2.

u okviru tekućih pregovora o Transatlantskom partnerstvu za trgovinu i ulaganja (TTIP), Komisiji upućuje sljedeće preporuke: (a) u pogledu područja primjene i šireg konteksta: (i.) da osigura da transparentni pregovori o TTIP-u dovedu do ambicioznog, sveobuhvatnog i uravnoteženog sporazuma o trgovini i ulaganjima visokih standarda kojim bi se promicao održiv rast sa zajedničkom koristi u državama članicama te uzajamnom i obostranom koristi za partnere, povećala međunarodna konkurentnost te otvorile nove mogućnosti za poduzeća u EU-u, posebno za mala i srednja poduzeća, podupiralo stvaranje visokokvalitetnih radnih mjesta za europske građane te od kojeg bi europski potrošači izravno imali koristi; da su sadržaj i provedba sporazuma važniji od brzine pregovora; (ii.) da naglasi da, iako se pregovori o TTIP-u sastoje od pregovora o tri glavna područja (ambicioznom poboljšanju recipročnog pristupa tržištu (za robu, usluge, ulaganje i javnu nabavu na svim razinama upravljanja), smanjenju necarinskih prepreka i jačanju kompatibilnosti regulatornih režima te izradi zajedničkih pravila za rješavanje zajedničkih trgovinskih izazova i iskorištavanje prilika na svjetskoj razini), sva ta područja jednako su važna i potrebno ih je uvrstiti u sveobuhvatan paket; TTIP trebao bi biti ambiciozan i obvezujući na svim razinama upravljanja s obje strane Atlantika, sporazum bi trebao voditi k trajnoj i istinskoj otvorenosti tržišta na uzajamnoj osnovi i pojednostavnjenju trgovine u praksi te bi se njime posebna pozornost trebala posvetiti strukturnim mjerama za postizanje veće transatlantske suradnje, ne odstupajući pritom od regulatornih standarda, zaštite potrošača i sprječavanja socijalnog, poreznog i ekološkog dampinga; (iii.) da vodi računa o tome da je strateška važnost gospodarskih odnosa između EU-a i SAD-a općenito, a posebno TTIP-a, između ostalog i prilika za promicanje načela i vrijednosti usađenih u okvir koji se temelji na pravilima koje EU i SAD dijele i njeguju te da osmisli zajednički pristup i viziju o trgovini na svjetskoj razini, ulaganjima i pitanjima povezanima s trgovinom kao što su visoki standardi, norme i propisi, kako bi se razvila šira transatlantska vizija i skup zajedničkih strateških ciljeva; da vodi računa o tome da je TTIP, s obzirom na veličinu transatlantskog tržišta, prilika za osmišljavanje i reguliranje međunarodnog trgovinskog poretka kako bi oba ekonomska bloka prosperirala u umreženom svijetu; (iv.) da se pobrine da, posebno uzimajući u obzir nedavne pozitivne pomake u Svjetskoj trgovinskoj organizaciji (WTO), sporazum s SAD-om posluži kao odskočna daska za šire trgovinske pregovore, a ne da se njime prejudicira ili sputava postupak u okviru WTO-a; bilateralni i multilateralni trgovinski sporazumi trebali bi se općenito smatrati ne baš najboljom opcijom te se njima se ne smije zapriječiti postizanje bitnih poboljšanja na multilateralnoj razini; TTIP-om moraju se postići sinergije s drugim trgovinskim sporazumima o kojima se trenutačno pregovara; (v.) da vodi računa o tome da se u UFEU-u trgovinska politika EU-a definira kao integralni dio sveobuhvatnog vanjskog djelovanja Unije te da stoga ocijeni posljedice konačnog sporazuma, uvažavajući pritom koje se nude poput lakšeg pristupa tržištu zbog zajedničkih transatlantskih standarda, ali i rizike poput preusmjeravanja trgovinskih tokova iz zemalja u razvoju zbog ukidanja carinskih povlastica; (vi.) da osigura da se sporazumom jamči potpuno poštovanje normi EU-a o temeljnim pravima uključivanjem pravno obvezujuće i suspenzivne klauzule o ljudskim pravima kao standardnog dijela trgovinskih sporazuma EU-a s trećim zemljama; (b) u pogledu pristupa tržištu: (i.) da se pobrine da pristup tržištima u raznim područjima bude uzajaman, u jednakoj mjeri ambiciozan i da odražava očekivanja obiju strana, naglašava da razni prijedlozi u vezi s tim područjima moraju biti uravnoteženi; (ii.) da teži ukidanju svih carinskih tarifa, poštujući pritom činjenicu da s obje strane postoji niz zaštićenih poljoprivrednih i industrijskih proizvoda čiji će se iscrpni popisi morati dogovoriti tijekom postupka pregovora; da predvidi primjerena prijelazna razdoblja i kvote za najosjetljivije proizvode te u nekoliko slučajeva i njihovo izuzeće; pri čemu uzimajući u obzir činjenicu da u mnogo slučajeva zbog propisa EU-a ti proizvodi imaju veće proizvodne troškove u EU-u; (iii.) da se, kao što je jasno izloženo u pregovaračkom mandatu, u sporazum uvrsti zaštitnu klauzulu koja bi