KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA

Unija tržišta kapitala – Rezultati godinu dana nakon akcijskog plana

Uvod

Tržišta kapitala bitna su da bi se poduzećima u EU-u osigurala financijska sredstva za ulaganja i širenje, a i zato što ste gospodarstvo EU-a postupno oporavlja od krize koju je izazvao COVID-19. Međutim, tržišta kapitala EU-a i dalje su rascjepkana, pa je poduzećima otežano prikupljanje kapitala u EU-u. Integrirano tržište kapitala EU-a znatno bi doprinijelo održivom oporavku, održivom rastu i troškovno učinkovitoj zelenoj i digitalnoj tranziciji.

Unija tržišta kapitala prilika je za rješavanje problema rascjepkanosti tržišta u EU-u. Napredak u provedbi akcijskog plana za uniju tržišta kapitala iz 2020. stoga mora ostati prioritet politike EU-a. Zbog toga je predsjednica Ursula von der Leyen u pismu namjere iz rujna 2021. naglasila potrebu da se provede akcijski plan za uniju tržišta kapitala iz 2020. i zato se u programu rada Komisije naglašava potreba za potpuno razvijenim i integriranim europskim tržištima kapitala.

Godinu dana nakon donošenja akcijskog plana za uniju tržišta kapitala iz 2020. Europska komisija sada ispunjava svoje obveze i iznosi četiri zakonodavna prijedloga. Svi ti prijedlozi osmišljeni su tako da pridonesu ostvarenju ciljeva unije tržišta kapitala. Napreduje se u provedbi ostalih mjera za uniju tržišta kapitala i utire se put daljnjim ambicioznim rezultatima u 2022.

1.Još snažniji argumenti za uniju tržišta kapitala

2.Politička važnost unije tržišta kapitala

Gospodarski rast nakon COVID-a. Gospodarski oporavak od krize koju je izazvao COVID-19 najvažniji je prioritet EU-a. Iako je u 2020. zabilježen pad gospodarstva za 6,3 %, predviđa se da će se oporaviti brže nego što se očekivalo, te da će stopa rasta ove godine biti 5,0 %, a 2022. 4,3 % . Zahvaljujući učinkovitim strategijama za suzbijanje virusa i velikom napretku u cijepljenju, države članice uspjele su postupno ponovno otvoriti svoja gospodarstva. Iako će Mehanizam za oporavak i otpornost (RRF) strukturnim reformama i javno financiranim investicijskim projektima znatno pridonijeti oporavku , za budući gospodarski rast ključna će biti snažna i dobro integrirana tržišta kapitala.

Zelena unija tržišta kapitala. Privatno financiranje ključno je za zelenu tranziciju. U okviru europskog zelenog plana EU je postavio pravno obvezujući cilj da do 2050. postane prvi klimatski neutralan kontinent. Cilj mu je i jačanje otpornosti na klimatske promjene te preokretanje trenda gubitka bioraznolikosti i šire degradacije okoliša. Uz potporu strategije Komisije za financiranje tranzicije prema održivom gospodarstvu , EU je globalni predvodnik u razvoju tržišta zelenog kapitala koja bi privatna ulaganja usmjerila prema ambicioznim klimatskim i okolišnim ciljevima. Danas je EU privlačno mjesto za izdavanje zelenih obveznica i u 2020. u njemu je izdano oko 50% svih zelenih obveznica . Nadalje, otprilike polovina zelenih obveznica izdanih u svijetu 2020. denominirana je u eurima , što euro čini vodećom svjetskom valutom zelenog financiranja. Tržištu zelenih obveznica EU-a vjerojatno će dodatan poticaj biti Komisijin cilj da izdavanjem zelenih obveznica do kraja 2026. prikupi i do 30 % sredstava instrumenta NextGenerationEU, odnosno 240 milijardi EUR. Vodeći položaj EU-a u tom području jedinstvena je prilika za izgradnju istinski integriranog tržišta zelenog kapitala – zelene unije tržišta kapitala – koje može dati snažniji poticaj i široj integraciji tržišta kapitala EU-a. Međutim, da bi se zelena unija tržišta kapitala razvila i napredovala, nužno je ukloniti strukturne prepreke koje i dalje fragmentiraju tržišta kapitala po državnim granicama i koče uniju tržišta kapitala općenito.

Digitalna tranzicija. EU je postavio i ambiciozan cilj digitalizacije svojega gospodarstva. Za tu digitalnu transformaciju potrebna su znatna privatna ulaganja. Veliko, integrirano i učinkovito tržište kapitala – unija tržišta kapitala – ključno je za takva ulaganja. Istovremeno, nove tehnologije imaju potencijala za potporu integraciji tržišta kapitala, poboljšano pružanje financijskih usluga i povećanje njihove učinkovitosti u korist poduzeća i građana. Digitalizacija je, među ostalim i za male ulagače, već omogućila nove poslovne modele distribucije financijskih instrumenata preko posrednika kao što su banke, dopunjene izravnim pristupom putem specijaliziranih platformi ili poduzeća koja se bave financijskom tehnologijom (FinTechs).

Otvorena strateška autonomija. Snažan, konkurentan i integriran financijski sustav okosnica je snažnog i dinamičnog gospodarstva. Osim što se njime financiraju etablirana poduzeća, neophodan je i za financiranje poduzeća budućnosti, „jednoroga” i novoosnovanih poduzeća u EU-u koja posluju u područjima od ključnog strateškog interesa za EU, kao što su kvantno inženjerstvo, poluvodiči, vodikova energija, farmaceutski i biotehnološki sektor te umjetna inteligencija. Iako otvorena prema globalnim financijskim tržištima, duboka i likvidna tržišta kapitala EU-a, utemeljena na konkurentnim i troškovno učinkovitim tržišnim infrastrukturama, kao što su središnje druge ugovorne strane, ključna su za smanjenje prekomjernog oslanjanja EU-a na pružatelje osnovnih financijskih usluga iz trećih zemalja. Unija tržišta kapitala, zajedno s bankovnom unijom, povećat će otvorenu stratešku autonomiju i globalnu gospodarsku ulogu EU-a te ojačati povjerenje u euro.

3.Ciljevi unije tržišta kapitala

U akcijskom planu za uniju tržišta kapitala iz 2020. utvrđena su njezina tri temeljna cilja kako bi se ostvarile konkretne koristi za poduzeća i građane u EU-u.

Prvi cilj: dostupnije financiranje poduzeća u Uniji

Unija tržišta kapitala potrebna je kako bi se poduzećima u EU-u omogućilo raznovrsnije financiranje i smanjila njihova ovisnost o bankovnom financiranje. Taj je cilj od 2020. sve važniji jer poduzeća na izlasku iz krize koju je izazvao COVID-19 trebaju više kapitala, osobito vlasničkog. Unija tržišta kapitala omogućuje integriranija i razvijenija tržišta kapitala i time poduzećima omogućuje pristup većim i likvidnijim izvorima sredstava izravno od ulagača.

Drugi cilj: učiniti EU još sigurnijim mjestom za dugoročnu osobnu štednju i ulaganja