Glavna je svrha prijedloga za tvari obuhvaćene njegovim područjem primjene provesti međunarodne obveze EU-a u okviru Stockholmske konvencije, a konkretno one koje proizlaze iz Uredbe o postojanim organskim onečišćujućim tvarima. U tom je smislu glavni cilj prijedloga zaštititi zdravlje ljudi i okoliš od štetnih učinaka postojanih organskih onečišćujućih tvari te ukloniti ili što je više moguće smanjiti emisije postojanih organskih onečišćujućih tvari iz otpada. Imajući to na umu, opći ciljevi inicijative su i osigurati, koliko je to moguće, optimalnu ravnotežu s ambicijama iz europskog zelenog plana da se ostvare ciklusi netoksičnih materijala, povećaju recikliranje i kružnost te smanje emisije stakleničkih plinova.

Procjena učinka priložena ovom prijedlogu bila je predmet opsežnog savjetovanja s dionicima kako bi se osiguralo da stajališta dionika budu propisno zastupljena i razmotrena. Uzimajući u obzir tehničku prirodu prijedloga i njegovu visoku razinu detaljnosti, taj je postupak uglavnom bio namijenjen profesionalnim dionicima te dionicima iz akademske zajednice i industrije/sektora, kao i predstavnicima civilnog društva kao što su nevladine organizacije, udruge potrošača i sindikati.

Plan početne procjene učinka objavljen je 29. svibnja 2020., a postupak savjetovanja završen je 7. kolovoza 2020.; zaprimljene su povratne informacije od 51 ispitanika. Analiza tih odgovora pokazala je da postoje jasne razlike među dionicima kad je riječ o rješavanju pitanja postojanih organskih onečišćujućih tvari u kružnom gospodarstvu.

Brojni odgovori, posebno oni zaprimljeni od nevladinih organizacija, upućuju na to da recikliranje otpada koji sadržava postojane organske onečišćujuće tvari nije kompatibilno s kružnim gospodarstvom. U skladu s tim argumentom uklanjanje postojanih organskih onečišćujućih tvari iz lanca opskrbe ima prednost u odnosu na moguće koristi koje proizlaze iz recikliranja takvih proizvoda. Odgovori industrije nešto su precizniji i upućuju na to da su politike EU-a kojima se nastoji ostvariti netoksični okoliš i veća učestalost recikliranja često kontradiktorne, zbog čega se subjekti u području gospodarenja otpadom nalaze u situaciji u kojoj pravila nisu predvidljiva ni uvijek izvediva. Dvije su udruge navele da bi se trebalo osigurati više javne potpore za poticanje novih ulaganja u sortiranje i dekontaminaciju otpada jer bi se tako omogućilo učestalije i bolje recikliranje.

Osim toga, u kontekstu popratne studije provedeno je ciljano savjetovanje s dionicima koje je uključivalo sve, pa i socioekonomske aspekte relevantne za procjenu učinka, u obliku elektroničkog upitnika i razgovora s dionicima koji predstavljaju ključne sektore i organizacije. U procjeni učinka uz ovaj prijedlog iskorištavaju se i informacije o stajalištima dionika i društva općenito o zabrinjavajućim tvarima u recikliranim materijalima prikupljene tijekom otvorenog javnog savjetovanja o povezanosti zakonodavstva o kemikalijama, proizvodima i otpadu. Savjetovanje je održano 2018. i bilo je usmjereno na šire, manje tehničke aspekte relevantne za tu mjeru pa su te informacije već bile dostupne i iskorištene su za podupiranje mjere. Sažeto izvješće o tom savjetovanju objavljeno je 28. veljače 2019.

Pojedinosti o savjetovanjima s dionicima i njihovim rezultatima uključene su u Prilog 2. izvješću o procjeni učinka.

•Prikupljanje i primjena stručnog znanja

Kako bi se podržala analiza procjene učinka, Komisija je dodijelila ugovor o potpori vanjskim konzultantima: Study to support the assessment of impacts associated with the review of limit values in waste for POPs listed in Annexes IV and V of Regulation (EU) 2019/1021 (Studija za potporu procjene učinaka povezanih s preispitivanjem graničnih vrijednosti postojanih organskih onečišćujućih tvari iz priloga IV. i V. Uredbi (EU) 2019/1021 u otpadu), RPA/INERIS, 2021. Procjena se temeljila i na studiji provedenoj za potporu prethodnoj izmjeni priloga IV. i V. Uredbi o postojanim organskim onečišćujućim tvarima, posebno u pogledu masenih protoka tvari i otpada, provedene u kontekstu preinake Uredbe (EZ) br. 850/2004: Study to support the review of waste related issues in Annexes IV and V of Regulation (EC) 850/2004 (Studija za potporu preispitivanju pitanja povezanih s otpadom u prilozima IV. i V. Uredbi (EZ) br. 850/2004), Ramboll Environment & Health GmbH, siječanj 2019.

