Ta uredba obuhvaća cjelokupni VFO za razdoblje 2021.–2027. i instrument Next Generation EU, pa tako i Mehanizam za oporavak i otpornost. Uredba je primjenjiva od 1. siječnja 2021. te je izvršiva od tog datuma. Obuhvatit će sve relevantne povrede koje od tog datuma utječu na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije i njezine financijske interese. Komisija će primijeniti uvjetovanost ako smatra da joj drugi instrumenti ne bi omogućili djelotvorniju zaštitu proračuna EU-a.

O svim tim pitanjima Komisija detaljno izvješćuje u okviru svojeg paketa integriranog financijskog izvješćivanja i izvješćivanja o odgovornosti (IFAR) u kojem se opisuje kako je 2020. potrošen novac poreznih obveznika EU-a i koje su mjere poduzete kako bi se proračunom EU-a upravljalo u skladu s najvišim standardima. To pokazuje zajedničku predanost institucija EU-a i država članica tome da maksimalno iskoriste svaki euro uložen iz proračuna EU-a.

Postojeći sustavi kontrole Komisiji omogućavaju vrlo granularan i detaljan uvid u funkcioniranje sustava, pa tako i na razini nacionalnih i regionalnih tijela u okviru podijeljenog upravljanja, pri čemu se utvrđuju područja u kojima su još uvijek potrebna poboljšanja. Uzimajući u obzir svoju kvalitativnu ocjenu djelotvornog funkcioniranja tih sustava kontrole te višegodišnji korektivni kapacitet, koji je doveo do toga da je rizični iznos u trenutku zaključenja (0,7 % u 2019.) bio ispod praga značajnosti od 2 %, Komisija smatra da pogreške nisu raširene i da ne utječu na cjelokupan proračun EU-a.

Postupak davanja razrješnice za 2019. proveden je u okolnostima trajanja pandemije bolesti COVID-19 te usporedo s pregovorima o višegodišnjem financijskom okviru (VFO) za razdoblje 2021.–2027. i instrumentu Next Generation EU, a potom i njihovim donošenjem. Briga o tome da svaki euro koji uplate porezni obveznici EU-a bude dobro potrošen u interesu svih građana EU-a ostala je vodilja u radu Komisije, čak i u ovim dosad nezabilježenim okolnostima.

Komisija će državama članicama i dalje stavljati na raspolaganje alat za rudarenje podataka i mjerenje rizika za potrebe kontrole i revizije te će ih, s obzirom na to da nemaju pravnu obvezu njegove primjene, snažno poticati da ga primjenjuju.

U nekoliko zemalja EU podupire pravosudnu upravu u njezinim nastojanjima da postane učinkovitija i uključivija (Srednjoafrička Republika, Mali, Niger i Mauritanija). EU je pridonio i jačanju cijelog kaznenopravnog sustava, od policijskih i žandarmerijskih istražitelja do javnih tužitelja i sudaca (Demokratska Republika Kongo, Gvineja Bisau). Naposljetku, EU podupire i organizacije civilnog društva u njihovoj nadzornoj ulozi kojom se potiču transparentnost i odgovornost te u njihovoj ulozi socijalnog aktera koji može pružati pravnu pomoć obespravljenim ili ranjivim osobama (Demokratska Republika Kongo, Srednjoafrička Republika, Fidži).

Kad je riječ o konkretnoj situaciji u Češkoj, mjerodavne službe Komisije provele su koordinirane revizije koje se, među ostalim, odnose i na sukob interesa. Komisija je redovito obavješćivala Odbor Europskog parlamenta za proračunski nadzor o trenutačnom stanju. Uzimajući u obzir zanimanje javnosti za te revizije, pa tako i zahtjev Europskog parlamenta da se završno revizijsko izvješće objavi, kako je navedeno u rezoluciji o razrješnici, te preporuku Europskog ombudsmana u istom smislu, završno revizijsko izvješće koje se odnosi na Europski fond za regionalni razvoj, Kohezijski fond i Europski socijalni fond stavljeno je na raspolaganje javnosti nakon brisanja osobnih podataka, poslovnih tajni i drugih informacija čije objavljivanje nije dopušteno. To je opravdano i s obzirom na to da su dovršene sve zakonski propisane radnje i da su istekli predmetni rokovi u kontradiktornom postupku, u kojem se u potpunosti poštovalo pravo revidiranog subjekta na obranu i koji nije doveo ni do kakvih promjena u nalazima iz revizijskog izvješća, osim pojašnjenja nekih nalaza.

7.Nepodmirene proračunske obveze (RAL)

Europski parlament i Vijeće izrazili su zabrinutost zbog razine nepodmirenih obveza („Reste à Liquider – RAL”). Iznos nepodmirenih obveza (RAL) na kraju 2020. dodatno se povećao i dosegnuo 302,6 milijardi EUR. Povećanje iznosa nepodmirenih obveza u proteklim godinama uglavnom se objašnjava pravilom o opozivu sredstava u području kohezijske politike (takozvano pravilo N + 3), učinkom inflacije i povećanjem proračuna EU-a i s tim povezanim raskorakom između preuzetih obveza i izvršenih plaćanja.

