KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU I REVIZORSKOM SUDU

Konsolidirana godišnja računovodstvena dokumentacija Europske unije za financijsku godinu 2021.

(2022/C 399/01)

SADRŽAJ

PREDGOVOR 2

FINANCIJSKA POSTIGNUĆA GODINE 3

BILJEŠKA UZ KONSOLIDIRANU RAČUNOVODSTVENU DOKUMENTACIJU 31

KONSOLIDIRANI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI I OBJAŠNJENJA 32

BILANCA 33

IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU 34

IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU 35

IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA U NETO IMOVINI 37

BILJEŠKE UZ FINANCIJSKE IZVJEŠTAJE 38

IZVJEŠTAJI O IZVRŠENJU PRORAČUNA I OBJAŠNJENJA 146

POJMOVNIK 232

POPIS POKRATA 236

PREDGOVOR

Europa se u 2021. borila s pandemijom. Solidarnost je bila ključna za prevladavanje izazova bolesti COVID-19 te za ublažavanje njezinih gospodarskih i socijalnih posljedica. U okviru europskog proračuna mobilizirana su sva raspoloživa sredstva za pružanje potpore građanima, poduzećima i državama članicama kako bi Europa bila zelenija, digitalnija i otpornija te spremna za budućnost.

Europska unija pokrenula je namjenski instrument za oporavak NextGenerationEU kako bi poduprla oporavak Europe i prevladala trenutačne i buduće izazove. Zahvaljujući iznimnoj količini sredstava koja su od lipnja 2021. prikupljena na financijskim tržištima proračun Unije još se jednom pokazao kao važan Unijin alat za rješavanje kriznih situacija i pružanje jasne dodane vrijednosti građanima.

Osim toga, programom SURE (potpora radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji) i dalje se državama članicama pruža potpora kako bi se očuvali zaposlenost i radna mjesta pogođena pandemijom.

Povrh rješavanja krize brzim odgovorima i stalnim prilagodbama političkoj i financijskoj situaciji Europska unija održala je svoje obećanje i ispunila svoje ciljeve politike. Tako je na najbolji način iskoristila proračun za 2021. – prvi u sklopu trenutačnog višegodišnjeg financijskog okvira, s izvršenjem proračuna u iznosu od 268,3 milijarde EUR u preuzetim obvezama.

Zadovoljstvo mi je predstaviti godišnju računovodstvenu dokumentaciju Europske unije za 2021., koja sadržava sveobuhvatan pregled financija Unije i izvršenja njezina proračuna za prošlu godinu, uključujući informacije o nepredviđenim, financijskim i drugim obvezama Unije. Konsolidirana godišnja računovodstvena dokumentacija Europske unije sastavni je dio Komisijina paketa integriranog financijskog izvještavanja i izvještavanja o odgovornosti i bitan je dio našeg vrlo naprednog sustava fiskalne transparentnosti i odgovornosti.

Johannes HAHN Povjerenik za proračun i ljudske resurse

FINANCIJSKA POSTIGNUĆA GODINE

Cilj je ovog odjeljka s financijskim postignućima, koji je sastavljen na načelima iz IPSASB-ove Smjernice za preporučenu praksu (RPG) br. 2 „Rasprava o financijskim izvještajima i njihova analiza”, olakšati čitateljima razumijevanje operativnih, financijskih i investicijskih aktivnosti Unije koje se odražavaju u raznim elementima konsolidiranih financijskih izvještaja Unije. Informacije iz ovog odjeljka nisu revidirane Treba napomenuti da zbog zaokruživanja iznosa na milijune eura neki financijski podaci u tablicama u nastavku možda ne daju točan zbroj.

SADRŽAJ

1. KLJUČNI PODACI I NAJVAŽNIJA POSTIGNUĆA GODINE 4

2. VIŠEGODIŠNJI FINANCIJSKI OKVIR ZA RAZDOBLJE 2021.–2027. I INSTRUMENT NextGenerationEU 6

2.1. VFO za razdoblje 2021.–2027. i instrument NextGenerationEU – ključni podaci 6

2.2. NextGenerationEU – pregled 7

2.3. Financijsko stanje NGEU-a na dan 31. prosinca 2021. 8

3. SAŽETAK IZVRŠENJA PRORAČUNA 13

3.1. Prihodi 13

3.2. Rashodi 15

4. FINANCIJSKI INSTRUMENTI I PRORAČUNSKA JAMSTVA 16

4.1. Financijski instrumenti koji se financiraju iz proračuna EU-a 16

4.2. Proračunska jamstva: financijska imovina koja se drži u jamstvenim fondovima 17

4.3. Dani zajmovi i povezani uzeti zajmovi za programe financijske pomoći 17

4.4. Nepredviđene proračunske obveze za programe financijske pomoći 21

5. ANALIZA FINANCIJSKIH IZVJEŠTAJA 21

5.1. PRIHODI 21

5.2. RASHODI 23

5.3. IMOVINA 23

5.4. OBVEZE 26

6. POLITIČKI I FINANCIJSKI OKVIR I ODGOVORNOST EU-a TE NJEGOVO UPRAVLJANJE 27

6.1. POLITIČKI I FINANCIJSKI OKVIR 27

6.2. UPRAVLJANJE I ODGOVORNOST 29

1. KLJUČNI PODACI I NAJVAŽNIJA POSTIGNUĆA GODINE

Konsolidirani financijski izvještaji

Konsolidirani financijski izvještaji Unije obuhvaćaju više od 50 subjekata (uključujući Europski parlament, Vijeće, Komisiju i agencije Unije) i sastavljaju se u skladu s najvišim dostupnim standardima, Međunarodnim računovodstvenim standardima za javni sektor (MRSJS).

Godina 2021., koja je bila prva godina Unijina VFO-a za razdoblje 2021.–2027., bila je iznimna u mnogim aspektima. Kao što se može vidjeti u bilanci u nastavku te kako je detaljnije navedeno u analizi financijskih izvještaja (odjeljak 5.), na konsolidirane financijske izvještaje Unije za 2021. osobito je utjecalo uspješno pokretanje instrumenta NextGenerationEU u 2021. (71,6 milijardi EUR isplaćeno državama članicama) te dodatno uzimanje i davanje zajmova u okviru instrumenta SURE (50 milijardi EUR):

u milijardama EUR 2021. 2020. IMOVINA Financijska imovina 188,6 113,1 Pretfinanciranje 93,4 62,7 Potraživanja 72,4 74,5 Novac i novčani ekvivalenti 44,9 16,7 Nekretnine, postrojenja i oprema i druga imovina 14,7 13,0 Ukupno 414,1 280,0 OBVEZE Primanja nakon prestanka radnog odnosa 122,5 116,0 Financijske obveze 246,1 95,0 Obveze 46,4 32,4 Unaprijed obračunate obveze 78,1 64,6 Ostale obveze 3,3 5,4 Ukupno 496,4 313,5 NETO IMOVINA Pričuve 1,3 5,1 Iznosi koji će se zatražiti od država članica (83,6 ) (38,5 ) Ukupno (82,3 ) (33,4 ) ⇨ Vidjeti analizu financijskih izvještaja, odjeljak 5.

Uspješno pokretanje instrumenta NextGenerationEU

Isplate u okviru instrumenta NextGenerationEU – 71,6 milijardi EUR podijeljeno između:

⇨ Vidjeti financijsko stanje NGEU-a na dan 31. prosinca 2021., odjeljak 2.3 .

2. VIŠEGODIŠNJI FINANCIJSKI OKVIR ZA RAZDOBLJE 2021.–2027. I INSTRUMENT NextGenerationEU

2.1. VFO ZA RAZDOBLJE 2021.–2027. I INSTRUMENT NextGenerationEU – KLJUČNI PODACI

Dugoročni proračun Unije za razdoblje 2021.–2027., s instrumentom za oporavak NextGenerationEU („NGEU”), iznosi 2,018 bilijuna EUR u tekućim cijenama (1,8 bilijuna EUR u cijenama iz 2018.). Taj nezabilježen financijski odgovor na krizu pomoći će da se sanira gospodarska i socijalna šteta uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19 i podupre prelazak na zeleniju, digitalniju i održiviju Europu.

Paket se sastoji od dugoročnog proračuna, višegodišnjeg financijskog okvira („VFO”) za razdoblje 2021.–2027. vrijednog 1,211 bilijuna EUR u tekućim cijenama (1,074 bilijuna EUR u cijenama iz 2018.), u kombinaciji s privremenim instrumentom za oporavak, NGEU u iznosu do 806,9 milijardi EUR u tekućim cijenama (750 milijardi EUR u cijenama iz 2018.).

To je istinski moderniziran proračun:

— s više od 50 % ukupnog iznosa sljedećeg dugoročnog proračuna i NGEU-a podupirat će se modernizacija Europske unije putem istraživanja i inovacije, pravednu klimatsku i digitalnu tranziciju, pripravnost te mjere oporavka i otpornosti,

— 30 % proračuna Unije namijenjeno je za borbu protiv klimatskih promjena – što je najveći udio dosad najvećeg proračuna Unije,

— 20 % Mehanizma za oporavak i otpornost – koji čini 90 % NGEU-a – uložit će se u digitalnu transformaciju,

— u 2026. i 2027. zaustavljanju i smanjenju gubitka bioraznolikosti namijenjeno je 10 % godišnje potrošnje iz dugoročnog proračuna i

— novi i ojačani prioriteti po prvi put imaju najveći udio u okviru dugoročnog proračuna, 32 %.

Politički prioriteti na kojima se temelji VFO za razdoblje 2021.–2027.

Političke prioritete Komisije definira predsjednik ili predsjednica Komisije u svojim političkim smjernicama. Komisija na čelu s predsjednicom von der Leyen, koja je dužnost preuzela 1. prosinca 2019., ima šest glavnih ambicija:

ŠEST GLAVNIH AMBICIJA

Europski zeleni plan

— Težiti da Europa bude prvi klimatski neutralan kontinent

Europa spremna za digitalno doba

— Jačanje uloge građana novom generacijom tehnologija

Gospodarstvo u interesu građana

— Povećati socijalnu pravednost i blagostanje

Snažnija Europa u svijetu

— Europa koja uvijek traži više i jača jedinstveni europski oblik odgovornog globalnog vodstva

Promicanje europskog načina života

— Izgradnja Unije ravnopravnosti u kojoj svi imamo jednake mogućnosti

Novi poticaj europskoj demokraciji

— Unapređivati, štititi i jačati našu demokraciju

2.2. NextGenerationEU – PREGLED

S proračunom od 806,9 milijardi EUR NGEU je osmišljen za pružanje pomoći pri saniranju neposredne gospodarske i socijalne štete prouzročene pandemijom bolesti COVID-19, gradeći tako zeleniju, digitalniju, otporniju te trenutačnim i budućim izazovima bolje prilagođenu postpandemijsku Europu.

Dio sredstava, do 338,0 milijardi EUR, pruža se u obliku bespovratne potpore, odnosno bespovratnih sredstava. Drugi dio tih sredstava, do 385,8 milijardi EUR, upotrebljava se za zajmove koje Unija daje pojedinačnim državama članicama. Te će države članice početi otplaćivati te zajmove tek nakon što završi razdoblje trenutačnog VFO-a i otplaćivat će ih kroz dulje razdoblje, s obzirom na to da trenutačni zajmovi dospijevaju primjerice tek 2051. (vidjeti odjeljak 2.3.3.).

Osim toga, NGEU podupire nekoliko postojećih programa i politika EU-a, kako slijedi:

— kohezijska politika, u okviru Pomoći za oporavak za koheziju i europska područja (REACT-EU), kako bi se pomoglo u otklanjanju gospodarskih posljedica bolesti COVID-19 u prvim godinama oporavka,

— Fond za pravednu tranziciju, kako bi se zajamčilo da tranzicija prema klimatskoj neutralnosti odgovara svima,

— Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj, kako bi se pružila dodatna potpora poljoprivrednicima,

— InvestEU, za potporu ulaganjima naših poduzeća,

— Obzor Europa, kako bi se EU-u osigurali kapaciteti za financiranje izvrsnosti u istraživanju i

— RescEU, kako bi mehanizam EU-a za civilnu zaštitu mogao odgovoriti na hitne situacije velikih razmjera.

2.3. FINANCIJSKO STANJE NGEU-A NA DAN 31. PROSINCA 2021.

2.3.1. Pregled

Otkad je 15. lipnja 2021. započelo financiranje u okviru NGEU-a do kraja 2021. Komisija je prikupila 71 milijardu EUR u dugoročnom financiranju, uglavnom izdavanjem obveznica u sindiciranim transakcijama. Osim toga, Komisija je u prosincu 2021. imala 20 milijardi EUR u nepodmirenim kratkoročnim obveznicama EU-a. Do kraja 2021. Komisija je isplatila financijsku potporu u ukupnom iznosu od 71,6 milijardi EUR. Većina tog iznosa, 64,3 milijarde EUR, isplaćena je za 20 država članica na temelju Mehanizma za oporavak i otpornost (od čega 46,4 milijarde EUR u obliku bespovratne potpore i 18,0 milijardi EUR u obliku zajmova). Dodatne 7,2 milijarde EUR isplaćene su kao plaćanja VFO-a u okviru postojećih programa. Preostala sredstva u iznosu od 19,4 milijarde EUR drže se na bankovnom računu NGEU-a kod ESB-a i na računu Komisijine središnje riznice do isplate u proračun za programe VFO-a.

NGEU – Uzeti zajmovi i isplate na dan 31. prosinca 2021.

2.3.2. Uzeti zajmovi

Kako bi se ispunile potrebe za financiranjem NGEU-a, Komisija izdaje vrijednosne papire na međunarodnim tržištima kapitala. U diversificiranoj strategiji financiranja Komisija kombinira različite instrumente i tehnike financiranja s otvorenom i transparentnom komunikacijom sa sudionicima na tržištu.

Godišnja odluka o zaduživanju za 2021. (1) omogućila je Komisiji da izda najviše 125 milijardi EUR u dugoročnom financiranju i da njezin najveći nepodmireni iznos ne prelazi 60 milijardi EUR u kratkoročnom financiranju.

Dugoročno financiranje – Sindicirane transakcije i dražbe za obveznice EU-a

Od 31. prosinca 2021. Komisija se zadužila za 66,0 milijardi EUR kroz pet izdanja obveznica u okviru sindiciranih transakcija (uključujući jednu transakciju u dvije tranše) te za 5,0 milijardi EUR kroz dražbe za obveznice EU-a:

u milijardama EUR Transakcije dugoročnog financiranja (uključujući povećanja) Dospijeće Izdano/prikupljeno Ukupno otplaćeno na kraju godine Nepodmireno na kraju godine NGEU#1 4.7.2031. 20,0 0,0 20,0 NGEU#2a (uključujući povećanja) 6.7.2026. 11,5 0,0 11,5 NGEU#2b 6.7.2051. 6,0 0,0 6,0 NGEU#3 4.7.2041. 10,0 0,0 10,0 NGEU#4 (uključujući povećanja) 4.10.2028. 11,5 0,0 11,5 Zelena obveznica NGEU-a br. 1 4.2.2037. 12,0 0,0 12,0 Ukupno 71,0 0,0 71,0

Prvom sindiciranom transakcijom u lipnju 2021. prikupljeno je 20,0 milijardi EUR. Bilo je to najveće institucijsko izdanje obveznica u Europi, najveća institucijska transakcija u jednoj tranši i najveći iznos koji je EU ikad prikupio u jednoj transakciji.

