HR    HR  
 EUROPSKA  
KOMISIJA 
Bruxelles, 13.8.2014. 
COM(2014) 501 final 
  
IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJE ĆU 
Godišnje izvješ će za 2014. o razvojnoj politi ci i politici vanjske pomo ći Europske unije i 
njihovoj provedbi u 2013. 
{SWD(2014) 258 final}  
 
2 Globalna odgovornost 
 Globalna solidarnost   Globalne vrijednosti    Pomoć državama i ljudima kojima je pomo ć najpotrebnija   
 
Razvojna politika Europske unije (EU) nikada nije bila važnija ni djelotvornija. Njome se 
uspješno šire europske vrijednosti diljem svijeta koji se brzo mijenja čime se ja ča utjecaj EU-
a te poštovanje prema EU-u. Osim toga, što je najvažnije, tom se politikom zna čajno 
pridonosi najvažnijem cilju iskorjenjivanja ekstremnog siromaštva zauvijek.   
 EU je u 2013. nastavio pružati politi čku i financijsku potporu razvoju u cijelom svijetu. Velik 
iznos sredstava, 14,86 milijardi EUR, iz dvojio je za vanjsku razvojnu pomo ć. U skladu s 
Planom za promjenu1 – nacrtom Komisije za razvojnu politiku s velikim u činkom koja je 
usmjerena na pomo ć državama i ljudima kojima je pomo ć najpotrebnija – države s niskim 
prihodima i najmanje razvijene države glavni su korisnici te pomo ći. 
 
EU i njegovih 28 država članica zajedno su najve ći svjetski donatori pomo ći. Priznajemo da 
bismo mogli u činiti više – posebno ako želimo ostvariti svoj zajedni čki cilj davanja 0,7 % 
bruto nacionalnog dohotka (BND) EU-a za razvoj do 2015. Tako đer shvaćamo da je razvojna 
suradnja puno više od novca. Ponosni smo na dosad pruženu pomo ć zemljama u razvoju, 
koju je podržalo više od 80 % europskih gra đana,2, gdje je posebno velik naglasak stavljen  
na siromaštvo. Me đutim, to podrazumijeva i opredijeljenost prepuštanju vodstva partnerskim 
državama i što u činkovitiju dostavu pomo ći.  
 
 
Uspostava financijske osnove za razvoj  
 
U prosincu 2013. Europski parlament odobrio je financijske instrumente za vanjsko 
djelovanje EU-a 3 za 2014. – 2020. Središnji je element tog paketa u pogledu razvoja 
ostvarenje cilja suzbijanja globalnog siromaštva i osiguranje da naše partnerske države 
same predvode svoj razvoj. 
 
U Višegodišnjem financijskom okviru (VFO) politi čki prioriteti EU-a za razdoblje od 2014. do 
2020. pretvoreni su u financijske uvjete i u njemu se odre đuje način potrošnje dogovorenih 
iznosa u podru čju vanjskog djelovanja, uklju čujući razvoj. EU će svoj rad s vanjskim 
partnerima usmjeriti na četiri posebna prioriteta politike: proširenje, susjedstvo, suradnju sa 
strateškim partnerima i razvojnu suradnju. 
 
Ukupan dogovoreni iznos za instrumente financir anja vanjskog djelovanja iznosi nešto više 
od 51,4 milijarde EUR za razdoblje 2014. – 2020. Dodatnih 30,5 milijardi EUR stavit će se na 
raspolaganje za suradnju sa Skupinom afri čkih, karipskih i pacifi čkih država (ACP) i s 
prekomorskim zemljama i teritorijima (OCT) u okviru 11. europskog razvojnog fonda, koji nije 
dio prora čuna EU-a. 
                                                            
1 COM(2011) 637 završna verzija, 13.10.2011. 
2 Posebni Eurobarometar 405 „Razvojna pomo ć EU-a i Milenijski ciljevi ” 
http://ec.europa.eu/public_opini on/archives/ebs/ebs_405_en.pdf 
3 http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-13-1134_en.htm  
 
3  
Europski parlament sudjelovat će u odre đivanju prioriteta za vanjsku suradnju EU-a prije 
programiranja financijskih instrumena ta za vanjsko djelovanje. Glavna će značajka tako đer 
biti bolja koordinacija izme đu EU-a i država članica radi ostvarivanja najve ćeg mogu ćeg 
učinka i vidljivosti – posebno putem zajedni čkog programiranja pomo ći. 
 