Za razdoblje 2021.–2027. Komisija je predložila niz mjera za pojednostavnjenje kako bi se olakšala i ubrzala provedba kohezijske politike. Premda su zakonodavci većinu tih mjera prihvatili u političkom dogovoru, Komisija izražava žaljenje zbog toga što nisu odobrili povratak na pravilo o opozivu N + 2. Komisija smatra da bi se u ovoj ranoj fazi novog proračunskog ciklusa zbog učinaka zadržavanja pravila o opozivu sredstava N + 3, zajedno sa zakašnjelim dogovorom o zakonodavstvu kojim se uređuje većina sredstava u okviru podijeljenog upravljanja i činjenicom da će nacionalna tijela idućih godina ponajprije raditi na provedbi instrumenta Next Generation EU zbog njegova kraćeg vremenskog okvira, mogao nastaviti trend nominalnog rasta nepodmirenih obveza za trajanja VFO-a za razdoblje 2021.–2027.

Komisija aktivno prati izvršenje proračuna i kretanje nepodmirenih obveza te redovito obavješćuje Europski parlament i Vijeće, posebno u pogledu dugoročnih predviđanja budućih priljeva i odljeva navedenih u izvješću o proračunu EU-a. Komisija svoja predviđanja temelji na cijelom nizu dostupnih podataka (izvršenje proračuna prethodnih godina, razina izvršenja i najnovija kretanja tekućeg proračuna, buduće potrebe iznesene u nacrtu proračuna za naredne godine). Osim toga, Komisija u obzir uzima predviđanja država članica u pogledu provedbe europskih strukturnih i investicijskih fondova, što je glavni čimbenik u ukupnim procjenama plaćanja.

Donošenje proračuna u nadležnosti je proračunskog tijela, što uključuje dodjelu dostatnog iznosa odobrenih sredstava za plaćanje, a korištenjem sredstava u okviru podijeljenog upravljanja upravljaju nacionalna tijela, što uvelike ovisi o pravilima koja su suzakonodavci utvrdili u relevantnim temeljnim aktima. U tom smislu Komisija će i dalje blisko surađivati s Europskim parlamentom i Vijećem te s nacionalnim tijelima u državama članicama kako bi im nastavila pružati potporu u ubrzavanju provedbe njihovih programa.

8.Sustav kontrole za Mehanizam za oporavak i otpornost

Komisija je u rekordnom roku uspostavila Mehanizam za oporavak i otpornost s posebnom upravljačkom strukturom te unutarnjim procesima i strategijama kontrole prilagođenima činjenici da je Mehanizam za oporavak i otpornost instrument koji se temelji na uspješnosti. Osim početnog pretfinanciranja, plaćanja državama članicama izvršavaju se nakon ispunjenja unaprijed utvrđenih ključnih etapa i ciljeva. Plaćanja stoga neće biti uvjetovana stvarnim troškovima država članica. Za razliku od podijeljenog upravljanja države članice korisnice su sredstava EU-a, koja nakon plaćanja postaju nenamjenski prihodi u nacionalnim proračunima.

Člankom 22. stavkom 1. Uredbe o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost državama članicama nameće se obveza da poduzmu sve „odgovarajuće mjere kako bi osigurale da je upotreba sredstava u vezi s mjerama koje se podupiru Mehanizmom u skladu s primjenjivim pravom Unije i nacionalnim pravom”, a „osobito bi trebale osigurati sprečavanje, otkrivanje i ispravljanje prijevara, korupcije” te osigurati djelotvoran i učinkovit sustav unutarnje kontrole.

Kako bi izgradila svoja jamstva, Komisija će se osloniti na kontrole država članica i po potrebi ih nadopuniti vlastitim kontrolama. Taj se okvir kontrole temelji na elementima navedenima u nastavku.

Ocjena planova: Komisija je odgovorna za ocjenu planova oporavka i otpornosti koje su dostavile države članice s obzirom na njihovu relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost. Jedan od kriterija koje Komisija treba primijeniti jest ocjena očekuje li se da će se aranžmanima koje je predložila država članica spriječiti, otkriti i ispraviti korupcija, prijevare i sukobi interesa pri korištenju sredstava u okviru Mehanizma, uzimajući u obzir, među ostalim, je li sustav kontrole utemeljen na pouzdanim procesima i strukturama. Zadovoljenje tog kriterija može se ocijeniti samo kao primjereno ili nedostatno. U potonjem slučaju Komisija mora zaključiti da plan nije u zadovoljavajućoj mjeri usklađen s kriterijima ocjenjivanja. Međutim, ako Komisija otkrije nedostatke u sustavima kontrole koje se može otkloniti, predložit će dodavanje mjera potrebnih za usklađivanje s člankom 22. Uredbe o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost koje je potrebno postići prije prvog redovnog plaćanja. Ta ocjena Komisije podliježe odobrenju Vijeća.

U fazi plaćanja: nakon dovršenja relevantnih dogovorenih ključnih etapa i ostvarenja ciljnih vrijednosti države članice mogu do dva puta godišnje podnijeti opravdani zahtjev za plaćanje financijskog doprinosa i, prema potrebi, zajma. U skladu s člankom 22. stavkom 2. Uredbe o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost država članica uz zahtjev za plaćanje mora priložiti izjavu o upravljanju i sažetak revizija. U izjavi o upravljanju država članica potvrđuje da su sredstva iskorištena u namijenjenu svrhu, da se njima upravljalo u skladu sa svim primjenjivim pravilima te da su informacije potpune, točne i pouzdane. Sažetak revizija obuhvaća i utvrđene nedostatke te poduzete korektivne protumjere.

Komisija za svaki zahtjev za plaćanje ocjenjuje jesu li ključne etape i ciljne vrijednosti ostvarene na zadovoljavajući način. Komisijine revizije i kontrole usmjerene su na sprečavanje, otkrivanje i ispravljanje pogrešaka i nepravilnosti u dokazima koji se dostavljaju kako bi se utvrdilo jesu li ključne etape i ciljne vrijednosti uspješno ostvarene. Komisija može zatražiti dodatne informacije i odlučiti provesti dodatne provjere kako bi prije izvršenja plaćanja dobila potrebno dodatno jamstvo o ostvarenju ključnih etapa i ciljnih vrijednosti.

Ako neke ključne etape i ciljne vrijednosti nisu uspješno ostvarene, u skladu s člankom 24. stavkom 6. Uredbe o uspostavi mehanizma za oporavak i otpornost Komisija može djelomično ili u potpunosti obustaviti plaćanja, a u skladu s člankom 24. stavkom 8. Uredbe o uspostavi mehanizma za oporavak i otpornost zatim i razmjerno smanjiti plaćanja „ako dotična država članica u roku od šest mjeseci od suspenzije ne poduzme potrebne mjere”.

Dobro financijsko upravljanje: Komisija će provoditi revizije sustavâ unutarnje kontrole država članica tijekom trajanja instrumenta kako bi provjerila ispunjava li država članica svoje obveze iz članka 22. Uredbe o uspostavi Mehanizma za otpornost i oporavak, posebno u pogledu sprečavanja, otkrivanja i ispravljanja ozbiljnih nepravilnosti (tj. prijevare, korupcije ili sukoba interesa) i izbjegavanja dvostrukog financiranja ili teških povreda obveza koje proizlaze iz ugovora o zajmu i sporazuma o financiranju. Nadalje, tijekom provedbe plana Komisija će obavljati kontrole i revizije koje se temelje na riziku u slučajevima sumnje na teške nepravilnosti koje države članice nisu ispravile (tj. prijevaru, korupciju ili sukob interesa) ili teške povrede obveza iz sporazuma o financiranju ili ugovora o zajmu.

Na temelju članka 22. stavka 5. Uredbe o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost Komisija će imati pravo razmjerno smanjiti bespovratna sredstva i osigurati njihov povrat ili zatražiti prijevremenu otplatu zajmova u slučajevima prijevare, korupcije, sukoba interesa i/ili teških povreda obveza utvrđenih u sporazumu o financiranju i/ili ugovora o zajmu (što uključuje dvostruko financiranje). Osim u slučaju teške povrede ugovornih obveza, Komisija može osigurati povrat, smanjiti iznose ili zatražiti prijevremenu otplatu isključivo ako države članice nisu same ispravile te teške nepravilnosti.

9.Mjerenje uspješnosti programâ potrošnje EU-a

Komisija čvrsto vjeruje da je osiguravanje učinkovitog funkcioniranja njezinih programa potrošnje ključan dio uspješnog izvršenja proračuna. Određivanje mjere u kojoj se programima potrošnje postižu njihovi utvrđeni ciljevi i time unapređuju prioriteti Unije, tj. njihova uspješnost, izazovno je, ali i ključno za pravodobno utvrđivanje novonastalih problema i poduzimanje korektivnih mjera prema potrebi. Nadalje, pouzdane informacije o uspješnosti mogu biti korisne kada novi prioriteti zahtijevaju preraspodjelu sredstava sredinom razdoblja (naravno, unutar granica predviđenih pravnim okvirom).

Za proračun EU-a već postoji napredan okvir za mjerenje i evaluaciju uspješnosti, što je primjerice prepoznao OECD. On počiva na čvrstoj logici intervencije s jasno određenim ciljevima i povezanim pokazateljima s ambicioznim, ali realističnim ciljnim vrijednostima.