Komisija je u listopadu 2021. izdala prvu zelenu obveznicu NGEU-a, čime je prikupila iznos od 12,0 milijardi EUR namijenjen isključivo za zelena i održiva ulaganja u cijeloj Uniji. Tim se izdanjem, koje je bilo najveće izdanje zelenih obveznica na svijetu, osigurala vidljivost za zelene politike koje se financiraju zelenim obveznicama i potpora europskom zelenom planu i zelenoj tranziciji. Izdavanje zelenih obveznica zahtijeva izvještavanje o konkretnoj upotrebi prihoda od zelenih obveznica i o učinku ulaganja financiranih zelenim obveznicama.

Kratkoročno financiranje – dražbe za kratkoročne obveznice EU-a

Na dan 31. prosinca 2021. nepodmireni iznos kratkoročnog financiranja, prikupljen dražbama kratkoročnih obveznica EU-a s dospijećem od tri ili šest mjeseci, iznosio je 20,0 milijardi EUR:

u milijardama EUR Dražbe za obveznice EU-a Nepodmireno na kraju godine Dospijeće od 3 mjeseca 8,5 Dospijeće od 6 mjeseci 11,5 Ukupno 20,0

Iako će, barem u početku, sindicirane transakcije ostati glavni dio programa izdavanja u okviru NGEU-a mogućnost brzog i jeftinog prikupljanja novca putem dražbi znatno povećava sposobnost Komisije da ispuni svoje potrebe za plaćanjima u okviru NGEU-a po najpovoljnijim uvjetima za proračun Unije i/ili države članice korisnice instrumenta.

Štoviše, kratkoročno financiranje 16 milijardi EUR osigurano je transakcijama na tržištu novca, a cijeli je iznos otplaćen na kraju godine.

2.3.3. Isplate

Do kraja 2021. Komisija je zaprimila 26 planova za oporavak i otpornost država članica, od čega je Vijeće pozitivno ocijenilo i zatim odobrilo 22 plana (Belgija, Hrvatska, Cipar, Češka, Danska, Njemačka, Grčka, Španjolska, Portugal, Francuska, Irska, Italija, Latvija, Luksemburg, Austrija, Slovačka, Litva, Malta, Slovenija, Rumunjska, Estonija i Finska). Četiri države članice (Bugarska, Mađarska, Poljska i Švedska) dostavile su planove čije je ocjenjivanje na kraju godine još bilo u tijeku. Čekalo se podnošenje još jednog dodatnog plana (Nizozemska). Ukupna financijska potpora odobrena na temelju 22 odobrena plana iznosila je 291,2 milijarde EUR bespovratne potpore (od čega se 195,4 milijarde EUR odnosilo na sporazume o financiranju potpisane do kraja godine) i 153,9 milijardi EUR financijske potpore u obliku zajmova (od čega su se 153,2 milijarde EUR odnosile na ugovore o zajmu potpisane do kraja godine).

Bespovratna potpora

Komisija je 2021. isplatila bespovratnu potporu u ukupnom iznosu od 46,4 milijarde EUR za 20 od 22 države članice koje su dostavile planove za oporavak i otpornost koji su odobreni. Od tog iznosa 36,4 milijarde EUR isplaćene su u obliku pretfinanciranja. Nakon što je Španjolska ispunila ključne etape, dodatnih 10 milijardi EUR isplaćeno je do kraja godine, uz poravnanje izvornog pretfinanciranja u iznosu od 1,5 milijardi EUR. Dodatno pretfinanciranje u iznosu od 0,3 milijarde EUR u pogledu bespovratne potpore Finskoj nije bilo isplaćeno do kraja godine. Irskoj je odobrena bespovratna potpora u iznosu od 1 milijarde EUR, no do kraja godine nije potpisan nijedan sporazum o financiranju.

u milijardama EUR Država članica Maksimalna bespovratna potpora (2) Ukupno potpisano na dan 31.12.2021. Proračunske Obveze u 2021. Ukupno isplaćeno 31.12.2021. Austrija 3,5 2,2 1,1 0,4 Belgija 5,9 3,6 1,8 0,8 Hrvatska 6,3 4,6 2,3 0,8 Cipar 1,0 0,8 0,4 0,1 Češka 7,0 3,5 1,8 0,9 Danska 1,6 1,3 0,6 0,2 Estonija 1,0 0,8 0,4 0,1 Finska 2,1 — (†) 0,8 — (†) Francuska 39,4 24,3 12,0 5,1 Njemačka 25,6 16,3 8,1 2,3 Grčka 17,8 13,5 6,7 2,3 Irska 1,0 — (‡) 0,5 — Italija 68,9 47,9 23,7 9,0 Latvija 1,8 1,6 0,8 0,2 Litva 2,2 2,1 1,0 0,3 Luksemburg 0,1 0,1 0,0 0,0 Malta 0,3 0,2 0,1 0,0 Portugal 13,9 9,8 4,8 1,8 Rumunjska 14,2 10,2 5,1 1,9 Slovačka 6,3 4,6 2,3 0,8 Slovenija 1,8 1,3 0,6 0,2 Španjolska 69,5 46,6 23,1 19,0 Odobreno 291,2 195,4 98,0 46,4 Bugarska 6,3 — — — Mađarska 7,2 — — — Nizozemska 6,0 — — — Poljska 23,9 — — — Švedska 3,3 — — — Još nije odobreno 46,6 — — — Ukupno 338,0 195,4 98,0 46,4

Zajmovi

Komisija je 2021. isplatila ukupno 18,0 milijardi EUR četirima državama članicama (Cipar, Grčka, Italija i Portugal) u obliku pretfinanciranja, što je jednako 13 % njihovih dodijeljenih sredstava za zajmove. Dodatno pretfinanciranje u iznosu od 1,9 milijardi EUR, koje se odnosi na financijsku potporu u obliku zajma Rumunjskoj, nije bilo isplaćeno do kraja godine. U slučaju Slovenije odobrena je financijska potpora u obliku zajma u iznosu od 0,7 milijardi EUR, no do kraja godine nije potpisan nijedan ugovor o zajmu:

u milijardama EUR Država članica Maksimalna financijska potpora u obliku zajma Ukupno potpisano na dan 31.12.2021. Ukupno isplaćeno na dan 31.12.2021. Ukupno otplaćeno na dan 31.12.2021. Ukupno nepodmireno na dan 31.12.2021. Cipar 0,2 0,2 0,0 — 0,0 Grčka 12,7 12,7 1,7 — 1,7 Italija 122,6 122,6 15,9 — 15,9 Portugal 2,7 2,7 0,4 — 0,4 Rumunjska 14,9 14,9 — (1) — — Slovenija 0,7 — (†) — — — Odobreno 153,9 153,2 18,0 — 18,0 Pričuva 231,9 — — — — Ukupno 385,8 153,2 18,0 — 18,0

Prema ugovorima o zajmu države članice godišnje će otplaćivati 5 % isplaćenih iznosa počevši deset godina nakon datuma isplate. Tako će Portugal, Grčka, Italija i Cipar početi otplaćivati zajmove od 2032., dok zajmovi dospijevaju 2051. Otplatni plan za nominalne nepodmirene iznose na kraju godine je kako slijedi:

u milijunima EUR Država članica Razdoblje otplate Godišnja otplata Ukupno otplata Cipar 2032.–2051. 1 26 Grčka 2032.–2051. 83 1 655 Italija 2032.–2051. 797 15 938 Portugal 2032.–2051. 18 351 Ukupno 899 17 970

Doprinos NGEU-a drugim programima u okviru proračuna EU-a

Na kraju 2021. Komisija je isplatila ukupno 7,2 milijarde EUR kao plaćanja za druge programe u okviru VFO-a, uglavnom u odnosu na Pomoć za oporavak za koheziju i europska područja (REACT-EU) kojom se financiraju Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) i Europski socijalni fond (ESF):

u milijardama EUR Program VFO-a Ukupno odobreno Doprinosi VFO-a Proračunske Obveze u 2021. Ukupno isplaćeno na dan 31.12.2021. REACT-EU 50,6 39,5 7,0 — od čega za EFRR 31,5 24,0 4,9 — od čega za ESF 19,2 15,4 2,1 Fond za pravednu tranziciju 10,9 0,0 0,0 Ruralni razvoj (EPFRR) 8,1 2,4 0,1 InvestEU 6,1 1,7 0,2 Obzor Europa 5,4 1,8 0,0 RescEU 2,1 0,1 0,0 Ukupno 83,1 45,5 7,2

2.3.4. Likvidnost

Zajmovi se u okviru NGEU-a ne daju na temelju strogog načela naizmjeničnosti drugih instrumenata financijske pomoći. Umjesto toga za NGEU je razvijena diversificirana i objedinjena strategija financiranja za koju je bilo potrebno učinkovito upravljanje likvidnošću. Upravljanjem likvidnošću NGEU-a nastoji se osigurati da iznosi koji se drže na bankovnom računu NGEU-a budu dostatni za ispunjavanje svih predstojećih potreba za isplatama te za održavanje utvrđene sigurnosne pričuve uz istodobno izbjegavanje eventualnih viškova. Komisija je za potrebe upravljanja likvidnošću razvila informatički alat koji omogućuje dnevno praćenje računa NGEU-a. Na kraju 2021. ukupna sredstva na izvanproračunskom računu NGEU-a iznosila su 18,0 milijardi EUR. Usto, sredstva u iznosu od 1,4 milijarde EUR držala su se na računu Komisijine središnje riznice do isplate u proračun za programe VFO-a.

3. SAŽETAK IZVRŠENJA PRORAČUNA

3.1. PRIHODI

U početnom donesenom proračunu EU-a, koji je predsjednik Europskog parlamenta potpisao 18. prosinca 2020., odobrena sredstva za plaćanje 2021. iznosila su ukupno 166 060 milijuna EUR, dok je iznos koji se financira vlastitim sredstvima iznosio ukupno 156 867 milijuna EUR. Procjene prihoda i rashoda u početnom proračunu obično se prilagođavaju tijekom proračunske godine izmjenama proračuna. Zahvaljujući prilagodbama vlastitih sredstava na temelju BND-a proračunski prihodi točno odgovaraju proračunskim rashodima. Time se poštuje načelo proračunske ravnoteže, a iznosi proračunskih prihoda i rashoda (odobrena sredstva za plaćanje) jednaki su.

U 2021. doneseno je šest izmjena proračuna. Uzmu li se one u obzir, prihodi iz donesenog konačnog proračuna za 2021. iznosili su 168 011 milijuna EUR, dok je dio koji se financira vlastitim sredstvima iznosio 156 993 milijuna EUR. Doprinos država članica 2021. bio je stabilan. Povećanje odobrenih sredstava za plaćanje (1 950 milijuna EUR) uglavnom se financiralo viškovima iz prethodne godine.

Prihodi dolaze iz šest izvora (naslovi):

Naslov 1.: Vlastita sredstva

Prikupljeni iznos tradicionalnih vlastitih sredstava (158 632 milijuna EUR) bio je 1,0 % viši od iznosa predviđenih proračunom (156 993 milijuna EUR). To je uglavnom bio rezultat većeg naplaćenog iznosa nego što se očekivalo u posljednja dva mjeseca u godini.

Konačna plaćanja država članica na temelju PDV-a, BND-a i plastičnog otpada otprilike odgovaraju konačnoj proračunskoj procjeni. Do razlika između predviđenih iznosa i stvarno plaćenih iznosa došlo je zbog razlika između tečaja eura primijenjenog u proračunske svrhe i tečaja koji je vrijedio u vrijeme kad su države članice izvan europodručja stvarno izvršile svoja plaćanja.

Naslov 2.: Viškovi, salda i usklađenja

Višak iz prethodne financijske godine iznosio je 1 769 milijuna EUR. Taj je iznos predviđen u proračunu za 2021. izmjenama proračuna, a u skladu s tim smanjen je doprinos država članica od vlastitih sredstava.

Pravila o saldima PDV-a i BND-a utvrđena su člankom 10.b Uredbe o stavljanju na raspolaganje vlastitih sredstava (Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 609/2014 (3)). U skladu s tim pravilima ukupni zbroj salda izračunava se kako bi učinak na proračun EU-a bio nula („sustav netiranja”), a taj postupak ne podrazumijeva izmjene proračuna. Komisija stoga izravno zahtijeva od država članica da uplate neto iznose.

Naslov 3.: Administrativni prihodi

Ovaj naslov obuhvaća prihode od poreza i doprinosa na naknade osoblja u iznosu od 2 230 milijuna EUR.

Naslov 4.: Financijski prihodi, zatezne kamate i novčane kazne

U okviru naslova 4. razlika između iznosa predviđenog proračunom (515 milijuna EUR) i realizacije (1 633 milijuna EUR) uglavnom se odnosi na novčane kazne u području tržišnog natjecanja.

Naslov 5.: Proračunska jamstva, operacije uzimanja i davanja zajmova

Ovaj se naslov znatno povećao s pojavom NGEU-a. Sredstva NGEU-a u okviru ovog naslova namjenski su prihodi. Naslov 5. obuhvaća prihode povezane s jamstvima i kamatama te s otplatom odobrenih zajmova. Njime se isto tako usmjeravaju sredstva (za bespovratnu potporu NGEU-a u okviru mehanizma za oporavak i otpornost te za jačanje programa VFO-a) iz namjenskih prihoda koje države članice dobivaju u okviru Europskog instrumenta za oporavak (EURI). Za sveobuhvatni pregled NGEU-a vidjeti Financijska postignuća godine, odjeljke 2.2. i 2.3.

Naslov 6.: Prihodi, doprinosi i povrati koji se odnose na politike Unije

Ovaj se naslov uglavnom odnosi na prihode od financijskih ispravaka povezanih sa strukturnim i poljoprivrednim fondovima (ESIF, EEFJP i EPFRR). Obuhvaća i sudjelovanje trećih zemalja u istraživačkim programima, poravnavanja računa poljoprivrednih fondova te drugih doprinosa i povrata programima/aktivnostima EU-a. Bitan dio tog ukupnog iznosa sastoji se od namjenskih prihoda, zbog kojih se povećava broj unosa dodatnih odobrenih sredstava na strani rashoda.

