Mišljenje Odbora regija – Biološki raznoliki gradovi i regije nakon 2020. na konferenciji COP 15 o biološkoj raznolikosti i u strategiji EU-a o biološkoj raznolikosti do 2030.

(2020/C 440/05)

Izvjestitelj: Roby BIWER (LU/PES), član Općinskog vijeća Općine Bettembourg, Luksemburg Referentni dokument/i: Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. Vraćanje prirode u naše živote COM(2020) 380 final

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

1. poziva međunarodnu zajednicu da 15. konferenciju stranaka Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti (CBD) 2021., koja će se održati u Kunmingu, pretvori u presudni trenutak za biološku raznolikost i iskoristi za aktiviranje alarma za uzbunu kako bi se nepovratno preokrenuo trend gubitka biološke raznolikosti i ekosustava;

2. upozorava na činjenicu da se od 2018. godine stanje biološke raznolikosti pogoršalo i da većina međunarodnih društvenih i okolišnih ciljeva, a naročito ciljevi za biološku raznolikost iz Aichija, nije ostvarena. Globalni napori za zaustavljanje smanjenja biološke raznolikosti bili su neuspješni, kao što je zabilježeno u Globalnoj procjeni IPBES-a iz 2019. provedenoj uoči Svjetskog gospodarskog foruma 2020., u kojoj je gubitak biološke raznolikosti i kolaps ekosustava prepoznat kao jedna od pet najvećih prijetnji s kojima se svijet suočava;

3. naglašava potrebu da se konkretnim i pravodobnim mjerama uhvati u koštac s glavnim pokretačima gubitka biološke raznolikosti, a to su prenamjena zemljišta, izravno iskorištavanje prirodnih resursa i klimatske promjene;

4. naglašava da ukupni ekološki otisak 27 država članica EU-a više no dvostruko premašuje sposobnost ekosustava da proizvode korisne biološke materijale i djeluju kao ponori ugljika u regiji;

5. ističe da postoji sve više dokaza o izravnoj vezi između krize u području klime, biološke raznolikosti i zdravlja ljudi te povećanog zoonotskog rizika od pandemija zbog sve većeg globalnog uništavanja prirodnih ekosustava;

6. naglašava da trenutačno stanje krize biološke raznolikosti iziskuje skup ambicioznih i lako pojmljivih ciljeva te hitnu znanstveno utemeljenu politiku i djelovanje u pogledu uzročnika gubitka biološke raznolikosti i degradacije ekosustava, koji bi bili razmjerni cilju preokretanja trenda gubitka biološke raznolikosti;

7. poziva na dosljednost politika radi usklađivanja napora, ciljeva i ishoda raznih politika EU-a, uključujući novu zajedničku poljoprivrednu politiku (ZPP), zeleni plan EU-a i trgovinske odnose EU-a te međunarodne obveze, konkretno UN-ov Program održivog razvoja do 2030., Pariški sporazum UN-a o klimatskim promjenama, Konvenciju o biološkoj raznolikosti i Okvir iz Sendaija za upravljanje rizicima od katastrofa, u okviru sveobuhvatne strategije EU-a za održivost s jasnim ciljevima i provedbenim mjerama;

8. ističe da je hitno potrebno djelovati – kako je potvrđeno u Petom globalnom pregledu biološke raznolikosti (GBO) Konvencije o biološkoj raznolikosti i njezinim preporukama – u svrhu promicanja upravljanja gradovima na lokalnoj razini i transdisciplinarnog planiranja, u svrhu promicanja nacionalnih strategija za biološku raznolikost te u svrhu usvajanja integriranih pristupa u pogledu korištenja zemljišta i prenamjene zemljišta na lokalnoj razini i razini krajolika kao ključnih sastavnica djelovanja za smanjenje gubitka biološke raznolikosti;

