Glavni cilj CPR-a ostaje isti kao i u CPD-u, a to je unaprijediti funkcioniranje jedinstvenog tržišta i poboljšati slobodno kretanje građevnih proizvoda u EU-u utvrđivanjem usklađenih uvjeta za stavljanje na tržište građevnih proizvoda.

Jednako tako, usklađenost zakonodavstva EU-a koje se primjenjuje na građevinski sektor, uključujući CPR, te povezani troškovi i koristi za sektor podliježu sektorskoj provjeri prikladnosti koja se planira u 2017. U pogledu gospodarskog učinka CPR-a pokrenuta je studija čiji se rezultati očekuju do ljeta 2016.

Ovim izvješćem nisu obuhvaćeni problemi koji su već uključeni u posebne studije, izvješća koja izrađuje Komisija i izvješća koja treba izraditi kasnije tijekom godine. To uključuje izvješće o opasnim tvarima iz 2014., izvješće o delegiranim ovlastima donesenim u 2015. i izvješće o financiranju Europske organizacije za tehničko ocjenjivanje (EOTA) koje treba biti završeno do 1. siječnja 2017.

To je potvrđeno presudom Suda Europske unije u predmetu C-100/13 u kojoj se navodi da se države članice trebaju suzdržati od utvrđivanja dodatnih zahtjeva. Primjenjivost ove presude u okviru CPR-a i njezin dalekosežni utjecaj na sve usklađene norme potvrđuju obvezujući karakter zajedničkog tehničkog jezika. Budući da se usklađeni sustav utvrđen u CPR-u ili u skladu s njim smatra sveobuhvatnim, to ne ostavlja prostora za ikakve druge sustave povezane sa stavljanjem na tržište građevnih proizvoda iz usklađenog područja. Zbog toga je Komisija od svih država članica zatražila da svoje nacionalne sustave usklade s tim načelima te pomno prati prilagodbe koje se provode.

Unatoč tome, nekoliko država članica nastavlja s uporabom nacionalnih oznaka u suprotnosti s načelima CPR-a. Nacionalni ex ante postupci ili provjere koji obuhvaćaju usklađeno područje nisu dopušteni. To vrijedi i za dobrovoljne oznake bez nacionalne konotacije jer se njima neprimjereno sprječava slobodno kretanje građevnih proizvoda s oznakom CE, primjerice kad su povezane sa strožim sustavom ocjenjivanja i provjere stalnosti svojstava proizvoda (AVCP) koji nameću građevinske inspekcije ili osiguravajuća društva ili kad su povezane s financijskim poticajima.

Kako bi informacijski sustav o svojstvima proizvoda utvrđen u CPR-u bio učinkovit, potrebna je ujednačena primjena. Stoga se pravila o usklađenim uvjetima za stavljanje na tržište građevnih proizvoda moraju utvrditi na razini EU-a, u CPR-u ili u skladu s njim. Kad bi javna tijela država članica usvojila svoje vlastite pristupe, to bi otežalo dosljednost i doprinijelo rascjepkanosti jedinstvenog tržišta.

Kako se CPR-om uvodi nova dokumentacija, postupci i obveze, u Uredbi je utvrđeno prijelazno razdoblje. CPR se u potpunosti primjenjuje od 1. srpnja 2013., odnosno manje od tri godine prije ovog izvješća. To je samo jedan od razloga zašto provedba nekih aspekata CPR-a još ne može biti u potpunosti procijenjena, što ovu procjenu čini djelomično preliminarnom.

Iako CPR nije doveo do opsežnih promjena općeg okvira za usklađene norme u tom području, dionici su nedavno zahtijevali brži i bolje usklađeni postupak normizacije, s normama koje bolje odgovaraju potrebama korisnika. Sveobuhvatni karakter usklađenih normi koje se temelje na CPR-u, potvrđen od strane Suda Europske unije u prethodno navedenom predmetu C-100/13, još uvijek zahtijeva prilagodbu niza normi. Osim toga, potrebno je dostaviti nove ili revidirane zahtjeve za normizaciju te riješiti sadašnje zaostatke u pogledu usklađenih normi koje još nisu navedene u SLEU-u. Sve se to može postići samo pojačanom suradnjom CEN-a, država članica, industrije, Komisije i odgovarajućih dionika, osobito putem Zajedničke inicijative o normizaciji.