Ukupni proračunski prihodi za 2021. iznosili su 239 596 milijuna EUR

3.2. RASHODI

3.2.1. Izvršenje proračuna

U 2021., prvoj godini novog VFO-a za razdoblje 2021.–2027., doneseni konačni proračun obuhvaćao je 166,8 milijardi EUR odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i 168,0 milijardi EUR odobrenih sredstava za plaćanje. NGEU je ojačao ključne programe s pomoću dodatnih 421,1 milijardom EUR odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i 55,5 milijardi EUR odobrenih sredstava za plaćanje, koja su predviđena u proračunu Unije kao vanjski namjenski prihodi (4).

Na izvršenje proračuna za 2021. znatno su utjecala kašnjenja pri donošenju novih pravnih osnova i novih pravila za strukturne fondove. Većina sredstava za preuzimanje obveza za strukturne fondove (čija neto vrijednost iznosi 49 milijardi EUR), odobrenih u 2021., reprogramirana je za razdoblje 2022.–2025. u skladu s člankom 7. Uredbe o VFO-u. U slučajevima koji su dopušteni Financijskom uredbom i/ili novim pravnim osnovama neiskorištena odobrena sredstva prenesena su u 2022.: 4,1 milijarda EUR odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i 4,2 milijarde EUR odobrenih sredstava za plaćanje. Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa (NDICI – Globalna Europa) 2021. po prvi je put iskoristio mogućnost da se neiskorištena odobrena proračunska sredstva prenesu u sljedeću godinu (5), (6). Slične se odredbe odnose i primjenjivale su se na pričuvu za prilagodbu Brexitu te na pričuvu za solidarnost i pomoć u nuždi.

U 2021. izvršene su ukupne preuzete obveze u ukupnom iznosu od 268,3 milijarde EUR:

— 113,4 milijarde EUR iz konačnog donesenog proračuna,

— 0,6 milijardi EUR iz odobrenih sredstava prenesenih iz 2020.,

— 154,3 milijarde EUR iz odobrenih sredstava iz namjenskih prihoda — od čega 143,5 milijardi EUR iz NGEU-a.

Ukupna plaćanja izvršena u 2021. iznosila su 228,0 milijardi EUR:

— 163,6 milijardi EUR iz konačnog donesenog proračuna,

— 1,8 milijardi EUR iz odobrenih sredstava prenesenih iz 2020.,

— 62,6 milijardi EUR iz odobrenih sredstava iz namjenskih prihoda — od čega 53,6 milijardi EUR iz NGEU-a.

Ukupno izvršenje preuzetih obveza u 2021. po ciljevima politike EU-a

Stopa izvršenja u 2021. svih vrsta odobrenih sredstava (proračun, prijenosi iz prethodne godine i namjenski prihodi) iznosila je 44 % za obveze i 92 % za plaćanja. Stope izvršenja u 2021. bez namjenskih prihoda ukazuju na 68 % za odobrena sredstva za preuzimanje obveza i 97 % za odobrena sredstva za plaćanje. Važan udio plaćanja izvršenih u 2021. odnosio se na zaključenje VFO-a za razdoblje 2014.–2020.

Ako bi se dodatno uzeli u obzir prijenosi i obveze u okviru podijeljenog upravljanja reprogramirane u skladu s člankom 7. Uredbe o VFO-u, ostvarena razina izvršenja izglasanog proračuna bila bi gotovo 100 % za odobrena sredstva za preuzete obveze i za odobrena sredstva za plaćanje.

Ostvarena je razina izvršenja odobrenih sredstava NGEU-a od 34 % za ukupna odobrena sredstva za preuzimanje obveza i 97 % za ukupna odobrena sredstva za plaćanje predviđena proračunom Unije. Iznos preuzetih obveza NGEU-a činio je 87 % odobrenog iznosa (7) za preuzimanje obveza u 2021., koji je iznosio 164,6 milijardi EUR.

3.2.2. Nepodmirene obveze

Na kraju 2021. nepodmirene obveze (koje se obično nazivaju RAL – Reste à liquider) odnosno iznosi preuzetih obveza koji još nisu plaćeni, iznosile su 341,6 milijardi EUR. Nepodmirene obveze povećale su se u odnosu na 2020. (za 38,4 milijarde EUR), no to je povećanje bilo manje od planiranog jer je većina obveza za programe u okviru podijeljenog upravljanja (čija neto vrijednost iznosi 49 milijardi EUR) planiranih za 2021. odgođena za 2022. i sljedeće godine, u skladu s člankom 7. Uredbe o VFO-u. Reprogramiranje provedbe podijeljenog upravljanja pridonijet će daljnjem povećanju RAL-a u narednim godinama.

Glavni pokretač povećanja RAL-a u 2021. bio je početak provedbe NGEU-a (bespovratni dio) – čiji je doprinos ukupnom RAL-u na kraju 2021. iznosio 89,9 milijardi EUR (26 %). Namjenski prihodi NGEU-a dovest će do povećanja RAL-a u narednim godinama, s obzirom na to da će sve obveze biti evidentirane do 31. prosinca 2023. i plaćene do 31. prosinca 2026., u skladu s člankom 3. stavcima 4. i 9. Uredbe o uspostavi instrumenta EURI (8).

3.2.3. Proračunski rezultat

Proračunski rezultat (višak) povećao se s 1,8 milijardi EUR u 2020. na 3,2 milijarde EUR u 2021. zahvaljujući prihodu od carinskih pristojbi i novčanih kazni.

4. FINANCIJSKI INSTRUMENTI I PRORAČUNSKA JAMSTVA

4.1. FINANCIJSKI INSTRUMENTI KOJI SE FINANCIRAJU IZ PRORAČUNA EU-A

Financijski instrumenti koji se financiraju iz proračuna EU-a imaju oblik jamstvenih instrumenata, vlasničkih instrumenata i dužničkih instrumenata. U okviru VFO-a za razdoblje 2021.–2027. očekuje se povećano korištenje proračunskih jamstava u odnosu na korištenje financijskih instrumenata koji se u potpunosti financiraju ili za koje se izdvajaju rezervacije iz proračuna EU-a. Konkretno, u okviru programa InvestEU 26,2 milijarde EUR uz jamstvo EU-a dodijelit će se Grupi EIB-a i drugim financijskim institucijama za potporu raznim ciljevima politika Unije operacijama financiranja i ulaganja. Osnovna ideja na kojoj se temelji ovaj pristup, za razliku od tradicionalnog načina izvršenja proračuna davanjem bespovratnih sredstava i subvencija, jest da krajnji korisnik zbog učinka poluge za svaki potrošeni euro iz proračuna koji se financira financijskim instrumentima dobiva više od 1 EUR financijske potpore.

U skladu s ovim načinom izvršenja proračuna sredstva su već isplaćena na fiducijarne račune kojima upravljaju subjekti kojima je povjereno njihovo upravljanje i dostupna su (u obliku novca i novčanih ekvivalenata i dužničkih vrijednosnih papira) za pokrivanje budućih aktivacija jamstava ili su uložena u vlasničke instrumente. Važnost i količina financijskih instrumenata koji se financiraju iz proračuna EU-a u okviru izravnog i neizravnog upravljanja povećavaju se zadnjih godina.

4.2. PRORAČUNSKA JAMSTVA: FINANCIJSKA IMOVINA KOJA SE DRŽI U JAMSTVENIM FONDOVIMA

U skladu s ovim načinom izvršenja proračuna EU pruža jamstva drugim ugovornim stranama za koje se samo djelomično izdvajaju rezervacije iz jamstvenih fondova koje je Komisija osnovala, čime nastaju nepredviđene obveze za proračun EU-a, ako izdvojene rezervacije nisu dovoljne za pokriće aktivacije jamstva. EU je Grupi EIB-a dao jamstva za zajmove odobrene izvan EU-a (tzv. mandat za vanjsko kreditiranje EIB-a) te za operacije s dužničkim i vlasničkim instrumentima pokrivene jamstvom EFSU-a te je Grupi EIB-a i drugim financijskim institucijama dao jamstva za operacije pokrivene jamstvom EFOR-a i jamstvom za vanjsko djelovanje instrumenta NDICI.

Od 2021. rezervacije u okviru jamstvenih fondova drže se u zajedničkom fondu za rezervacije. Zajednički fond za rezervacije uspostavljen je na temelju Financijske uredbe (9) kako bi se u njemu držale rezervacije (tj. sredstva koja se drže) za pokrivanje financijskih obveza koje proizlaze iz financijskih instrumenata, proračunskih jamstava i zajmova za financijsku pomoć nakon stupanja na snagu VFO-a za razdoblje 2021.–2027. Uključuje i određenu imovinu u okviru rezervacija za pokriće financijskih obveza iz prethodnih VFO-a.

Zajednički fond za rezervacije osnovan je i funkcionira kao jedinstven portfelj, u kojem se trenutačno kombiniraju rezervacije za različita proračunska jamstva i programe financijske pomoći EU-a. Sredstva zajedničkog fonda za rezervacije raspodjeljuju se u odjeljke kako bi se mogli pratiti iznosi povezani s raznim instrumentima koji pridonose tom fondu (proračunska jamstva i programi financijske pomoći).

Nakon stupanja na snagu VFO-a za razdoblje 2021.–2027. neto imovina jamstvenog fonda EFSU-a prenesena je u zajednički fond za rezervacije s datumom 1. siječnja 2021. Tijekom 2021. neto imovina jamstvenog fonda EFOR-a i Jamstvenog fonda za vanjska djelovanja prenesena je u zajednički fond za rezervacije.

Na dan 31. prosinca 2021. Komisija je držala financijsku imovinu u zajedničkom fondu za rezervacije za sljedeće odjeljke:

— jamstveni fond za vanjska djelovanja – 2,7 milijardi EUR,

— jamstveni fond EFSU-a – 8,5 milijardi EUR,

— jamstveni fond EFOR-a – 0,8 milijardi EUR i

— jamstveni fond InvestEU-a – 0,3 milijarde EUR.

Osim toga, 92 milijuna EUR drži se u riznici Komisije kao sigurnosna pričuva za likvidnost za pokrivanje hitnih aktivacija jamstava.

4.3. DANI ZAJMOVI I POVEZANI UZETI ZAJMOVI ZA PROGRAME FINANCIJSKE POMOĆI

Aktivnosti uzimanja i davanja zajmova EU-a za financijsku pomoć nisu proračunske operacije. Općenito te s iznimkom NGEU-a, uzeti zajmovi pozajmljuju se zemlji korisnici u obliku naizmjeničnog zajma, tj. s istim kuponom, rokom dospijeća i iznosom. Ne dovodeći u pitanje metodu naizmjeničnosti, servisiranje duga instrumenata financiranja pravna je obveza EU-a kojom se jamči da se sva plaćanja izvršavaju pravovremeno i u cijelosti. Komisija je uvela postupke kojima se jamči oplata uzetih zajmova čak i u slučaju neotplaćivanja danog zajma.

Na temelju odluka Europskog parlamenta i Vijeća Komisija pruža financijsku pomoć državama članicama i trećim zemljama u obliku bilateralnih zajmova koji se financiraju kapitalom s tržišta kapitala i za koje se daje jamstvo iz proračuna EU-a. Komisija je 2021., djelujući u ime EU-a, vodila pet glavnih programa u okviru kojih je mogla odobravati zajmove:

— pomoć platnim bilancama (BOP),

— pomoć Mehanizmu za europsku financijsku stabilnost (MEFS),

— makrofinancijska pomoć (MFP),

— pomoć iz instrumenta SURE i

— NGEU – za dodatne informacije o NGEU-u vidjeti odjeljak 2.

Na dan 31. prosinca 2021. nominalni iznos zajmova odobrenih za financijsku pomoć, s iznimkom NGEU-a (vidjeti odjeljak 2.) bio je:

u milijardama EUR Ukupni odobreni iznos Ukupno isplaćeno na kraju godine Ukupno otplaćeno na kraju godine Nepodmireno na kraju godine SURE Belgija 8,2 8,2 — 8,2 Bugarska 0,5 0,5 — 0,5 Hrvatska 1,0 1,0 — 1,0 Cipar 0,6 0,6 — 0,6 Češka 2,0 2,0 — 2,0 Estonija 0,2 0,2 — 0,2 Grčka 5,3 5,3 — 5,3 Mađarska 0,5 0,5 — 0,5 Irska 2,5 2,5 — 2,5 Italija 27,4 27,4 — 27,4 Latvija 0,3 0,3 — 0,3 Litva 1,0 1,0 — 1,0 Malta 0,4 0,4 — 0,4 Poljska 11,2 8,2 — 8,2 Portugal 5,9 5,4 — 5,4 Rumunjska 4,1 3,0 — 3,0 Slovačka 0,6 0,6 — 0,6 Slovenija 1,1 1,1 — 1,1 Španjolska 21,3 21,3 — 21,3 94,3 89,6 — 89,6 MEFS Irska 22,5 22,5 — 22,5 Portugal 24,3 24,3 — 24,3 46,8 46,8 — 46,8 MFP Ukrajina 5,0 5,0 (0,6 ) 4,4 Tunis 1,4 1,1 — 1,1 Jordan 1,1 0,9 — 0,9 Ostalo 1,5 1,2 (0,2 ) 1,0 9,0 8,2 (0,8 ) 7,4 BOP Latvija 2,9 2,9 (2,7 ) 0,2 2,9 2,9 (2,7 ) 0,2 Ukupno 153,0 147,5 (3,5 ) 144,0

Otplatni plan za nepodmirene iznose na kraju godine je kako slijedi:

u milijardama EUR SURE MEFS MFP BOP UKUPNO 2022. — 2,7 — — 2,7 2023. — 3,5 0,1 — 3,6 2024. — 2,6 0,6 — 3,2 2025. 8,0 2,4 — 0,2 10,6 2026. 8,0 4,0 0,1 12,1 2027. — 3,0 0,2 3,2 2028. 10,0 2,3 0,2 12,5 2029. 8,1 1,4 0,9 10,4 2030. 10,0 — 0,1 10,1 2031. — 7,3 1,2 8,5 2032. — 3,0 0,1 3,1 2033. — 2,1 0,5 2,6 2034. — — 0,1 0,1 2035. 8,5 2,0 2,0 12,5 2036. 9,0 5,7 1,3 16,0 2037. — — — — 2038. — 1,8 — 1,8 2039. — 2040. 7,0 — — 7,0 2041. — 2042. — 3,0 — 3,0 2043. — 2044. — 2045. — 2046. 5,0 5,0 2047. 6,0 6,0 2048. — 2049. — 2050. 10,0 — 10,0 2051. — — Ukupno 89,6 46,8 7,4 0,2 144,0

SURE

Instrument SURE uspostavljen je 2020. radi pružanja financijske pomoći državama članicama koje na svojem državnom području imaju ili im prijete ozbiljne ekonomske poteškoće uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19. Instrumentom se dopunjuju nacionalne mjere koje poduzimaju pogođene države članice. Maksimalni iznos pomoći ne prelazi 100 milijardi EUR za sve države članice.

Države članice su na kraju 2021. potpisale sporazume o kreditnoj liniji u iznosu od 94,3 milijarde EUR, a od tog je iznosa do kraja 2021. isplaćeno 89,6 milijardi EUR. Novi zajmovi isplaćeni 2021. iznosili su 50,1 milijardu EUR. Rok dospijeća zajmova kreće se od 5, 10, 15, 20 do 30 godina.

