akcije za 2013., EU je  dodijelio 12 milijuna EUR Organizaciji 
za zabranu kemijskog oružja (OPCW) za neutralizaciju i spaljivanje sirijskih 
kemijskih agensa u suradnji s me đunarodnom zajednicom. 
7.3. Ja čanje kapaciteta prij e i poslije kriza ( članak 4. stavak 3. Uredbe o IfS-u) 
U razdoblju od 2007. do 2013. dodijeljeno je 103 milijuna EUR potpore za 140 projekata 
izgradnje i ja čanja kapaciteta prije i poslije kriza u EU-u i njegovim partnerima na 
nacionalnoj, regionalnoj i globalnoj razini. Na slici 5. u nastavku prikazana su tematska 
područja potpore od 2007. do 2013. a na slici 6. prikazani su partneri u provedbi. 
Slika 5.: Tematska podru čja potpore za ja čanje sposobnosti 2007. – 2013. (prema 
dodijeljenim sredstvima u skladu s člankom 4. stavkom 3. Uredbe o IfS-u ) 
2%3%5%8%8%12%12%14%17%18%
MedijiDDR & SSRNezaposlenost mladihSprječavanje sukoba i izgradnja miraRani povrat, PCNA/PDNAPrirodni resursi i klimatske promjeneCivilna sposobnost za upravljanje krizomŽene, mir, sigurnost i djecaRano upozoravanje i svijest o situacijiPosredovanje, dijalog i mirenje
  
HR 15   HR Slika 6.: Partneri u provedbi u 2007. – 2013. u podru čju jačanja kapaciteta u skladu s 
člankom 4. stavkom 3. (prema  dodijeljenim sredstvima) 
53%28%19%
Organizacije civilnog društva
Međunarodne i subregionalne
organizacije
Države članice
 
Ukupno je 24 milijuna EUR dodijeljeno u skladu  s godišnjim programom akcije za 2013., a u 
nastavku je prikazan pregled glavnih postignu ća i učinaka u vezi s teku ćim projektima koji su 
se provodili u 2013. 
Sprječavanje sukoba, izgradnja mira i nestabilnost: U okviru Mreže dija loga s civilnim 
društvom (CSDN), EU je zajedno s dionicima  civilnog društva uspos tavio održiv forum za 
dijalog o pitanjima izgradnje mira, čime su ti dionici dobili pr iliku utjecati na postupke 
donošenja politika u EU-u. Ta je platforma obilježila tre ću godinu postojanja u 2013. te je do 
kraja te godine održano 40 dija loga kojima se pridonijelo ja čanju dugoro čnih kapaciteta 
civilnog društva u tre ćim zemljama i njihovim europskim pa rtnerima u cilju postizanja bolje 
spremnosti za sprje čavanje kriza.  
Posredovanje, dijalog i mirenje:  Zahvaljuju ći potpori IfS-a Uredu za potporu posredovanju 
Odjela UN-a za politi čka pitanja, klju čna pomoć pružena je u ozbiljnim kriznim situacijama u 
Srednjoafri čkoj Republici, Maliju i Somaliji. Sudj elovanje žena u mirovnim procesima 
poboljšano je osposobljavanjem še st žena koja je Glavni tajnik  UN-a utvrdio kao kandidate za 
moguća imenovanja na mjesta posrednika i pripremom „Seminara na visokoj  razini o rodnim 
pitanjima i procesima uklju čivog posredovanja ”. U suradnji s UNDP-om, IfS-om se tako đer 
pridonijelo uspostavi kapacite ta i održivih nacionalnih me hanizama za unutarnje posredovanje 
i rješavanje sukoba u devet pokusnih država.12  
Svrha novog prilagodljivog instrumenta IfS-a „Europska sredstva za potporu u posredovanju ” 
(ERMES) je olakšavanje fleksi bilnog i brzog pružanja tehni čke pomoći za posredovanje 
trećim strankama koje sudjeluju u uklju čivim mirovnim procesima na me đunarodnoj, 
regionalnoj i/ili lokalnoj  razini stvaranjem poticajnih uvje ta za žene, mlade i ostale posebno 
osjetljive skupine kako bi se u kriznim žarištima mogao čuti i njihov glas.  