9. naglašava da unatoč sve većem uvažavanju ključne uloge podnacionalnih vlada, gradova i drugih lokalnih vlasti za biološku raznolikost (SLG) ( 1 ) u preokretanja trenda gubitka biološke raznolikosti i primjeni „pristupa na svim razinama uprave” u svakoj fazi i na svakoj razini procesa upravljanja biološkom raznolikošću, u Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030. i u globalnom okviru za biološku raznolikost za razdoblje nakon 2020. i dalje izostaje službeno priznanje te uloge. To bi se priznanje moglo postići naročito uključivanjem lokalnih i podnacionalnih strategija i akcijskih planova za biološku raznolikost (LBSAP-ovi/SBSAP-ovi) u nacionalne strategije i akcijske planove za biološku raznolikost (NBSAP-ovi);

10. podržava uspostavu dugoročnog cilja klimatske neutralnosti EU-a kako bi se – na temelju VFO-a za razdoblje 2021. – 2027. u okviru kojeg se ostvaruje cilj od najmanje 30 % sredstava namijenjenih klimatskim pitanjima – europski projekt usmjerio prema nepovratnoj klimatskoj neutralnosti do 2050. te naglašava da bi se Europskim propisom o klimi trebala zajamčiti konvergencija mjera za postizanje nulte neto stope emisija stakleničkih plinova s ciljevima EU-a i globalnim ciljevima biološke raznolikosti ( 2 )

Uloga gradova i regija u preokretanju trenda gubitka biološke raznolikosti

11. slaže se sa zaključkom iz izvješća IPBES-a iz 2019. da lokalne i regionalne vlasti, putem odgovorne proizvodnje i potrošnje te integrirane izrade i provedbe teritorijalnih planova za korištenje zemljišta, kao i prirodnih rješenja i rješenja zasnovanih na zaštiti i održivom korištenju prirodnih i primarnih resursa i prilagođenih društvenom, gospodarskom i ekološkom kontekstu, mogu znatno doprinijeti relevantnim konvencijama UN-a, uključujući Program UN-a za održivi razvoj do 2030. i Pariški sporazum;

12. ističe da su lokalne i regionalne vlasti sastavni dio nacionalnih vlasti koje ratificiraju CBD, daju velike dobrovoljne doprinose i stvaraju važna partnerstva kojima se mobiliziraju glavne skupine (autohtoni narodi i lokalne zajednice, mladi i žene) i relevantni sektori (poduzeća, kultura i organizacije civilnog društva);

13. naglašava da su lokalne i regionalne vlasti, kao pokretači inovacija i provedbe integriranih prostornih i teritorijalnih planova i strategija, nedovoljno iskorišteni subjekti, pa i u financijskom smislu, za postizanje ciljeva EU-a i globalnih ciljeva u pogledu biološke raznolikosti te da se njihove pune sposobnosti mogu iskoristiti priznavanjem, aktiviranjem i unapređenjem njihovih ključnih uloga;

14. naglašava da su inovativna prirodna rješenja – dakle rješenja koja su nadahnuta i potpomognuta prirodom, koja su troškovno učinkovita, a istodobno donose ekološke, društvene i gospodarske koristi te pomažu u izgradnji otpornosti – među najučinkovitijim alatima za obnovu ekosustava i mobiliziranje sposobnosti ljudi da napreduju zajedno s prirodom, kao što je istaknuto u izvješću o projektu NATURVATION iz 2020. ( 3 )

15. poziva na razmjenu najboljih praksi u cilju poticanja prihvaćanja i širenja inovativnih prirodnih rješenja i izrade smjernica za sve relevantne dionike;

16. skreće pozornost na međusobnu povezanost ciljeva održivog razvoja i predlaže da se ciljevi u području biološke raznolikosti i klime uključe u daljnji razvoj politika, primjerice stalnim razmatranjem stanja biološke raznolikosti u okolini infrastrukture za obnovljivu energiju, kako bi se postigli ciljevi i u pogledu biološke raznolikosti i u pogledu klime;

17. podsjeća na svoj poticaj lokalnim i regionalnim vlastima da uspostave LBSAP-ove ili SBSAP-ove i da se uključe u međunarodnu, europsku i nacionalnu standardizaciju kako bi se upravljanje biološkom raznolikošću i ekosustavima, kao i prirodna rješenja, uključilo u sve politike radi njihove veće primjenjivosti i učinka;

Gradovi i regije kao pokretači ostvarivanja ambicija EU-a u pogledu biološke raznolikosti

18. pozdravlja Strategiju EU-a za bioraznolikost do 2030. kao sučelje za vertikalnu suradnju u suzbijanju glavnih uzroka gubitka biološke raznolikosti i njezinu povezanost s društvenim izazovima kao što su ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba njima te zaštita od budućih pandemija;

19. poziva na intenzivnu suradnju među lokalnim i regionalnim vlastima radi uspostave ekoloških koridora kao dijela transeuropskih mreža prirode jer su oni ključni za podršku na lokalnoj razini;

20. naglašava važnost koordinacije mjera za očuvanje prirode i postavljanja ciljeva na lokalnoj razini. EU bi trebao osigurati financiranje i informacijsku potporu gradovima i regijama kako bi se promicala biološka raznolikost, uključujući projekte očuvanja, rješenja koja se temelje na prirodi, razvoj izvora podataka o prirodi, prostorno planiranje kojim se štiti biološka raznolikost i jačanje stručnog znanja i resursa u gradovima i regijama;

21. pozdravlja činjenicu da se Vijeće u svojim zaključcima o pripremi globalnog okvira za bioraznolikost (GBF) za razdoblje nakon 2020. obvezalo povećati primjenu i provedbu prirodnih rješenja radi potpore očuvanju biološke raznolikosti, obnovi ekosustava i održivom korištenju zemljišta;

22. pozdravlja i podupire ambiciozne i sveobuhvatne obveze, ciljne vrijednosti i ciljeve zelenog plana EU-a i Strategije EU-a za bioraznolikost; ističe ključnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u njihovu ostvarivanju, posebno uspostavom planova za urbanu ekologizaciju do kraja 2021. te naglašava njihov inovacijski i integracijski potencijal za podupiranje biološke raznolikosti u gradovima i regijama, otpornog oporavka i socijalne kohezije;

23. naglašava potrebu za integriranom strategijom na razini EU-a za sađenje najmanje 3 milijarde dodatnih stabala u EU-u uz potpuno poštovanje ekoloških načela kako bi se vodilo računa o ključnim funkcijama; ponavlja svoje stajalište ( 4 ) o ključnoj ulozi šuma, i u ruralnim i u urbanim područjima, za zaštitu biološke raznolikosti, ublažavanje klimatskih promjena, sprečavanje hidrogeološke štete, skladištenje ugljika te za ljudsko zdravlje i druge popratne koristi te poziva na pojačane napore za zaštitu i obnovu šuma uz puno poštovanje ekoloških načela, dugovječnosti, jedinstvenih ekoloških karakteristika i najviše razine biološke raznolikosti;

24. pozdravlja Platformu EU-a za ekologizaciju gradova kao alat za razvoj kapaciteta gradova i preporučuje da se ona integrira u ključne inicijative i platforme kao što su novi „EU Green City Accord”, „NetworkNature”, „CitiesWithNature” i RegionsWithNature. Posebno podupire „CitiesWithNature” i RegionsWithNature kao službene platforme Akcijskog plana za prirodu i ljude „Od Sharm El-Sheikha do Kunminga”, kojima se nastoji mobilizirati SLG-ove i obvezati ih na to da predstavljaju svoje napore i prepoznaju vrijednost prirode u gradovima i regijama;

25. naglašava ključnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u upravljanju područjima mreže Natura 2000 i zahtijeva dostatnu logističku, znanstvenu i financijsku potporu za potpunu pokrivenost i provedbu do 2025.;

26. poziva EU da lokalnim i regionalnim vlastima dodijeli dostatne resurse, pomogne u razvoju kapaciteta i osigura smjernice za provedbu aktivnosti ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe njima, mjera očuvanja i planova za upravljanje područjima i urbanu ekologizaciju u svrhu provedbe ambicioznih mjera za biološku raznolikost;

27. pozdravlja cilj da se uspostavi novi europski okvir za upravljanje biološkom raznolikošću predložen u Strategiji EU-a za bioraznolikost, kojim bi se lokalnim i regionalnim vlastima i svim razinama uprave omogućilo da se u skladu s lokalnim uvjetima pridržavaju obveza praćenja i ocjenjivanja i da mjere napredak ostvaren u djelovanja u području biološke raznolikosti te traži jasan skup pokazatelja i mjerljivih ciljeva koji bi bili standardizirani na europskoj razini; spreman je surađivati i doprinositi razvoju i primjeni novog okvira za upravljanje kako bi se osigurala najučinkovitija struktura za iskorištavanje punog potencijala lokalnih i regionalnih vlasti u smanjenju stope gubitka biološke raznolikosti;

28. poziva EU da na temelju postojećih pokazatelja o djelotvornoj provedbi poduzme konkretne mjere, uključujući razvoj kapaciteta, kojima bi se dodatno usmjeravali i usklađivali prioriteti u području biološke raznolikosti u svim jurisdikcijama i područjima politika (poljoprivreda, prostorno planiranje i urbani razvoj, trgovina, okoliš, istraživanje i inovacije, ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba njima te zeleni plan EU-a) te na odgovarajući način integrirale sve razine upravljanja kako bi se osiguralo ostvarivanje učinaka u cijelom EU-u;

29. naglašava preporuke iz svojeg izvješća o financiranju mjera za biološku raznolikost ( 5 ) da se povećaju ambicije u pogledu uključivanja pitanja okoliša u sve fondove EU-a te da se povećaju i racionaliziraju sredstva namijenjena za biološku raznolikost za lokalne i regionalne vlasti na odgovarajućoj razini, među ostalim u okviru programa LIFE;

30. zahtijeva koherentnu prekograničnu politiku zaštite okoliša i popratnu prekograničnu suradnju jer životinjske i biljne vrste ne poznaju granice;

31. poziva EU da preokretanje trenda gubitka biološke raznolikosti ugradi kao prioritetno ključno načelo u sve glavne financijske planove, uključujući višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. i planove oporavka od COVID-a 19, da mobilizira dostatna sredstva za izravno ili neizravno poticanje djelovanja u području biološke raznolikosti na svim razinama vlasti i u skladu s regionalnim okolnostima te da pojednostavi postupke radi povećanog korištenja sredstava; u tu svrhu poziva da se kod javne potrošnje ili investicijskih aktivnosti razmotri mogućnost primjene sustava „semafora” koji bi odražavao mogući učinak na biološku raznolikost i uzročnike njezina gubitka;

32. traži da se u programe državnih potpora EU-a u potpunosti integrira cilj ukidanja subvencija štetnih za biološku raznolikost kako bi javni i privatni gospodarski i regulatorni poticaji do 2030. godine postali pozitivni za biološku raznolikost; osim toga, naglašava važnost uključivanja biološke raznolikosti u kohezijsku politiku;

33. skreće pozornost na velik broj radnih mjesta koja su ugrožena gubitkom biološke raznolikosti i degradacijom ekosustava, kao i na potencijal koji za zapošljavanje ima primjena biogospodarskih i održivih modela proizvodnje te poziva Komisiju da očuvanje radnih mjesta koja su izravno povezana sa zaustavljanjem gubitka biološke raznolikosti i degradacije ekosustava postavi kao prioritet u budućim strategijama zaštite okoliša;

34. poziva na povećanje ulaganja u istraživanje poveznica između prirode i gospodarstva kako bi se osigurali dodatni doprinosi donošenju politika utemeljenih na dokazima i učinkovitijim ulaganjima;

35. potiče pojednostavljeni postupak za uključivanje biološke raznolikosti u planove ZPP-a; potiče na zajedničko obavezno izdvajanje konkretnog minimalnog iznosa sredstava za programe ekologizacije u svim nacionalnim strateškim planovima;

36. ističe da često postoji nedosljednost u terminologiji koja se koristi u raznim direktivama i uredbama te da su postupci (npr. u okviru programa LIFE) često presloženi za manje lokalne i regionalne vlasti, da su uglavnom usmjereni na velike projekte i da nisu prikladni za projekte u području prirode u prigradskim i ruralnim područjima;

37. ističe važnu ulogu zooloških vrtova i akvarija, ali naglašava da bi se zaštita i očuvanje biološke raznolikosti trebali usredotočiti na napore in situ i sprečavanje nezakonite trgovine divljom florom i faunom uz stavljanje posebnog naglaska na zaštitu autohtonih vrsta i jačanje spoznaja o njima; nudi svoju potporu lokalnim i regionalnim vlastima za poboljšanje provedbe Direktive EU-a o zoološkim vrtovima u skladu s ciljevima CBD-a;

38. iako je okvir EU-a za zaštitu morskog okoliša jedan od najsveobuhvatnijih i najambicioznijih na svijetu, podsjeća na to da je potrebno intenzivirati djelovanje kako bi se na odgovarajući način moglo rješavati pitanje najvećih pritisaka kao što su prelov i neodrživi plastični otpad, višak hranjivih tvari, ribolovne prakse, podvodna buka i sve vrste onečišćenja; održive ribolovne prakse i zdravlje morskih ekosustava ključni su za gospodarstva, ljude i zajednice u priobalnim područjima;

39. poziva EU da ojača važnu ulogu podnacionalnih vlasti u očuvanju i obnavljanju biološke raznolikosti, posebice oslobađanjem potencijala biokulturne raznolikosti. Budući da koncept biokulturne raznolikosti obuhvaća biološku raznolikost, kulturnu raznolikost te lokalni, regionalni i europski identitet, očuvanje biološke raznolikosti moglo bi lokalnim zajednicama donijeti dodanu vrijednost;

40. poziva EU da se zauzme za jači GBF za razdoblje nakon 2020. koji će odražavati jednaku važnost međunarodne, regionalne i lokalne razine donošenjem odluke o potpunom uključivanju lokalnih i regionalnih vlasti, oslanjajući se na nasljeđe Akcijskog plana iz Odluke X/22 i njegova izuzetna postignuća na svim razinama vlasti tijekom proteklog desetljeća;

Afirmiranje uloge gradova i regija u globalnom okviru za biološku raznolikost za razdoblje nakon 2020.

41. podržava cilj UN-ova Desetljeća za obnovu ekosustava koji se odnosi na ubrzavanje i masovno povećanje globalne obnove narušenih i uništenih ekosustava u cilju borbe protiv klimatske krize i poboljšanja sigurnosti opskrbe hranom, opskrbe vodom i biološke raznolikosti, npr. putem Izazova iz Bonna kojim se do 2030. želi obnoviti 350 milijuna hektara narušenih ekosustava;

42. ponovno ističe potrebu da se službeno prizna ključna uloga SLG-ova u postizanju globalnih ciljeva obnove i biološke raznolikosti utvrđenih u višebrojnim odlukama ranijih konferencija stranaka CBD-a te poziva stranke UN-a da surađuju sa svojim SLG-ovima i ojačaju njihove kapacitete za uključivanje biološke raznolikosti u urbane, prostorne i teritorijalne planove kako bi se ostvarili ciljevi CBD-a i GBF-a za razdoblje nakon 2020. u skladu s misijom iz Odluke X/22;

43. pozdravlja formalno priznavanje veze između biološke raznolikosti i zdravlja ljudi u GBF-u za razdoblje nakon 2020. i naglašava da su SLG-ovi ključni za provedbu i upravljanje prirodnim rješenjima, uključujući dostupne i uključive zelene površine u gradskim, prigradskim i ruralnim područjima, zahvaljujući kojima se djelotvorno poboljšavaju zdravstveni uvjeti;

44. preporučuje izričito upućivanje na ulogu SLG-ova u GBF-u za razdoblje nakon 2020., posebno dodatnom razradom ciljeva i ciljnih vrijednosti (izmjena odjeljka I. u Uvodu/B), izgradnjom partnerstava, davanjem zamaha inicijativi za promjene (izmjenom odjeljka I. u Uvodu/C) i uključivanjem biološke raznolikosti i u relevantne sektorske politike na svim razinama vlasti (preformuliranjem odjeljka D, Ciljevi za 2030., točka 13.) ( 6 )

45. podsjeća na potrebu za zajedničkim djelovanjem svih dionika i šire javnosti, s posebnim naglaskom na doprinosima autohtonih naroda i lokalnih zajednica, žena, mladih i onih koji se izravno oslanjaju na biološku raznolikost i njome upravljaju;

46. poziva na prioritetan tretman dugoročnog pristupa horizontalnom i vertikalnom uključivanju biološke raznolikosti u sva područja politika i sektore na podnacionalnoj i lokalnoj razini te napominje da su SLG-ovi, s obzirom na to da je lokalno javno upravljanje povezano s civilnim društvom i privatnim sektorom, u najboljem položaju za rješavanje pitanja obnove i zaštite ekosustava u posebnim lokalnim i regionalnim okolnostima, udruživanje resursa i korištenje ekonomije razmjera;

47. zalaže se za cilj 15. GBF-a za razdoblje nakon 2020. jer se u njemu izričito navodi potreba za dodatnim resursima za potporu dugoročnom pristupu uključivanju biološke raznolikosti u sva područja ciljanim razvojem kapaciteta na svim razinama vlasti, među ostalim inovativnim, aktivirajućim metodama kao što je istorazinsko učenje, kako bi se preokrenuo trend gubitka biološke raznolikosti, obnovili ekosustavi, spriječilo širenje invazivnih stranih vrsta i nezakonito ubijanje divljih životinja i trgovina njima, kao i za uključivanje ključnih dionika i stručnjaka, osobito autohtonih naroda i lokalnih zajednica, u upravljanje biološkom raznolikošću i pružanje tehničke pomoći i odgovarajućih financijskih i ljudskih resursa;

48. poziva stranke CBD-a da znatno povećaju javno financiranje kao okosnicu mobilizacije resursa koje prikupljaju SLG-ovi i resursa koji se dodjeljuju SLG-ovima za potrebe ulaganja u mjere biološke raznolikosti na njihovoj razini, uz posvećivanje posebne pozornosti žarištima biološke raznolikosti, kako bi se stvorili povoljni uvjeti za ulaganja privatnog sektora;

49. preporučuje da se u suradnji sa specijaliziranim stručnjacima, umjetnicima, piscima te obrazovnim i medijskim sektorom osmisle inicijative za komunikaciju, edukaciju i osvješćivanje javnosti, prilagođene lokalnoj i podnacionalnoj razini, kako bi se u komunikaciji u javnom, privatnom i poslovnom sektoru naglašavala kulturna, turistička, rekreacijska, zdravstvena, ekonomska i intrinzična vrijednost biološke raznolikosti te jedinstven položaj, informiranost i legitimitet SLG-ova, kao razine vlasti najbliže građanima, za provedbu takvih inicijativa;

50. poziva na izradu dosljednih definicija pokazatelja, i za gradski zeleni prostor, na temelju revidiranog singapurskog indeksa biološke raznolikosti u gradovima, kao alata za mjerenje doprinosa lokalnih mjera za biološku raznolikost kojim se podupire jasna uloga SLG-ova u mehanizmu praćenja, izvješćivanja i provjere u sklopu GBF-a za razdoblje nakon 2020.;