Kako većina usklađenih normi potječe iz vremena CPD-a te kako su sve razvijene na temelju ovlaštenja za normizaciju izdanih prije 10 – 20 godina, neke od njih sada zahtijevaju reviziju u skladu s tehnološkim i tržišnim razvojem. Osim toga, do sada nisu temeljito prihvaćene sve posebne značajke CPR-a. Prijelaz s CPD-a na CPR zahtijevao je od dionika, europskih organizacija za normizaciju i nadležnih tijela država članica da nauče kako preuzeti nove značajke i prenijeti ih u usklađene norme. U pokretanju tog procesa došlo je do određenih kašnjenja te je prilagodba u tijeku.

Kako je primjena usklađenih normi obvezna za građevne proizvode i te norme imaju značajan utjecaj na tržište, posebno je potrebno da one budu visoke kvalitete. Postupci njihova donošenja moraju biti osmišljeni i primijenjeni imajući na umu taj cilj. Posebno je važno da su različite kategorije dionika pošteno i pravično zastupljene i da se poštuju pravila iz članka 3. stavka 3. i članka 27. CPR-a o utvrđivanju novih razreda ili graničnih razina svojstava. Postoji prostor za poboljšanje tih dvaju navedenih aspekata.

Jedna od posebnosti CPR-a jest da je njime predviđeno da je primjena usklađenih normi obvezna za proizvođače kada svoje građevne proizvode stavljaju na tržište i za nadležna tijela država članica kada utvrđuju zahtjeve za njihovu uporabu. To znači da se svi dionici mogu osloniti na utvrđena jedinstvena pravila i ne moraju u tu svrhu pribjegavati drugim (nacionalnim) instrumentima.

Za razliku od usklađenih normi razvijenih u skladu sa zakonodavstvom Unije o usklađivanju koje se u cijelosti temelji na novom zakonodavnom okviru, od usklađenih normi koje se temelje na CPR-u očekuje se da samo opišu metode i kriterije ocjenjivanja svojstava građevnih proizvoda u vezi s njihovim bitnim značajkama. Općenito, u njima nisu utvrđeni zahtjevi u pogledu samih svojstava proizvoda. To je posljedica prethodno opisane podjele ovlasti između EU-a i država članica.

U skladu s CPR-om glavni je izvor zajedničkog tehničkog jezika u ovom području 457 postojećih usklađenih normi navedenih u Službenom listu Europske unije (SLEU) i više od 2 000 njihovih pratećih normi. Procjenjuje se da je do sada usklađenim normama obuhvaćeno 75 do 80 % svih građevnih proizvoda. Većina tih normi postala je primjenjiva kratko nakon stupanja na snagu CPR-a, čime se djelomično može objasniti dojam nekih dionika da su na temelju CPR-a nastupile radikalne promjene.

Postignuti su ciljevi politike EOTA-e koji su utvrđeni u CPR-u i proizlaze iz iskustava i kritika u vezi s CPD-om: skratiti i pojednostavniti postupke, smanjiti troškove za proizvođače i učiniti te postupke transparentnijima. Kako bi se s izdavanja odobrenja proizvoda prešlo na puko ocjenjivanje njihovih svojstava, prvi je korak bio utvrditi skup načela koja su zatim pretvorena u posebne postupke za izradu i donošenje EAD-ova. Poštovanje tih načela bilo je dobro zahvaljujući većem sudjelovanju uključenih proizvođača i Komisije u tim postupcima.

Od studenoga 2011. većina je država članica imenovala TAB-ove putem elektroničkih alata Komisije, slijedeći stroge kriterije utvrđene CPR-om i na temelju njega. Zahtjeve za izdavanje europskih tehničkih ocjena (ETA-ovi) te time i pripremu nacrta EAD-ova uglavnom rješava ograničeni broj TAB-ova.

Međutim, prijelaz s CPD-a na CPR još nije dovršen. Približno 90 % europskih tehničkih ocjena izdanih u skladu s CPR-om još uvijek se temelji na Smjernicama za europska tehnička odobrenja (ETAG-ovi) koje se upotrebljavaju kao EAD-ovi. Načela za takvu praksu dogovorena su s EOTA-om i trebaju biti poštovana kako bi se preduhitrile bilo kakve komplikacije, posebno za uključene proizvođače. U tijeku je konverzija ETAG-ova u EAD-ove, počevši od onih najčešće upotrebljavanih. Europska tehnička odobrenja izdana na temelju CPD-a (do 30. lipnja 2013.) proizvođači mogu upotrebljavati kao ETA-ove do isteka njihove valjanosti (najviše pet godina, tj. potencijalno do 30. lipnja 2018.).