se primijenila u slučaju da lokalnoj proizvodnji prijeti velika šteta zbog povećanja uvoza određenog proizvoda, posebno vodeći računa o prehrambenoj proizvodnji te o sektorima s velikom energetskom potrošnjom ili premještanjem izvora CO2, kao i kemijskoj industriji i industriji sirovina i čelika; (iv.) da vodi računa o tome da EU, s obzirom na to da je najveći trgovinski blok u svijetu, ima veliki interes da se probije u visokospecijaliziranom uslužnom sektoru poput inženjerstva i drugih stručnih usluga, telekomunikacija, usluga u financijskom ili prijevoznom sektoru; (v.) da poveća tržišni pristup za usluge u skladu s pristupom „hibridnog popisa”, koristeći „pozitivne popise” za pristup tržištu, na kojem se izričito navode usluge koje strana poduzeća mogu pružati, a nove se usluge isključuju, dok se moguće klauzule o mirovanju i stupnjevitim promjenama (ratchet clause) primjenjuju samo na odredbe o nediskriminaciji i omogućuju dovoljno fleksibilnosti da se usluge od općeg gospodarskog interesa vrate pod javni nadzor kao i da se uzme u obzir pojava novih i inovativnih usluga i upotreba „pristupa negativnog popisa” za nacionalno postupanje; (vi.) u pregovorima bi se konstruktivno trebala razmotriti i ukloniti postojeća ograničenja koja se odnose na pružatelje usluga u pomorskom i zračnom prijevozu u vlasništvu europskih poduzeća, a koja se nameću američkim zakonima kao što su Jonesov zakon (Jones Act), Zakon o stranim dredžama (Foreign Dredging Act), Zakon o civilnom saveznom zrakoplovstvu (Federal Aviation Act) i Zakon o zračnoj kabotaži (US Air Cabotage law), te u pogledu vlasničkog udjela stranih vlasnika u zrakoplovnim društvima, što ozbiljno sprječava pristup tržištu europskim poduzećima, ali i inovacije u SAD-u; (vii.) da se nadoveže na zajedničku izjavu u kojoj se odražava jasna predanost pregovaratelja da se trenutačne i buduće usluge od općeg interesa te usluge od općeg gospodarskog interesa isključe iz područja primjene TTIP-a (uključujući, između ostalog, usluge vodoopskrbe, zdravstva, socijalnog osiguranja, socijalne skrbi i obrazovanja), da se pobrine da nacionalne i lokalne vlasti zadrže puno pravo da uvedu, donose, zadrže ili stavljaju izvan snage bilo koju mjeru u pogledu naručivanja, organizacije, financiranja i pružanja javnih usluga u skladu s Ugovorima i pregovaračkim mandatom EU-a; to bi se isključivanje trebalo primjenjivati neovisno o tome na koji se način usluge pružaju i financiraju; (viii.) da se svesrdno trudi da se stručne kvalifikacije uzajamno priznaju, u prvom redu stvaranjem pravnog okvira sa saveznim državama koje će imati regulatorne ovlasti u tom području, kako bi se stručnjacima iz EU-a i SAD-a omogućilo da rade na objema stranama Atlantika te olakšala mobilnost ulagača, stručnjaka, visokokvalificiranih radnika i tehničara između EU-a i SAD-a u sektorima obuhvaćenima TTIP-om; (ix.) da vodi računa o tome da je pojednostavljenje viznog režima za europske pružatelje usluga i robe ključni element za iskorištavanje prednosti koje sporazum nudi te za povećanje, u kontekstu pregovora, političkog pritiska na SAD kako bi se zajamčio potpuni reciprocitet u viznom režimu i jednako postupanje sa svim građanima država članica EU-a, bez diskriminacije u pogledu njihova ulaska u SAD; (x.) da kombinira pregovore o pristupu tržištu financijskih usluga s konvergencijom u financijskom uređenju na najvišoj razini kako bi se podržalo uvođenje i kompatibilnost nužnih propisa radi jačanja financijske stabilnosti, primjerene zaštite potrošača financijskih dobara i usluga te pružanja podrške aktualnim nastojanjima za postizanjem suradnje na drugim međunarodnim forumima, poput Bazelskog odbora za nadzor banaka i Odbora za financijsku stabilnost; da zajamči da se tim nastojanjima za postizanjem suradnje ne ograničava regulatorna i nadzorna suverenost EU-a i država članica, pa ni njihova mogućnost da određene financijske proizvode i aktivnosti zabrane; (xi.) da uspostavi pojačanu suradnju između EU-a, država članica i SAD-a, uključujući mehanizam za učinkovitiju međunarodnu suradnju, radi postavljanja viših globalnih standarda u pogledu borbe protiv financijskog i poreznog kriminaliteta i korupcije; (xii.) da zajamči da se pravna stečevina EU-a o privatnosti podataka neće ugroziti liberalizacijom protoka podataka, posebno na području internetske trgovine i financijskih usluga, uvažavajući pritom važnost protoka podataka kao okosnice transatlantske trgovine i digitalne ekonomije; da kao ključnu točku uvrsti sveobuhvatnu