HR Službeni list Europske unije C 133/37

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Godišnjem pregledu rasta za 2016.

(COM(2015) 690 završna verzija)

i o nacrtu Zajedničkog izvješća o zapošljavanju uz Komunikaciju Komisije o Godišnjem pregledu rasta za 2016.

(COM(2015) 700 završna verzija)

(2016/C 133/08)

Izvjestitelj: Juan MENDOZA CASTRO

Dana 22. prosinca 2015., sukladno članku 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Europska komisija odlučila je savjetovati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o:

Godišnjem pregledu rasta za 2016. i nacrtu Zajedničkog izvješća o zapošljavanju uz Komunikaciju Komisije o Godišnjem pregledu rasta za 2016.

(COM(2015) 690 završna verzija, COM(2015) 700 završna verzija).

Pododbor za Godišnji pregled rasta za 2016., uspostavljen u skladu s pravilom 19. Poslovnika i zadužen za pripremu rada Odbora o toj temi, Nacrt mišljenja usvojio je 12. siječnja 2016.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na 514. plenarnom zasjedanju održanom 17. i 18. veljače 2016. (sjednica od 17. veljače), sa 139 glasova za, 8 protiv i 11 suzdržanih.

1. Zaključci i preporuke

1.1. Nastavlja se visoka nezaposlenost. Sedam godina nakon početka krize Odbor izražava svoju zabrinutost zbog visoke nezaposlenosti, posebice u nekim državama članicama. Nezaposlenost je visoka i među mladima, uz velik broj mladih ljudi koji niti rade, niti se obrazuju, niti se osposobljavaju, te onih koji su dugotrajno nezaposleni.

1.2. Godišnji pregled rasta za 2016. uključuje veći broj analiza, zadaća i ciljeva socijalnog karaktera, ali taj se novi pristup, da bi bio učinkovit, ne bi smio temeljiti na ponavljanju političkih preporuka iz prethodnih godina. Osim poticaja privatnom ulaganju o čemu govori Komisija, za rješavanje stagnacije gospodarstva i za zapošljavanje potrebni su povećanje domaće potražnje i znatna javna ulaganja.

1.3. Europski semestar. EGSO pozdravlja odluku o boljem praćenju ciljeva strategije Europa 2020. i podjelu na europsku i nacionalnu fazu jer će to omogućiti bolje razgraničenje odgovornosti u ispunjavanju postavljenih ciljeva. Jednako je neophodna veća dosljednost između politika o europskom upravljanju i ciljeva strategije Europa 2020.

1.4. Europski semestar trebao bi uzeti u obzir postizanje 17 ciljeva održivog razvoja koji su proizašli iz Strategije Ujedinjenih naroda za održivi razvoj do 2030.

1.5. Gospodarstvo. U Europskoj uniji vidljiv je umjereni oporavak, iako se osjeća učinak privremenih pozitivnih čimbenika. Rekordan izvozni suficit europodručja odraz je, među ostalim, posljedica deprecijacije eura. Istodobno, višak domaće štednje u odnosu na ulaganja odražava i dalje prisutnu nesigurnost u pogledu gospodarskog oporavka i rasta.

1.6. S obzirom na znatan pad ulaganja Ecofin je naveo da je hitno potrebno poboljšati sveukupnu ulagačku klimu radi podupiranja gospodarskog oporavka te povećanja produktivnosti i potencijala rasta. EGSO pak smatra da je takozvanoj politici štednje potrebno dati novi smjer i snažnije se orijentirati na politike rasta (1).

1.7. Velik broj osoba izloženih riziku od siromaštva ili isključenosti dovodi ostvarivanje jednog od glavnih ciljeva strategije Europa 2020. u pitanje.

1.8. S obzirom na velik priljev izbjeglica i tražitelja azila, EGSO predlaže mjere utemeljene na zajedničkom i solidarnom djelovanju, poštovanju međunarodnog prava i vrijednosti, jednakom postupanju i primatu života nad bilo kojim pristupom prvenstveno utemeljenim na „sigurnosnim” politikama. Osim toga, potvrđuje da je Schengenski sporazum ključni stup u strukturi EU-a.