Promjena paradigme unutar TAB-ova s „odobrenja proizvoda” na „ocjenu svojstava” predstavlja glavni izazov za pravilnu primjenu odredaba CPR-a o izradi i donošenju EAD-ova. Nakon donošenja Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 1062/2013 o formatu europske tehničke ocjene za građevne proizvode, EOTA i Komisija usuglasile su načela kojima se uređuje izrada EAD-ova i razvile detaljne smjernice na temelju iskustava prikupljenih u tim procesima. Sve je to omogućilo prvu objavu upućivanja na EAD-ove u SLEU-u u srpnju 2015.

EOTA Komisiju nije obavijestila ni o kakvoj potrebi rješavanja neslaganja među TAB-ovima, kako je navedeno u članku 23. CPR-a. Međutim, to ne znači da takvih neslaganja nema, posebno u svjetlu kašnjenja u donošenju EAD-ova unutar EOTA-e.

Zaključno, članci 19., 20., 21. i 24. CPR-a djeluju u skladu s njihovim ciljevima. Praktični prelazak s CPD-a na CPR mogao je biti brži, a uspostavljeni postupci mogli su se dodatno uskladiti. Međutim, poboljšanja potrebna za brži i transparentniji dovršetak EAD-ova uglavnom se mogu provesti bez regulatornih prijedloga.

7.Prijavljena tijela i tijela koja podnose prijavu

Vjerodostojnost sustava utvrđenog CPR-om u velikoj mjeri ovisi o prijavljenim tijelima (NB-ovi) koja moraju ispuniti stroge zahtjeve u pogledu svoje tehničke stručnosti, nepristranosti i odgovornosti. Posebnu pažnju trebalo bi posvetiti njihovoj neovisnosti, kriteriju koji je naglašen tijekom postupka donošenja CPR-a. Tijela koja podnose prijavu, koja su imenovale države članice, odgovorna su za nacionalne postupke prijavljivanja i nadzora.

Aktivnosti Skupine prijavljenih tijela i njezinih podskupina unaprijeđene su jačom regulatornom podlogom u CPR-u. Takva je koordinacija nužna za osiguranje ujednačene primjene utvrđenih pravila kako bi se izbjegle povremene kritike zbog različitih praksi u tom području.

Ostvarena je veća pravna sigurnost i dosljednost nakon što je Prilog V. CPR-u izmijenjen Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 568/2014 od 18. veljače 2014. U toj je Uredbi pojašnjen stupanj uključenosti i uloga NB-ova u ocjenjivanju i provjeri stalnosti svojstava građevnih proizvoda. Zbog toga NB-ovi sada bolje razumiju svoje odgovornosti.

Prijelazom s CPD-a na CPR došlo je do promjene paradigme i za prijavljena tijela. Neka od njih još uvijek se trebaju prilagoditi kako bi u cijelosti obuhvatila napredak u smislu ciljanih aktivnosti certifikacije, uz ostala pojašnjenja njihovih zadaća. To utječe i na primjenu akreditacijskih normi u svrhu prijavljivanja.

Povratne informacije dobivene na temelju primjene odredaba CPR-a u tom području pokazuju da bi neka pravila mogla biti preciznija. Jednako tako, za te bi odredbe bilo korisno dodatno razmotriti treba li ih odmaknuti od načela novog pristupa.

8.Mikropoduzeća i pojednostavnjenje

Kako bi se osigurali jednaki uvjeti tržišnog natjecanja za SME-ove i mikropoduzeća, CPR-om su predviđena odstupanja od obveze sastavljanja DoP-a i pojednostavnjeni postupci za stavljanje građevnih proizvoda na tržište.

U sadašnjoj su fazi provedbe iskustva još uvijek ograničena na praktičnu primjenu tih mogućnosti, osim pravila o pojednostavljenim postupcima klasifikacije bez ispitivanja, dijeljenja i preuzimanja. Te se odredbe često upotrebljavaju kad je to primjenjivo.

Međutim, trenutačno ne postoje dokumentirani dokazi o primjeni drugih predmetnih mogućnosti. To bi moglo značiti da se očekivano smanjenje financijskog i administrativnog opterećenja za poduzeća nije ostvarilo. Razlozi koje dionici navode za to ograničeno prihvaćanje uključuju: