HR Službeni list Europske unije C 281/12

Objava zahtjeva za izmjenu u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2015/C 281/09)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev za izmjenu u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

ZAHTJEV ZA ODOBRENJE VEĆE IZMJENE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZAŠTIĆENE OZNAKE IZVORNOSTI ILI ZAŠTIĆENE OZNAKE ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA

Zahtjev za odobrenje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

„EICHSFELDER FELDGIEKER” / „EICHSFELDER FELDKIEKER”

EU br.: DE-PGI-0105-01281 – 21.11.2014.

ZOI ( ) ZOZP ( X )

1. Skupina koja podnosi zahtjev i pravni interes

Naziv: Fleischer-Innung Nordthüringen

Adresa:

Pravni interes: Mesarska strukovna udruga Fleischer-Innung Nordthüringen sa svojih 39 mesarskih pogona predstavlja 90 % proizvođača kobasice „Eichsfelder Feldgieker” / „Eichsfelder Feldkieker” u tirinškom dijelu povijesne regije Eichsfeld koji obuhvaća velik dio određenog zemljopisnog područja.

2. Država članica ili treća zemlja

Njemačka

3. Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje izmjena

— ☐ Naziv proizvoda — ☒ Opis proizvoda — ☐ Zemljopisno područje — ☐ Dokaz o podrijetlu — ☒ Metoda proizvodnje — ☒ Povezanost sa zemljopisnim područjem — ☐ Označivanje — ☒ Ostalo (nadzorna tijela)

4. Vrsta izmjene (izmjena)

— ☒ Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja/ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012. — ☐ Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja/ZOZP-a, za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili jednakovrijedni dokument), koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

5. Izmjena (izmjene)

5.1. Komadi mesa – meso

U cijelom tekstu potrebno je riječi „komadi mesa” zamijeniti riječju „meso”. Zamjena riječi „komadi mesa” riječju „meso” nije sadržajna izmjena. Time se samo treba spriječiti nesporazum da upotrijebljeno meso mora biti narezano na određen način. To nije slučaj, a za proizvodnju kobasice bilo bi i besmisleno.

Dodatne izmjene pojedinih dijelova teksta, u svim slučajevima uz navođenje broja u jedinstvenom dokumentu:

5.2. Točka 3.2. jedinstvenog dokumenta, „Opis proizvoda”:

U rubrici „Kemijska svojstva” potrebno je izbrisati podatak o sadržaju masti („najviše oko 35 % u dozrelom proizvodu”).

Obrazloženje:

Normativ maksimalnog sadržaja masti (od 35 %) naveden u sadašnjoj specifikaciji nije u skladu s dobrim i ustaljenim običajima proizvođača na području mesarske strukovne udruge Fleischer-Innung Nordthüringen.

Osim toga, objektivno je opravdano potpuno izostaviti podatak o sadržaju masti jer relativni sadržaj masti raste u skladu sa stupnjem osušenosti i sadržaj masti sirovih kobasica koje dulje dozrijevaju općenito nije mjerilo kvalitete. S time nisu povezani negativni učinci ni na karakteristična objektivna svojstva ni na ugled proizvoda.

5.3. Točka 5. jedinstvenog dokumenta, „Povezanost sa zemljopisnim područjem”:

U pododjeljku „(2) Posebnosti proizvoda”, pod naslovom „Objektivna svojstva” potrebno je odlomak

„Svi proizvođači kobasice ‚Eichsfelder Feldgieker’ sami kolju životinje ili nabavljaju zaklane životinje, koje se u pravilu kolju po narudžbi, od regionalne klaonice u gradu Heiligenstadtu. Ta klaonica ima posebnu dozvolu i popis pogona za preradu koji je potvrdilo nadležno veterinarsko tijelo.”

zamijeniti sljedećim odlomkom:

„Meso za proizvodnju kobasice ‚Eichsfelder Feldgieker’ potječe isključivo iz klaonica koje imaju dozvolu za isporuku toplog mesa.”

