Kad je to primjereno i potrebno, trebalo bi osigurati koordinaciju između djelovanja u okviru Instrumenta za izvanredne okolnosti na jedinstvenom tržištu i aktivnosti Radne skupine za osiguravanje primjene pravila jedinstvenog tržišta (SMET). U prvom redu, Komisija je dužna prepreke o kojima je obaviještena i koje dovode do znatnih poremećaja u slobodnom kretanju strateške robe i usluga prosljeđivati na raspravu/preispitivanje Radnoj skupini za osiguravanje primjene pravila jedinstvenog tržišta (SMET).

Kriza može imati dvojaki učinak na jedinstveno tržište. S jedne strane, kriza može dovesti do pojave prepreka slobodnom kretanju unutar jedinstvenog tržišta i time poremetiti njegovo funkcioniranje. S druge strane, kriza može povećati nestašice robe i usluga relevantnih u slučaju krize ako je jedinstveno tržište fragmentirano i ne funkcionira. Slijedom toga, brzo može doći do prekida u lancima opskrbe te se poduzeća mogu suočiti s poteškoćama u nabavi, isporuci ili prodaji robe i usluga. Dolazi do poremećaja u pristupu potrošača ključnim proizvodima i uslugama. Nedostatak informacija i nedovoljna pravna jasnoća dodatno pogoršavaju učinak tih poremećaja. Osim izravnih društvenih rizika prouzročenih krizom, građani, a osobito ranjive skupine, suočavaju se s jakim negativnim gospodarskim učincima. Stoga se ovim Prijedlogom nastoje riješiti dva zasebna, ali međusobno povezana problema: prepreke slobodnom kretanju robe, usluga i osoba u kriznim vremenima te nestašice robe i usluga relevantnih u slučaju krize.

U komunikaciji Komisije „Plan za nepredvidive situacije za osiguravanje opskrbe hranom i sigurnosti opskrbe hranom” izvlače se pouke stečene tijekom pandemije bolesti COVID-19 i prijašnjih kriza radi jačanja koordinacije i upravljanja krizama uključujući pripravnost. U tu se svrhu u planu za nepredvidive situacije utvrđuju ključna načela koja se moraju poštovati kako bi se osigurale opskrba hranom i sigurnost opskrbe hranom ako dođe do budućih kriza. Kako bi osigurala provedbu plana za nepredvidive situacije i njegovih ključnih načela, Komisija je istodobno uspostavila Europski mehanizam za pripravnost i odgovor na krize u području sigurnosti opskrbe hranom (EFSCM), a to je skupina sastavljena od predstavnika država članica EU-a i trećih zemalja te dionika u lancima opskrbe hranom pod predsjedanjem Komisije i sa zadaćom jačanja koordinacije te razmjene podataka i primjera iz prakse. EFSCM se prvi put sastao u ožujku 2022. radi rasprave o učincima rasta cijena energije i ulaznih elemenata te rasprave o posljedicama koje invazija Rusije na Ukrajinu ima na opskrbu hranom i sigurnost opskrbe hranom. Transparentnost i protok informacija u prehrambenom sektoru osiguravaju se i u okviru drugih foruma, kao što su promatračke skupine za tržišta i skupine za civilni dijalog.

Kako je prikazano u Prilogu 2. procjeni učinka priloženoj ovom Prijedlogu, aktivnosti savjetovanja s dionicima provodile su se u razdoblju od listopada 2021. do svibnja 2022. Aktivnosti savjetovanja uključivale su: poziv na očitovanje koji je objavljen na portalu „Iznesite svoje mišljenje” i bio otvoren u razdoblju od 13. travnja do 11. svibnja 2022., javno savjetovanje provedeno putem upitnika objavljenog na istom portalu u istom razdoblju, radionicu s dionicima održanu 6. svibnja 2022., anketu koju su provele države članice u svibnju 2022. i ciljana savjetovanja provedena putem sastanaka s državama članicama i određenim dionicima.

Komisija je 29. srpnja 2022. dostavila revidiranu procjenu učinka Odboru za nadzor regulative. On je potom izdao pozitivno mišljenje s primjedbama. Te primjedbe odnosile su se na potrebu da se dodatno razmotre različite vrste kriza koje bi mogle utjecati na funkcioniranje jedinstvenog tržišta, potrebu da se jasnije utvrdi međudjelovanje s mogućim mjerama koje bi se poduzimale na temelju članka 4. stavka 2. UFEU-a te potrebu da se za neke od predloženih mjera iznese dodatno opravdanje sa stajališta supsidijarnosti i proporcionalnosti. Kao odgovor na te primjedbe, navedeni su učinci potencijalnih budućih kriza, bolje je objašnjeno međudjelovanje s potencijalnim mjerama na temelju članka 4. stavka 2. UFEU-a te je dodano još pojedinosti o obveznim mjerama predviđenima u okviru režima za izvanredne okolnosti.

Više informacija o tome kako se preporuke Odbora za nadzor regulative odražavaju u izvješću o procjeni učinka navedeno je u točki 3. Priloga 1. Procjeni učinka.

•Primjerenost i pojednostavnjenje propisa

Prema Komisijinu Programu za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT), svim inicijativama čiji je cilj izmijeniti postojeće zakonodavstvo EU-a trebalo bi se nastojati pojednostavniti i učinkovitije ostvariti predmetne ciljeve politika (tj. smanjiti nepotrebne regulatorne troškove).

Cjelokupnim paketom Instrumenta za izvanredne okolnosti na jedinstvenom tržištu predviđa se paket mjera za odgovor na izvanredne okolnosti na jedinstvenom tržištu, koji se sastoji od skupa mjera koje su primjenjive u svako doba te određenih mjera koje su primjenjive samo u režimu pojačanog opreza ili režimu za izvanredne okolnosti, koje treba zasebno aktivirati. Trenutačnim se prijedlogom predviđaju izvanredni postupci za ocjenjivanje sukladnosti, stavljanje na tržište, donošenje zajedničkih specifikacija i nadzor tržišta. Nema nikakvih administrativnih troškova za poduzeća i građane koji bi se primjenjivali odmah i tijekom normalnog funkcioniranja jedinstvenog tržišta.

Kad je riječ o mjerama koje su dio cjelokupnog paketa Instrumenta za izvanredne okolnosti na jedinstvenom tržištu koje bi vjerojatno dovele do znatnih učinaka i potencijalnih troškova za MSP-ove, a to su ponajprije mjere kao što su obvezni zahtjevi za informacije te zahtjevi za povećanje proizvodnje i prihvaćanje prioritetnih narudžbi, Komisija će u okviru dodatne aktivacije tih mjera provesti posebnu analizu i procjenu njihova učinka i proporcionalnosti, a posebno njihova učinka na MSP-ove. Ta procjena bit će dio postupka dodatne aktivacije tih posebnih mjera provedbenim aktom Komisije (koji se provodi dodatno uz postupak opće aktivacije režima za izvanredne okolnosti). Ovisno o prirodi krize i predmetnim strateškim lancima opskrbe i proizvodima relevantnima u slučaju krize, za MSP-ove će se predvidjeti posebne prilagodbe. Iako nije moguće potpuno izuzeti mikropoduzeća iz područja primjene mjera kao što su obvezni zahtjevi za informacije, s obzirom na to da ta poduzeća mogu posjedovati jedinstveno znanje i iskustvo ili patente od kritične važnosti u krizi, posebne prilagodbe uključivat će ankete u pojednostavnjenom obliku, blaže zahtjeve u pogledu izvješćivanja i dulje rokove za dostavljanje odgovora u mjeri u kojoj je to moguće s obzirom na potrebu za hitnim odgovorom u kontekstu određene krize.

U kontekstu cjelokupnog paketa Instrumenta za izvanredne okolnosti na jedinstvenom tržištu Uredba (EZ) br. 2679/98, kojom se uspostavlja mehanizam za odgovor radi otklanjanja prepreka slobodnom kretanju robe koje se mogu pripisati određenoj državi članici i koje dovode do teških poremećaja te zahtijevaju hitno djelovanje („Uredba o jagodama”), bit će stavljena izvan snage. To će dovesti do pojednostavnjenja tog pravnog okvira.

•Temeljna prava

Prijedlog nema nikakvog učinka na ostvarivanje temeljnih prava građana ili poduzeća.

4.UTJECAJ NA PRORAČUN

Mjere u ovom aktu odnose se na ciljane izmjene postojećeg zakonodavstva o proizvodima. Njihova provedba i primjena odgovornost je država članica. Stoga neće biti nikakvog utjecaja na proračun Unije.

5.DRUGI ELEMENTI

•Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

U ovaj prijedlog nije uključen nikakav poseban mehanizam praćenja. Posebni zahtjevi za praćenje već su sadržani u sektorskim okvirima EU-a koji se ovim prijedlogom izmjenjuju, no izmjene nemaju učinka na te postojeće mehanizme praćenja, evaluacije i izvješćivanja.

•Europski gospodarski prostor

Predloženi akt značajan je za EGP, stoga bi ga trebalo na njega proširiti.

•Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga

Izmjene koje se uvode ovim prijedlogom obuhvaćaju sljedeće aspekte:

1.davanje prednosti od strane prijavljenih tijela ocjenjivanju sukladnosti proizvoda koji se smatraju relevantnima u slučaju krize;

2.mogućnost za nadležna nacionalna tijela da izdaju privremena odobrenja za proizvode relevantne u slučaju krize koji nisu podvrgnuti uobičajenim postupcima ocjenjivanja sukladnosti, pod uvjetom da su ti proizvodi u skladu s primjenjivim bitnim zahtjevima te da je odobrenje ograničeno na trajanje izvanrednih okolnosti na jedinstvenom tržištu i na državno područje države članice koja je izdala odobrenje;