Žene, mir i sigurnost (WPS) i djeca: IfS-om se nastavila pružati potpora provo đenju 
UNSCR-a 1325 putem zajedni čkog projekta s UN-om za ja čanje sudjelovanja žena u 
izgradnji mira i planiranju nakon sukoba na Kosovu13, u Liberiji i Isto čnom Timoru. Na 
Kosovu su stotine muškaraca, žena i mladih sudjelovali u dijalozima o pomirenju daju ći 
konkretne preporuke o pitanjima kao što su zakoni o ravnopr avnosti spolova, zapošljavanje 
žena i obrazovanje djevoj čica. Tako đer su postignuti sporazumi s glavnim medijima na 
                                                 
12 Bolivija, Čad, Gana, Gvajana, Maldivi, Mauritanija, Nepal, Togo i Jemen.  
13 Ovim se nazivom ne dovode u pitanje stajališta o statusu i on je skladu sa stajalištem Vije ća sigurnosti 
UN-a br. 1244 i mišljenjem Me đunarodnog suda pravde o proglašenju nezavisnosti Kosova 
HR 16   HR Kosovu u vezi s uklju čivanjem pitanja WPS-a u njihove programe. Osim toga, WPS je bio 
prioritet u lokalnim pozivima na podnoš enje prijedloga u 17 država i 3 regije,14 kojima je 
obuhvaćen širok opseg pitanja spola.  
Rano upozoravanje i svijest o situaciji:  Zahvaljuju ći potpori IfS-a, or ganizacija civilnog 
društva Belun iz Isto čnog Timora uspjela je pokrenuti i prilagoditi sustav za rano 
upozoravanje i brze reakcije (EWER), koji je oc ijenjen kao jedan od najboljih primjera takvih 
sustava, čime se uspješno pridonijelo smanjenju op će opasnosti od lokalnih sukoba i 
napetosti. Potporom putem Saferworlda i Me đunarodne krizne skupine (ICG) omogu ćeno je 
jačanje državnih i regionalnih kapaciteta za analizu opasnosti od sukoba u 32 mjesta mogu ćih 
sukoba i pružanje kvalitetne analize sukoba za kreatore politika i civilno društvo s 
preporukama za mjere za brzu reakciju.  
Pojačani su kapaciteti regionalnih i subregio nalnih organizacija za rano upozoravanje i 
oporavak nakon katastrofe, uklju čujući jačanje kapaciteta za reakcije na krizu Arapske lige, 
razvoj kapaciteta za nadzor med ija Tajništva Organizacije ameri čkih država (OAS) i trajnu 
potporu Kontinentalnom sustavu ranog upozoravanja Afri čke unije. IfS-om se podržalo 
jačanje sposobnosti ASEAN- a i njegovih država članica za reakcije na krizne situacije. U tom 
kontekstu, u studenome 2013. održa no je prvo osposobljavanje budu ćih zaposlenika 
Nacionalnog centra za krize u Mjanmaru  kada je centar posjetila visoka 
predstavnica/potpredsjednica Ashton.  
Civilni kapaciteti za upravljanje krizom:  Nakon uspješnog završetka prve faze u 2012., 
program ENTRi (Nova europska inicijat iva za obuku u civilnom upravljanju kriznim 
situacijama) ponovno je pokrenut u travnju 2013. Tijekom godine provedeno je devet 
prilagođenih osposobljavanja (u  prosjeku jedno mjese čno) kojima su poja čane sposobnosti 
210 zaposlenika (državljana EU-a i onih koji nisu državljani EU-a ) koji sudjeluju ili će 
sudjelovati u me đunarodnim misijama EU-a, UN-a, AU- a i OSCE-a za civilno upravljanje 
kriznim situacijama. Te čajevi su uklju čivali osposobljavanje prije sudjelovanja u 
međunarodnim misijama u Libiji, Gruz iji i Kosovu te sp ecijalizacijske te čajeve kojima su 
obuhvaćene teme kao što su ljudska prava, vladav ina prava, posredovanje i mentorstvo. Osim 
toga, poticala se interoperabilnost i uskla đeni pristupi osposobljavanju izme đu 13 europskih 
članova konzorcija ENTRi te je u rujnu 2013. objavljen prakti čni priručnik za civile koji 
sudjeluju u me đunarodnim misijama za upravlja nje kriznim situacijama ( „In Control ”). 