EU također sve više koristi inovativne izvore financiranja razvoja, uklju čujući mehanizme za 
spajanje sredstava i sredstva iz privatnog sektora. 
 
 
Provedba Plana za promjenu 
 
Zbog potrebe da na najbolji mogu ći način iskoristi našu vanjsku razvojnu pomo ć, Europska 
komisija predvodila je promjenu razvojne politike. U 2013. smo se više usredoto čili na 
ostvarivanje glavnog cilja suzbijanja ekstrem nog siromaštva u cijelom svijetu unutar jedne 
generacije. 
 
 
Ulaganje u našu budu ćnost 
 
Svijet se brzo mijenja, posebno svijet u razvoju. Globalni BDP pove ćao se za jednu tre ćinu 
od 2000., a to su pove ćanje predvodile zemlje u razvoju, u kojima je ostvareno 70 % 
svjetskog rasta u posljednjih deset godina. BDP Subsaharske Afrike pove ćao se za 84 % od 
2000. Afrika je sada kontinent s najve ćom stopom rasta i najmla đim stanovništvom.  
 
Uslijed toga došlo je do zna čajnog premještaja globalnog utjecaja i tržišta iz razvijenog 
svijeta prema državama u nastanku i najmanje razvijenim državama. Prije pedeset godina, 
nova gospodarstva i gospodarstva u razvoju činila su samo 25 % globalnog BDP-a. Danas 
taj broj iznosi 50 % i vjerojatno će u sljede ćem desetlje ću premašiti 66 %. Na temelju te 
dobre vijesti može se zaklju čiti da se razvojna suradnja ne sastoji samo od solidarnosti: ona 
obuhvaća i ulaganja u bolju budu ćnost od koje svi imaju koristi. 
 
 
EU je u 2013. radio na provedbi preporuka politike utvr đenih u Planu za promjenu i na 
suočavanju s razvojnim izaz ovima s kojima se suo čavamo, s posebnim naglaskom na 
najsiromašnije države svijeta i njihove gra đane te podru čja kojima EU jasno može dodati 
vrijednost. 
 
Dobro upravljanje, uklju čujući poštovanje ljudskih prava, demokraciju i vladavinu prava, te 
potpora za održiv i uklju čiv rast na temelju pokreta ča kao što su održiva poljoprivreda i 
održiva energija, dva su skupa povezanih stupova prioriteta politika koji se uzajamno podupiru i na kojima se zasniva Plan za promjenu.  
 
U 2013. je organizirano detaljno pra ćenje programiranja unutar država kako bi se osiguralo 
da je djelovanje EU-a usmjereno na najviše tri glavna sektora u kojima se odražavaju ti 
prioriteti politika. Osim toga, Planom za promjenu obvezali smo se osigurati barem 20 % 
vanjske razvojne pomo ći EU-a za podupiranje socijalne uklju čenosti i ljudskog razvoja te  
pažljivo pratiti financiranje borbe protiv klimatskih promjena. Planovi za zajedni čko 
programiranje s državama članicama EU-a i drugim donatorima provodili su se u više od 40 
država u cijelom svijetu i uklju čuju nekoliko nestabilnih država. 
 
Uključiv i održiv rast 
 
 
4 Neuhranjenost je uzrok barem jedne tre ćine svih smrti djece u zemljama u razvoju i glavni 
uzrok smrti 20 % majki. EU je u 2013. poja čao napore u borbi protiv gladi, nesigurnosti hrane 
i neuhranjenosti putem novog prijedloga politike koji je utvr đen u Komunikaciji Komisije 
„Poboljšanje prehrane majki i djece u okviru vanjske pomo ći: okvir politike EU-a ”. On je 
predstavljen na sastanku Pokreta za poboljšanje prehrane (SUN): globalna platforma za 
rješavanje problema neuhranjenosti koji je održan u ožujku u Bruxellesu. Cilj je Komisije 
poboljšati prehranu majki i djece u cilju smanjenja sm rtnosti i bolesti te ukloniti prepreke rastu 
i razvoju koje su posljedica neuhranjenosti. U središtu je naše politike izdvojiti 3,5 milijuna 
EUR kao pomo ć za smanjenje broja zakržljale djece za sedam milijuna do 2025.  
 