i nedvosmislenu horizontalnu i zasebnu odredbu, na temelju članka XIV. Općeg sporazuma o trgovini uslugama, kojom se postojeći i budući pravni okvir EU-a za zaštitu osobnih podataka u cijelosti izuzima iz primjene sporazuma, neovisno o tome je li usklađen s drugim dijelovima TTIP-a; da pregovara o odredbama koje se dotiču protoka osobnih podataka samo ako je zajamčena potpuna primjena pravila o zaštiti podataka na obje strane Atlantika i ako se ona poštuje te da se s SAD-om surađuje kako bi se treće zemlje diljem svijeta potaklo da donesu slične visoke standarde za zaštitu podataka; (xiii.) da ima na umu da pristanak Europskog parlamenta na završnu verziju sporazuma TTIP može biti doveden u pitanje sve dok se u cijelosti ne obustave aktivnosti općega masovnog nadzora SAD-a i ne pronađe odgovarajuće rješenje za prava građana EU-a na privatnost podataka, uključujući administrativni i sudski pravni lijek, kako je navedeno u stavku 74. rezolucije Parlamenta od 12. ožujka 2014. (27); (xiv.) da zajamči da se povjerenje između Unije i Sjedinjenih Država koje je narušeno zbog skandala u vezi s masovnim nadzorom brzo i u cijelosti obnovi; (xv.) da uvrsti ambiciozno poglavlje o tržišnom natjecanju kojim se jamči pridržavanje europskog prava o tržišnom natjecanju, posebno u digitalnom svijetu; da zajamči da se privatna poduzeća mogu pod jednakim uvjetima natjecati s poduzećima u državnom vlasništvu ili pod kontrolom države; da zajamči regulaciju i transparentan sustav kontrole državnih subvencija privatnim poduzećima; (xvi.) da poziva na slobodno tržišno natjecanje i razvoj digitalnog gospodarstva koje je po prirodi globalno, ali su mu glavna sjedišta u EU-u i SAD-u; da u pregovorima naglašava da digitalno gospodarstvo mora biti okosnica transatlantskog tržišta koja će potaknuti svjetsko gospodarstvo i daljnje otvaranje svjetskih tržišta; (xvii.) da vodi računa da je u pogledu usluga informacijskog društva i telekomunikacijskih usluga od posebne važnosti da sporazum o Transatlantskom partnerstvu za trgovinu i ulaganja zajamči jednake uvjete, temeljene na uzajamnosti, s ravnopravnim i transparentnim pristupom tržištu SAD-a za uslužna poduzeća EU-a te da obveže pružatelje usluga iz SAD-a da prilikom pružanja usluga u Europi ili europskim potrošačima poštuju sve relevantne sigurnosne standarde koji se odnose na proizvode i industriju i prava potrošača te da djeluju u skladu s njima; (xviii.) da se preko pravno obvezujuće opće odredbe koja se primjenjuje na cijeli sporazum pobrine da, u potpunom skladu s Konvencijom UNESCO-a o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja, stranke zadrže prava da donesu ili zadrže bilo koju mjeru (posebno one regulatorne ili financijske prirode) u pogledu zaštite ili promicanja kulturne i jezične raznolikosti, u skladu s relevantnim člancima iz Ugovora o funkcioniranju Europske unije, te slobode medija i medijskog pluralizma, neovisno o tehnologiji ili distribucijskoj platformi koja se koristi te vodeći računa o tome da se u mandatu koji su države članice dale Europskoj komisiji izričito isključuje primjena audiovizualnih usluga; (xix.) odrediti da se ni jednim dijelom sporazuma ne utječe na mogućnost EU-a ili njegovih država članica da subvencioniraju i financijski podupiru kulturne industrije te kulturne, obrazovne, audiovizualne i novinarske usluge; (xx.) potvrditi da se fiksni sustavi cijena knjiga i određivanje cijena novina i časopisa neće dovoditi u pitanje obvezama koje proizlaze iz sporazuma o TTIP-u; (xxi.) da općom odredbom zajamči pravo država članica EU-a na donošenje ili zadržavanje svih mjera u pogledu pružanja svih obrazovnih i kulturnih usluga utemeljenih na neprofitnoj osnovi i/ili koje se javno financiraju u bilo kojem iznosu ili za koje se daje državna potpora u bilo kojem obliku te da zajamči da strani pružatelji usluga koji se privatno financiraju udovoljavaju istim zahtjevima u pogledu kvalitete i akreditacije kao i domaći pružatelji usluga; (xxii.) s obzirom da su europska poduzeća, posebno MSP-ovi, iznimno zainteresirana da dobiju ravnopravni pristup postupcima javne nabave u SAD-u na saveznoj i podsaveznoj razini, npr. u sektoru graditeljskih usluga, građevinarstvu, prijevozu i energiji, infrastrukturi te robi i uslugama, za ambiciozan pristup poglavlju o javnoj nabavi, poštujući pritom usklađenost poglavlja s novim direktivama EU-a o javnim nabavama i koncesijama, kako bi se u skladu s načelom reciprociteta smanjila nejednakost koja trenutačno postoji u stupnju