2. Preporuke EGSO-a

2.1. U GPR-u za 2016. ističe se važnost ulaganja u zapošljavanje i socijalne politike, kako je prethodno predložio EGSO, a za što je potreban ambiciozan pristup Komisije.

2.2. U GPR-u za 2016. treba insistirati na jačanju upravljanja kako bi se učinkovito provele značajne europske politike za integraciju tržišta i modernizaciju gospodarstva, pri čemu se ističe paket za gospodarsko upravljanje u EU-u. S druge strane, učinkoviti okviri za nacionalno upravljanje trebaju ojačati povjerenje, ponovno uspostaviti potrebne fiskalne rezerve (engl. fiscal buffers) i izbjegavati procikličke fiskalne politike.

2.3. Od temeljne je važnosti poboljšati sinergiju investicijskih i razvojnih strategija između nacionalnih gospodarstava i europskog gospodarstva.

2.4. EGSO predlaže da se u okviru političkih prioriteta naglasak posebno stavi na dva područja: ulaganja i zapošljavanje.

2.5. Instrumenti višegodišnjeg financijskog okvira i Instrument za povezivanje Europe ključni su za rješavanje krize i povratak na put rasta. EGSO pozdravlja dobar početak koji je zabilježio Plan ulaganja za Europu te je u tom smislu predložio privlačenje većeg broja institucionalnih ulagača i bolje informiranje o mogućnostima financiranja.

2.6. Za rješavanje pitanja dugotrajne nezaposlenosti (koja predstavlja 50 % ukupne nezaposlenosti) i nezaposlenosti mladih potrebne su „hitne mjere”. Osim toga, Komisija treba predstaviti opću strategiju o ravnopravnosti spolova na tržištu rada.

2.7. Ulaganja u ostvarivanje energetske tranzicije (Pariški sporazum) trebaju postati pokretač otvaranja radnih mjesta i gospodarskog razvoja.

2.8. EGSO poziva na snažnije koordinirane napore za suzbijanje agresivnog poreznog planiranja, poreznih prijevara i utaje poreza.

2.9. EGSO se zalaže za punu uključenost socijalnih partnera i drugih predstavničkih organizacija civilnog društva u socijalne politike i nacionalne planove reformi, primjerice preko gospodarskih i socijalnih vijeća i sličnih organizacija. U pogledu prijedloga Komisije o osnivanju nacionalnih odbora za konkurentnost u europodručju, EGSO će donijeti posebno mišljenje u ožujku 2016. U svakom slučaju, oni moraju biti u potpunosti kompatibilni sa slobodnim kolektivnim pregovaranjem i s postojećim mehanizmima sudjelovanja socijalnih partnera i dijaloga s njima u svakoj državi članici.

2.10. Demokratski legitimitet. S obzirom na demokratski deficit, potrebno je učvrstiti načela socijalne pravde na kojima počiva struktura Europske unije i ojačati socijalnu Europu čiji su ciljevi borba protiv socijalne isključenosti i očuvanje solidarnosti.

3. Uvod

3.1. U skladu s GPR-om za 2016.: — u gospodarstvu Europske unije vidljiv je umjereni oporavak, iako se osjeća učinak privremenih pozitivnih čimbenika, uključujući niske cijene nafte, relativno slab euro i akomodativne monetarne politike, — stoga bi politike trebalo usmjeriti na konsolidiranje oporavka i poticanje konvergencije s onima koji postižu najbolje rezultate, — očekuje se da će se gospodarska aktivnost postupno ubrzavati, — gospodarski rezultati, socijalni uvjeti i provedba reformi i dalje su neujednačeni diljem EU-a.

3.2. Zadržani su prethodni politički prioriteti čiji je cilj uspostava okvira koji obilježava uravnoteženost između strukturnih promjena, otpornih javnih proračuna i ulaganja. GPR za 2016. predstavlja specifičnija razmatranja u vezi s, među ostalim, tržištem rada, neprijavljenim radom, uključenjem na tržište rada, rodnim razlikama i zapošljavanjem mladih.

3.3. U GPR-u za 2016. traži se moderna i učinkovita javna uprava bez koje nije moguće pružanje brzih i kvalitetnih usluga poduzećima i građanima.

3.4. Pozornost se posvećuje i poboljšanju kvalitete, neovisnosti i učinkovitosti pravosudnih sustava država članica, koji su preduvjet za stvaranje povoljnog okruženja za ulaganja i gospodarsku aktivnost.

3.5. U nacrtu Zajedničkog izvješća o zapošljavanju kao glavni zaključci mogu se istaknuti velike razlike među državama članicama i sporo poboljšanje socijalne situacije i stanja u pogledu zaposlenosti. Ostali su zaključci: — nastavak reformi tržišta rada, — porezni sustavi koji pogoduju stvaranju radnih mjesta, — ulaganja u ljudski kapital kroz obrazovanje i osposobljavanje, prije svega mladih, — daljnje zaustavljanje rasta plaća, i — napori u cilju zapošljavanja mladih i u vezi s velikim brojem osoba koje niti rade, niti se školuju, niti se osposobljavaju.

4. Nastavlja se visoka nezaposlenost

4.1. Sedam godina nakon početka krize Odbor ponovno naglašava svoju zabrinutost zbog stanja zaposlenosti, posebice u nekim državama članicama europodručja. Broj nezaposlenih u EU-u iznosi 22,5 milijuna osoba (17,2 milijuna u europodručju) i u sljedeće se dvije godine ne očekuje znatan napredak na tom području. To je, zajedno s gospodarskim i socijalnim posljedicama, još jedan čimbenik koji pridonosi udaljavanju građana od europskog projekta.

4.2. Godišnji pregled rasta za 2016. uključuje veći broj analiza, zadaća i ciljeva socijalnog karaktera. Kako bi se osiguralo da ovaj novi pristup bude učinkovit i ne ostane samo na papiru, ne smije se temeljiti samo na ponavljanju političkih preporuka iz prethodnih godina, prije svega za strukturne reforme na tržištu rada, nego treba ponuditi pravi koordinirani poticaj za rast i zapošljavanje.

4.3. U GPR-u za 2016. ističe se važnost ulaganja u zapošljavanje i socijalne politike, kako je prethodno predložio EGSO, a za što je potreban ambiciozan pristup Komisije.

4.4. Osim poticaja privatnom ulaganju, što je temelj prijedloga Komisije, za rješavanje stagnacije gospodarstva i za zapošljavanje potrebna su i znatna javna ulaganja.

5. Europski semestar: ojačati upravljanje

5.1. U GPR-u za 2016. trebalo bi insistirati na jačanju upravljanja kako bi se učinkovito provele značajne europske politike za integraciju tržišta i modernizaciju gospodarstva.

5.2. Europski semestar mora ostvariti napredak i u razvoju paketa mjera za gospodarsko upravljanje koji je revidiran u listopadu 2015. S druge strane, učinkoviti okviri za nacionalno upravljanje trebaju ojačati povjerenje, ponovno uspostaviti potrebne fiskalne rezerve (engl. fiscal buffers) i izbjegavati procikličke fiskalne politike (2). Financijski instrumenti EU-a i nacionalni proračuni moraju pridonijeti ostvarivanju tih ciljeva.

5.3. EGSO pozdravlja odluku da se, u skladu s prijedlogom petorice predsjednika, bolje prate ciljevi strategije Europa 2020. u kontekstu europskog semestra (3). Usporedno s poboljšanjem provedbe i praćenja postojeće strategije, najavljuje se početak procesa razvoja dugoročne vizije za razdoblje nakon 2020., među ostalim i u kontekstu novih ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda za 2030. Odbor pozdravlja tu planiranu inicijativu jer se njome potvrđuje njegovo stajalište da će EU svoj okvir planiranja morati produžiti najmanje do 2030. kako bi proveo ciljeve održivog razvoja uvođenjem integrirane strategije za održivu Europu u globaliziranom svijetu.

5.4. Podjelom semestra na dvije faze – europsku (od studenoga do veljače) i nacionalnu (od veljače do lipnja) – jasnije se određuju granice nadležnosti i omogućava podrobno savjetovanje sa socijalnim partnerima o reformskim procesima u Europi.

6. Gospodarska kretanja

6.1. EU bilježi realan rast BDP-a od 1,9 % u 2015. i prognoze koje govore o rastu od 2,0 % u 2016. i 2,1 % u 2017. (4), ali postoje znatne razlike među državama članicama.

6.2. EGSO skreće pozornost na činjenicu da je izvoz – uz rekordan trgovinski višak od 3,5 % BDP-a u europodručju (1,9 % BDP-a u EU-28) – pokretač oporavka. Suficit tekućeg računa za cijelo europodručje među najvećima je u svijetu, a njegov se rast očekuje i u 2015. Iako su niže cijene osnovnih proizvoda i deprecijacija tečaja eura pridonijele jačanju trgovinske bilance, suficit je u najvećoj mjeri odraz prekomjerne domaće štednje u odnosu na ulaganja u europodručju (5). To je odraz i još prisutne nesigurnosti u pogledu gospodarskog oporavka i rasta.

6.3. Ograničenje plaća, pad cijena nafte, niske kamatne stope i kretanje deviznih tečajeva pogoduju konkurentnosti europskog gospodarstva. Gospodarski oporavak sve više ovisi o domaćoj potrošnji, ali na nju utječu proračunska ograničenja, velika stopa privremene zaposlenosti, stagnacija plaća i nedostatno kreditiranje kućanstava i poduzeća, posebno MSP-ova.

7. Napomene o nacrtu Zajedničkog izvješća o zapošljavanju

7.1. U skladu s nacrtom Zajedničkog izvješća o zapošljavanju, nizom reformi ojačani su mehanizmi određivanja plaća u cilju promicanja usklađivanja kretanja plaća s produktivnošću i radi potpore raspoloživom dohotku kućanstava, s posebnim naglaskom na minimalne plaće. Međutim, EGSO upozorava da je između 2008. i 2015. rast plaća bio niži od rasta produktivnosti u najmanje osamnaest država članica (6).

7.2. Tijekom 2014. došlo je do pada jedinične cijene rada u nizu zemalja europodručja koje su osobito pogođene krizom. Nadalje, u zemljama u kojima je tržište rada na putu oporavka broj odrađenih sati počeo je pozitivno utjecati na kretanje jedinične cijene rada (7).

7.3. EGSO se slaže s tim da su modernizacija, bolja podudarnost između vještina i potreba tržišta rada te stalno ulaganje u obrazovanje i osposobljavanje, uključujući digitalne vještine, ključni za budućnost zapošljavanja, gospodarskog rasta i konkurentnosti u EU-u.

7.4. Dugotrajna nezaposlenost u ovom trenutku predstavlja 50 % ukupne nezaposlenosti. Potrebno je „hitno poduzeti mjere” protiv tog problema, dajući mu prioritet u politikama zapošljavanja. Prioritetnu pozornost jednako tako iziskuju velika nezaposlenost mladih i položaj mladih ljudi koji niti rade, niti se obrazuju, niti se osposobljavaju.

7.5. Znakovito je to što nedavne analize o neusklađenosti između postojećih i traženih vještina pokazuju da je manje od polovice teškoća u zapošljavanju izazvano stvarnim nedostatkom vještina, dok se gotovo trećina može pripisati neprivlačnoj plaći.

7.6. Velik broj osoba u opasnosti od siromaštva ili isključenosti zabilježen u 2014. (24,4 %, tj. 122 milijuna ljudi u EU-28) i trend prisutan posljednjih godina dovode ispunjavanje jednog od temeljnih ciljeva strategije Europa 2020. u veliko pitanje.

7.7. Žene su i dalje nedovoljno zastupljene na tržištu rada iako su njihove kvalifikacije sve bolje pa u pogledu formalnog obrazovanja čak i nadmašuju muškarce. Razlika u mirovinama od 40 % rezultat je kraće karijere i niže plaće. Odbor žali što Godišnji pregled rasta za 2016. ne iznosi prijedloge o tom pitanju. Također primjećuje da Komisija još uvijek nije predstavila opću strategiju o rodnoj jednakosti sa specifičnim mjerama koje vode računa o postojećim političkim obvezama i zahtjevima organiziranog civilnog društva (8).

8. Politički prioriteti za 2016.

8.1. Još nisu ispunjena očekivanja u pogledu izlaska iz krize.

8.2. Zbog velikih socijalnih i gospodarskih razlika koje postoje unutar EU-a nužno je jačanje konvergencije među državama članicama u ostvarivanju ciljeva na tom području. Od temeljne je važnosti poboljšati sinergiju investicijskih i razvojnih strategija između nacionalnih gospodarstava i europskog gospodarstva.

8.3. U okviru političkih prioriteta za 2016. EGSO posebice ističe dva: ulaganja i zapošljavanje.

8.4. Ponovno pokretanje ulaganja: hitna potreba

8.4.1. S obzirom na znatan pad ulaganja Ecofin je naveo da je hitno potrebno poboljšati sveukupnu ulagačku klimu radi podupiranja gospodarskog oporavka te povećanja produktivnosti i potencijala rasta (9). EGSO pak smatra da je takozvanoj politici štednje potrebno dati novi smjer i snažnije se orijentirati na politike rasta.

8.4.2. Instrumenti višegodišnjeg financijskog okvira (među ostalim strukturni i investicijski fondovi) ključni su za rješavanje krize i povratak na put održivog rasta dok je Instrument za povezivanje Europe naročito važan za jačanje transeuropskih infrastrukturnih mreža na području prometa, telekomunikacija i energetike.

8.4.3. Plan ulaganja za Europu – korak u dobrom smjeru koji treba dopuniti drugim mjerama – bilježi dobar početak jer će, sukladno EIB-u, ukupna potaknuta ulaganja tijekom 2015. doseći 50 milijardi EUR, a 71 000 malih i srednjih poduzeća i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije može imati koristi od investicijskih projekata EFSU-a. Za postizanje cilja od 315 milijardi EUR ulaganja do 2017. potrebno je: — privući veći broj institucionalnih ulagača (iz EU-a i izvan njega). Dosad se samo devet država članica obvezalo na doprinos, a među njima nisu neke od onih koje u najvećoj mjeri moraju modernizirati svoju gospodarsku strukturu, — bolje oglašavati mogućnosti financiranja u okviru EFSU-a s obzirom na to da ih u nekim slučajevima tijela javne vlasti i privatni ulagači još nedovoljno poznaju.

8.4.4. Više od polovine projekata koji se financiraju iz EFSU-a odnose se na energetsku učinkovitost, obnovljive izvore energije i inovacije. Ispunjavanje ciljeva Pariškog sporazuma o prijelazu s ekonomije u kojoj se koriste fosilni resursi i s energetski intenzivne ekonomije na niskougljične modele i modele niskog ugljičnog otiska golem je izazov za EU, koji bi trebao značajno smanjiti svoje emisije. Ulaganja u ostvarivanje energetske tranzicije pokretač su otvaranja radnih mjesta i gospodarskog razvoja. Također su ključni pokretač smanjivanja cijena energije uz pozitivne društvene i gospodarske posljedice.

8.4.5. Odbor se slaže da se financiranje realnog gospodarstva znatno poboljšalo, iako još postoje razlike među državama članicama. Taj problem, međutim, uglavnom utječe na mala i srednja poduzeća, koja u velikoj mjeri ovise o bankovnim zajmovima. Unija tržišta kapitala, jedna od velikih inicijativa EU-a, trebala bi biti usmjerena na to da malim i srednjim poduzećima olakša pristup financiranju (10).

8.4.6. Ulaganje u ljudski kapital. EGSO žali zbog pada javnih izdataka za obrazovanje (11) jer Europi za iskorištavanje svog gospodarskog potencijala treba dobro obrazovana i kvalificirana radna snaga. U mjerama reforme treba dati prednost kako podizanju razine znanja, vještina i kompetencija tako i smanjivanju sve većeg jaza između niskokvalificiranih i visokokvalificiranih radnika.

8.5. Poticanje zapošljavanja i uključivih socijalnih politika te održivog gospodarskog rasta

8.5.1. Inovativni sektori imaju velik potencijal za otvaranje radnih mjesta. Na njih su usmjerene europske politike za integraciju tržišta i modernizaciju gospodarstva (Digitalna agenda, unutarnje energetsko tržište, okvir za audiovizualni sektor, tržište telekomunikacija).

8.5.2. Stabilno zaposlenje ključno je za gospodarski oporavak, ali vidljiva je velika segmentacija tržišta rada (12). Potrebno je pomiriti potrebe za prilagodbom na tržištu rada koje se radikalno mijenja sa sigurnošću zaposlenja, poistovjećenjem radnika s poduzećem i razvojem njihovih sposobnosti.

8.5.3. EGSO je već naglasio da pojam „fleksigurnosti”, koji Komisija opet spominje u GPR-u za 2016., ne podrazumijeva jednostrano i nezakonito smanjenje prava radnika, nego oblikovanje radnog zakonodavstva, sustava zaštite radnih mjesta i, u dogovoru sa socijalnim partnerima, praksi kolektivnog pregovaranja radi osiguravanja optimalne ravnoteže između fleksibilnosti i sigurnosti u svim oblicima radnih odnosa i radi jamčenja odgovarajuće sigurnosti radnika, kakav god bio njihov ugovor, u cilju borbe protiv segmentacije tržišta rada (13).

8.5.4. EGSO pozitivnim ocjenjuje sljedeće: — odluku Euroskupine da ocijeni porezno opterećenje rada kako bi se smanjile prepreke ulaganjima i otvaranju radnih mjesta (14), ističući da je ekologizacija poreznih sustava, osobito putem nagrađivanja aktivnosti koje imaju niske emisije i slab ugljični otisak u odnosu na aktivnosti u kojima se koriste velike količine resursa i energije, nužna kako bi europsko gospodarstvo postalo održivije, — prijedloge za poboljšanje tržišta proizvoda i usluga i poslovnog okruženja te, posebice, prijedloge koji se odnose na maloprodaju, — prijedloge o javnoj nabavi, koja čini 19 % BDP-a EU-a: povećanje transparentnosti, poboljšanje učinkovitosti u upravljanju, veću primjenu e-javne nabave i borbu protiv korupcije.

8.5.5. Odbor je podržao prelazak na zeleno gospodarstvo (15); pozdravlja načelo kružnog gospodarstva te trenutno radi na ocjenjivanju prednosti i nedostataka paketa o toj temi koji je Europska komisija predstavila u prosincu 2015. godine.

8.5.6. EGSO ističe značajnu ulogu koju bi europski semestar i godišnji pregled rasta trebali imati u osiguravanju praćenja politika održivog razvoja. Posljednjih je godina Komisija u godišnji pregled rasta i preporuke za pojedine zemlje počela uključivati i pitanja koja se tiču okoliša. Odbor žali što je u aktualnom godišnjem pregledu rasta Komisija, čini se, napustila pristup „ekologizacije europskog semestra” te poziva Komisiju da u okviru europskog semestra nastavi razmatrati prelazak na gospodarstvo s niskim emisijama CO2 i kružno gospodarstvo kao ključni element dugoročnog gospodarskog blagostanja, konkurentnosti i otpornosti.