 
Kambodža pove ćava izvoz riže 
 
EU je podržao razvoj MSP-ova u Kambodži pomoću 8,6 milijuna EUR uloženih u Fond više 
donatora kojim upravlja Me đunarodna financijska korporacija. Programom, kojem najve ći 
doprinos daje EU, pove ćava se konkurentnost MSP-ova u sektoru riže. To uklju čuje 
poboljšanje sposobnosti za ljuštenje riže u državi te potporu marketingu kambodžanske riže 
koja je osvojila nagradu „Najbolja riža na svijetu” za 2012. i 2013. Uslijed toga, vrijednost i 
količina izvoza pove ćala se više nego dvostruko u 2013.  
 
 
Oko 1,4 milijarde ljudi u cijelom svijetu nemaju pristup elektri čnoj energiji, a gotovo tri 
milijarde ljudi oslanja se za kuhanje i grijanje na kruta goriva, kao što su tradicionalna biomasa i ugljen. U okviru posve ćenosti inicijativi UN-a Održiva energija za sve (SE4ALL), 
EU si je odredio cilj omogu ćavanja pristupa održivoj energiji za 500 milijuna ljudi do 2030. i 
dodijelio je sredstva za koordinaciju, širenje i pra ćenje tog globalnog napora u razdoblju od tri 
godine. 
 
EU je u 2013. podržao projekte proizvodnje e nergije u zemljama u razvoju putem svojih 
instrumenata za spajanje bespovratnih sredstava za razvoj s drugim instrumentima kapitala. 
U Subsaharskoj Africi izdvojeno je 400 milijuna EUR u okviru Zaklade za infrastrukturu EU-a i Afrike (ITF) čime je potaknuto barem 4 milijarde EUR zna čajnih ulaganja. Za pomo ć 
partnerskim državama u razradi i razvoju njihovih politika kako bi mogle privu ći nužna 
privatna ulaganja za razvoj održivog energetskog sektora dostupne su inicijative kao što je 
Instrument EU-a za tehni čku pomo ć u vrijednosti od 80 milijuna EUR.   
 Stopa zaposlenosti za globalno stanovništvo radne dobi pove ćala se izme đu 2007. i 2012. sa 
60,3 na 61,3 %. U cilju promicanja uklju čivog rasta kojim se najsiromašnijima omogu ćuje 
sudjelovanje u profitabilnim aktivnostima EU je pružio pomo ć 8,8 milijuna ljudi i, izme đu 
2004. i 2012., pomogao je osigurati tehni čko i strukovno obrazovanje za 7,7 milijuna ljudi.  
 
O migracijama se tijekom 2013. često govorilo. Komunikacija Komisije „Povećanje učinka 
migracije na razvoj ” 4 služila je kao osnova za zajedni čko stajalište EU-a i država članica 
predstavljeno u okviru Dijaloga na visokoj razini o me đunarodnoj migraciji i razvoju, koji je 
organizirala Op ća skupština Ujedinjenih naroda 3. – 4. listopada. EU u svome stajalištu isti če 
da bi migracije trebalo priznati kao pokreta če uključivog gospodarskog, društvenog i 
ekološkog razvoja i da su u strategijama razvoja migracije i mobilnost priznati kao „poticajni 
čimbenici ” za razvoj. 
   Dobro upravljanje 
                                                           
 
4 COM(2013)0292  
 
5 EU je u 2013. dalje napredovao u provedbi Plana djelovanja EU-a za ljudska prava i 
demokraciju5. Nastavio je aktivno podržavati organi zacije civilnog društva i održani su 
posebni razgovori o ljudskim pravima s više od 20 država. EU je provodio misije za 
promatranje izbora čiji je cilj promicati demokraciju i demokratizaciju, uklju čujući, na primjer u 
Keniji , Pakistanu, Hondurasu  i Maliju.  
 
U okviru Zajedni čke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP), EU je pokrenuo dvije nove 
misije: Misija EU-a za osposobljavanje u  Maliju  i Misija za pomo ć na granicama u Libiji . Više 
od 7 000 civilnog i vojnog osoblja EU-a sudjelovalo je u 2013. u 12 civilnih misija i četiri vojne 
operacije. 
 Europska komisija i Visoka predstavnica za vanjske poslove i sigurnosnu politiku donijele su u prosincu 2013. zajedni čku Komunikaciju 
„Sveobuhvatni pristup EU-a vanjskim sukobima i 
krizama ”6 u cilju daljnjeg poboljšanja svojih napora usmjerenih na ja čanje dosljednosti 
sveobuhvatnosti i u činkovitosti svog globalnog djelovanja. 
  
Mir i stabilnost 
 
Za održivi razvoj i iskorjenjivanje siromaštva po trebni su mir i sigurnost, i obrnuto. EU je na 
čelu napora za promicanje mira i stabilnosti, priznaju ći da učinkovito korištenje razvojne 
pomoći može biti nužan element u izgradnji dugotrajnih promjena. 
 
Na primjer, Mali je bio jedan od prioriteta EU-a u 2013. U velja či se nastavilo s pružanjem 
razvojne pomo ći toj afričkoj zemlji kada su vlasti u Maliju brzo donijele plan za tranziciju u 
cilju obnove demokracije i stabilnosti. Mobilizir ano je nekih 250 milijuna EUR za zadovoljenje 
neposrednih potreba stanovništva Malija – s naglaskom na sigurnost hrane, vodu i sanitarne 
uvjete i nove prijedloge za ponovno pokretanje gospodarstva. 
 EU, Francuska i Mali organizirale su 2013. u Bruxellesu veliku me đunarodnu donatorsku 
konferenciju „Zajedno za novi Mali”. Na konferenciji je osigurano ukupno 3,25 milijardi EUR 
za potporu razvojnim prioritetima Malija: odlu čna mobilizacija potpore i solidarnosti s najviših 
razina u me đunarodnoj zajednici. 
 
Na međunarodnoj konferenciji o Somaliji  koja je održana u Bruxellesu 16. rujna osigurano je 
dodatnih 650 milijuna EUR za potporu pozitivnom napretku te zemlje na putu ka ostvarenju 
stabilnosti i mira. Novim će se nov čanim sredstvima osigurati pružanje osnovnih usluga kao 
što su zdravstvena skrb, čista voda i obrazovanje. 
 
Konferencija o novom planu za Somaliju ozna čila je prekretnicu u odnosima izme đu EU-a i 
Somalije spojivši me đunarodnu zajednicu i Somaliju u provedbi Plana za Somaliju, 
osiguranju potpore za njegovu provedbu i, prije svega, osiguranju posve ćenosti svih stranaka 
tom novom politi čkom procesu. Kao najve ći donator Somaliji, EU je izme đu 2008. i 2013. 
donirao oko 521 milijun EUR. Neki od zna čajnih postignutih rezultata uklju čuju upis 40 000 
djece u školu, dostavu čiste vode za pola milijuna ljudi i pružanje pomo ći 70 000 ljudi za 
uzgoj stoke. 
 
EU je potvrdio svoju dugotrajnu posve ćenost potpori Afganistanu  za vrijeme tranzicije i 
desetljeća promjena. Mandat policijske misije Europske unije u Afganistanu za ja čanje civilne 
policije i  vladavine prava produžen je do 31. prosinca 2014. EU je u 2013. izdvojio 196,5 
                                                            
5 https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/131181.pdf  
6 JOIN(2013) 30 završna verzija 11.12.2013.  
 
6 milijuna EUR za potporu lokalnom razvoju i upravljanju, vjerodostojnim i transparentnim 
izborima, regionalnoj suradnji Afganistana s njegovim susjedima, razvoju poljoprivrede i 
policiji. 
 
Nakon što je krajem 2012. u Srednjoafri čkoj Republici (CAR) izbilo novo nasilje , EU je 
pojačano tražio pomo ć partnera. Europska komisija je sredinom kolovoza u okviru 
Instrumenta za stabilnost donijela program za stabilizaciju u vrijednosti od 10 milijuna EUR 
kao pomo ć u krizi nakon pu ča. Uslijed nasilja me đu zajednicama nastala je humanitarna 
kriza u državi i Komisija je dodijelila 39 milijuna EUR pomo ći. EU je tako đer izdvojio 50 
milijuna EUR za Međunarodnu misiju pomo ći u Srednjoafri čkoj Republici pod afri čkim 
vodstvom (MISCA ili AFISM-CAR ). Predviđena je daljnja potpora MISCA-i.  
 Glavna sastavnica op će strategije EU-a za stabilizaciju države bio je Ugovor za izgradnju 
države za Obalu Bjelokosti  u vrijednosti od 115 milijuna EUR, kojim je obnovljen autoritet 
države te promican uklju čivi rast u 2013.   
 
 
Solidarnost i potpora 
 
Nadalje, EU je najistaknutiji i najvidljiviji donator potpore za tranzicije Mjanmara  u 
demokraciju i nastavio je pružati potporu tijekom 2013. Predsjednici Van Rompuy, Barroso i predsjednik Mjanmara U Thein Sein objavili su 5. ožujka Zajedni čku izjavu za vrijeme posjeta 
predsjednika Mjanmara Bruxellesu. Izjava je ozna čila važnu prekretnicu u odnosima izme đu 
EU-a i Mjanmara jer je u njoj utvr đena vizija za izgradnju dugotrajnog partnerstva i rad na 
planovima za demokratizaciju, nacionalno pomirenje i gospodarsku liberalizaciju.  
 U Sveobuhvatnom okviru EU-a za Mjanmar utvr đeni su ciljevi i prioriteti EU-a i država članica 
za izgradnju dugotrajnog partnerstva i promicanje bliže suradnje s državom. To je zajedni čki 
napor kojim su obuhva ćena djelovanja za podupiranje mira, demokracije, razvoja i trgovine. 
 
Povjerenik Piebalgs predložio je u studenome 2013., za vrijeme prve Radne skupine izme đu 
EU-a i Mjanmara, glavne sektore za razvoj nu suradnju s Mjanmarom za 2014. – 2020., koji 
obuhvaćaju ruralni razvoj, obrazovanje, upravljanje i potporu za izgradnju mira. 
 
 
PROGRAM SWITCH-SMART  
 
Povjerenik Piebalgs pokrenuo je u studenome 2013. u Mjanmaru program SWITCH-SMART  
(MSP-ovi za okoliš, savjesnost, odgovornost,  i transparentnost). Projektom se podupire 
održiva proizvodnja odje će „proizvedene u Mjanmaru” i radit će se na pove ćanju 
međunarodne konkurentnosti MSP-ova u tom sektoru. Trogodišnji projekt financira se 
bespovratnim sredstvima EU-a u iznosu od 2 m ilijuna EUR i cilj mu je smanjiti siromaštvo 
kroz trgovinu i razvoj privatnog sektora u Mjanmaru. 
 
 
U Siriji je i dalje u tijeku sukob koji tako đer utječe na stabilnost susjednih zemalja, posebno 
Libanona i Jordana. EU je imao važnu ulogu u održavanju politi čkog dijaloga sa dionicima u 
cilju postizanja politi čkog dogovora u Siriji i preuzeo je aktivnu ulogu u pripremama za 
mirovnu konferenciju o Siriji (Ženeva II). EU je u 2013. odlu čio izmijeniti svoj režim sankcija u 
korist sirijskog stanovništva i sirijske opozicije te je zadržao pritisak na sam režim. Tako đer je 
uključio dodatni financijski paket u iznosu od 400 milijuna EUR za 2013. za pokrivanje 
prioritetnih potreba pogo đenog stanovništva u Siriji i regiji. EU i njegove države članice ostali 
su u 2013. glavni donatori humanitarne pomo ći (više od 2 milijarde EUR) za 9,3 milijuna ljudi 
pogođenih sukobom: gotovo polovica bila su djeca. Europskom pomo ći obuhva ćeno je 80 % 
pogođenog stanovništva. 
 
7  
EU je aktivno podržavao provedbu Rezolucije Vije ća sigurnosti Ujedinjenih naroda o 
uništenju kemijskog oružja u Siriji i pružio je materijalnu potporu UN-u i misiji Organizacije za 
zabranu kemijskog oružja (OPCW).   
 
Sirijska djeca kojima je potrebna pomo ć 
 
Zahvaljuju ći potpori EU-a, najmanje 780 000 djece u Siriji, Jordanu i Libanonu, od kojih se 
mnoga nalaze u izbjegli čkim kampovima ili su raseljeni, dobilo je pristup obrazovanju 
prilagođenom sirijskom kurikulumu kako bi mogli nastaviti sa školovanjem. Oko 10 000 
učitelja osposobljeno je za metode pou čavanja i pružanje psihosocijalne potpore djeci kako 
bi mogli djelotvornije podu čavati pogo đenu djecu i pomagati im. 
 
 
 
Djeca mira EU-a: Odjek Nobelove nagrade u budu ćnosti 
 
Djeca su me đu najranjivijim žrtvama sukoba. Nakon što je primio Nobelovu nagradu za mir 
za 2012 . za postignu ća u postizanju mira na europskom kontinentu, EU je novac od nagrade 
dao za pomo ć djevojčicama i dje čacima u cijelom svijetu koji nemaju priliku odrastati u miru.  
 
Djeci u Kolumbiji pomo ć se pruža u okviru projekta kojim se sprje čava nova čenje djece u 
oružane skupine. U Južnom Sudanu sredstva se koriste za pomo ć djeci da zapo čnu novi 
život nakon godina sukoba. U Pakistanu se inicij ativom podupire obrazovanje i zaštita djece 
koja su raseljena uslijed sukoba. EU je u studenome 2013. potvrdio svoju odluku da nastavi 
s provedbom inicijative „Djeca mira ” najavljuju ći dodatna sredstva za nove projekte u 2014. 
 
 
Kao vode ći svjetski donatori humanitarne pomo ći, EU i njegove države članice odlu čno su 
odgovorili na prirodne katastrofe, oružane sukobe i dugotrajne krize tijekom 2013. Samo u 
2013. Europska komisija pružila je pomo ć u krizi u iznosu ve ćem od 1,3 milijarde EUR koja je 
provedena u više od 90 država.  
 
EU je tako đer pojačao napore usmjerene na ja čanje otpornosti u zemljama podložnim 
krizama dovršetkom „Plana djelovanja za ja čanje otpornosti u zemljama podložnim krizama 
2013. – 2020. ” u lipnju 20137. 
 
Tropska oluja Haiyan, koja je pogodila  Filipine  7. i 8. studenoga 2013., bila je jedna od 
najjačih ikad zabilježenih oluja.  Procjenjuje se da je tom olujom, zbog njezine iznimne ja čine 
i veličine, izravno bilo pogo đeno od 14 do 16 milijuna ljudi i uzrokovala je velika razaranja. 
Ostavila je iza sebe više od 10 000 žrtava. Nakon oluje slijedio je potres ja čine 7,2 stupnja po 
Richteru koji je pogodio Filipine u listopadu i uništio ku će i izvore zarade za oko 350 000 
ljudi. 
 
EU je brzo reagirao i donirao oko 43 milijuna EUR hitne humanitarne pomo ći kao potporu u 
ranim naporima za oporavak i obnovu. Pom ogao je osigurati nesmetan prelazak s 
neposrednog upravljanja krizom na ponov nu izgradnju ljudskih života. Podru čja intervencije 
uključuju obnovu vode i sanitarnih uvjeta, popravke mreže za opskrbu elektri čnom energijom, 
osnovne zdravstvene usluge, pomo ć za život, sklonište i popravak infrastrukture kako bi se 
osigurala njezina ve ća otpornost na budu će tajfune ili potrese.  
                                                            
7 SWD(2013) 227 završna verzija, 19.6.2013.  
 
8  
EU je tijekom 2013. nastavio u potpunosti sudjelovati u naporima za olakšanje politi čke i 
gospodarske tranzicije. Posebno je sudjelovao u rješavanju problema sve dublje polarizacije 
u Egiptu. Pomo ć EU-a Egiptu  revidirana je zbog nasilja koje je izbilo nakon svrgnu ća 
predsjednika Mohammeda Morsija. Vanjska razvojna pomo ć EU-a sada je usmjerena na 
socioekonomski sektor i uglavnom se pruža ljudima kojima je najpotrebnija i civilnom društvu.  
Europska susjedska politika (ENP) osnova je za uspostavu podru čja blagostanja sa 
susjedima EU-a putem poja čanog politi čkog udruživanja, gospodarske integracije i bliskije 
suradnje. EU je u 2013. nastavio ulagati napore u potporu i poticanje demokratske tranzicije u regiji i ukupno je, dao na raspolaganje oko 1,3 milijarde EUR u novim obvezama. EU je i dalje najvažniji trgova čki partner gotovo svim državama u susjedstvu. 
 
Ostvaren je zna čajan napredak u provedbi Isto čnog partnerstva u 2013. Sastanak na vrhu 
Istočnog partnerstva u Vilniusu u studenome ozna čio je prekretnicu u odnosima EU-a s 
našim najbližim isto čnim susjedima. Dovršeni su pregovor i o Sporazumima o pridruživanju, 
uključujući o Dubokim i sveobuhvatnim podru čjima slobodne trgovine (DCFTA), s 
Republikom Moldovom  i Gruzijom  i ti su Sporazumi parafirani.  
 