Mehanizam za europsku financijsku stabilnost (MEFS)

MEFS je osnovan radi pružanja financijske pomoći svim državama članicama koje imaju ili kojima prijete ozbiljne ekonomske i financijske poteškoće zbog izvanrednih okolnosti koje su izvan njihove kontrole. U razdoblju od 2011. do 2014. MEFS se koristio za pružanje financijske pomoći Irskoj i Portugalu pod uvjetom da provedu reforme. Završila je provedba tog programa i stoga se ne mogu odobriti dodatni zajmovi iako se on može i dalje koristiti za posebne aktivnosti, primjerice produženje roka dospijeća zajmova odobrenih Irskoj i Portugalu i davanje zajmova za premošćivanje. U 2021. rok dospijeća za iznos od 9,8 milijardi EUR, koji je dospijevao tijekom godine, produljen je do 2036. (3 milijarde EUR za Irsku i 1,8 milijardi EUR za Portugal) te do 2031. (5 milijardi EUR za Portugal).

Iznos dodijeljen Portugalu smanjen je s 26 milijardi EUR na 24,3 milijarde EUR jer je iznos od 1,7 milijardi EUR istekao i daljnje isplate nisu bile moguće. U prosincu 2021. Portugal je zatražio produljenje dospijeća za 2,2 milijarde EUR od ukupnog iznosa zajma od 2,7 milijardi EUR s rokom dospijeća u travnju 2022. U veljači 2022. Komisija se zadužila za 2,2 milijarde EUR kako bi obnovila zajam, čiji je rok dospijeća produljen za četiri i pol godine.

MFP

Program MFP-a oblik je financijske pomoći koju EU pruža partnerskim zemljama izvan EU-a koje imaju poteškoća s platnim bilancama (uključujući nepodmireni iznos od 4,4 milijarde EUR za Ukrajinu). Ona se pruža u obliku srednjoročnih/dugoročnih zajmova ili bespovratnih sredstava ili kombinacije zajmova i bespovratnih sredstava i dostupna je samo onim zemljama koje primaju pomoć u okviru programa Međunarodnog monetarnog fonda (MMF).

Komisija je u 2020. donijela prijedlog paketa od tri milijarde EUR makrofinancijske pomoći za ograničavanje gospodarskih posljedica pandemije koronavirusa u deset partnera u procesu proširenja i partnera u susjedstvu. Europski parlament i Vijeće donijeli su odluku 25. svibnja 2020. U skladu s tom odlukom Komisija je 2021. isplatila 10 novih zajmova ukupne nominalne vrijednosti od 1,7 milijardi EUR za devet korisnika MFP-a. Rok dospijeća novih zajmova varira od 10 do 15 godina.

Pomoć platnim bilancama

Pomoć platnim bilancama je program pomoći namijenjen državama članicama izvan europodručja koje imaju ili kojima prijete poteškoće u vezi s njihovim platnim bilancama. Pomoć platnim bilancama pruža se u obliku srednjoročnih zajmova koji su uvjetovani provedbom politika za rješavanje temeljnih ekonomskih problema. U pravilu, EU pomoć platnim bilancama pruža u suradnji s MMF-om i drugim međunarodnim institucijama ili zemljama.

Iznos koji je u okviru pomoći platnim bilancama dodijeljen Latviji smanjen je s 3,1 milijarde EUR na 2,9 milijardi EUR jer je raspoloživ iznos od 0,2 milijarde EUR istekao i daljnje isplate nisu bile moguće. U 2021. nije bilo novih operacija ni otplate zajmova.

4.4. NEPREDVIĐENE PRORAČUNSKE OBVEZE ZA PROGRAME FINANCIJSKE POMOĆI

Uzeti zajmovi EU-a jesu izravne i bezuvjetne obveze EU-a za koje jamče države članice (nepredviđene proračunske obveze). Uzeti zajmovi za financiranje zajmova koji se daju zemljama izvan EU-a pokrivene su sredstvima Jamstvenog fonda za vanjska djelovanja. Ako država članica ne ispuni obvezu, dug se servisira, ako je moguće, iz raspoloživih sredstava riznice Komisije. Ako to nije moguće, Komisija potrebna sredstva povlači od država članica. Na temelju propisa EU-a o vlastitim sredstvima (članak 14. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 609/2014), države članice imaju pravnu obvezu staviti na raspolaganje dovoljna sredstva za ispunjenje obveza EU-a. Tako su ulagači izloženi samo kreditnom riziku EU-a, a ne riziku korisnika zajma. Zahvaljujući „naizmjeničnim” zajmovima za proračun EU-a ne postoji kamatni ili tečajni rizik.

Zajmovi odobreni državama članicama u okviru instrumenta SURE temelje se na sustavu dobrovoljnih jamstava država članica u iznosu do 25 % maksimalnog iznosa financijske pomoći. Doprinos svake države članice ukupnom iznosu jamstva odgovara njezinu relativnom udjelu u ukupnom bruto nacionalnom dohotku (BND) Europske unije na temelju proračuna EU-a za 2020.

Na temelju odluka Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije za program svake zemlje određuje se cjelokupni odobreni iznos, broj obroka za isplatu i najdulji (prosječni) rok dospijeća paketa zajmova. Zatim se Komisija i dotična država članica dogovaraju o parametrima zajma/financiranja, osobito o roku dospijeća obroka. Osim toga, svi obroci isplate zajma osim prvog ovise o poštovanju dogovorenih uvjeta, u kontekstu zajedničke financijske potpore EU-a i MMF-a, što također utječe na rokove operacija financiranja. To znači da rokovi i dospijeće danih sredstava ovise o povezanoj EU-voj aktivnosti kreditiranja. Financiranje se iskazuje isključivo u eurima s rokom dospijeća od 3 do 30 godina.

5. ANALIZA FINANCIJSKIH IZVJEŠTAJA

5.1. PRIHODI

Konsolidirani prihodi EU-a uključuju iznose koji se odnose na razmjenske i nerazmjenske transakcije, s tim da su potonje najznačajnije. Petogodišnje kretanje glavnih kategorija prihoda od nerazmjenskih transakcija (koje obuhvaćaju sredstva na temelju BND-a, tradicionalna vlastita sredstva, sredstva na temelju PDV-a, nova vlastita sredstva koja se temelje na plastičnom otpadu, novčane kazne i povrat troškova) jest kako slijedi:

Petogodišnje kretanje prihoda od glavnih nerazmjenskih transakcija (10)

Budući da bi proračunski prihodi trebali biti jednaki proračunskim rashodima (ili veći od njih), glavni element koji utječe na kretanje prihoda prikazano u prethodnom grafikonu jesu plaćanja koja se izvršavaju svake godine.

Konsolidirani prihodi – glavna kretanja u 2021.

U 2021. konsolidirani prihodi, koji obuhvaćaju sve kategorije prihoda, iznosili su 178,9 milijardi EUR u usporedbi s 224,0 milijarde EUR u prethodnoj godini. Glavni razlog za smanjenje od 45,1 milijarde EUR ili 20,1 % bio je učinak smanjenja zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije, zbog čega su se prihodi 2020. povećali za 47,5 milijardi EUR, ali doprinos prihodima u 2021. iznosio je samo 1,1 milijardu EUR. Osim tih posebnih prihoda, konsolidirani prihodi u 2021. iznosili su 177,8 milijardi EUR, što je usporedivo s usklađenim konsolidiranim prihodima u prethodnoj godini (176,5 milijardi EUR).

Kad je riječ o preostalim kategorijama prihoda, glavne su promjene bile uvođenje novih vlastitih sredstava koja se temelje na plastičnom otpadu, povećanje prihoda od novčanih kazni i smanjenje prihoda od BND-a:

— prihodi od novih vlastitih sredstava koja se temelje na plastičnom otpadu, koji su uvedeni 2021. stupanjem na snagu nove Odluke o vlastitim sredstvima 2020/2053 (11), iznosili su 5,8 milijardi EUR. Jedinstvena stopa zahtjeva za uplatu od 0,80 EUR po kilogramu primjenjuje se na težinu nerecikliranog plastičnog ambalažnog otpada nastalog u svakoj državi članici. Nereciklirani plastični ambalažni otpad u određenoj godini izračunava se kao razlika između plastičnog ambalažnog otpada koji je nastao i plastičnog ambalažnog otpada koji je recikliran u toj godini u određenoj državi članici. Bugarska, Češka, Estonija, Grčka, Španjolska, Hrvatska, Italija, Cipar, Latvija, Litva, Mađarska, Malta, Poljska, Portugal, Rumunjska, Slovenija i Slovačka imaju pravo na posebno smanjenje godišnjih paušalnih iznosa njihovih doprinosa iz vlastitih sredstava koja se temelje na plastičnom otpadu;

— Prihodi od novčanih kazni povećali su se s 0,5 milijardi EUR u 2020. na 2,0 milijardi EUR u 2021. Povećanje od 1,5 milijardi EUR posljedica je većeg broja i većih iznosa novčanih kazni izrečenih 2021. Najvažnije novčane kazne izrečene 2021. bile su: novčana kazna od 875 milijuna EUR izrečena grupacijama BMW i Volkswagen (Volkswagen, Audi i Porsche) zbog tajnog dogovaranja o tehničkom razvoju u području pročišćavanja dušikovih oksida te novčana kazna od 371 milijuna EUR izrečena društvima Nomura, UBS i UniCredit zbog sudjelovanja skupine trgovatelja u kartelu na primarnom i sekundarnom tržištu europskih državnih obveznica;

— Prihodi od BND-a (bruto nacionalni dohodak) osnovni su element operativnih prihoda EU-a i smanjili su se sa 125,4 milijarde EUR u 2020. na 116,0 milijardi EUR u 2021. Smanjenje od 9,4 milijarde EUR ili 7,5 % povezano je s povećanjem drugih kategorija prihoda (i novih vlastitih sredstava koja se temelje na plastičnom otpadu), s obzirom na to da se prihodima od BND-a financira dio proračuna koji nije pokriven drugim izvorima prihoda.

5.2. RASHODI

Glavna komponenta rashoda priznatih u konsolidiranim financijskim izvještajima jesu rashodi u okviru podijeljenog upravljanja, koji uključuju sljedeće fondove: i. Europski fond za jamstva u poljoprivredi (EFJP); ii. Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) i ostali instrumenti za ruralni razvoj; iii. Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) i Kohezijski fond (KF) te iv. Europski socijalni fond (ESF). U tim je fondovima nastalo 119,9 milijardi EUR odnosno 54,3 % ukupnih rashoda od 221,0 milijardi EUR nastalih u 2021. (2020.: 109,7 milijardi EUR, 65,9 % ukupnih rashoda). Podjela rashoda u okviru podijeljenog upravljanja i njihovi relativni ponderi prikazani su u nastavku:

Glavni rashodi u okviru podijeljenog upravljanja za financijsku godinu 2021.

Povećanje rashoda u okviru podijeljenog upravljanja uglavnom je posljedica povećanja rashoda povezanih s EFRR-om i Kohezijskim fondom (5,8 milijardi EUR) te s ESF-om (3 milijarde EUR). Odražava poboljšanje provedbe prema kraju programskog razdoblja VFO-a za razdoblje 2014.–2020. te privremeno povećanje stope sufinanciranja nakon provedbe mjera u okviru investicijske inicijative CRII+. Rashodi povezani s EPFRR-om i drugim instrumentima za ruralni razvoj te EEFJP-om povećali su se za 1 milijardu EUR, odnosno za 0,3 milijarde EUR.

Nakon uspješnog pokretanja instrumenta NGEU (vidjeti odjeljak 2.) rashodi nastali u okviru izravnog upravljanja, koji se ubrajaju u proračunska sredstva koja su izvršili Komisija, izvršne agencije i skrbnički fondovi, povećali su se s 22,1 milijarde EUR u 2020. na 63 milijarde EUR u 2021. Povećanje od 40,9 milijardi EUR uglavnom je posljedica bespovratne potpore dodijeljene u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost NGEU-a, koja je iznosila 42,9 milijardi EUR. Rashodi nastali u okviru izravnog upravljanja povezani s programima cijepljenja protiv bolesti COVID-19 smanjili su se s 1,6 milijardi EUR u 2020. na 0,7 milijardi EUR u 2021.

Rashodi koji su nastali u okviru neizravnog upravljanja ubrajaju se u proračunska sredstva koja su izvršili agencije EU-a, tijela EU-a, treće zemlje, međunarodne organizacije i drugi subjekti. U 2021. rashodi nastali u okviru neizravnog upravljanja iznosili su 10,9 milijardi EUR, slično prethodnoj godini, kad su iznosili 11,0 milijardi EUR.

5.3. IMOVINA

Na dan 31. prosinca 2021. ukupna imovina iznosila je 414,1 milijardu EUR (2020.: 280,0 milijardi EUR) – to je znatno povećanje posljedica daljnjeg pozajmljivanja sredstava iz instrumenta SURE te isplaćenih zajmova i predujmova u okviru novog instrumenta NGEU. Najznačajnije stavke bile su financijska imovina osim novca i novčanih ekvivalenata (188,6 milijardi EUR), pretfinanciranje (93,4 milijarde EUR), potraživanja i naplativa sredstva (72,4 milijarde EUR) te novac i novčani ekvivalenti (44,9 milijardi EUR). Ostala je imovina, u iznosu od 14,7 milijardi EUR, uglavnom uključivala nekretnine, postrojenja i opremu te nematerijalnu imovinu.

Sastav imovine na dan 31. prosinca 2021.

Znatno povećanje ukupne imovine od 134 milijarde EUR (47,9 %) u odnosu na prethodnu godinu uglavnom je bilo rezultat:

— povećanja nepodmirenih obveza po zajmovima s 93,3 milijarde EUR u 2020. na 163,6 milijardi EUR u 2021. To povećanje od 70,3 milijarde EUR (75,3 %) uglavnom odražava daljnje odobravanje zajmova za financijsku pomoć u okviru instrumenta SURE (50,1 milijarda EUR) i odobravanje zajmova u okviru novog Mehanizma za oporavak i otpornost (18,0 milijardi EUR),

— povećanja ukupnog pretfinanciranja sa 62,7 milijardi EUR u 2020. na 93,4 milijarde EUR u 2021. To povećanje od 30,7 milijardi EUR (49,0 %) odražava bespovratnu potporu dodijeljenu u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost (30,8 milijardi EUR),

— povećanja novca i novčanih ekvivalenata sa 16,7 milijardi EUR u 2020. na 44,9 milijardi EUR u 2021. To povećanje od 28,2 milijarde EUR uglavnom se odnosi na likvidnost povezanu s instrumentom NGEU (18,0 milijardi EUR koje se drže na računu NGEU-a te 1,4 milijarde EUR sredstava koja se drže na računu Komisijine središnje riznice do isplate u proračun za programe VFO-a). Preostalo je povećanje posljedica većeg iznosa neiskorištenih odobrenih sredstava za plaćanje u 2021., novčanih kazni koje postaju konačne na kraju godine te dodatnih tradicionalnih vlastitih sredstava koja su na kraju godine unovčena, ali još nisu unesena u proračun.

Povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz EU-a

Dana 31. siječnja 2020. Ujedinjena Kraljevina povukla se iz Europske unije. Uvjeti njezina odlaska definirani su u Sporazumu o povlačenju Ujedinjene Kraljevine iz EU-a i Europske zajednice za atomsku energiju, poznatom kao „Sporazum o povlačenju”. U okviru tog dogovora Ujedinjena Kraljevina složila se da će ispoštovati sve financijske obveze preuzete dok je bila članica EU-a. Sporazum je stupio na snagu 31. siječnja 2020. Ujedinjena Kraljevina i dalje će pridonositi proračunu EU-a i imati koristi od programa i rashoda EU-a iz razdoblja prije 2021., kao da je država članica. Ujedinjenoj Kraljevini će biti i vraćena određena definirana sredstva koja je uplatila u proračun EU-a ili koja su primljena u proračun EU-a i povezana su s razdobljem njezina članstva. EU dvaput godišnje izvješćuje Ujedinjenu Kraljevinu o iznosima koje duguje, a ona ih mjesečno plaća. Izvještaji se svake godine ažuriraju na temelju stvarnih podataka.

Obveze iz Sporazuma o povlačenju stvaraju dugovanja i potraživanja za EU koja se moraju izračunati i iskazati u godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji EU-a, a osobito pokrivaju sljedeća područja:

— vlastita sredstva (članak 136.),

— nepodmirene obveze (članak 140.),

— novčane kazne zbog kršenja pravila tržišnog natjecanja (članak 141.),

— obveze Unije (članak 142.),

— nepredviđene financijske obveze i financijski instrumenti (članci 143. i 144.),

— neto imovina Europske zajednice za ugljen i čelik (članak 145.),

— ulaganja EU-a u Europski investicijski fond, EIF (članak 146.),

— nepredviđene obveze povezane sa sudskim postupcima (članak 147.).

u milijunima EUR Članak 140. Članak 142. Ostalo 31.12.2021. 31.12.2020. Duguje Ujedinjena Kraljevina 28 620 14 751 610 43 982 49 579 Dug prema Ujedinjenoj Kraljevini — — (2 229 ) (2 229 ) (2 122 ) Ukupno 28 620 14 751 (1 618 ) 41 753 47 456 Dugoročno 17 064 14 486 (711) 30 839 40 629 Kratkoročno 11 556 265 (908) 10 913 6 827

Pretfinanciranje

U 2021. pretfinanciranje (bez drugih predujmova državama članicama i doprinosa skrbničkog fonda Bêkou i skrbničkog fonda za Afriku) je iznosilo 86,2 milijarde EUR (2020.: 55,5 milijardi EUR), od čega se gotovo sav iznos odnosio na aktivnosti Komisije. Povećanje od 30,7 milijardi EUR ili 55,3 % gotovo se u potpunosti odnosi na bespovratnu potporu dodijeljenu u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost te je dovelo do povećanja pretfinanciranja povezanog s izravnim upravljanjem s 14,3 milijarde EUR u 2020. na 43,7 milijardi EUR u 2021.:

Pretfinanciranje za koje je zadužena Komisija prema načinima upravljanja

Na razinu pretfinanciranja koje se odobrava u okviru programa VFO-a znatno utječe ciklus VFO-a, primjerice na početku razdoblja VFO-a očekuju se isplate velikih iznosa predujmova državama članicama u okviru kohezijske politike i ti iznosi ostaju na raspolaganju državama članicama sve do završetka programa. Isplaćuje se i godišnje pretfinanciranje koje se mora iskoristiti u istoj godini ili vratiti sljedeće godine u okviru godišnjeg ciklusa zaključenja računovodstvene dokumentacije. Komisija nastoji osigurati odgovarajuće razine pretfinanciranja. Važno je uspostaviti ravnotežu između dostatnih financijskih sredstava za projekte i pravovremenog priznavanja rashoda.

5.4. OBVEZE

Na dan 31. prosinca 2021. ukupne obveze iznosile su 496,4 milijarde EUR (2020.: 313,5 milijardi EUR) – to golemo povećanje posljedica je zajmova uzetih 2021. u okviru instrumenata SURE i NGEU. Najznačajnije stavke bile su uzeti zajmovi za NGEU i financijsku pomoć (236,7 milijardi EUR), obveze za mirovine i druge obveze za primanja zaposlenika nakon prestanka radnog odnosa (122,5 milijardi EUR), obračunati troškovi i odgođeni prihodi (78,1 milijarda EUR) te obveze prema trećim stranama (46,4 milijarde EUR):

Sastav obveza na dan 31. prosinca 2021.

Znatno povećanje u iznosu od 82,9 milijardi EUR ili 58,3 % iz prethodne godine uglavnom je bilo posljedica sljedećeg:

— uzeti zajmovi povećani su s 93,2 milijarde EUR u 2020. na 236,7 milijardi EUR u 2021. Povećanje od 143,5 milijardi EUR uglavnom se odnosi na Mehanizam za oporavak i otpornost (91 milijarda EUR) te na dodatne zajmove u okviru instrumenta SURE (50,1 milijarda EUR),

— obračunati rashodi i odgođeni prihodi povećali su se sa 64,6 milijardi EUR u 2020. na 78,1 milijardu EUR u 2021. Povećanje od 13,5 milijardi EUR ili 20,9 % uglavnom se odnosi na novi Mehanizam za oporavak i otpornost (8,2 milijarde EUR) i izvršenje VFO-a za razdoblje 2014.—2020. u okviru EFRR-a i Kohezijskog fonda (1,9 milijardi EUR),

— obveze su se povećale s 32,4 milijarde EUR u 2020. na 46,4 milijarde EUR u 2021. Povećanje od 14,0 milijardi EUR ili 43,2 % primarno je posljedica Mehanizma za oporavak i otpornost (19,1 milijarda EUR) i smanjenja obveza povezanih s područjem kohezije, u kojem je iznos zahtjeva za povrat troškova primljenih do kraja godine bio manji od onoga iz prethodne godine (5,3 milijarde EUR).

Ukupni iznos zaprimljenih zahtjeva za povrat troškova i računa iskazanih u bilanci kao obveze.

Neto imovina

Na dan 31. prosinca 2021. iznos obveza bio je za 82,3 milijarde EUR veći od iznosa imovine (2020.: 33,4 milijarde EUR). Znatno povećanje od 48,9 milijardi EUR uglavnom je posljedica uzetih zajmova povezanih s bespovratnom potporom dodijeljenom u okviru NGEU-a 2021. (što je dovelo do povećanja rashoda nastalih u okviru izravnog upravljanja od 42,9 milijardi EUR). Činjenica da su obveze veće od imovine ne znači da su institucije i tijela EU-a u financijskim poteškoćama, već da će se određene obveze financirati iz budućih godišnjih proračuna. Mnogi rashodi priznaju se u skladu s računovodstvenim načelom nastanka poslovnog događaja u tekućoj godini iako mogu biti plaćeni narednih godina te se stoga financiraju iz budućih proračuna; povezani prihodi obračunat će se tek u narednim razdobljima. Osim uzetih zajmova za NGEU, koje je potrebno otplatiti u razdoblju 2028.–2051., i obveza za primanja zaposlenika, koje je potrebno platiti tijekom nekoliko desetljeća, najznačajniji iznosi koje treba istaknuti jesu oni povezani s aktivnostima koje se odnose na EFJP, čiji se najveći dio obično plaća u prvom tromjesečju sljedeće godine.

6. POLITIČKI I FINANCIJSKI OKVIR I ODGOVORNOST EU-a TE NJEGOVO UPRAVLJANJE

Europska unija je unija kojoj države članice dodjeljuju nadležnosti za ostvarenje zajedničkih ciljeva. Unija se temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući i prava pripadnika manjina. Te su vrijednosti zajedničke državama članicama u društvu u kojem prevladavaju pluralizam, nediskriminacija, tolerancija, pravda, solidarnost i jednakost žena i muškaraca.

6.1. POLITIČKI I FINANCIJSKI OKVIR

Ugovori Unije

Opći ciljevi i načela kojima se vode Unija i europske institucije definirani su u Ugovorima. Unija i institucije EU-a mogu djelovati samo u okvirima nadležnosti koje su im dodijeljene Ugovorima kako bi se ostvarili ciljevi koji su u njima utvrđeni te to moraju činiti u skladu s načelima (12) supsidijarnosti i proporcionalnosti. Unija za ostvarenje svojih ciljeva i provedbu svojih politika osigurava potrebna financijska sredstva. Komisija je odgovorna za promicanje općih interesa Unije, uključujući izvršenje proračuna i upravljanje programima u suradnji s državama članicama i u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja.

Unija ciljeve određene Ugovorima ostvaruje raznim instrumentima, a jedan od njih je proračun EU-a. Drugi su, primjerice, zajednički zakonodavni okvir i zajedničke strategije politike.

Višegodišnji financijski okvir i programi potrošnje

Politike koje se financiraju iz proračuna Unije provode se u skladu s višegodišnjim financijskim okvirom (VFO) i odgovarajućim sektorskim propisima o programima i instrumentima potrošnje. To omogućuje izdvajanje financijskih sredstava za ostvarenje političkih prioriteta Unije u razdoblju koje je dovoljno dugo da se postigne učinkovitost i utvrdi koherentna dugoročna vizija za korisnike sredstava Unije i nacionalna tijela koja ih sufinanciraju. Utvrđuju se maksimalni godišnji iznosi (gornje granice) za ukupne rashode Unije i glavne kategorije rashoda (naslovi). Zbrajanjem gornjih granica iz svih naslova dobije se ukupna gornja granica za odobrena sredstva za preuzimanje obveza. VFO donosi Vijeće jednoglasnom odlukom svih država članica, uz suglasnost Europskog parlamenta. Aktualni višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. donesen je 17. prosinca 2020. Višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. dopunjen je privremenim instrumentom za oporavak NextGenerationEU.

Godišnji proračun

Godišnji proračun izrađuje Komisija. Europski parlament i Vijeće usuglašavaju se o proračunu za sljedeću godinu (obično do sredine prosinca) na temelju postupka iz članka 314. UFEU-a. U skladu s načelom proračunske ravnoteže ukupni prihodi moraju biti jednaki ukupnim rashodima (odobrenim sredstvima za plaćanje) u određenoj financijskoj godini.

Glavni izvori financijskih sredstava Unije su prihodi od vlastitih sredstava koji se dopunjuju drugim prihodima. Postoje četiri vrste vlastitih sredstava: tradicionalna vlastita sredstva (uglavnom carinske pristojbe), vlastita sredstva na temelju poreza na dodanu vrijednost (PDV), vlastita sredstva na temelju nerecikliranog plastičnog ambalažnog otpada (uvedena 2021.) i vlastita sredstva na temelju bruto nacionalnog dohotka (BND). Ostali prihodi koji se prikupljaju iz aktivnosti EU-a (npr. novčane kazne zbog kršenja pravila tržišnog natjecanja) obično čine manje od 10 % ukupnih prihoda.

Načini upravljanja

Tri su načina upravljanja proračunom EU-a, ovisno o metodi isplate i upravljanja sredstvima.

— Podijeljeno upravljanje: velikim dijelom proračunskih sredstava (oko 3/4 proračuna) Komisija upravlja u okviru sustava podijeljenog upravljanja u suradnji s državama članicama, prije svega sredstvima za strukturne fondove i poljoprivredu.

— Izravno upravljanje: Komisija programima upravlja i sama, a ovlasti za provedbu određenih programa može delegirati izvršnim agencijama.

— Neizravno upravljanje: odlukama o rashodima može se upravljati i neizravno, preko drugih tijela u Uniji ili izvan Unije. U Financijskoj uredbi i/ili sporazumima o doprinosu za ta se tijela utvrđuju potrebni mehanizmi kontrole i izvještavanja te nadzor koji provodi Komisija kada su zadaće izvršenja proračuna povjerene nacionalnim agencijama, Grupi Europske investicijske banke, trećim zemljama, međunarodnim organizacijama (npr. Svjetska banka ili Ujedinjeni narodi) i drugim subjektima (npr. decentralizirane agencije Unije, zajednička poduzeća).

Financijska uredba

Financijska uredba (13) primjenjuje se na opći proračun i središnji je regulatorni akt o financijama Unije. Tom se uredbom detaljno definiraju financijska pravila za izvršenje proračuna Unije i uloge raznih dionika kako bi se osiguralo razborito trošenje sredstava i ostvarenje postavljenih ciljeva.

6.2. UPRAVLJANJE I ODGOVORNOST

6.2.1. Institucijska struktura

Unija ima institucionalni okvir putem kojeg promiče svoje vrijednosti i zalaže se za ostvarenje svojih ciljeva te koji služi njezinim interesima, interesima njezinih građana i država članica i koji osigurava koherentnost, učinkovitost i kontinuitet njezinih politika i djelovanja. Organizacijska struktura sastoji se od institucija, agencija i drugih tijela EU-a. Financijskom uredbom, s primjenjivim računovodstvenim pravilima, utvrđuje se koji se od tih subjekata uključuju u konsolidiranu računovodstvenu dokumentaciju Unije (za popis subjekata uključenih u konsolidaciju vidjeti bilješku 9. konsolidirane računovodstvene dokumentacije Unije).

Europski parlament, zajedno s Vijećem, izvršava zakonodavne i proračunske funkcije. Komisija politički odgovorna Europskom parlamentu. Vijeće obavlja i funkcije utvrđivanja politika i koordinacije u okviru općeg političkog smjera i prioriteta Unije koje odredi Europsko vijeće.

Europska komisija izvršno je tijelo Europske unije. Ona promiče opći interes Unije i u tu svrhu poduzima odgovarajuće inicijative. Osigurava provedbu Ugovorâ i nadzire kako države članice primjenjuju pravo Unije pod nadzorom Suda Europske unije. Komisija ima koordinacijske, izvršne i upravljačke funkcije, izvršava proračun i upravlja programima.

Komisija proračun izvršava uglavnom u suradnji s državama članicama. (14) Države članice i Komisija zajedno osiguravaju da se odobrena sredstva koriste u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja. Uredbama se utvrđuju obveze država članica u pogledu kontrole i revizije u izvršenju proračuna i odgovornosti koje iz toga proizlaze, kao i odgovornosti i detaljna pravila za svaku instituciju Unije u vezi s njezinim vlastitim izdacima.

6.2.2. Upravljačka struktura Komisije

Komisijini upravljački mehanizmi te kako se tim mehanizmima osigurava funkcioniranje Komisije kao moderne, odgovorne institucije usmjerene na rezultate opisani su u Komunikaciji (15) o upravljanju u Europskoj komisiji.

Komisija svoje funkcije obavlja pod vodstvom kolegija povjerenika, koji utvrđuje prioritete i preuzima političku odgovornost za rad Komisije. Komisija kao Kolegij djeluje pod političkim vodstvom svojeg predsjednika ili predsjednice koji, u okviru svojeg imenovanja, predstavlja Europskom parlamentu ciljeve koje namjerava ostvariti, u obliku svojih političkih smjernica. Predsjednik ili predsjednica odlučuje o unutarnjem ustroju Komisije i vodi računa o njezinu usklađenom i učinkovitom djelovanju kao kolegijalnog tijela.

Kolegij operativno izvršenje proračuna i financijsko upravljanje delegira glavnim direktorima i načelnicima službi koji su na čelu administrativnih ustrojstvenih jedinica Komisije. Tim se decentraliziranim pristupom stvara administrativna kultura koja potiče odgovornost javnih službenika za aktivnosti koje su pod njihovom kontrolom.

Pod nadzorom predsjednika ili predsjednice i u bliskoj suradnji s članom Komisije koji je zadužen za proračun, ljudske resurse i administraciju te uz sudjelovanje predsjedničkih i središnjih službi korporativni upravni odbor osigurava koordinaciju, nadzor, savjetovanje i strateško usmjerenje.

Unutarnjim mehanizmima utvrđuje se struktura snažnih kontrola i upravljačkih alata koji Kolegiju povjerenika omogućuju da preuzme političku odgovornost za rad Komisije (16).

6.2.3. Financijsko upravljanje u Komisiji

U Komisiji su uloge i nadležnosti za financijsko upravljanje jasno definirane (npr. Financijskom uredbom i unutarnjim pravilnikom (17)) i tako se i izvršavaju. Kao dužnosnici za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti, Komisijini glavni direktori i načelnici službi odgovorni su za dobro financijsko upravljanje sredstvima Unije, usklađenost postupanja s odredbama Financijske uredbe, upravljanje rizicima i uspostavu odgovarajućeg okvira unutarnje kontrole.

Dužnosnici za ovjeravanje odgovorni su za cijeli upravljački proces, od određivanja svega što treba poduzeti da se ostvare ciljevi politika institucije do operativnog i proračunskog upravljanja aktivnostima. Te se zadaće mogu dalje delegirati direktorima, načelnicima odjela i drugim osobama, koji time postaju dužnosnici za ovjeravanje na osnovi daljnjeg delegiranja. Svaki dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja u poslovima nadzora i praćenja provedbe sustava unutarnje kontrole može računati na jednog ili dva direktora zadužena za upravljanje rizicima i unutarnju kontrolu.

Središnje službe Komisije usmjeravaju, savjetuju te promiču najbolje primjere iz prakse, među ostalim i radom Korporativnog upravnog odbora.

Financijskom uredbom propisano je da svaki dužnosnik za ovjeravanje u godišnjem izvještaju o radu izvijesti o postignućima, unutarnjoj kontroli i financijskom upravljanju tijekom godine. On u godišnjem izvještaju o radu izjavljuje da su sredstva korištena u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja te da se uspostavljenim postupcima kontrole daju potrebna jamstva u pogledu zakonitosti i pravilnosti temeljnih transakcija. Godišnji izvještaj o upravljanju proračunom EU-a i njegovoj uspješnosti (18) glavno je sredstvo koje Kolegiju povjerenika omogućuje preuzimanje političke odgovornosti za upravljanje proračunom.

Računovodstveni službenik Komisije odgovoran je na središnjoj razini za upravljanje riznicom, postupke povrata, utvrđivanje računovodstvenih pravila utemeljenih na Međunarodnim računovodstvenim standardima za javni sektor (MRSJS), potvrđivanje računovodstvenih sustava i izradu godišnje konsolidirane računovodstvene dokumentacije Unije. Osim toga, računovodstveni službenik potpisuje godišnju računovodstvenu dokumentaciju, pri čemu izjavljuje da su u njoj vjerno prikazani, u svim bitnim aspektima, financijsko stanje, rezultati operacija i novčani tokovi Unije. Godišnju računovodstvenu dokumentaciju donosi Kolegij povjerenika. Računovodstveni službenik obavlja svoju funkciju neovisno i ima veliku odgovornost za financijsko izvještavanje u Komisiji.

I funkcija unutarnjeg revizora Komisije je centralizirana i neovisna te se u okviru nje pružaju neovisni savjeti, mišljenja i preporuke o kvaliteti i funkcioniranju sustava unutarnje kontrole u okviru Komisije, agencija Unije i drugih neovisnih tijela.

Odbor za praćenje tijeka revizije osigurava neovisnost unutarnjeg revizora i prati kvalitetu unutarnjih revizija i daljnje postupanje službi Komisije u skladu s preporukama unutarnje i vanjske revizije te zaključcima i preporukama Europskog revizorskog suda u vezi s postupkom davanja razrješnica o pouzdanosti godišnje konsolidirane financijske dokumentacije Unije. Odbor svojom savjetodavnom funkcijom pridonosi općenitom poboljšanju djelotvornosti i učinkovitosti Komisije pri ostvarivanju njezinih ciljeva i olakšava nadzor Kolegija nad Komisijinim upravljanjem, upravljanjem rizicima i postupcima unutarnje kontrole.

6.2.4. Vanjska revizija i postupak davanja razrješnice

U skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja sredstvima se upravlja na učinkovit, djelotvoran i ekonomičan način. Postojeći okvir odgovornosti temelji se na detaljnom izvještavanju, vanjskoj reviziji i političkoj kontroli kako bi se dala razumna jamstva da se sredstva Unije troše na odgovarajući način.

Europski parlament na preporuku Vijeća odlučuje hoće li Komisiji za provedbu proračuna EU-a u određenoj godini dati svoje konačno odobrenje, poznato kao „davanje razrješnice”. Godišnjim postupkom davanja razrješnice potvrđuje se Komisijina politička odgovornost za izvršenje proračuna EU-a.

Europski revizorski sud svake godine provjerava pouzdanost računovodstvene dokumentacije, jesu li svi prihodi primljeni i svi rashodi nastali na zakonit i pravilan način te primjerenost financijskog upravljanja i kvalitativnih aspekata izrade proračuna, uključujući dimenziju uspješnosti. Objavljivanje godišnjeg izvještaja Europskog revizorskog suda polazište je za postupak davanja razrješnice. Revizori pripremaju i tematske izvještaje o specifičnim troškovima, područjima politike ili pitanjima o proračunu i upravljanju.

Odluka o razrješnici temelji se i na Komisijinu integriranom financijskom izvještavanju i izvještavanju o odgovornosti, saslušanjima povjerenika u Europskom parlamentu i odgovorima na pisana pitanja upućena Komisiji.

BILJEŠKA UZ KONSOLIDIRANU RAČUNOVODSTVENU DOKUMENTACIJU

Konsolidirana godišnja računovodstvena dokumentacija Europske unije za 2021. sastavljena je na temelju informacija koje su institucije i tijela dostavili u skladu s člankom 246. stavkom 2. Financijske uredbe koja se primjenjuju na opći proračun Europske unije. Ovime izjavljujem da je sastavljena u skladu s glavom XIII. te financijske uredbe i računovodstvenim načelima, pravilima i metodama utvrđenima u bilješkama uz financijske izvještaje.

Računovodstveni službenici tih institucija i tijela dostavili su mi sve informacije potrebne za sastavljanje računovodstvene dokumentacije u kojoj su prikazani imovina i obveze Europske unije te izvršenje proračuna i potvrdili su njihovu pouzdanost.

Ovime potvrđujem da na temelju navedenih informacija i provjera koje sam smatrala potrebnima za ovjeru računovodstvene dokumentacije Europske komisije imam odgovarajuće jamstvo da su financijsko stanje, rezultati operacija i novčani tokovi Europske unije u svim bitnim aspektima u računovodstvenoj dokumentaciji točno iskazani.

Rosa ALDEA BUSQUETS Računovodstvena službenica Komisije 17. lipnja 2022.

KONSOLIDIRANI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI I OBJAŠNJENJA (2)

SADRŽAJ

BILANCA 33

IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU 34

IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU 35

IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA U NETO IMOVINI 37

BILJEŠKE UZ FINANCIJSKE IZVJEŠTAJE 38

1. ZNAČAJNE RAČUNOVODSTVENE POLITIKE 38

2. BILJEŠKE UZ BILANCU 57

3. BILJEŠKE UZ IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU 99

4. NEPREDVIĐENE OBVEZE I NEPREDVIĐENA IMOVINA 109

5. PRORAČUNSKE I PRAVNE OBVEZE 116

6. UPRAVLJANJE FINANCIJSKIM RIZICIMA 120

7. IZVJEŠTAVANJE POVEZANIH OSOBA 141

8. DOGAĐAJI NAKON DATUMA BILANCE 143

9. OPSEG KONSOLIDACIJE 143

BILANCA

u milijunima EUR Bilješka 31.12.2021. 31.12.2020. DUGOTRAJNA IMOVINA Nematerijalna imovina 2.1 769 620 Nekretnine, postrojenja i oprema 2.2 12 669 11 682 Ulaganja obračunata metodom udjela 2.3 1 192 588 Financijska imovina 2.4 181 874 99 214 Pretfinanciranje 2.5 60 792 34 519 Potraživanja od razmjenskih transakcija i naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija 2.6 40 642 45 813 297 938 192 434 KRATKOTRAJNA IMOVINA Financijska imovina 2.4 6 744 13 881 Pretfinanciranje 2.5 32 656 28 229 Potraživanja od razmjenskih transakcija i naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija 2.6 31 796 28 681 Zalihe 2.7 84 80 Novac i novčani ekvivalenti 2.8 44 860 16 742 116 141 87 613 UKUPNA IMOVINA 414 078 280 047 DUGOROČNE OBVEZE Mirovine i ostala primanja zaposlenika 2.9 (122 466 ) (116 020 ) Rezervacije 2.10 (2 950 ) (3 878 ) Financijske obveze 2.11 (214 974 ) (84 399 ) (340 391 ) (204 297 ) KRATKOROČNE OBVEZE Rezervacije 2.10 (398) (1 527 ) Financijske obveze 2.11 (31 149 ) (10 649 ) Obveze 2.12 (46 372 ) (32 408 ) Obračunati rashodi i odgođeni prihodi 2.13 (78 068 ) (64 584 ) (155 987 ) (109 167 ) UKUPNE OBVEZE (496 377 ) (313 464 ) NETO IMOVINA (82 299 ) (33 418 ) Pričuve 2.14 1 325 5 062 Iznosi koji će se zatražiti od država članica (3) 2.15 (83 624 ) (38 480 ) NETO IMOVINA (82 299 ) (33 418 )

IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU

u milijunima EUR Bilješka 2021. 2020. PRIHODI Prihodi od nerazmjenskih transakcija Sredstva na temelju BND-a 3.1 115 955 125 393 Tradicionalna vlastita sredstva 3.2 20 590 19 559 Sredstva na temelju PDV-a 3.3 18 340 17 858 Vlastita sredstva koja se temelje na plastičnom otpadu 3.4 5 831 — Novčane kazne 3.5 1 990 452 Povrat troškova 3.6 1 794 1 355 Sporazum o povlačenju Ujedinjene Kraljevine 3.7 1 122 47 456 Ostalo 3.8 6 737 7 116 172 357 219 190 Prihodi od razmjenskih transakcija Financijski prihodi 3.9 5 092 3 434 ostalo 3.10 1 497 1 404 6 589 4 838 Ukupni prihodi 178 946 224 028 RASHODI Koje su izvršile države članice 3.11 Europski fond za jamstva u poljoprivredi (40 829 ) (40 461 ) Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj: ostali instrumenti ruralnog razvoja (15 451 ) (14 467 ) Europski fond za regionalni razvoj i Kohezijski fond (46 932 ) (41 118 ) Europski socijalni fond (16 727 ) (13 677 ) Ostalo (4 835 ) (2 701 ) Koje su izvršili Komisija, izvršne agencije i skrbnički fondovi 3.12 (63 000 ) (22 094 ) Druge agencije i tijela EU-a 3.13 (3 154 ) (3 530 ) Koje su izvršile treće zemlje i međunarodne organizacije 3.13 (4 512 ) (4 178 ) Drugi subjekti 3.13 (3 225 ) (3 257 ) Troškovi zaposlenika i mirovina 3.14 (12 417 ) (11 995 ) Financijski troškovi 3.15 (4 201 ) (2 188 ) Ostali rashodi 3.16 (5 762 ) (6 946 ) Ukupni rashodi (221 046 ) (166 612 ) POSLOVNI REZULTAT GODINE (42 100 ) 57 416

IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU

u milijunima EUR 2021. 2020. Poslovni rezultat godine (42 100 ) 57 416 Poslovanje Amortizacija nematerijalne imovine 116 113 Amortizacija materijalne imovine 1 054 1 047 Gubitak od umanjenja vrijednosti ulaganja (poništenje gubitka od umanjenja vrijednosti) — — (Povećanje)/smanjenje zajmova (70 259 ) (40 624 ) (Povećanje)/smanjenje iznosa pretfinanciranja (30 699 ) (11 301 ) (Povećanje)/smanjenje potraživanja od razmjenskih transakcija i naplativih sredstava od nerazmjenskih transakcija 2 055 (50 519 ) (Povećanje)/smanjenje zaliha (4) (12) (Povećanje)/smanjenje mirovina i ostalih primanja zaposlenika 6 447 18 360 Povećanje/(smanjenje) rezervacija (2 057 ) 581 Povećanje/(smanjenje) financijskih obveza (osim zajmova za NGEU) 60 075 40 531 Povećanje/(smanjenje) obveza 13 964 5 166 Povećanje/(smanjenje) obračunatih rashoda i odgođenih prihoda 13 484 (2 645 ) Proračunski višak iz prethodne godine obračunat kao nenovčani prihod (1 769 ) (3 218 ) Ponovna mjerenja obveza za primanja zaposlenika (nenovčane promjene nisu uključene u izvještaj o financijskom rezultatu) (3 257 ) (15 155 ) Ostala nenovčana kretanja (1 757 ) 63 Investicijske aktivnosti (Povećanje)/smanjenje nematerijalne imovine i nekretnina, postrojenja i opreme (2 307 ) (1 566 ) (Povećanje)/smanjenje ulaganja obračunatih metodom udjela (604) 3 (Povećanje)/smanjenje neizvedene financijske imovine po fer vrijednosti kroz višak ili manjak (19) (4 636 ) (1 180 ) (Povećanje)/smanjenje izvedene financijske imovine po fer vrijednosti kroz višak ili manjak (629) (62) aktivnosti financiranja Povećanje/(smanjenje) zajmova povezanih s NGEU-om 91 000 NETO NOVČANI TOK 28 118 (3 004 ) Neto povećanje/(smanjenje) novca i novčanih ekvivalenata 28 118 (3 004 ) Novac i novčani ekvivalenti na početku godine 16 742 19 745 Novac i novčani ekvivalenti na kraju godine 44 860 16 742

IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA U NETO IMOVINI

u milijunima EUR Iznosi koji će se povući iz akumuliranog viška/(manjka) država članica Ostale pričuve Revalorizacijska pričuva Neto imovina STANJE NA DAN 31.12.2019. (77 560 ) 4 646 391 (72 523 ) Promjene pričuve Jamstvenog fonda (173) 173 — — Promjene fer vrijednosti — — 105 105 Ponovna mjerenja obveza za primanja zaposlenika (15 155 ) — — (15 155 ) Ostalo 210 (252) — (42) Proračunski rezultat iz 2019. pripisan državama članicama (3 218 ) — — (3 218 ) Poslovni rezultat godine 57 416 — — 57 416 STANJE NA DAN 31.12.2020. (38 480 ) 4 566 496 (33 418 ) Učinak revidiranog EAR-a 11 (vidjeti bilješku 1.) 1 719 (3 043 ) (496) (1 820 ) STANJE NA DAN 1.1.2021. (36 761 ) 1 523 — (35 238 ) Promjene pričuve Jamstvenog fonda — — — — Promjene fer vrijednosti — — — — Ponovna mjerenja obveza za primanja zaposlenika (3 257 ) — — (3 257 ) Ostalo 262 (198) — 63 Proračunski rezultat iz 2020. pripisan državama članicama (1 769 ) — — (1 769 ) Poslovni rezultat godine (42 100 ) — — (42 100 ) STANJE NA DAN 31.12.2021. (83 624 ) 1 325 — (82 299 )

BILJEŠKE UZ FINANCIJSKE IZVJEŠTAJE

Treba napomenuti da su u tablicama u nastavku iznosi koji se odnose na Ujedinjenu Kraljevinu, a povezani su s VFO-ima do kraja 2020., još iskazani pod naslovom države članice jer, iako se Ujedinjena Kraljevina povukla iz Unije 1. veljače 2020. u skladu sa Sporazumom o povlačenju u tim razdobljima i dalje ima financijski odnos s Unijom kao država članica.

1. ZNAČAJNE RAČUNOVODSTVENE POLITIKE

1.1. PRAVNA OSNOVA I RAČUNOVODSTVENA PRAVILA

Računovodstvena evidencija Unije vodi se u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (dalje u tekstu Financijska uredba).

U skladu s člankom 80. Financijske uredbe, Unija svoje financijske izvještaje sastavlja u skladu s računovodstvenim načelom nastanka poslovnog događaja i pravilima koja se temelje na međunarodnim računovodstvenim standardima za javni sektor (MRSJS). Sve institucije i tijela Unije obuhvaćeni konsolidacijom dužni su primjenjivati ta računovodstvena pravila, koja za Komisiju donosi računovodstveni službenik, radi unutarnje usklađenosti konsolidirane računovodstvene dokumentacije EU-a.

Primjena novih i izmijenjenih računovodstvenih pravila Europske unije (EAR)

Nova usvojena računovodstvena pravila EU-a koja se na dan 31. prosinca 2021. još nisu primjenjivala

Nije bilo novog usvojenog EAR-a koji se na dan 31. prosinca 2021. još nije primjenjivao.

Revidirani EAR koji se primjenjuje na godišnja razdoblja koja počinju 1. siječnja 2021. ili nakon tog datuma

Računovodstvena službenica Komisije 17. prosinca 2020. donijela je revidirani EAR 11 „Financijski instrumenti”, kojim se uspostavljaju načela financijskog izvještavanja o financijskoj imovini i financijskim obvezama te koji se temelji na novom MRSJS-u 41 „Financijski instrumenti”, izmijenjenom MRSJS-u 28 „Financijski instrumenti: prezentiranje” i izmijenjenom MRSJS-u 30 „Financijski instrumenti: objavljivanje” (objavljen u kolovozu 2018.).

Revidirani EAR 11 obvezan je od 1. siječnja 2021., a sve izmjene u odnosu na početnu primjenu uzete su u obzir na taj dan pa nije potrebno prepravljati iznose iz prethodnih razdoblja. Prema tome, financijska imovina, financijske obveze, potraživanja od razmjenskih transakcija te kamatni prihodi i kamatni rashodi na dan 31. prosinca 2020. iskazani u toj računovodstvenoj dokumentaciji obračunani su u skladu s računovodstvenim politikama kako je navedeno u bilješkama 1.5.5., 1.5.8. (samo za razmjenske transakcije), 1.5.12. i 1.6.1. (samo za razmjenske transakcije) uz financijske izvještaje EU-a za 2020.

Glavne promjene i njihovi učinci na računovodstvenu dokumentaciju EU-a za 2021. su kako slijedi:

Nova načela klasifikacije i mjerenja financijske imovine

Revidiranim EAR-om 11 uvodi se pristup klasifikaciji financijske imovine koji se temelji na načelima i zahtijeva se primjena dvaju kriterija: model koji subjekt primjenjuje za upravljanje svojom financijskom imovinom i ugovorne značajke novčanog toka te imovine. Ovisno o tim kriterijima financijska se imovina klasificira u sljedeće kategorije: „financijska imovina po amortiziranom trošku”, „financijska imovina po fer vrijednosti kroz neto imovinu/kapital” ili „financijska imovina po fer vrijednosti kroz višak ili manjak”.

Dana 1. siječnja 2021. primjena novih kriterija dovela je do reklasifikacije svih vlasničkih ulaganja i dužničkih vrijednosnih papira iz financijske imovine raspoložive za prodaju u financijsku imovinu po fer vrijednosti kroz višak ili manjak. Povezana revalorizacijska pričuva reklasificirana je – u neto imovini – u akumulirani višak ili manjak.

Novi model umanjenja vrijednosti

Dok se prethodni model umanjenja vrijednosti temeljio na ostvarenim gubicima, revidiranim EAR-om 11 uveden je model umanjenja vrijednosti koji se temelji na budućim događajima i očekivanim kreditnim gubicima tijekom vijeka trajanja financijske imovine. U okviru modela koji se temelji na očekivanim kreditnim gubicima uzimaju se u obzir moguća neispunjenja obveza i kretanje kreditne kvalitete financijske imovine. Novi model umanjenja vrijednosti primjenjuje se na svu financijsku imovinu koja se mjeri po amortiziranom trošku ili po fer vrijednosti kroz neto imovinu/kapital te na preuzete obveze za zajmove i ugovore o financijskom jamstvu.

Konkretno, 1. siječnja 2021. primjena novog modela umanjenja vrijednosti na financijsku imovinu klasificiranu kao financijska imovina po amortiziranom trošku dovela je do priznavanja umanjenja vrijednosti zajmova za financijsku pomoć koji su odobreni partnerskim zemljama u okviru programa MFP-a i Euratoma.

Računovodstvo financijskih jamstava

U skladu s EAR-om 11, većina financijskih jamstava, osobito onih danih bez naknade ili uz nominalnu naknadu, obračunavala se u skladu s načelima EAR-a 10 „Rezerviranja, nepredviđene obveze i nepredviđena imovina” i priznavala kao rezervacije ili iskazivala kao nepredviđene obveze ovisno o vjerojatnosti gubitka.

Revidiranim EAR-om 11 propisuje se primjena zahtjeva računovodstva financijskih jamstava na sve ugovore o financijskom jamstvu. Mjerenje obveze za financijska jamstva oslanja se na fer vrijednost jamstva pri početnom priznavanju i na kretanje očekivanih kreditnih gubitaka proizašlih iz dužničkog portfelja pokrivenog jamstvom. Vidjeti bilješku 1.5.12.

Zbog toga su postojeći ugovori o financijskom jamstvu 1. siječnja 2021. reklasificirani iz financijskih rezervacija u kategoriju obveze za financijska jamstva i ponovno izmjereni u skladu sa zahtjevima revidiranog EAR-a 11. Ta je promjena dovela do povećanja financijskih obveza, osobito kad je riječ o jamstvima koja su dana Grupi EIB-a u okviru mandata za vanjsko kreditiranje. Nakon promjene računovodstvenog tretmana i priznavanja ugovorne obveze za financijska jamstva za mandat za vanjsko kreditiranje pričuva za Jamstveni fond za vanjska djelovanja – do 31. prosinca 2020. u neto imovini – oslobođena je za akumulirani višak ili manjak.

U tablici u nastavku prikazane su izvorne kategorije mjerenja u okviru EAR-a 11 kako se primjenjuju na financijske izvještaje EU-a za 2020. i nove kategorije mjerenja u okviru revidiranog EAR-a 11 za financijsku imovinu i obveze Europske unije na dan 1. siječnja 2021.:

u milijunima EUR Kategorija mjerenja prethodni EAR 11 Neto knjigovodstvena vrijednost na dan 31.12.2020. Kategorija mjerenja revidirani EAR 11 Neto knjigovodstvena vrijednost na dan 1.1.2021. Financijska imovina Zajmovi Zajmovi i potraživanja 93 309 Amortizirani trošak 93 575 Fer vrijednost kroz višak ili manjak 2 Dužnička i vlasnička ulaganja Raspoloživo za prodaju 19 587 Fer vrijednost kroz višak ili manjak 19 587 Izvedena imovina Fer vrijednost kroz višak ili manjak 199 Fer vrijednost kroz višak ili manjak 199 Potraživanja Zajmovi i potraživanja 3 450 Amortizirani trošak 3 485 Fer vrijednost kroz višak ili manjak 3 482 Novac i novčani ekvivalenti Raspoloživo za prodaju 16 742 Amortizirani trošak 16 742 Financijske obveze Financijska jamstva Obveze za financijska jamstva (90) Obveze za financijska jamstva (7 889 ) Rezervacije (EAR10) (2 523 ) Uzeti zajmovi Amortizirani trošak (93 192 ) Amortizirani trošak (93 521 ) Ostale financijske obveze Amortizirani trošak (1 761 ) Amortizirani trošak (1 761 ) Obveze iz izvedenica Fer vrijednost kroz višak ili manjak (4) Fer vrijednost kroz višak ili manjak (4) Obveze Amortizirani trošak (32 408 ) Amortizirani trošak (32 408 )

U tablici u nastavku analizira se učinak prelaska na revidirani EAR 11 na financijsku imovinu, potraživanja, financijske rezervacije i financijske obveze Europske unije. U njoj se usklađuju knjigovodstvene vrijednosti iz njihove prethodne kategorije mjerenja u okviru EAR-a 11 kako se primjenjuju na financijske izvještaje Unije za 2020., s njihovim novim kategorijama mjerenja nakon prelaska na revidirani EAR 11, 1. siječnja 2021.:

u milijunima EUR Stanje na dan 31.12.2020. Reklasifikacija Ponovno mjerenje Stanje na dan 1.1.2021. Financijska imovina raspoloživa za prodaju Preneseno početno stanje 19 587 Prijenos s raspoloživo za prodaju na fer vrijednost kroz višak ili manjak (19 587 ) Prilagođeno početno stanje — Financijska imovina po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak Preneseno početno stanje 199 Prijenos s raspoloživo za prodaju na fer vrijednost kroz višak ili manjak 19 587 Prijenos sa zajmova na fer vrijednost kroz višak ili manjak 2 Prilagođeno početno stanje 19 788 Financijska imovina po amortiziranom trošku (u računovodstvenoj dokumentaciji za 2020.: zajmovi) Preneseno početno stanje 93 309 Ponovno mjerenje: efektivna kamatna stopa 329 Ponovno mjerenje: očekivani kreditni gubitak (60) Reklasifikacija u fer vrijednost kroz višak ili manjak (2) Prilagođeno početno stanje 93 575 Ukupna financijska imovina (Bilješka 2.4.) 113 095 — 269 113 363 Potraživanja Preneseno početno stanje 3 450 Ponovno mjerenje: očekivani kreditni gubitak 33 Ugovor o financijskom jamstvu – strana primanja: ponovno mjerenje 3 484 Prilagođeno početno stanje 6 967 Ukupna potraživanja (bilješka 2.6.2.) 3 450 — 3 517 6 967 Financijske rezervacije Preneseno početno stanje (2 523 ) Prijenos u obveze za financijska jamstva 2 522 Prilagođeno početno stanje (1) Ukupne financijske rezervacije (Bilješka 2.10.) (2 523 ) 2 522 — (1) Obveze za financijska jamstva Preneseno početno stanje (90) Prijenos iz financijskih rezervacija (2 522 ) Ugovor o financijskom jamstvu – strana davanja: ponovno mjerenje (5 277 ) Prilagođeno početno stanje (7 889 ) Financijske obveze po amortiziranom trošku Preneseno početno stanje (94 954 ) Ponovno mjerenje: efektivna kamatna stopa (329) Prilagođeno početno stanje (95 283 ) Financijske obveze po fer vrijednosti kroz višak ili manjak Preneseno početno stanje (4) Prilagođeno početno stanje (4) Ukupne financijske obveze (Bilješka 2.11.) (95 048 ) (2 522 ) (5 606 ) (103 175 ) Ukupan učinak revizije EAR-a 11 (1 820 )

U tablici u nastavku analizira se učinak prelaska na revidirani EAR 11 na neto imovinu Europske unije na dan 1. siječnja 2021.:

u milijunima EUR Stanje na dan 31.12.2020. Oslobađanje pričuva Drugi učinci na neto imovinu Stanje na dan 1.1.2021. Pričuve Preneseno početno stanje 5 062 Oslobađanje fer vrijednosti pričuve (496) Oslobađanje opće pričuve (3 043 ) Prilagođeno početno stanje 1 523 Akumulirani višak/(manjak) Preneseno početno stanje (38 480 ) Oslobađanje fer vrijednosti pričuve 496 Oslobađanje opće pričuve 3 043 Ponovno mjerenje imovine i obveza (1 820 ) Prilagođeno početno stanje (36 761 ) Ukupna neto imovina (33 418 ) — (1 820 ) (35 238 )

U tablici u nastavku usklađuju se završno stanje ispravka vrijednosti za umanjenje vrijednosti prethodnog razdoblja koje se mjeri u skladu s EAR-om 11 kako se primjenjuje na financijske izvještaje Unije za 2020. i financijske rezervacije koje se mjere u skladu s EAR-om 10 i novi ispravak vrijednosti za umanjenje vrijednosti koji se mjeri u skladu s revidiranim EAR-om 11 na dan 1. siječnja 2021.:

u milijunima EUR 31.12.2020. 1.1.2021. Ispravak vrijednosti za umanjenje vrijednosti/Financijske rezervacije 12-mjesečni očekivani kreditni gubitak Očekivani kreditni gubitak tijekom vijeka trajanja instrumenta Ukupni ispravak vrijednosti za umanjenje vrijednosti Financijska imovina po amortiziranom trošku, od čega: (739) (49) (25) (73) Subrogirani zajmovi (20) (726) — — — Ostali zajmovi (13) (49) (25) (73) Potraživanja (190) (156) (156) Ugovori o financijskom jamstvu (2 523 ) (859) (5 143 ) (6 002 )

1.2. RAČUNOVODSTVENA NAČELA

Svrha je financijskih izvještaja širem krugu korisnika pružiti korisne informacije o financijskom stanju, financijskoj uspješnosti i novčanim tokovima subjekta. Za Uniju kao subjekt javnog sektora ti izvještaji imaju i posebnu svrhu, a to je pružiti informacije koje su korisne za donošenje odluka i dokazati odgovornost subjekta za sredstva koja su mu povjerena. Ovaj je dokument sastavljen vodeći računa o tim ciljevima.