Obrazloženje:

Time se ukida ograničenje na klaonicu u Heiligenstadtu, a usto se klaonice više ne moraju nužno nalaziti na određenom zemljopisnom području. Štoviše, meso za proizvodnju kobasice „Eichsfelder Feldgieker” smije potjecati iz svih klaonica koje imaju dozvolu za isporuku toplog mesa i mogu ispunjavati tehnički nužne rokove za isporuku predviđene specifikacijom.

5.4. Nadzorna tijela:

Potrebno je unijeti dopunu o nadležnim nadzornim tijelima za savezne pokrajine Donju Sasku i Hessen:

U Donjoj Saskoj:

Naziv : Veterinär- und Verbraucherschutzamt für den Landkreis und die Stadt Göttingen Adresa : Walkenmühlenweg 8, 37083 Göttingen Telefon : Telefaks : E-pošta : veterinaeramt@landkreis-goettingen.de

Naziv : Landkreis Northeim, Fachbereich VII – Gesundheits- und Veterinärwesen, Verbraucherschutz Adresa : Medenheimer Straße 6/8, 37154 Northeim Telefon : Telefaks : E-pošta : veterinaeramt@landkreis-northeim.de

U Hessenu:

Naziv : Regierungspräsidium Gießen, Standort Wetzlar Adresa : Schanzenfeldstraße 8, 35578 Wetzlar Telefon : Telefaks : 0641-303-2197 E-pošta :

Obrazloženje:

Određeno zemljopisno područje odnosi se na povijesnu regiju Eichsfeld, koja se djelomice nalazi u sjevernoj Tiringiji, ali isto tako u Donjoj Saskoj i Hessenu.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„EICHSFELDER FELDGIEKER” / „EICHSFELDER FELDKIEKER”

EU br.: DE-PGI-0105-01281 – 21.11.2014.

ZOI ( ) ZOZP ( X )

1. Naziv(i)

„Eichsfelder Feldgieker” / „Eichsfelder Feldkieker”

2. Država članica ili treća zemlja

Njemačka

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1. Vrsta proizvoda

Razred 1.2. Proizvodi od mesa (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

3.2. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Sirova kobasica koja se može rezati, s tipičnim, blago kiselkastim okusom.

Proizvodi se od svinjskog mesa s tipičnim začinima (obvezni su sol i papar, bijeli ili crni, mljeveni, često korijandar), puni se u ovitak u obliku mjehura (teleći mjehur, laneni ili bjelančevinasti ovitak).

Upotrebljava se visokokvalitetno i čvrsto meso svinja s produljenim razdobljem tova, klaoničke mase od najmanje 130 kg. Meso potječe od odabranih dijelova mesa (mišićno meso, but, leđa; od masnih dijelova samo čvrsta, zbijena trbušna i leđna slanina). Svinjsko meso mora na početku proizvodnog postupka biti još toplo, od svježe zaklane svinje. Prerada toplog mesa znači da prijevoz neohlađenog mesa smije uslijediti najviše dva sata, a njegova prerada najviše četiri sata nakon klanja.

Kemijska svojstva:

— udio proteina mesa bez proteina vezivnog tkiva: najmanje 15 %,

— gubitak sirovina pri dozrijevanju: najmanje 33 %.

Fizikalna svojstva:

— kobasica sušena na zraku, može se rezati,

— pažljiv postupak dozrijevanja u klimatiziranim uvjetima, trajanje dozrijevanja ovisno o veličini ovoja u obliku mjehura,

— klimatske komore s florom koja se održava već desetljećima, u nove klimatske komore flora se unosi s prethodno dozrelim proizvodom.

— veličina: promjer: 8 cm do 15 cm; duljina: 15 cm do 30 cm; kod narezanog proizvoda: ovitci promjera najmanje 65 mm.

— izgled: sirova kobasica koja se može rezati, u pravilu u obliku kruške, jarko crvene boje presjeka s ravnomjerno granuliranim udjelima masnog i krtog mesa.

Organoleptička svojstva:

— birane, za proizvod tipične, snažno aromatične nijanse okusa, čvrstoća na ugriz.

3.3. Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Za proizvodnju kobasice „Eichsfelder Feldgieker” postoje određeni zahtjevi u pogledu kvalitete mesa. Upotrebljava se visokokvalitetno čvrsto meso koje se može dobiti samo od svinja što veće klaoničke mase, od najmanje 130 kg. Za postizanje tako velike mase na kraju tova upotrebljavaju se križanci autohtonih pasmina koji su vrlo otporni na stres (npr. njemački landras (Deutsches Landschwein), njemačka plemenita svinja (Deutsches Edelschwein), ponekad nerasti drugih pasmina, osim pasmine pietren (Pietrain) (jer je osjetljiva na stres)). Svi komadi očišćenog trupa, uključujući najbolje plemenite dijelove, prerađuju se u ovaj kobasičarski specijalitet.

3.4. Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Cijeli proizvodni postupak, od odabira odgovarajućih sirovina do dozrijevanja kobasice, mora se provoditi na određenom zemljopisnom području.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6. Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

4. Sažeta definicija zemljopisnog područja

Povijesna regija Eichsfeld nalazi se u središnjoj Njemačkoj. Proteže se područjima nekoliko saveznih pokrajina. Obuhvaća:

— u Tiringiji: cijeli okrug Eichsfeld; u okrugu Unstrut-Hainich samo općine Dünwald, Anrode, Katharinenberg, Heyerode i upravnu zajednicu Hildebrandshausen/Lengenfeld unterm Stein,

— u Donjoj Saskoj: u okrugu Göttingen zajednicu općina Gieboldehausen, općinu Duderstadt te u zajednici općina Radolfshausen samo općine Seeburg i Seulingen; u okrugu Northeim samo općinu Katlenburg-Lindau,

— u Hessenu: u okrugu Werra-Meißner naselja Neuseesen i Werleshausen u općini Witzenhausen.

5. Povezanost sa zemljopisnim područjem

Posebnosti zemljopisnog područja:

Eichsfeld je povijesna regija na jugoistoku Donje Saske i sjeverozapadu Tiringije, koja se od svoje okoline jasno razlikuje po svojstvenim pedološkim i klimatskim uvjetima (Wüstefeld, Karl: „Eichsfelder Volksleben”, Duderstadt, 1919., stranica 2., prilog 2.). Proizvodnja kobasica, a posebno proizvodnja kobasice „Eichsfelder Feldgieker” ima dugu tradiciju zabilježenu u literaturi, kao što to dokazuju sljedeći pisani spomeni:

Povodom gradskih inspekcijskih mjera 1718. u gradu Hilkerode plaćeno je, među ostalim, „dobrih četrnaest groša za 3,5 funte kobasice ‚felt kycker’” (Wandregister, sadašnji arhiv grada Duderstadta).

Zatim se kobasica „Eichsfelder Feldgieker” spominje u jednom dokumentu mjesta Bernshausen iz 1724.

Prema knjizi izdataka riznice grada Duderstadta, iz gradske je riznice plaćeno dvanaest groša „za dvije velike kobasice ‚feld gücker’”, koje su poslužene prepoštu katedrale i namjesniku Eichsfelda pri jednom od posjeta Duderstadtu od 21. do 23. listopada 1744.

U knjizi izdataka riznice grada Duderstadta iz 1748. o posjetu prepošta katedrale i namjesnika Eichsfelda od 4. studenoga 1748. napisano je sljedeće: „za doručak i ručak poslužene su im kobasice i ‚feldgieker’”.

Oko 1770. u jednoj od gospodarskih knjiga samostana Reifenstein napisano je da je „76 funti dostavljeno dvoru kneza izbornika i nadbiskupa Mainza”, pri čemu je upotrijebljen latinski naziv „Eichfeldicus Butulus” („Deutschlands kulinarisches Erbe”, Cadolzburg, 1998., str. 63.).

