C 70/1

KOMUNIKACIJA KOMISIJE

Izmjena metode izračuna za plaćanja paušalnog iznosa i dnevne novčane kazne koje predlaže Komisija u postupcima zbog povrede pred Sudom Europske unije

(2019/C 70/01)

1. Uvod

U skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU), kada Komisija upućuje državu članicu Sudu EU-a zbog povrede prava EU-a, Sud može izreći financijske sankcije u dvije situacije:

— ako je Sud presudio da država članica koja krši pravo EU-a još nije postupila u skladu s ranijom presudom kojom je utvrđena ta povreda (članak 260. stavak 2. UFEU-a);

— ako država članica nije ispunila svoju obvezu priopćavanja mjera za prenošenje direktive donesene u skladu sa zakonodavnim postupkom (članak 260. stavak 3. UFEU-a).

U oba slučaja sankcija se sastoji od plaćanja paušalnog iznosa kojim se kažnjava postojanje povrede (1) i dnevne novčane kazne kojom se kažnjava nastavak povrede nakon presude Suda (2). Komisija predlaže iznos financijskih sankcija Sudu, koji donosi konačnu odluku.

Opći pristup Komisije izračunu predložene sankcije je ustaljen. Od 1997. (3), kako je navedeno u uzastopnim komunikacijama (4), primjenjuje se pristup koji uzima u obzir sposobnost plaćanja predmetne države članice i njezinu institucionalnu težinu. To se primjenjuje primjenom takozvanog faktora „n” (5). On se kombinira s drugim faktorima (težina povrede i njezino trajanje) u Komisijinu izračunu predložene sankcije. Do sada je faktor „n” računan s obzirom na bruto domaći proizvod (BDP) države članice i broj glasova koji joj je dodijeljen u Vijeću (6).

Međutim, Sud je nedavno utvrdio da se pravila o glasovanju u Vijeću više ne mogu primjenjivati u tu svrhu (7). Prema tome, prevladavajući faktor postat će BDP država članica.

Komisija je uvijek smatrala da sankcije trebaju djelovati odvraćajuće i biti razmjerne te da njezini prijedlozi Sudu za donošenje konačne odluke trebaju odražavati tu potrebu. Kombinacija sposobnosti plaćanja države članice i njezine institucionalne težine osigurava tu ravnotežu. Korištenje samo BDP-a narušilo bi tu ravnotežu jer bi odražavalo samo gospodarsku dimenziju država članica. Različito bi utjecalo na različite države članice, konkretno, dovelo bi do znatnog povećanje iznosa predloženih sankcija za više od trećine država članica. Komisija stoga smatra da bi faktor „n” i dalje trebao odražavati i BDP i institucionalnu težinu. U ovoj se Komunikaciji utvrđuju pojedinosti o tome kako zadržati tu ravnotežu i pritom prilagoditi Komisijinu metodu izračuna predloženih financijskih sankcija.

2. Revizija faktora „n”

Sud je u više navrata presudio da je Komisijina metoda izračuna predloženih sankcija prikladan instrument za odražavanje sposobnosti plaćanja predmetne države zadržavajući pritom odgovarajuću diferencijaciju između različitih država članica. (8)

Međutim, Sud je u svojoj presudi od 14. studenoga 2018. (9) napomenuo da se sustav glasovanja u Vijeću, koji je utvrđen Ugovorom o osnivanju Europske zajednice (Ugovor o EZ-u), od 1. travnja 2017. promijenio (10). Zaključio je da zbog toga faktor „n” više nije mogao uzimati u obzir glasove država članica u Vijeću te da se morao osloniti na njihov bruto domaći proizvod (BDP) kao prevladavajući faktor.

Sastav faktora „n”

Komisija smatra da bi, osim sposobnosti plaćanja države članice, faktor „n” trebao u obzir uzimati i njezinu institucionalnu težinu. To znači da se metoda izračuna faktora „n” ne bi trebala temeljiti samo na demografskoj ili gospodarskoj težini, već i na postavci da svaka država članica ima svojstvenu vrijednost u institucionalnom ustroju Europske unije.

Uzimajući u obzir presudu Suda, pri izračunu financijskih sankcija potrebno je razmotriti novi način odražavanja institucionalne težine. Kako bi održala ravnotežu između sposobnosti plaćanja i institucionalne težine države članice, Komisija izračunava faktor „n” na temelju dvaju elemenata: BDP-a i broja zastupničkih mjesta u Europskom parlamentu dodijeljenih svakoj državi članici (11). Komisija smatra da je to najprikladniji način za odražavanje institucionalne težine država članica koji je danas dostupan u Ugovorima EU-a.

Raspon faktora „n” među državama članicama

Još jedan razlog za zadržavanje institucionalne težine država članica u izračunu faktora „n” je da bi uporaba samo BDP-a znatno povećala raspon faktora „n” među državama članicama. Sadašnja razlika između najnižeg i najvišeg faktora „n” iznosi 55, što bi se povećalo na 312 kad bi se koristio samo BDP.

Uzimanjem u obzir broja zastupničkih mjesta države članice u Europskom parlamentu pri izračun faktora „n” osiguralo bi se da razlike među državama članicama ostanu unutar razumnog raspona.

Komisija osim toga smatra da bi nova metoda izračuna faktora „n” trebala dovesti do iznosa koji ne stvaraju neopravdane razlike između država članica i koji su što sličniji iznosima koji proizlaze iz trenutačne metode izračuna, a koji su razmjerni i dovoljno odvraćajući. Iako dobiveni iznosi mogu biti niži u odnosu na trenutačno stanje, sličniji su praksi Suda, koji općenito određuje manje novčane kazne od onih koje predlaže Komisija.