U okviru Programa osposobljavanja europskih po licijskih službenika (EUPST) provedena su 
tri glavna te čaja osposobljavanja u 2013. pod vodstvom šp anjolske Guardia Civil, francuske 
National Gendarmerie te talijanskih Carabinijera u cilju ja čanja sposobnosti 1019 policijskih 
službenika iz 42 zemlje, uklju čujući 19 afričkih država, za sudjelovanje u me đunarodnim 
policijskim misijama.  
Prirodni resursi i klimatske promjene: U sklopu „Partnerstva izme đu EU-a i UN-a o 
zemlji, prirodnim resursima i sprje čavanju sukoba” nastavilo se s ja čanjem sposobnosti 
lokalnih organizacija civilnog društva u regiji afri čkih Velikih jezera za razumijevanje 
dinamike sukoba i razvoj prikladnih rj ešenja za sporove oko gospodarenja prirodnim 
resursima. Putem projekta Inicijative za okol iš i sigurnost (ENVSEC) „Klimatske promjene i 
sigurnost u isto čnoj Europi, Srednjoj Aziji i Južnom Kavkazu” razvijen je strateški okvir za 
prilagodbu klimatskim promjenama u porje čju Dnjestra.  
                                                 
14 Afganistan, Bolivija, Bosn a i Hercegovina, Brazil, Čad, Demokratska Republika Kongo, El Salvador, 
Gvineja Bisao, Indija, Kirgistan, Liberija, Nepal, Nikaragva, Peru, Senegal, Salomonovi otoci, Jemen, 
regija Srednje Amerike, Južna Azij a, južna regija Srednje Afrike 
HR 17   HR Brz oporavak, PCNA/PDNA: U rujnu je održan te čaj osposobljavanja za procjenu potreba 
nakon sukoba (PCNA) i procjenu potreba nakon katastrofe (PDNA) pod nazivom „Jačanje 
suradnje u nestabilnim državama pogo đenima sukobom ” u kojem je sudjelovalo osoblje iz 
središnjice i terensko osoblje iz EU-a i UN-a.   
Razoružanje, demobilizacija i reintegra cija i reforma sektora sigurnosti:  Sposobnosti 
Afričke unije za reformu sektora sigurnosti (SSR) oja čane su putem zajedni čkog projekta EU-
a i UN-a koji je provodio UNOPS. O tri se Napomene o operativnim smjernicama SSR-a 
raspravljalo na radionici u Ad is Abebi u studenome na kojoj  su se okupili predstavnici 
regionalnih ekonomskih zajed nica i civilnog društva.  
Na kraju sedmogodišnjeg programskog razdoblja Uredbe o IfS-u naru čena je vanjska 
evaluacija radi ocjene u činka projektnih rezultata kompone nte spremnosti za krizne situacije 
iz članka 4. stavka 3. Uredbe o IfS-u u razdoblju 2007. – 2013. U evaluaciji je zaklju čeno da 
je komponenta spremnosti za krizne situac ije u okviru IfS-a nezaobilazan element 
sveobuhvatne politike EU-a u pogledu mira, sigurnos ti i razvoja, te bi trebala biti u potpunosti 
ugrađena u sustav. Zaklju čeno je da zahvaljuju ći toj komponenti EU može u najširem 
mogućem smislu rješavati pitanj a sukoba te da se pojedina čnim projektima izgradila ili 
ojačala sposobnost organizacija da pridonesu  naporima za izgradnju mira i oja čao se pojam 
zajednice prakti čara. Unato č ograničenom prora čunu, podržanim aktivnostima pridonijelo se 
ispunjenju obveza EU-a u vezi sa ženama, mirom i sigurnoš ću, kao i onih u podru čju 
posredovanja i dijaloga. Ulaganje u civilno druš tvo na lokalnoj razini u 26 zemalja/regija 
pogođenih sukobima bilo je od klju čne važnosti za izra du oko 80 projekata važnih za pojedine 
države i za osiguravanje ispunjav anja prioriteta i potreba, ne  samo na razini država, ve ć i na 
lokalnoj razini. Komponenta spremnosti za upr avljanje kriznim situacijama u okviru IfS-a s 
uspjehom se upotrebljavala za stvaranje strate ških partnerstava, posebno na multilateralnoj 
razini s projektima UN-a, što je zna čajno utjecalo na odnose EU-a s nekoliko specijaliziranih 
agencija UN-a.  