U izdanjima časopisa „Unser Eichsfeld” iz 1927. i 1937. godine stoji da je kobasica „Feldgieker” već u 18. stoljeću bila vrlo omiljena i u inozemstvu. Tako se primjerice poklanjala u znak zahvale u carskom dvorcu u Pragu, kao što je izvijestio Joseph Rudolf (umro 1816.), koji je ondje službovao kao zapovjednik dvorca.

I u krugovima Johanna Wolfganga von Goethea znala se cijeniti kvaliteta kobasice „Feldgieker”. Tadašnja glumica i operna pjevačica Karoline Jagemann, čiji su roditelji porijeklom bili iz Eichsfelda, pisala je 4. travnja 1793. svojem ocu u Weimaru o tim kobasicama.

1844. kobasica „Feldkyker” iscrpno je opisana: „Feldkyker” je duga trajna kobasica u debelom crijevu, koja je vjerojatno dobila ime po tome što se stavljala (pritom se misli na njezinu najveću vrstu) u džep kaputa ili lovačku torbu, odakle je stršila, odnosno „virila” u polje. „Krajem debla” nazivaju se kobasice „Feldkyker” prvog reda, koje su izrađene na najdebljem dijelu debelog crijeva („Die goldene Mark Duderstadt”, Carl Hellrung, 1844.).

Lokalni povjesničar Wüstenfeld zapisao je 1919. (stranica 13.): „Upravo zato što stanovnici Eichsfelda u svakodnevnom životu nisu nipošto sladokusci i što kobasicu ‚Feldgieker’ (vrsta kobasice od začinjenog mljevenog mesa), koja je nadasve dostojna svoje slave, ne jedu svaki dan, smiju si makar u posebnim prilikama priuštiti poseban užitak.”

Posebno ustaljena praksa da se u sirovu kobasicu „Eichsfelder Feldgieker” prerađuje toplo meso u skladu je s tradicijom predmetnog područja. U Eichsfeldu se tradicionalno čak i svježe mljeveno meso proizvodi od toplog mesa. Drugdje u Njemačkoj to je zabranjeno, ali u toj je regiji dopušteno na temelju iznimne odredbe u njemačkim pravnim propisima o higijenskim zahtjevima za meso. Tom se odredbom odaje priznanje povijesnom razvoju, u skladu s kojim je prerada toplog svinjskog mesa postupak prerade mesa koji se u regiji Eichsfeld njegovao stoljećima i očuvao sve do danas.

Posebnosti proizvoda:

Objektivna svojstva

Prerada toplog mesa u proizvodnji sirovih kobasica, koja se tradicionalno prakticira u Eichsfeldu, danas je vrlo rijetka (postoji još samo u proizvodnji kobasice „Ahlen Wurscht” u Hessenu). Kobasica „Eichsfelder Feldgieker” jedina je vrsta kobasice „Feldgieker” u čijoj se proizvodnji provodi takav postupak (to nije slučaj kod kobasice „Göttinger Feldgieker”). Prerada toplog mesa jedan je od temelja izvanredne kvalitete tog proizvoda.

Toplo se meso od ohlađenog razlikuje po biokemijskim procesima. Oni još neko vrijeme nakon klanja nalikuju procesima u živom organizmu. Uzrokuju ih viša pH-vrijednost, prisutnost izvora energije (adenozin trifosfat, ATP) u stanicama još toplog trupa životinje i njegovo međudjelovanje s kontraktilnim mišićnim bjelančevinama miozinom i aktinom. To međudjelovanje dovodi do različitog ponašanja skeletnog mišićja, uvjetuje podatniju konzistenciju mišića i dovodi do očuvanja odvojenosti dviju proteinskih frakcija skeletnog mišića. Iz toga pak proizlazi veći kapacitet vezanja vode i masnoće, pa time i bolja svojstva prerade. Manja je potreba za tehnološkim pomagalima (aditivima).