Odnosi s Ukrajinom u 2013. bili su usmjereni na pomaganje državi da ispuni uvjete za 
potpisivanje Sporazuma o pridruživanju, uklju čujući o Dubokim i sveobuhvatnim podru čjima 
slobodne trgovine (AA/DCFTA). Ukrajinska vlada objavila je krajem studenoga svoju odluku o obustavi potpisivanja AA/DCFTA-a.  Međutim, tijekom godine ostvaren je zna čajan 
napredak. Isplate sredstava za programe potpore iz prora čuna, koje su bile obustavljene 
zbog zabrinutosti oko upravljanja javnim financijama, kona čno su ponovno zapo čele zbog 
pozitivnih pomaka koje su ostvarile  ukrajinske vlasti. EU je posve ćen podupiranju 
gospodarske i financijske stabilizacije Ukrajine kroz podupiranje civilnog društva i razvoja 
privatnog sektora. 
 
U okviru pristupa utemeljenog na poticajima, novog Europskog instrumenta za susjedstvo, koji je jedan od klju čnih vidova obnovljene politike susjedstva, EU-u će se omogu ćiti 
povećanje potpore partnerskim državama koje stvarno provode duboku i održivu 
demokraciju, uklju čujući poštovanje ljudskih prava, i dogovorene ciljeve reforme. 
 
 
Milenijski razvojni ciljevi  i ostalo – Dostojan život za sve, posvuda 
 
Pokazalo se da je 2013. klju čna godina za oblikovanje globalnih rasprava o okviru nakon 
2015. Europska unija i njezine države članice i dalje imaju klju čnu ulogu u raspravama o 
razvojnom okviru koji će naslijediti Milenijske razvojne ciljeve (MDG) nakon 2015. Komisija je 
u veljači 2013. objavila svoju komunikaciju „Pristojan život za sve ” 8, u kojoj je prikazala 
predloženu viziju EU-a za okvir nakon 2 015., odnosno, iskorjenjivanje ekstremnog 
siromaštva do 2030. uz osiguranje održivog razvoja planete te iznijela plan za ostvarenje tog 
cilja. 
 
Tom je vizijom postavljen temelj za stajalište EU-a nakon 2015. i pokrenute su rasprave u 
Europskom parlamentu. Osim toga, u kontekstu Ujedinjenih naroda, ta se vizija odražava u 
izvješću Visokog panela UN-a, čiji je član bio povjerenik Piebalgs, i u dokumentu koji je 
nastao kao rezultat posebnog doga đanja o MDG-ovima u Op ćoj skupštini UN-a u New Yorku 
u rujnu. U tom je  dokumentu, koji su potvrdili svi čelnici država i vlada, iznesena op ća 
                                                            
8 COM(2013) 92 završna verzija, 27.2.2013.  
 
9 suglasnost o potrebi za jedinstvenim i uskla đenim planom za iskorjenjivanje siromaštva i 
održivi razvoj. 
 
Komisija je 23. rujna objavila nove rezultate  o doprinosu EU-a globalnoj borbi protiv 
siromaštva9 između 2004. i 2012. Rezultati su zadivljuju ći. Činjenica je da se sredstvima EU-
a pomoglo u smanjenju globalnog siromaštva i da se pružila potpora MDG-ovima i na taj 
način poboljšao život milijuna ljudi. Na primjer, zahvaljuju ći vanjskoj razvojnoj pomo ći EU-a 
od 2004. omogu ćen je pristup pitkoj vodi za više od 70 milijuna ljudi (više od ukupnog 
stanovništva Francuske), 14 milijuna djece moglo je poha đati u osnovnu školu, a više od 46 
milijuna ljudi dobilo je pomo ć kako bi mogli osigurati sigurnost hrane. 
 
 
Inicijativa EU-a za MDG-ove 
 
Na globalnoj je razini do 2010. ostvaren velik napredak u podru čju MDG-ova. Me đutim, deset 
godina nakon što su dogovoreni, mnoge su države još uvijek daleko od ostvarenja nekih 
MDG-ova. EU je stoga pripremio novu inicijativu za MDG-ove u 2010. stavljaju ći na 
raspolaganje sredstva na temelju potreba i rezultata u iznosu od 1 milijarde EUR. Od toga je 
700 milijuna EUR usmjereno na ve ćinu zaostaju ćih MDG-ova, kao što su glad, zdravlje majki 
i smrtnost djece, a 300 milijuna EUR dodijeljeno je državama koje su ostvarile dobre 
rezultate u provedbi pomo ći. Do danas se inicijativom EU-a za MDG-ove financiralo 70 
projekata u 46 država. 
 