otvorenosti dvaju tržišta za javne nabave na obje strane Atlantika velikim otvaranjem američkog tržišta (koje je još uvijek uređeno zakonom „kupujmo američko” (Buy American Act) iz 1933.) na saveznoj i podsaveznoj razini, i to na temelju obveza preuzetih u Sporazumu o državnoj nabavi i ukidanjem ograničenja koja se trenutačno primjenjuju na saveznoj, podsaveznoj i lokalnoj razini u SAD-u; i da se uspostave mehanizmi kojima će se jamčiti da će se obveze koje su savezne vlasti SAD-a preuzele poštovati na svim političkim i administrativnim razinama; (xxiii.) da se pobrine, radi stvaranja otvorenih, nediskriminacijskih i predvidljivih postupovnih uvjeta kojima se u postupcima javne nabave jamči jednak pristup poduzećima EU-a i SAD-a, posebno MSP-ovima, da SAD poveća transparentnost aktualnog postupka dodjele ugovora na svom teritoriju; (xxiv.) da promiče suradnju između EU-a i SAD-a na međunarodnoj razini kako bi se promicali zajednički standardi održivosti za javnu nabavu na svim saveznim i podsaveznim razinama izvršne vlasti, između ostaloga u provedbi nedavno revidiranog Sporazuma o javnoj nabavi; te donošenje i pridržavanje standarda društvene odgovornosti od strane poduzeća na temelju Smjernica za multinacionalna poduzeća Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD); (xxv.) da zajamči da su savezne države SAD-a uključene u pregovarački proces kako bi se ostvarili pozitivni rezultati u otvaranju pristupa poduzećima EU-a ugovorima o javnoj nabavi SAD-a; (xxvi.) da bude svjesna, kada je riječ o javnoj nabavi, osjetljivosti resora obrane i sigurnosti i da uzme u obzir ciljeve koje su na sastanku Vijeća za obranu 2013. odredili čelnici država i vlada, a koji su usmjereni na promicanje uspostavljanja europskog obrambenog i sigurnosnog tržišta te tehnološke i industrijske baze europskog obrambenog sektora; (xxvii.) da zajamči da je cilj pregovora o pravilima o podrijetlu uskladiti pristupe EU-a i SAD-a te utvrditi djelotvorna pravila o podrijetlu koja se neće dovoditi u pitanje drugim sporazumima te da pregovore iskoristi kao priliku da se ostvari napredak u ostvarivanju zajedničkih standarda za obvezno označivanje podrijetla proizvoda; s obzirom na zaključenje pregovora za Sveobuhvatni gospodarski i trgovinski sporazum između EU-a i Kanade te na potencijalnu nadogradnju Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Meksika, bit će potrebno razmotriti mogućnost i područje primjene kumulacije podrijetla; međutim, treba imati na umu da je svrha TTIP-a olakšati trgovinu proizvodima koji su istinski izrađeni u SAD-u i EU-u, a ne omogućivanje uvoza iz trećih zemalja te će se izuzeća za određene proizvode trebati razmotriti na osnovi pojedinačnih slučajeva, dok se izuzeća od svih vrsta kumulacije trebaju odobriti za osjetljive sektore; (xxviii.) da zajamči da je TTIP otvoren sporazum te da traži načine na koje se vrijedni partneri, koji imaju interes u pregovorima o TTIP-u zbog sporazuma o carinskoj uniji s EU-om ili SAD-om, mogu aktivnije informirati o razvoju događaja; (c) u pogledu stupa regulatorne suradnje i povezanosti i necarinskih prepreka trgovini: (i.) da zajamči da se u poglavlju o regulatornoj suradnji promiče transparentno, djelotvorno, konkurentno gospodarsko okruženje utvrđivanjem i sprječavanjem potencijalnih budućih necarinskih prepreka trgovini koje nerazmjerno pogađaju MSP-ove, i pojednostavljenje trgovine i ulaganja istovremeno razvijajući i osiguravajući najvišu razinu zaštite zdravlja i sigurnosti u skladu s načelom predostrožnosti iz članka 191. UFEU-a i zakonodavstvom o zaštiti potrošača, rada, okoliša i dobrobiti životinja te zaštitu kulturne raznolikosti u EU-u; da podrži, u potpunom skladu s regulatornom autonomijom, uspostavu strukturnog dijaloga i suradnje između regulatora i to na što transparentniji način i uz sudjelovanje dionika; da uključi međusektorske discipline o regulatornoj usklađenosti i transparentnosti za razvoj i provedbu djelotvornih, troškovno učinkovitih i usklađenijih propisa za robu i usluge; pregovarači s obje strane trebaju prepoznati i jasno izreći koje su tehnički postupci i standardi temeljni te se ne mogu dovoditi u pitanje, koji mogu biti predmetom zajedničkog pristupa, u kojim je područjima poželjno uzajamno priznavanje na temelju zajedničkih visokih standarda i snažnog sustava nadzora tržišta, a u kojima je jednostavno moguća poboljšana razmjena informacija, i to na temelju iskustva nekoliko godina razgovora na raznim forumima, uključujući Transatlantsko