51. poziva na ulaganje većih napora u praćenje korištenjem novih tehnologija, svih odgovarajućih izvora podataka i prognostičkog modeliranja u integriranim sustavima za praćenje biološke raznolikosti kako bi se prikupili podaci za potrebe procjene djelotvornosti međunarodnih sporazuma te kako bi se točno i transparentno pratio učinak mjera u području biološke raznolikosti na svim razinama;

52. poziva na to da se u globalnom pregledu biološke raznolikosti (GBO) izričito navede važnost SLG-ova u razvoju i provedbi nacionalnih politika;

53. potiče održavanje godišnjih konvencija platformi na kojima bi se SLG-ovi mogli povezivati, razmjenjivati stajališta i zajednički predstavljati svoje doprinose GBF-u za razdoblje nakon 2020. Te uspostavljati sučelja kao što su Globalna platforma za održive gradove, „Sustainable Cities” Globalnog fonda za okoliš, BIODEV 2030, IDB-ov program „Emerging and Sustainable Cities”, FAO-ov „Great Green Wall of Cities” i lokalizirana platforma CBD-a za preuzete obveze;

54. pozdravlja odluku konferencije COP15 o punom sudjelovanju SLG-ova u GBF-u za razdoblje nakon 2020., uključujući obnovljenu Odluku X/22 kojom se utvrđuje akcijski plan za biološku raznolikost i ubrzava pristup vertikalnoj suradnji „na svim razinama uprave” kako bi se osigurala usklađenost politika i iskoristio njihov puni potencijal za ostvarenje vizije za 2050. i misije za 2030.;

55. podržava preporuku Pomoćnog tijela za provedbu (SBI) „o suradnji s podnacionalnim i lokalnim vlastima radi bolje provedbe GBF-a” i traži da SBI sredinom provedbenog razdoblja ocijeni ulogu SLG-ova u provedbi GBF-a za razdoblje nakon 2020. i dugoročni pristup uključivanju biološke raznolikosti u sva područja tijekom 2024.;

56. naglašava važnost suradnje s ključnim međunarodnim partnerima ( 7 ) u okviru „Procesa iz Edinburgha za SLG-ove za razvoj GBF-a za razdoblje nakon 2020.”, kao i važnost predstojećeg 7. globalnog samita podnacionalnih i lokalnih vlasti za globalno pozicioniranje SLG-ova kao dijela djelotvornog GBF-a za razdoblje nakon 2020.;

57. obvezuje se da će proaktivno sudjelovati u provedbi GBF-a za razdoblje nakon 2020. i Strategije EU-a za bioraznolikost do 2030. te u pripremi usklađenog i ambicioznog akcijskog plana EU-a za biološku raznolikost.

Bruxelles, 14. listopada 2020. Predsjednik Europskog odbora regija Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) Za sve razine vlasti ispod nacionalne koristi se izraz „podnacionalne vlade, gradovi i druge lokalne vlasti za biološku raznolikost” (SLG-ovi) u kontekstu globalnog okvira, odnosno izraz „lokalne i regionalne vlasti” u kontekstu EU-a.

(2) COM(2020) 80 final, COR (2020) 01361 (SL C 324, 1.10.2020., str. 58.).

(3) Xie, L.; Bulkeley, H. (2020.): City for Biodiversity: The Roles of Nature-Based Solutions in European Cities (Grad za biološku raznolikost: uloge prirodnih rješenja u europskim gradovima), NATURVATION.

(4) NAT (2019) 4601 (SL C 324, 1.10.2020., str. 48.).

(5) OR (2020.): Financing biodiversity action: opportunities and challenges for EU subnational governments (Financiranje djelovanja u području biološke raznolikosti: prilike i izazovi za podnacionalne razine vlasti EU-a).

(6) Prema početnom nacrtu GBF-a za razdoblje nakon 2020., https://www.cbd.int/article/2020-01-10-19-02-38.

(7) Npr. Skupina vodećih podnacionalnih vlada (GoLS), ICLEI, Regions4 i vlade Škotske i Quebeca.