9. Druge mjere

9.1. Odgovorne fiskalne politike

9.1.1. Posljednjih godina EU i njegove države članice usvojile su u okviru Pakta o stabilnosti i rastu širok raspon mjera (između ostalog bankovnu uniju i strukturne reforme). Zbog toga je postignut napredak u ispravljanju makroekonomskih neravnoteža. U kontekstu vrlo niske inflacije (0 % u 2015. i 1,7 % prema prognozama u 2017.) došlo je do značajnog smanjenja javnog deficita (trenutačno 2,5 % BDP-a, uz prognozu od 1,6 % BDP-a u 2017.) (16). Mjere za smanjenje visokog udjela javnog (86,8 % BDP-a) i privatnog duga (kućanstva 57,9 %; nefinancijska društva 79,5 %) predstavljaju ograničenje za ulaganja i potrošnju.

9.1.2. Povećanje učinkovitosti i pravednosti poreznih sustava. EGSO podržava uklanjanje neopravdanog poreznog pogodovanja zaduživanju (engl. debt bias), kao što se predlaže u izvješćima MMF-a. To će omogućiti kanale za financiranje, naročito tržišta kapitala, koji su alternativa bankovnim kreditima.

9.1.3. EGSO cijeni inicijative Komisije o mjestu na kojem se odvija gospodarska djelatnost i o paketu za poreznu transparentnost. Potrebno je šire koordinirano djelovanje europskih i nacionalnih vlasti u cilju ukidanja poreznih oaza i borbe protiv agresivnog poreznog planiranja, poreznih prijevara i utaje poreza koji u EU-u izazivaju gubitke čiji se iznos procjenjuju na bilijun eura (17).

9.2. Demografske promjene i njihov utjecaj na mirovinske i zdravstvene sustave

9.2.1. Države članice EU-a donijele su mjere o javnim mirovinskim sustavima kojima se, s jedne strane, ublažavaju društvene posljedice krize i, s druge strane, poboljšava dugoročna održivost tih sustava. Mjere poduzete u cilju dugoročne održivosti uključivale su mjere štednje, primjerice povećanje dobne granice za umirovljenje i usku povezanost doprinosa i naknada. Privatni mirovinski sustavi imaju važnu društvenu ulogu, kako je Odbor već utvrdio (18), ali ih se ne bi trebalo smatrati samo financijskim instrumentima.

9.2.2. Odbor se slaže da je potrebno uspostaviti održiv temelj za financiranje zdravstvenih sustava. Radi većeg blagostanja građana Unije ti se sustavi moraju temeljiti na načelima i vrijednostima socijalne dimenzije Europe poput univerzalnosti, pristupačnosti, pravičnosti i solidarnosti (19).

9.3. Izbjeglice i tražitelji azila

9.3.1. Kako bi se postigao potreban socijalni konsenzus u cijeloj Europi, ključno je u potpunosti poštovati načelo jednakog postupanja i socijalna prava kako građana EU-a tako i izbjeglica u Europi, s posebnim naglaskom na najugroženije među njima. Pravovremeno ulaganje u integraciju izbjeglica u društvo i na tržište rada važno je kako bi se izbjeglicama pomoglo da ponovno izgrade egzistenciju te kako bi se istodobno potencijalni sukobi s lokalnim stanovništvom sveli na minimum te izbjegli veći troškovi u budućnosti.

9.3.2. EGSO se nada da će mehanizam premještanja u kriznim situacijama pomoći EU-u da se na temelju konsenzusa približi sustavu koji je dovoljno čvrst i fleksibilan za suočavanje s raznim oblicima migracijskih izazova.

9.3.3. Europska komisija i ostale institucije EU-a moraju aktivno podupirati vlade država članica kako bi se osigurali odgovarajući uvjeti i izgledi za integraciju premještenih tražitelja azila. Pritom je potrebno razjasniti da izdaci država članica u vezi s prihvatom i integracijom tražitelja azila i izbjeglica nisu trajni, strukturni rashodi i da stoga ne bi trebali biti uključeni u izračunavanje strukturnog proračunskog deficita.