ekonomsko vijeće i Forum na visokoj razini o regulatornoj suradnji, te da na sličan način zajamčile da neće utjecati na standarde koje tek treba odrediti u područjima u kojima su zakonodavstvo ili standardi vrlo različiti u SAD-u u odnosu na EU, kao što je, primjerice, provedba postojećeg (okvirnog) zakonodavstva (npr. Uredba REACH) ili donošenje novih zakona (npr. o kloniranju) ili budućih definicija koje utječu na razinu zaštite (npr. o kemikalijama koje djeluju kao endokrini disruptori); da zajamči da u odredbama o regulatornoj suradnji u TTIP-u nisu određeni postupovni zahtjevi za donošenje akata Unije koji se odnose na tu suradnju niti uzrokuju izvršiva prava u tom pogledu; (ii.) da pregovore o sanitarnim i fitosanitarnim mjerama temelji na ključnim načelima multilateralnog sporazuma o primjeni sanitarnih i fitosanitarnih mjera te tehničkim preprekama u trgovini te da zaštiti europske sanitarne i fitosanitarne standarde; da prije svega cilja na uklanjanje ili bitno smanjenje pretjerano opterećujućih sanitarnih i fitosanitarnih mjera, kao i povezanih uvoznih postupaka; konkretno govoreći, da zajamči da se prethodna odobrenja, obvezni postupci ili inspekcije prije odobrenja ne primjenjuju kao trajne mjere prilikom uvoza; da ostvari povećanu transparentnost i otvorenost, uzajamno priznavanje jednakih standarda, razmjenu najboljih praksi, jačanje dijaloga između regulatornih tijela i dionika te jačanje suradnje u međunarodnim tijelima za određivanje standarda; da u pregovorima o sanitarnim i fitosanitarnim mjerama te tehničkim preprekama u trgovini zajamči da visoki standardi koji su usvojeni kako bi se zaštitila sigurnost hrane, zdravlje ljudi, životinja i biljaka u EU-u nisu ni na koji način dovedeni u pitanje; (iii.) da prihvati da u slučajevima u kojima EU i SAD imaju vrlo različite propise neće biti sporazuma, primjerice o javnim zdravstvenim uslugama, genetski modificiranim organizmima, uporabi hormona u sektoru uzgoja goveda, Uredbi REACH i njezinoj provedbi te kloniranju životinja radi uzgoja, i da stoga ne pregovara o tim pitanjima (iv.) da potakne američku stranu da ukine zabranu uvoza govedine iz EU-a; (v.) u pogledu poglavlja o horizontalnoj regulatornoj suradnji da potiče bilateralnu regulatornu suradnju kako bi se izbjegla nepotrebna razilaženja, posebno kada je riječ o novim tehnologijama i uslugama, što je u interesu europske i američke konkurentnosti i izbora potrošača; da se to postigne pojačanom razmjenom informacija te da se poboljša donošenje i provedba međunarodnih instrumenata, pridržavajući se istodobno načela supsidijarnosti, na temelju uspješnih primjera poput normi ISO ili Svjetskog foruma za usklađivanje pravilnika o vozilima (WP.29) u okviru Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE); da vodi računa o tome da bi priznavanje jednakovrijednosti što je moguće većeg broja propisa o sigurnosti vozila na temelju provjerene razine zaštite bilo jedno od najvažnijih postignuća sporazuma; da zajamči da se u prethodnim procjenama učinka za svaki regulatorni akt povrh učinka na trgovinu i ulaganja mjeri i učinak na potrošače i okoliš; da promiče regulatornu kompatibilnost ne dovodeći pritom u pitanje legitimne regulatorne i političke ciljeve i nadležnosti zakonodavaca u EU-a i SAD-u; (vi.) da teži cilju prema kojem se treba i dalje jamčiti visoka razina sigurnosti proizvoda u Uniji te istodobno ukinuti nepotrebno ponavljanje ispitivanja koje dovodi do nepotrebnog rasipanja sredstava, osobito kod niskorizičnih proizvoda; (vii.) da razmotri carinska pitanja koja nisu obuhvaćena pravilima sporazuma WTO-a o olakšavanju trgovine te naglasi da je, radi postizanja stvarnog uklanjanja administrativnog opterećenja, potrebno raditi na najvećem stupnju regulatornog usklađivanja politika i praksi na području carina i granica; (viii.) da u kontekstu buduće regulatorne suradnje jasno definira koje se mjere odnose na tehničke prepreke trgovini te dvostruka ili suvišna administrativna opterećenja i formalnosti, a koje su povezane s temeljnim standardima i propisima ili postupcima kojima se ostvaruju ciljevi javne politike; (ix.) da potpuno poštuje uspostavljene regulatorne sustave na obje strane Atlantika, kao i ulogu Europskog parlamenta u postupku donošenja odluka EU-a i njegov demokratski nadzor nad regulatornim postupcima EU-a pri stvaranju okvira za buduću suradnju, jamčeći pritom potpunu transparentnost i pazeći da su zainteresirane strane ravnomjerno uključene u savjetovanja predviđena u izradi