8. Z AKLJUČAK 
Mjerama IfS-a provedenima u 2013. nadopunj uju se druge aktivnosti EU-a prema 
zemljopisnim i tematskim razvojnim instrumentima, pružanje humanitarne pomo ći i misije 
Zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) kojima se zna čajno pridonijelo naporima 
EU-a u sprje čavanju sukoba, reakcijama na krizne situacije i o čuvanju mira. U tom smislu, 
mnoštvom razli čitih intervencija provedenih u sk lopu Instrumenta za stabilnost omogu ćene su 
značajne i vidljive reakcije EU-a na m noge krizne situacije širom svijeta. 
S obzirom na stalnu politi čku nestabilnost i sve ve ći broj prirodnih katastrofa u mnogim 
dijelovima svijeta, izuzetno je važno i dalje raditi na u činkovitom i uspješnom raspore đivanju 
raspoloživih instrumenata EU-a. U tom kontekst u, EU treba osigurati da  se aktivnosti IfS-a 
razviju kao dio cjelovitog ciklusa prevencije kriznih situacija, re akcija na krizne situacije i 
mjera izgradnje mira. IfS-om se osigurala jedinstvena mogu ćnost reakcije EU-a, i on u 
mnogim slu čajevima predstavlja ulaznu to čku i katalizator za broj ne reakcije EU-a koje 
zajedno čine strateški i sveobuhvatn i pristup EU-a sprje čavanju sukoba i reak cijama na krize. 
Kao što je navedeno u Zajedni čkoj komunikaciji o sveobuhvatnom pristupu EU-a, 
„dugoročno sudjelovanje u izgradnji mira i d ržave i dugotrajni održivi razvoj klju čni su za 
rješavanje temeljnih uzroka sukoba i izgradnju mirnih, otpornih društava. Op ći ciljevi 
HR 18   HR održivog mira i razvoja moraju biti  u središtu odgovora EU-a od samog po četka – EU mora 
također imati dugoro čnu viziju za svoje kratkoro čne angažmane i djelovanja ”.15  
U 2014. IfS će biti zamijenjen novim Instrumentom za doprinos stabilnosti i miru (IcSP). 
Tijekom savjetovanja o novom IcSP-u ponovno je potvr đena potreba EU-a da održi i proširi 
svoje kapacitete za pružanje brzog i cilja nog odgovora na krizne situacije drugdje u svijetu 
kao i na globalne i transregiona lne prijetnje i nove prijetnje (borba protiv organiziranog 
kriminala; zaštita klju čne infrastrukture, borba protiv tero rizma, smanjivanje rizika od CBRN-
a). Novi IcSP tako đer će biti usmjeren na sprje čavanje sukoba, izgradnju mira i spremnost za 
krize, jer je vidljivo da rana reakcija EU-a često može biti djelotvorno sredstvo za 
izbjegavanje eskalaci je napetosti u krizu. 
                                                 
15 Zajednička Komunikacija Europskom parlamentu i Vije ću: Sveobuhvatni pristup EU-a vanjskim sukobima i krizama: Bruxelles, 11.12.2013.,  JOIN (2013) 30 
završna verzija.