 
Osim toga, kao dio napora za ostvarenje MDG-ova i u okviru globalne borbe protiv 
siromaštva, ostvaren je velik napredak  u borbi protiv HIV-a, tuberkuloze i malarije. 
Procjenjuje se da se do kraja 2013., zahvaljuju ći bespovratnim sredstvima ispla ćenim više od 
140 država iz Globalnog fonda za borbu protiv te tri bolesti, osiguralo antiretrovirusno (ARV) 
liječenje AIDS-a za više od 6,1 milijuna ljudi, otkriveno je i izlije čeno 11,2 milijuna ljudi s 
novim slu čajevima zarazne tuberkuloze, a obiteljima je za sprje čavanje malarije osigurano je 
više od 360 milijuna mreža natopljenih insekticidima. Me đutim, milijuni ljudi još su u 
opasnosti od zaraze. Zbog toga je EU na kraju 2013. najavio da će povećati svoje doprinose 
Globalnom fondu na 370 milijuna EUR u razdoblju 2014. – 2016. 
 
 
Dani europskog razvoja 
 
Okvir nakon 2015. i Komunikacija „Pristojan život za sve ” također su bili glavne teme Dana 
europskog razvoja (EDD) 2013. koji su održani u Bruxellesu u studenome 2013. Na ovom se 
godišnjem doga đanju okupljaju donositelji politika,  civilno društvo, istraživa čke organizacije i 
privatni sektor iz razvijenih zemalja i zemalja  u razvoju kako bi raspravljali o najvažnijim 
pitanjima razvoja. Doga đaj u 2013. nije bio iznimka i na njemu se okupilo više od 5 500 ljudi. 
                                                            
9 http://europa.eu/rapid/press-release_IP-13-852_en.htm  
 
10  
 
Građani EU-a: pomaganjem zemljama u razvoju pomažemo i sebi 
 
U posebnom istraživanju Eurobarometra provedenom za Dane europskog razvoja u Bruxellesu 
26. i 27. studenoga, 66 % gra đana EU-a složilo se da bi borba protiv siromaštva u zemljama u 
razvoju trebala biti jedan od glavnih prioriteta EU-a. Gotovo sedam od deset ljudi (69 %) 
smatralo je da je pomo ć zemljama u razvoju dobra i za EU i za njegove gra đane. 
 
 
  
Pogled u budu ćnost 
 
EU će u 2014. i dalje nastaviti s provedbom Plana za promjenu i pove ćat će utjecaj razvojne 
suradnje EU-a.   Postupak programiranja instrumenata za vanjsko dj elovanje i Europski razvojni fond zasnivat 
će se na klju čnim načelima Plana za promjenu. Poziv na snažniju ulogu privatnog sektora u 
Planu za promjenu u cilju postizanja uklju čivog i održivog rasta bit će oblikovan u prakti čne 
prijedloge u obliku Komunikacije Komisije koja će biti predstavljena u prvoj polovini 2014. 
 Osim toga, u Planu za promjenu EU se poziva da prije đe na pristup utemeljen na pravima 
kako bi se ljudska prava i upravljanje uzeli u obzir kao uvjeti za omogu ćavanje napretka, 
razvoja i osnaživanja ljudi. U skladu s time, Komisija će raditi na sustavnom uklju čivanju 
načela i standarda ljudskih prava i njihovog ostvarivanja u cijeli postupak razvoja. 
 U 2014. nastavit će se raditi na pove ćanju učinkovitosti i djelotvornosti razvojne suradnje 
putem bolje koordinacije, uskla đenosti politika i odgovornosti. U tom pogledu bit će dovršen 
razvoj okvira rezultata EU-a i nastavit će se zajedni čki postupak programiranja EU-a.  
 
Europska unija i njezine države članice i dalje će ustrajati na postizanju svih MDG-ova prije 
ciljnog datuma u 2015. te će imati konstruktivnu ulogu u globalnom procesu oblikovanja 
okvira nakon 2015. u cilju ostvarivanja daljnjeg napretka.  Sve u svemu, čini se da će 2015. biti klju čna godina za razvoj. S obzirom na to, Parlament i 
Vijeće skoro su na kraju 2013. donijeli odluku da 2015. nazovu „Europskom godinom 
razvoja”. To bi bila jedinstvena prilika za Europsku uniju da obavijesti svoje gra đane o 
dodanoj vrijednosti razvojne suradnje EU-a i da pokaže rezultate koje je EU ve ć ostvario. 
Pritom se može istaknuti jedinstvena sposobnost EU-a da iskoristiti zajedni čke snage svojih 
država članica u borbi protiv siromaštva i poticanju razvoja, mira i blagostanja u cijelom 
svijetu te da u budu ćnosti ostvari još bolje rezultate.