Referentna vrijednost za faktor „n”

Komisija je do sad kao referentnu vrijednost koristila faktor „n” Luksemburga. To je praksa iz vremena kad je Luksemburg bio zemlja s najnižim ukupnim BDP-om od svih država članica. Komisija smatra da je primjereno odabrati referentnu vrijednost koja bolje odražava današnju gospodarsku i političku stvarnost. Komisija će stoga odrediti referentni faktor „n” korištenjem prosjeka svakog od dvaju korištenih faktora, BDP-a i broja zastupnika u Europskom parlamentu (12). Primjenom prosjeka povećava se i stabilnost te referentne vrijednosti tijekom vremena.

Međutim, uporaba tih faktora bez prilagodbe rezultira referentnom vrijednosti faktora „n” koja je znatno niža od sadašnje vrijednosti. Stoga je potrebna prilagodba kako bi se osiguralo da iznosi koje je predložila Komisija i dalje budu razmjerni i dovoljno odvraćajući. Faktor prilagodbe od 4,5 približio bi iznose sadašnjim razinama, istodobno osiguravajući da neće doći do povećanja vrijednosti za nijednu državu članicu. Odgovarajući standardni paušali koji se upotrebljavaju za izračun dnevnih novčanih kazni i plaćanja paušalnog iznosa stoga se prilagođavaju na sljedeći način:

— standardni paušal za dnevne novčane kazne: 690 EUR × 4,5 = 3 105 EUR;

— standardni paušal za plaćanja paušalnog iznosa: 230 EUR × 4,5 = 1 035 EUR.

U skladu s time, sadašnji referentni minimalni paušalni iznos od 571 000 EUR također će se pomnožiti novim faktorom „n” kako bi se izračunao minimalni paušalni iznos za svaku državu članicu. Kako bi se osiguralo da su predloženi iznosi razmjerni i dovoljno odvraćajući, taj će se iznos pomnožiti i s faktorom prilagodbe: 571 000 EUR × 4,5 = 2 569 500 EUR. Ti će se iznosi revidirati svake godine u skladu s inflacijom.

Dobiveni faktor „n” za svaku državu članicu utvrđen je u Prilogu I., a dobiveni minimalni paušalni iznos u Prilogu II.

3. Primjena

Komisija će primjenjivati metodu izračuna navedenu u ovoj Komunikaciji na financijske sankcije koje su Sudu predložene od datuma njezine objave u Službenom listu. Komisija će preispitati metodu izračuna navedenu u ovoj Komunikaciji najkasnije pet godina od datuma njezina donošenja.

Nakon što povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije postane pravovaljano, i neovisno o tome hoće li Sporazum o povlačenju (13) stupiti na snagu, Komisija će ponovno izračunati odgovarajuće prosjeke i u skladu s tim prilagoditi iznose utvrđene u prilozima I. i II.

(1) SEC (2005) 1658, točka 10.3.

(2) SEC (2005) 1658, točka 14.

(3) Metoda izračuna novčanih kazni predviđena u skladu s člankom 171. Ugovora o osnivanju Europske zajednice (Ugovor o EZ-u) (SL C 63 od 28.2.1997., str. 2.).

(4) Vidjeti posebno preinačenu Komunikaciju SEC(2005)1658, Komunikaciju „Primjena članka 260. stavka 3. UFEU-a” (SL C 12 od 15.1.2011., str. 1.) i Komunikaciju „Pravo EU-a: boljom primjenom do boljih rezultata” (SL C 18 od 19.1.2017., str. 10.).

(5) SEC (2005) 1658, točka 14.

(6) Kako je utvrđeno Ugovorom o EZ-u.

(7) Presuda od 14. studenoga 2018. u predmetu C-93/17, Komisija protiv Grčke.

(8) Predmet C-93/17, Komisija protiv Grčke, EU:C:2018:903, t. 132.

(9) Predmet C-93/17, Komisija protiv Grčke, EU:C:2018:903, točke 138. i 142.

(10) Zamijenjeno sustavom dvostruke većine u skladu s člankom 16. stavkom 4. UEU-a. Prije postupnog ukidanja sustava glasovanja u Vijeću utvrđenog u Ugovoru o EZ-u, svaka država članica imala je određeni broj glasova u Vijeću. Prema Ugovoru iz Lisabona, svaka država članica u Vijeću ima jedan glas, a kvalificirana većina postignuta je kada 55 % država članica koje predstavljaju 65 % stanovništva EU-a glasuje „za”. To se ne može pretvoriti u jednostavno ponderiranje i upotrijebiti na isti način kao i u prethodnom sustavu.

(11) Vidjeti, za trenutačni parlamentarni saziv, članak 3. Odluke Europskog vijeća 2013/312/EU od 28. lipnja 2013. o utvrđivanju sastava Europskog parlamenta (SL L 181, 29.6.2013., str. 57.), i članak 3. Odluke Europskog vijeća (EU) 2018/937 od 28. lipnja 2018. za sljedeći parlamentarni saziv, počevši od 2. srpnja 2019.

(12) Srednja vrijednost se izračunava kako slijedi: faktor „n” je geometrijska sredina dobivena izračunavanjem kvadratnog korijena umnoška faktorâ koji se temelje na BDP-ima država članica i broju zastupničkih mjesta u Europskom parlamentu. Dobiva se sljedećom formulom:

pri čemu je: GDP n = BDP predmetne države članice, u milijunima eura; GDP avg = prosječni BDP EU28; Seat n = broj zastupničkih mjesta predmetne države članice u Europskom parlamentu; Seat avg = prosječan broj zastupničkih mjesta svih država članica u Europskom parlamentu.

(13) Sporazum o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, priložen Prijedlogu odluke Vijeća o potpisivanju tog Sporazuma, u ime Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, COM(2018) 833 final.