Meso za proizvodnju kobasice „Eichsfelder Feldgieker” potječe isključivo iz klaonica koje imaju dozvolu za isporuku toplog mesa.

Taj se proizvod može smatrati tradicionalnim regionalnim specijalitetom zbog pažljivog postupka dozrijevanja u klimatiziranim uvjetima u posebnoj klimi Eichsfelda, velikog zanatskog umijeća mesara u Eichsfeldu i trajanja dozrijevanja ovisno o veličini te zbog oblika mjehura koji je svojstven kobasici „Eichsfelder Feldgieker”, a koji se vrlo rijetko pronalazi kod drugih kobasica. Klimatske komore s florom koja se održava već više desetljeća (u nove klimatske komore flora se unosi s prethodno dozrelim proizvodom) proizvodu daju poseban okus.

Ugled

Proizvod uživa osobit ugled na temelju svojeg zemljopisnog podrijetla. Već između karakterističnog izgleda proizvoda i njegovog zemljopisnog podrijetla postoji povezanost po tome što izgled odnosno poseban oblik ima u Eichsfeldu višestoljetnu tradiciju, koja čini temelj ugleda proizvoda. Daleko izvan povijesne regije Eichsfeld, a osobito u cijeloj središnjoj Njemačkoj, zainteresirana javnost taj oblik kobasice odmah povezuje s Eichsfeldom.

To potvrđuju mnogobrojni i odavno dokumentirani dokazi. Kobasica „Eichsfelder Feldgieker” i danas je poznata i omiljena izvan regije kao kulinarski kobasičarski specijalitet i „ambasador” Eichsfelda.

Ugled osim toga dokazuju primjeri koji slijede.

Literatura

U djelu „Unser schönes Eichsfeld” Dietera Wagnera (Izdavač: Heimat- und Verkehrsverband Eichsfeld, Verlag Mecke, 2000.) kobasica „Eichsfelder Feldgieker” spominje se na stranicama 160. i 190. Ondje stoji da se proizvodi domaće svinjokolje u Eichsfeldu, u koje se ubraja i kobasica „Feldgieker”, odlikuju „neusporedivim okusom”. Na stranici 190. kobasica „Eichsfelder Feldgieker” naziva se „kraljicom kobasica iz Eichsfelda”.

U djelu „Thüringen” autora Suchera i Wurlitzera (DuMontov džepni turistički vodič, 2. izdanje, 2006.) na stranici 40. pod naslovom „Jelo i piće” stoji:

„Gotovo svaka regija u Tiringiji ima svoju poslasticu. Primjerice stanovnici Eichsfelda ne zaklinju se samo u pečenu kobasicu, nego i u ‚Eichsfelder Feldgieker’ te ‚Eichsfelder Kälberblase’, dvije tvrde vrste kobasice od začinjenog mljevenog svinjskog mesa. (…)”.

U djelu „Das Eichsfeld Kochbuch” (Edition Limosa, 2008.) kobasica „Eichsfelder Feldgieker” nalazi se već u podnaslovu. Ondje se smatra sinonimom za raznovrsnost kuhinje regije Eichsfeld. Podnaslov glasi: „Od kolača ‚Schmandkuchen’ do kobasice ‚Feldgieker’”.

U djelu „Eichsfelder Küchengeschichten” (Izdavač Mecke, 2004., 3. prošireno izdanje) na stranici 21. spominje se da kobasice „Eichsfelder Feldgieker” dozrijevaju sve do svibnja i da se načinju tek kada se oglasi prva kukavica. Na stranici 22. ispričana je priča u kojoj kobasica „Feldgieker” ima značajnu ulogu. Na stranici 80. stoji da bi se u određenoj prilici pojele i zadnje velike kobasice „Feldgieker” s kruhom pečenim s kiselim vrhnjem („Schmandbrot”) jer vrijeme svinjokolje nije više bilo daleko.