Opće pretpostavke (ili računovodstvena načela) koje treba slijediti u sastavljanju financijskih izvještaja utvrđene su računovodstvenim pravilom EU-a br. 1 „Financijski izvještaji” i opisane u MRSJS-u 1: vjerno prikazivanje, načelo nastanka poslovnog događaja, načelo trajnosti poslovanja, dosljedno prikazivanje, značaj, zbirni prikaz, prijeboj i usporedne informacije.

Kvalitativne su značajke financijskog izvještavanja relevantnost, vjerodostojnost (pouzdanost), razumljivost, pravovremenost, usporedivost i provjerljivost.

1.3. KONSOLIDACIJA

Opseg konsolidacije

Konsolidirani financijski izvještaji Unije obuhvaćaju sve važne kontrolirane subjekte, zajedničke poslove i pridružene subjekte. Cjeloviti popis subjekata obuhvaćenih opsegom konsolidacije, koja sad obuhvaća 55 kontroliranih subjekata i jedan pridruženi subjekt (2020.: 52 kontrolirana subjekta i jedan pridruženi subjekt), nalazi se u bilješci 9. Među kontroliranim subjektima su institucije Unije (uključujući Komisiju, ali ne i Europsku središnju banku) i agencije Unije (osim onih za zajedničku i vanjsku i sigurnosnu politiku). Osim toga, Europska zajednica za ugljen i čelik u postupku likvidacije (EZUČ u likvidaciji) također se smatra kontroliranim subjektom. Europski investicijski fond (EIF) jedini je pridruženi subjekt Unije.

Subjekti koji su obuhvaćeni konsolidacijom, ali koji nisu značajni za konsolidirane financijske izvještaje Unije u cjelini ne moraju se konsolidirati ni obračunavati primjenom metode udjela ako bi to u smislu vremena i troška za Uniju bilo prevelik gubitak. Ti se subjekti nazivaju „manjim subjektima” i navedeni su zasebno u bilješci 9. Osam subjekata je 2021. klasificirano u kategoriju manjih subjekata (2020.: osam subjekata).

Kontrolirani subjekti

Opseg konsolidacije utvrđuje se primjenom načela kontrole. Kontrolirani subjekti su subjekti od kojih Unija zbog svojeg sudjelovanja ostvaruje varijabilne koristi, ili na njih ima pravo, te zbog kontrole nad tim drugim subjektom može utjecati na prirodu i iznos tih koristi. Ta kontrola u svakom trenutku mora biti provediva i mora se odnositi na relevantne aktivnosti tog subjekta. Kontrolirani subjekti u potpunosti se konsolidiraju. Konsolidacija počinje na prvi dan postojanja kontrole i završava po prestanku kontrole.

Najčešći pokazatelji kontrole u Uniji su sljedeći: osnivanje subjekta na temelju osnivačkih akata ili sekundarnog zakonodavstva, financiranje subjekta iz proračuna EU-a, postojanje glasačkih prava u upravnim tijelima, revizija koju obavlja Europski revizorski sud i davanje razrješnice Europskog parlamenta. Provodi se pojedinačna procjena za svaki subjekt kako bi se donijela odluka o tome je li barem jedan od prethodno navedenih kriterija dovoljan za stjecanje kontrole.

Eliminiraju se sve materijalne transakcije i salda među kontroliranim subjektima Unije, dok neostvareni dobici ili gubici od takvih transakcija među subjektima nisu materijalni i ne eliminiraju se.

Zajednički poslovi

Zajednički posao je posao nad kojim Unija i jedna ili više strana imaju zajedničku kontrolu. Zajednička kontrola je podjela kontrole nad nekim poslom dogovorena obvezujućim aranžmanom, koja postoji samo kada je za odlučivanje o relevantnim aktivnostima potrebna jednoglasna suglasnost strana koje dijele kontrolu. Zajednički poslovi mogu biti zajednički pothvati ili zajedničke operacije. Zajednički pothvat je zajednički posao strukturiran posredstvom posebnog subjekta pri čemu strane koje imaju zajedničku kontrolu imaju pravo na neto imovinu tog posla. Udjeli u zajedničkim pothvatima obračunavaju se primjenom metode udjela (vidjeti bilješku 1.5.4.). Zajednička operacija je zajednički posao u kojem strane koje imaju zajedničku kontrolu nad poslom imaju pravo na imovinu i snose obvezu za financijske obveze predmetnog posla. Sudjelovanja u zajedničkim operacijama obračunavaju se tako što se u financijskim izvještajima Unije priznaju njihove imovina i obveze, prihodi i rashodi te njihov udio u imovini, obvezama, prihodima i rashodima koji se zajednički drže ili su zajednički nastali.

Pridruženi subjekti

Pridruženi subjekti su subjekti nad kojima Unija izravno ili neizravno ima značajan utjecaj, ali nad kojima nema isključivu ili zajedničku kontrolu. Smatra se da značajan utjecaj postoji ako Unija izravno ili neizravno drži najmanje 20 % glasačkih prava. Udjeli u pridruženim subjektima obračunavaju se primjenom metode udjela (vidjeti bilješku 1.5.4.).

Nekonsolidirani subjekti čijim sredstvima upravlja Komisija

Sredstvima Zajedničkog sustava zdravstvenog osiguranja za osoblje Unije, Europskog razvojnog fonda i Jamstvenog fonda u ime sudionika upravlja Komisija. Međutim, budući da Unija nad tim subjektima nema kontrolu, oni se u njezinim financijskim izvještajima ne konsolidiraju.

1.4. OSNOVA ZA SASTAVLJANJE IZVJEŠTAJA

Financijski izvještaji prezentiraju se jedanput godišnje u skladu s člankom 243. Financijske uredbe. Računovodstvena godina počinje 1. siječnja i završava 31. prosinca.

1.4.1. Valuta i osnova za konverziju

Funkcionalna i izvještajna valuta

Financijski izvještaji prezentiraju se u milijunima eura, osim ako je drukčije navedeno, jer je euro funkcionalna valuta Unije.

Transakcije i salda

Transakcije u stranim valutama preračunavaju se u eure na temelju deviznih tečajeva koji se primjenjuju na dan transakcije. Dobit i gubici od tečajnih razlika koji su rezultat zaključenja transakcija u stranoj valuti i preračunavanja tečajeva na kraju godine koji se primjenjuju na monetarnu imovinu i obveze iskazane u stranim valutama, priznaju se u izvještaju o financijskom rezultatu.

Drugačije metode konverzije primjenjuju se na nekretnine, postrojenja i opremu te nematerijalnu imovinu, čija se vrijednost u eurima iskazuje po tečaju koji se primjenjivao na dan njihove kupnje.

Salda novčane imovine i obveza na kraju godine iskazanih u stranim valutama konvertiraju se u eure na temelju deviznih tečajeva Europske središnje banke (ESB-a) koji se primjenjuju 31. prosinca:

Tečajevi eura

Valuta 31.12.2021. 31.12.2020. Valuta 31.12.2021. 31.12.2020. BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,5969 4,5597 CZK 24,8580 26,2420 RON 4,949 4,8683 DKK 7,4364 7,4409 SEK 10,2503 10,0343 GBP 0,8403 0,8990 CHF 1,0331 1,0802 HRK 7,5156 7,5519 JPY 130,3800 126,4900 HUF 369,1900 363,8900 USD 1,1326 1,2271

1.4.2. Primjena procjena

U skladu s načelima MRSJS-a i općeprihvaćenim računovodstvenim načelima financijski izvještaji obvezno sadržavaju iznose koji se temelje na procjenama i pretpostavkama rukovodstva na temelju najpouzdanijih dostupnih informacija. Značajne procjene uključuju, među ostalim: iznose obveza za primanja zaposlenika, financijski rizik potraživanja i iznose iskazane u bilješkama koji se odnose na financijske instrumente, ispravak vrijednosti za umanjenje vrijednosti za financijsku imovinu po amortiziranom trošku i za obveze iz ugovora o financijskom jamstvu, obračunane prihode i naknade, rezervacije, stupanj umanjenja vrijednosti nematerijalne imovine i nekretnina, postrojenja i opreme, neto utrživu vrijednost zaliha, nepredviđenu imovinu i nepredviđene obveze. Stvarni rezultati mogu se razlikovati od tih procjena. Promjene procjena uzimaju se u obzir u razdoblju u kojem su utvrđene ako promjena utječe samo na to razdoblje, ili u tom i budućim razdobljima ako promjena utječe na oboje.

1.5. BILANCA

1.5.1. Nematerijalna imovina

Gubitak od umanjenja je iznos za koji knjigovodstvena vrijednost imovine premašuje njezinu nadoknadivu vrijednost. Imovina je utvrdiva ako je odvojiva (tj. može se odvojiti ili odijeliti od subjekta, npr. tako da se proda, prenese, licencira, unajmi ili razmijeni, bilo zasebno ili zajedno s povezanim ugovorom, utvrdivom imovinom ili obvezom, neovisno o tome namjerava li subjekt to učiniti) ili ako nastaje iz obvezujućih aranžmana (uključujući prava iz ugovora ili druga prava), neovisno o tome jesu li ta prava prenosiva ili odvojiva od subjekta ili iz drugih prava i obveza).

Stečena nematerijalna imovina obračunava se po povijesnom trošku umanjeno za akumuliranu amortizaciju i gubitke od umanjenja vrijednosti. Interno razvijena nematerijalna imovina kapitalizira se kad se ispune relevantni uvjeti iz računovodstvenih pravila Unije, a troškovi se odnose samo na fazu razvoja imovine. Kapitalizirani troškovi uključuju sve izravno pripisive troškove potrebne za stvaranje, proizvodnju i pripremu imovine kako bi se dovela u stanje potrebno da bi funkcionirala u skladu s namjerama uprave. Troškovi povezani s istraživačkim aktivnostima, nekapitalizirani troškovi razvoja i troškovi održavanja priznaju se kao rashodi u razdoblju u kojem su nastali.

Imovina se amortizira primjenom linearne metode tijekom njezina predviđenog korisnog vijeka upotrebe (od 3 do 11 godina). Predviđeni korisni vijek upotrebe nematerijalne imovine ovisi o njezinu specifičnom ekonomskom vijeku ili zakonski ugovorenom vijeku upotrebe.

1.5.2. Nekretnine, postrojenja i oprema

Sve nekretnine, postrojenja i oprema iskazuju se po povijesnom trošku umanjeno za akumuliranu amortizaciju i gubitke od umanjenja vrijednosti. Trošak uključuje rashode koji se mogu izravno pripisati stjecanju, izgradnji ili prijenosu imovine.

Naknadni troškovi uključuju se u knjigovodstvenu vrijednost imovine ili se, prema potrebi, priznaju kao zasebna imovina samo ako je vjerojatno da će buduće ekonomske koristi ili uslužni potencijal te stavke biti u korist Unije i ako se njezin trošak može pouzdano izmjeriti. Troškovi popravaka i održavanja iskazuju se u izvještaju o financijskom rezultatu tijekom financijskog razdoblja u kojem su nastali.

Zemljište se ne amortizira jer se smatra da mu je korisni vijek upotrebe neodređen. Ne amortizira se ni imovina u izgradnji jer još nije raspoloživa za upotrebu. Amortizacija druge imovine izračunava se primjenom linearne metode kako bi se njezin trošak umanjen za preostalu vrijednosti rasporedio tijekom razdoblja korisnog vijeka upotrebe kako slijedi:

Kategorija imovine Stopa amortizacije, linearna metoda Zgrade 4 % do 10 % Imovina u svemiru 8 % do 25 % Postrojenja i oprema 10 % do 25 % Namještaj i prijevozna sredstva 10 % do 25 % Računalni hardver 25 % do 33 % Ostalo 10 % do 33 %

Dobici ili gubici od otuđenja utvrđuju se usporedbom prihoda umanjenih za troškove prodaje s knjigovodstvenom vrijednosti otuđene imovine i iskazuju se u izvještaju o financijskom rezultatu.

Najmovi

Najam je sporazum kojim najmodavac tijekom određenog razdoblja najmoprimcu prenosi pravo upotrebe imovine u zamjenu za plaćanje ili niz plaćanja. Najmovi se klasificiraju kao financijski najmovi ili poslovni najmovi.

Financijski najmovi su najmovi u kojima se gotovo svi rizici i koristi povezani s vlasništvom prenose na najmoprimca. Kada se u financijski najam ulazi kao najmoprimac, imovina stečena financijskim najmom priznaje se kao imovina, a povezane obveze iz najma kao obveze od početka razdoblja najma. Imovina i obveze priznaju se u iznosima koji su jednaki fer vrijednosti unajmljene imovine ili, ako je niža, u sadašnjoj vrijednosti minimalnih plaćanja najma, pri čemu se obje vrijednosti utvrđuju na početku najma. Imovina koja se drži u financijskom najmu amortizira se tijekom njezina korisnog vijeka upotrebe ili razdoblja najma, ovisno o tome što je kraće. Minimalna plaćanja najma raspodjeljuju se između financijskih troškova (udio kamata) i smanjenja nepodmirene obveze (udio glavnice). Financijski troškovi raspoređuju se na svako razdoblje tijekom trajanja najma kako bi se dobila stalna periodična kamatna stopa za preostali dio obveze, koja se prema potrebi iskazuje kao kratkoročna/dugoročna. Nepredviđene najamnine priznaju se kao troškovi u razdoblju u kojem su nastali.

Poslovni najam je onaj koji nije financijski najam, odnosno najam u kojem najmodavac zadržava gotovo sve rizike i koristi povezane s vlasništvom nad imovinom. Kada se u poslovni najam ulazi kao najmoprimac, plaćanja poslovnog najma priznaju se kao rashod u izvještaju o financijskom rezultatu primjenom linearne metode tijekom razdoblja najma pri čemu se ni unajmljena imovina ni obveza po najmu ne iskazuju u izvještaju o financijskom položaju.

1.5.3. Umanjenje vrijednosti nefinancijske imovine

Umanjenje vrijednosti je gubitak buduće ekonomske koristi ili uslužnog potencijala imovine veći od sustavnog priznavanja gubitka buduće ekonomske koristi ili uslužnog potencijala imovine kroz amortizaciju materijalne ili nematerijalne imovine (ovisno o slučaju). Imovina s neodređenim korisnim vijekom upotrebe ne amortizira se već se na godišnjoj osnovi testira za umanj