regulatornog prijedloga i da se europski zakonodavni postupak ne usporava; da jasno odredi ulogu, sastav i pravni status Vijeća za regulatornu suradnju, vodeći pritom računa o tome da bi svaka neposredna i obvezna primjena njegovih preporuka bila povreda zakonodavnih postupaka utvrđenih u Ugovorima i da se pobrine da se očuva sposobnost nacionalnih, regionalnih i lokalnih vlasti da donose svoje politike, posebno socijalne politike i politike u području okoliša; (d) u pogledu pravila: (i.) da pregovore o pristupu tržištu i regulatornoj suradnji objedini s uspostavom ambicioznih pravila i načela vodeći računa da svaki stup karakteriziraju posebna osjetljiva pitanja kada je riječ o, između ostalog, održivom razvoju, energiji, MSP-ovima, ulaganjima i poduzećima u vlasništvu države; (ii.) da zajamči da je poglavlje o održivom razvoju obvezujuće i primjenjivo te da mu je cilj cjelovita i učinkovita ratifikacija, primjena i provedba osam temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO) i njihova sadržaja, Programa za dostojanstven rad ILO-a i glavnih međunarodnih sporazuma o okolišu; odredbe moraju biti usmjerene prema dodatnom poboljšanju razina zaštite radne snage i ekoloških standarda; ambiciozno poglavlje o trgovini i održivom razvoju moralo bi obuhvatiti i propise o korporativnoj društvenoj odgovornosti na temelju Smjernica za multinacionalna poduzeća Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD) i jasno strukturirani dijalog s civilnim društvom; (iii.) da zajamči da standardi rada i zaštite okoliša nisu ograničeni na poglavlje o trgovini i održivom razvoju, već da su uvršteni i u druga područja sporazuma kao što su ulaganja, trgovanje uslugama, regulatorna suradnja i javna nabava; (iv.) da zajamči provedivost standarda rada i zaštite okoliša oslanjajući se na dobra iskustva koja EU, SAD imaju s postojećim sporazumima o slobodnoj trgovini i u nacionalnom zakonodavstvu; da zajamči da provedba odredbi o radu i sukladnost s njima podliježu učinkovitom postupku praćenja koje uključuje socijalne partnere i predstavnike civilnog društva te općem postupku rješavanja sporova koji se primjenjuje na cijeli sporazum; (v.) da, potpuno poštujući nacionalno zakonodavstvo, zajamči da zaposlenici transatlantskih poduzeća koji su registrirani u okviru zakona država članica EU-a imaju pristup informacijama i savjetovanjima u skladu s Direktivom o Europskom radničkom vijeću; (vi.) da zajamči da se gospodarski, društveni i ekološki učinak TTIP-a te njegov učinak na zapošljavanje provjerava u okviru temeljite ex-ante procjene učinka održivosti trgovine, potpuno poštujući Direktivu EU-a o procjeni učinka održivosti, uz jasno i strukturirano sudjelovanje svih zainteresiranih strana kao i civilnog društva; traži od Komisije da provede usporednu opsežnu studiju utjecaja za svaku državu članicu te procjenu konkurentnosti sektora EU-a i istih sektora u SAD-u kako bi se provela predviđanja u vezi s gubitkom i stvaranjem radnih mjesta u sektorima koji su pogođeni u svakoj državi članici, pri čemu bi EU i države članice mogli djelomično preuzeti troškove prilagodbe; (vii.) da inzistira na cilju da se posebno poglavlje posveti energiji, uključujući industrijske sirovine; da zajamči da tijekom pregovora obje strane ispitaju načine na koje se može olakšati izvoz energije kako bi se TTIP-om dokinulo sva postojeća ograničenja ili prepreke za izvoz goriva, uključujući UPP i sirovu naftu, između dva trgovinska partnera, u cilju stvaranja konkurentnog, transparentnog i nediskriminirajućeg tržišta energije čime se podupire diversifikacija izvora energije što doprinosi sigurnosti nabave i dovodi do smanjenja cijena energije te ističe da to poglavlje mora sadržavati jasna jamstva o tome da se standardi u vezi s okolišem i ciljevi za klimatsko djelovanje EU-a neće ugroziti; da podrži suradnju između EU-a i SAD-a u svrhu ukidanja oslobađanja od poreza na gorivo za komercijalno zrakoplovstvo u skladu s obvezama G20 kako bi se ukinule potpore za fosilna goriva; (viii.) da zajamči da se ni u jednom sporazumu ne mijenja pravo dvaju partnera na upravljanje i reguliranje istraživanja, eksploatacije i proizvodnje izvora energije, no da se načelo nediskrminacije primjenjuje u trenutku kada se donese odluka o eksploataciji; da ima na umu da se ničim u sporazumu ne bi smjele ugroziti zakonite nediskriminirajuće demokratske odluke koje se odnose na proizvodnju energije, u skladu s načelom opreznosti; da zajamči da poduzeća iz EU-a i SAD-a imaju jednaki pristup