U časopisu „Eichsfelder Heimatzeitschrift”, 53. godište, svezak I., siječanj 2009., na str. 9. et seq. u vezi s time stoji da je jedan od pomoćnika pri klanju recitirao dugu pjesmu:

„A bilo je, valjda, i dobro što je izrada kobasica završila pri 16. kitici njegove pjesme. Naposljetku, ‚kraljica kobasica iz Eichsfelda’, koja se u Obereichsfeldu (‚gornjem’ dijelu Eichsfelda) zove ‚Feldgieker’, a u Untereichsfeldu (‚donjem’ dijelu Eichsfelda) ‚Kälberblase’, tek će nakon gotovo jedne godine dozrijevanja oduševljavati svojim finim okusom. (Slijedi citat Theodora Storma) (…) Što su stanovnicima Eichsfelda domaća svinjokolja i kobasica ‚Feldgieker’, to je stanovnicima Mühlhausena njihov ‚Süßkuchen’ (raženi kolač s medom). (…)”.

Događanja i turizam

U regiji Eichsfeld kobasica „Feldgieker” uvelike služi kao proizvod na kojem se temelji njezin identitet te kao promidžbeno sredstvo u turizmu. Tako primjerice na web-mjestu turističke udruge „Eichsfeld Touristik e.V.” stoji:

„Regija Eichsfeld već je dugo poznata po svojoj dobroj kuhinji. Važan i najpoznatiji zaštitni znak jest kobasica ‚Eichsfelder Feldgieker’ odnosno ‚Eichsfelder Kälberblase’. Kobasica ‚Stracke’ njezina je cilindrična, ‚ravna’ inačica”.

Na proslavi „Rostkultur 2009” program je od 14:30 sati bio „u znaku kobasice ‚Eichsfelder Feldgieker’”, kako se navodi u časopisu „Thüringer Wurschtblatt” i u programu priredbe.

Prema kalendaru događanja za grad Heiligenstadt 3. listopada 2008. održano je „rezanje najdulje kobasice ‚Feldgieker’”.

Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) odnosno određene kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Registracija ove oznake opravdana je zbog njezina posebnog ugleda kao i zbog posebne kvalitete. Ugled se temelji na podrijetlu proizvoda s tom oznakom iz navedenog područja. Višestoljetna tradicija proizvodnje kobasica u regiji Eichsfeld čini temelj ugleda kobasica iz Eichsfelda. Tradicionalni, tipični začini i posebna obrada kobasičarskih proizvoda čine temelj prepoznatljivog okusa. Proizvod ima i posebna svojstva. Prerada toplog mesa neposredno nakon klanja tradicionalni je način proizvodnje u regiji Eichsfeld. Samo u regiji Eichsfeld postoje kobasice „Feldgieker” od toplog mesa. Prerada toplog mesa pridonosi posebnoj kvaliteti kobasice „Feldgieker”. Kobasica „Eichsfelder Feldgieker” manje je kompaktna nego sirova kobasica od ohlađenog mesa. U pravilu se ovitak kobasice lako odvaja od njegova sadržaja. Važan kriterij za uspješnu pripremu sirove kobasice nizak je udio slobodno dostupne vode, tj. nevezane vode (tzv. aktivitet vode) toplog mesa, koji, međutim, ovisi i o drugim čimbenicima te se stoga ne može kvantificirati. Niži aktivitet vode usporava razvoj neželjenih mikroba. Budući da je nevezana voda, kao preduvjet za razvoj mikroba, u toplom mesu dostupna tek u manjoj mjeri, i sirova kobasica proizvedena od toplog mesa poprima stabilna svojstva dozrijevanja i skladištenja.

Zemljopisno podrijetlo objektivno ima odlučujući utjecaj na svojstva proizvoda, a to posebno vrijedi za klimu i floru u klimatskim komorama. Bilo je pokušaja proizvodnje kobasice „Feldgieker” na drugim područjima. Pritom se ispostavilo da se u tim kobasicama nije razvio okus tipičan za proizvod, tj. da imaju drukčiji okus.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/40809

(1) SL L 343, 14.12.2012., str. 1.