9.3.4. EGSO potvrđuje da je Schengenski sporazum ključni stup u strukturi EU-a (20).

9.4. Sudjelovanje civilnog društva

9.4.1. EGSO smatra da je sudjelovanje civilnog društva u socijalnim i gospodarskim politikama neophodno i da je ono preduvjet za njihovu veću učinkovitost.

9.4.2. Nacionalni programi reformi (NPR) moraju uključivati forume za raspravu, posebice gospodarska i socijalna vijeća. Međutim, takvog sudjelovanja u nekim državama članicama nema.

9.4.3. Ako se prema preporuci Komisije osnuju nacionalni odbori za konkurentnost, oni moraju biti u potpunosti kompatibilni sa slobodnim kolektivnim pregovaranjem i s postojećim mehanizmima sudjelovanja socijalnih partnera i dijaloga s njima u svakoj državi članici. EGSO će s time u vezi donijeti mišljenje u ožujku 2016.

9.5. Demokratski legitimitet

9.5.1. Demokratski je deficit doveo do gubitka povjerenja u europski ideal. Odbor naglašava potrebu za ponovnim stjecanjem povjerenja građana i ponovnom izgradnjom vizije socijalne Europe, što će ojačati i poduprijeti društvenu legitimnost europskog projekta.

9.5.2. Europska unija još je, i u teoriji i u praksi, daleko od dovoljne društvene legitimnosti. Nesuglasice oko „demokratskog deficita” Europske unije i dalje postoje dok se u isto vrijeme na semantičkoj razini prešlo s „demokratskog deficita” na „pravosudni deficit” i „deficit legitimnosti” u širem smislu. Potrebno je učvrstiti načela socijalne pravde na kojima počiva struktura Europske unije i ojačati socijalnu Europu predanu borbi protiv socijalne isključenosti i očuvanju solidarnosti.

Bruxelles, 17. veljače 2016. Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Georges DASSIS

(1) Ecofin, 15.1.2016.

(2) Vidjeti bilješku 1.

(3) „Dovršetak europske ekonomske i monetarne unije”, 22. lipnja 2015. Vidjeti i: „O koracima prema dovršetku ekonomske i monetarne unije”, COM(2015) 600 završna verzija.

(4) Prognoze iz jeseni 2015.

(5) „Izvješće o mehanizmu upozoravanja 2016.”, COM(2015) 691 završna verzija.

(6) Vidjeti: https://www.etuc.org/sites/www.etuc.org/files/document/files/08-en_ags2015_annex_3_-_wages_as_an_engine_of_growth.pdf

(7) Vidjeti bilješku 5.

(8) Vidjeti: Monserrat Mir, Why is the Commission ignoring women? („Zašto Komisija ignorira žene?”) http://www.euractiv.com/sections/social-europe-jobs/why-commission-annoying-half-population-320379

(9) Vidjeti bilješku 1.

(10) Vidjeti: http://www.savings-banks.com/press/positions/Pages/Common-position-on-Capital-Markets-Union-.aspx

(11) COM(2015) 700 završna verzija.

(12) Vidjeti bilješku 11.

(13) SL C 211, 19.8.2008., str. 48.

(14) Izjava Euroskupine o programu strukturnih reformi – tematska rasprava o rastu i radnim mjestima: određivanje referentnih vrijednosti poreznog opterećenja rada, 638/15, 12.9.2015.

(15) SL C 230, 14.7.2015., str. 99.

(16) Vidjeti bilješku 4.

(17) http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/tax_fraud_evasion/missing-part_en.htm

(18) SL C 451, 16.12.2014., str. 106.

(19) SL C 242, 23.7.2015., str. 48.

(20) V. EGSO: Frontex (SL C 44, 11.2.2011., str. 162.); Migracije (SL C 248, 25.8.2011., str. 135.); Otvorena i sigurna Europa (SL C 451, 16.12.2014., str. 96.); Rezolucija 10.12.2015. (SL C 71, 24.2.2016., str. 1.).