sirovinama i energiji te da se standardi kvalitete za energetske proizvode moraju poštovati, uključujući one koji se odnose na učinak energetskih proizvoda na emisije CO2 poput standarda utvrđenog u Direktivi o kvaliteti goriva; (ix.) da zajamči da se TTIP-om podupiru uporaba i promicanje zelenih dobara i usluga, uz poticanje njihovog razvoja, i pojednostavljuje njihov izvoz i uvoz čime se iskorištava potencijal za stvaranje ekološke i ekonomske dobiti koji transatlantsko gospodarstvo nudi i nadopunjuju aktualni multilateralni pregovori sporazumu o zelenim dobrima u cilju doprinosa borbi protiv globalnog zatopljenja i stvaranju novih radnih mjesta u području zelenog gospodarstva; (x.) da zajamči da TTIP služi kao forum za razvoj ambicioznih i obvezujućih zajedničkih standarda o održivosti za proizvodnju energije i energetsku učinkovitost, uvijek uzimajući u obzir i poštujući postojeće standarde na objema stranama kao što su direktive EU-a o označivanju energetske učinkovitosti i ekološkom dizajnu te da istraži načine kako bi poboljšala suradnju na području istraživanja, razvoja i inovacija ekološki prihvatljivih energija s niskim razinama emisije ugljika; (xi.) da zajamči da TTIP pridonosi očuvanju i održivom upravljanju ribolovnim resursima, posebice u smislu suradnje dviju strana u borbi protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova; (xii.) da zajamči da je u TTIP uvršteno posebno poglavlje o malim i srednjim poduzećima koje se temelji na zajedničkoj predanosti dviju pregovaračkih strana te da mu je cilj stvaranje novih mogućnosti za europska mala i srednja poduzeća u SAD-u (uključujući mikro poduzeća) na temelju stvarnih prijavljenih iskustava malih i srednjih izvoznika, na primjer ukidanjem zahtjeva za dvostruku certifikaciju, uspostavom internetskog informacijskog sustava o različitim propisima i najboljim praksama, olakšavanjem pristupa programima potpore za mala i srednja poduzeća, uvođenjem ubrzanih postupaka na granici ili ukidanjem određenih carinskih stopa koje i dalje postoje; njime bi se za obje strane trebali uspostaviti mehanizmi za zajednički rad na omogućivanju sudjelovanja malih i srednjih poduzeća u transatlantskoj trgovini, na primjer preko zajedničkog jedinstvenog mjesta za mala i srednja poduzeća, s tim da dionici malih i srednjih poduzeća imaju ključnu ulogu u uspostavljanju takvog sustava, gdje mogu pronaći sve potrebne informacije za uvoz iz SAD-a te izvoz ili ulaganje u SAD, uključujući informacije o carinama, porezima, propisima, carinskim postupcima i tržišnim prilikama; (xiii.) da zajamči da TTIP sadrži sveobuhvatno poglavlje o ulaganju, uključujući odredbe o pristupu tržištu i zaštiti ulaganja, priznajući da pristup kapitalu potiče stvaranje radnih mjesta i rast; poglavlje o ulaganjima trebalo bi imati za cilj osiguranje nediskriminirajućeg postupanja za poslovni nastan europskih i američkih društava na području partnerske strane, uzimajući u obzir osjetljivost pojedinih sektora; te bi odredbe trebale poboljšati privlačnost Europe kao mjesta za ulaganje, povećati povjerenje prema ulaganjima EU-a u SAD-u te riješiti pitanje obveza i odgovornosti ulagača navodeći, između ostalog, načela OECD-a za multinacionalna poduzeća te načela UN-a za poslovanje i ljudska prava kao referentna mjerila; (xiv.) da zajamči da su odredbe o zaštiti ulaganja ograničene na odredbe nakon poslovnog nastana i da se fokusiraju na nacionalno postupanje, postupanje s najpovlaštenijim narodom, pošteno i jednako postupanje i zaštitu od izravnog i neizravnog izvlaštenja, uključujući pravo na brzu, prikladnu i učinkovitu naknadu; standardi o zaštiti i definicije ulagača i ulaganja trebali bi se izraditi na precizan način kako bi štitili pravo na donošenje propisa od javnog interesa, objasnili značenje neizravnog izvlaštenja i spriječili neutemeljene ili neozbiljne zahtjeve; slobodni prijenos kapitala trebao bi biti u skladu s odredbama Ugovora o EU-u te bi trebao uključivati vremenski neograničeno bonitetno izuzeće u slučaju financijskih kriza; (xv.) da zajamči da se sa stranim ulagačima postupa bez diskriminiranja, da pritom ne uživajuveća prava od domaćih ulagača; te da mehanizam rješavanja sporova između ulagača i države zamijeni novim sustavom rješavanja sporova između ulagača i država u kojem se poštuju načela demokracije i nadzora i koji podrazumijeva da javno izabrani, neovisni stručni suci s potencijalnim predmetima postupaju na transparentan način na javnim suđenjima, koji uključuje žalbeni mehanizam