Uz te dvije studije razmatrale su se i informacije o relevantnim tvarima iz starijih studija provedenih za potporu prethodnim izmjenama Uredbe o postojanim organskim onečišćujućim tvarima:

·Study on waste related issues of newly listed POPs and candidate POPs (Studija o pitanjima povezanima s otpadom kad je riječ o novim i potencijalnim postojanim organskim onečišćujućim tvarima), Konzorcij ESWI, travanj 2011.

·Study to facilitate the implementation of certain waste related provisions of the Regulation on Persistent Organic Pollutants (POPs) (Studija za olakšavanje provedbe određenih odredaba iz Uredbe o postojanim organskim onečišćujućim tvarima povezanih s otpadom), BiPRO, kolovoz 2005.

Izradi procjene učinka kao potpore prijedlogu pridonijela je i međusektorska upravljačka skupina za procjenu učinka. Tu skupinu osnovala je Glavna uprava za okoliš te se ona sastala četiri puta u razdoblju od srpnja 2020. do lipnja 2021.

•Procjena učinka

Ovaj je prijedlog potkrijepljen procjenom učinka. Nakon osvrta na primjedbe Odbora za nadzor regulative navedene u njegovu prvom mišljenju od 5. ožujka 2021., procjena učinka dobila je 29. lipnja 2021. pozitivno mišljenje sa zadrškama. U svojem je konačnom mišljenju Odbor zatražio dodatne pojedinosti o metodologiji koja se koristi za predlaganje različitih graničnih vrijednosti za postojane organske onečišćujuće tvari obuhvaćene područjem primjene prijedloga.

Opcije politike koje su se razmatrale u procjeni učinka odnosile su se na širok raspon graničnih vrijednosti za vrijednosti iz Priloga IV. koje će se predložiti za različite tvari obuhvaćene područjem primjene prijedloga. Vrijednosti iz Priloga IV. („granične vrijednosti koncentracije postojanih organskih onečišćujućih tvari”) definirane su u članku 7. stavku 4. točki (a) Uredbe o postojanim organskim onečišćujućim tvarima. Njima se definira vrijednost postojanih organskih onečišćujućih tvari u otpadu pri kojoj ili iznad koje ih se mora uništiti ili nepovratno transformirati. To u praksi znači da se otpad ispod te vrijednosti koji sadržava postojane organske onečišćujuće tvari može obraditi na neki drugi način, uključujući recikliranje.

Za svaku od tvari iz područja primjene prijedloga u opciji politike 1 opisuje se trenutačna osnovna vrijednost i predstavlja najviša vrijednost koja se razmatra (ili nepostojane granične vrijednosti za tvari koje još nisu uvrštene na popis). U slučaju vrijednosti ispod osnovne vrijednosti ne bi se unosile izmjene u priloge IV. i V. Uredbi o postojanim organskim onečišćujućim tvarima. To znači da se nove tvari navedene na popisu u okviru Konvencije ne bi uključivale u relevantne priloge. Isto bi vrijedilo i za tvari čije su granične vrijednosti već utvrđene u okviru Uredbe o postojanim organskim onečišćujućim tvarima te za koje se na temelju znanstvenog i tehničkog napretka savjetuje preispitivanje tih vrijednosti.

Opcija politike 2 predstavlja vrijednosti u srednjem dijelu raspona koji se razmatra. U okviru te opcije predlaže se utvrđivanje novih graničnih vrijednosti u Prilogu IV. za nove tvari te postroživanje graničnih vrijednosti za određene postojane organske onečišćujuće tvari za koje se to može opravdati. Kad je riječ o utvrđivanju novih graničnih vrijednosti, to se odnosi na novu uvrštenu tvar, perfluorooktansku kiselinu (PFOA), te njezine soli i njoj srodne spojeve. Za tvari dikofol i pentaklorfenol nisu se razmatrale prijelazne vrijednosti iz opcije 2. Za preostale tvari uključene u područje primjene prijedloga, odnosno polibromirane difenil etere (PBDE-i), heksabromociklododekan (HBCDD), kratkolančane klorirane parafine (SCCP-i) te dioksine i furane (uključujući dl-PCB-e), u procjeni učinka razmatrale su se granične vrijednosti srednjeg raspona.

U okviru opcije politike 3 predlažu se strože granične vrijednosti u Prilogu IV. za osam tvari. U slučaju PBDE-a opcija 3 analizira se kao dvije podopcije, pri čemu se u jednoj opciji predlaže da se odmah uvede niža granična vrijednost, dok se u drugoj predviđa odgoda uvođenja pet godina nakon stupanja mjere na snagu (dok se u međuvremenu provodi opcija 2).

Opcija politike 4, s dodatnim nižim donjim vrijednostima, razmatrala se za dioksine i furane (PCDD-i/PCDF-i). Svrha je te dodatne opcije procjena mogućnosti utvrđivanja niže vrijednosti u Prilogu IV. za te tvari, kao i dodatne podopcije za utvrđivanje niže specifične vrijednosti koja bi se upotrebljavala samo kao granična vrijednost za neprerađeni otpad koji se primjenjuje izravno na tlu (npr. u poljoprivredi).