i koji jamči dosljednost sudskih odluka te poštovanje nadležnosti sudova EU-a i država članica i u kojem privatni interesi ne mogu ugroziti ciljeve javne politike; (xvi.) da zajamči da je u TTIP-u sadržano ambiciozno, uravnoteženo i novo poglavlje o pravima intelektualnog vlasništva i njegova jasno definirana područja, uključujući poboljšanu zaštitu i priznavanje oznaka zemljopisnog podrijetla, bez ometanja potrebe EU-a za reformom svojeg sustava autorskih prava istovremeno jamčeći poštenu uravnoteženost između prava intelektualnog vlasništva i javnog interesa, posebno potrebu za očuvanjem pristupa cjenovno prihvatljivim lijekovima uz nastavak pružanja potpore postojećoj fleksibilnosti iz sporazuma o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva (TRIPS); (xvii.) da smatra da je vrlo važno da EU i SAD i dalje angažirano sudjeluju u globalnim multilateralnim raspravama o usklađivanju patentnog prava preko postojećih međunarodnih tijela i stoga upozorava na pokušaje uvođenja odredbi o materijalnom patentnom pravu u TTIP, osobito u odnosu na pitanja o patentibilnosti i odgodi primjene; (xviii.) da zajamči da poglavlje o pravima intelektualnog vlasništva ne obuhvaća odredbe o odgovornosti posrednika na internetu ili kaznenim sankcijama kao instrumentu provedbe propisa jer ih je Europski parlament prethodno odbacio, uključujući predloženi ugovor o Trgovinskom sporazumu protiv krivotvorenja (ACTA); (xix.) da osigura potpuno priznavanje i snažnu pravnu zaštitu oznaka zemljopisnog podrijetla u EU-u i mjere za postupanje u slučaju nepravilne uporabe, zavaravajućih informacija i praksi; da potrošačima jamči označivanje, sljedivost i stvarno podrijetlo tih proizvoda i zaštiti znanje i iskustvo proizvođača kao ključni element uravnoteženog sporazuma; (e) u pogledu transparentnosti, uključenosti civilnog društva i javne i političke aktivnosti: (i.) da nastavi s naporima u povećanju transparentnosti pregovora tako što će na raspolaganje javnosti staviti više prijedloga pregovora te da provede prijedloge Europskog ombudsmana, posebice u odnosu na pravila o javnom pristupu dokumentima; (ii.) da pretvori napore za transparentnost u sadržajne praktične rezultate, između ostaloga postizanjem pozitivnih dogovora s američkom stranom kako bi se poboljšala transparentnost, uključujući pristup zastupnicima u Europskom parlamentu svim dokumentima, uključujući i konsolidirane tekstove, zadržavajući pritom potrebnu povjerljivost, s ciljem da zastupnicima u Parlamentu i svim državama članicama omogući razvijanje konstruktivnih rasprava sa zainteresiranim stranama i javnošću; da zajamči da obje strane u pregovorima moraju opravdati odbijanje objavljivanja prijedloga pregovora; (iii.) da potiče još tješnju suradnju s državama članicama koje su odgovorne za pregovarački mandat koji je usmjerio Europsku komisiju da otvori pregovore sa SAD-om s ciljem oblikovanja njihova aktivnog sudjelovanja u boljem priopćavanju područja primjene i mogućih koristi od sporazuma za europske građane, na što su se obvezale u zaključcima Vijeća od 20. ožujka 2015., te kako bi se zajamčila sveobuhvatna javna debata o TTIP-u u Europi koja se temelji na činjenicama, a s ciljem ispitivanja stvarnih nedoumica u pogledu sporazuma; (iv.) da ojača svoju trajnu i transparentu interakciju sa širokim krugom zainteresiranih strana tijekom pregovaračkog procesa; potiče sve zainteresirane strane da aktivno sudjeluju i iznose inicijative i informacije važne za pregovore; (v.) da potakne države članice da uključe nacionalne parlamente kako bi, u skladu sa svojim ustavnim ovlastima, državama članicama pružili svu potrebnu pomoć u ispunjavanju te zadaće i da uspostavi jaču vezu s nacionalnim parlamentima kako bi ih primjereno obavještavala o aktualnim pregovorima; (vi.) da nastavi blisko surađivati i tražiti još bolji, strukturirani dijalog s Parlamentom koji će nastaviti pojačano nadzirati pregovarački proces te surađivati s Komisijom, državama članicama, Kongresom SAD-a i administracijom, kao i sa zainteresiranim stranama s obje strane Atlantika, kako bi se zajamčio ishod u korist građana EU-a, SAD-a i šire; (vii.) da zajamči da nakon TTIP-a i njegove buduće provedbe slijedi dublja transatlantska parlamentarna suradnja, na temelju i korištenjem iskustva transatlantskog dijaloga zakonodavaca, što bi u budućnosti trebalo dovesti do šireg i boljeg političkog okvira u cilju razvoja zajedničkog pristupa, osnaživanja strateškog partnerstva i poboljšanja globalne suradnje EU-a i SAD-a;