HR Službeni list Europske unije C 224/8

Objava zahtjeva za izmjenu u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2015/C 224/08)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev za izmjenu u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

ZAHTJEV ZA ODOBRENJE VEĆE IZMJENE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAJAMČENO TRADICIONALNI SPECIJALITET

Zahtjev za odobrenje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. podstavkom 1. Uredbe (EU) br. 1151/2012

„BELOKRANJSKA POGAČA”

EU br.: SI-TSG-0107-01317 – 26.2.2015.

1. Skupina koja podnosi zahtjev i pravni interes

Naziv skupine: Društvo kmečkih žena Metlika Adresa: Mestni trg 24 SI-8330 Metlika SLOVENIJA Tel. +386 31853385 E-pošta: dkz.metlika@gmail.com

Zahtjev za izmjenu podnosi skupina koja je podnijela i zahtjev za registraciju Belokranjske pogače.

2. Država članica ili treća zemlja

Slovenija

3. Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje izmjena

— ☐ Naziv proizvoda — ☒ Opis proizvoda — ☒ Način proizvodnje — ☒ Ostalo — Posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda — Nadležna tijela koja provjeravaju sukladnost sa specifikacijom proizvoda

4. Vrsta izmjene

— ☒ Izmjena specifikacije registriranog ZTS-a koja se ne može smatrati manjom u smislu članka 53. stavka 2. četvrtog podstavka Uredbe (EU) br. 1151/2012.

5. Izmjene

1. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Ispravlja se navod koji se odnosi na brašno. Umjesto „meko bijelo brašno tipa 500” navodi se „pšenično bijelo brašno”, jer se pokazalo da tijesto uvijek ima ista svojstva bez obzira na vrstu upotrijebljenog brašna (meko, oštro ili mješavina). Izmjena navoda koji se odnosi na brašno uzima se u obzir i u ostatku teksta specifikacije.

Pri opisu ureza na Belokranjskoj pogači briše se navod da su na vrhu Belokranjske pogače urezane „kose crte”. Navodi se da su na vrhu urezane „ravne crte”. Taj način urezivanja crta u praksi se upotrebljava već godinama, no u specifikaciji nije ispravno naveden. Urezanim ravnim crtama površina Belokranjske pogače podijeljena je na kvadrate, uzduž kojih se Belokranjska pogača lakše lomi, a ne na rombove kao što je kod urezivanja kosih crta.

U skladu s tim ispravkom ispravlja se i ostatak teksta specifikacije koji se odnosi na rezanje po „kosim crtama”.

2. Opis metode dobivanja proizvoda

Za pojedinačne sastojke dopisuje se i težina. Može se upotrebljavati svježi ili suhi kvasac. Pri potrebnoj količini mlake vode dodaje se i riječ „približno”, pri jajetu briše se riječ „cijelo”, a dodaje se da jaje mora biti umućeno, jer je namijenjeno za premazivanje pogače.

Tekst pod naslovom „Smjesa za dizanje tijesta” pojednostavni se jer su količine pojedinačnih sastojaka već navedene uz sastojke.

U točki „Miješenje tijesta” briše se tekst „pokriveno u posudi gdje je i miješeno” jer je bitno samo to da je volumen tijesta dvaput veći, bez obzira na to u kojoj se posudi tijesto diže. U toj točki navodi se i mogućnost mehaničkog miješenja kako bi se i pekarama omogućila proizvodnja Belokranjske pogače.

U točki „Oblikovanje tijesta” dodaje se tekst „ili odgovarajuću obloženu površinu”, jer tijesto se može dizati ili peći i na drugim površinama.

U točki „Premaz posipanje i rezanje površine” dodaju se dodatna objašnjenja u vezi s urezima na pogači koji su potrebni za ispravno lomljenje Belokranjske pogače na kvadrate.

Ispravlja se navod u pogledu kima - kim se ne smije dodavati umućenom jajetu jer dovodi do neravnomjerne raspoređenosti u tijestu, već se potrese po tijestu koje je već premazano jajetom. Tijesto se zatim ponovo premazuje jajetom te posipa i krupnom solju.

U točki „Pečenje” temperaturu i vrijeme pečenja treba prilagoditi različitim vrstama pećnica koje upotrebljavaju proizvođači. Važno je da konačni proizvod bude odgovarajuće pečen, kako je opisano u daljnjem tekstu u toj točki. Postojeći zapis o pečenju ispravlja se kako slijedi: „Pripremljena Belokranjska pogača peče se do potpunog stupnja pečenosti. Preporučuje se pečenje od 20 do 25 minuta na temperaturi 200 °C – 220 °C. Bez obzira na ovu preporuku, temperatura i vrijeme pečenja mogu se prilagoditi vrsti pećnice.”

3. Posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Kako je već obrazloženo u točki 1. Opisa poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda, i u ovoj se točki navod povezan s „kosim crtama” ispravlja u „ravne crte”.

4. Nadležna tijela koja provjeravaju sukladnost sa specifikacijom proizvoda

U Sloveniji trenutačno postoje tri certifikacijska tijela za određivanje sukladnosti proizvoda, a to su Bureau Veritas d.o.o., Inštitut za kontrolo in certificiranje v kmetijstvu in gozdarstvu Maribor i Inštitut za kontrolo in certificiranje Univerze v Mariboru.

SPECIFIKACIJA PROIZVODA ZA ZAJAMČENO TRADICIONALNI SPECIJALITET

„BELOKRANJSKA POGAČA”

EU br.: SI-TSG-0107-01317 – 26.2.2015.

„Slovenija”

1. Naziv za registraciju

„Belokranjska pogača”

2. Vrsta proizvoda

2.24 Kruh, fino pecivo, kolači, slastice, keksi i drugi pekarski proizvodi

3. Razlozi za registraciju

3.1. Riječ je o proizvodu:

— ☒ čiji način proizvodnje, prerada ili sastav odgovara tradicionalnoj praksi za predmetni proizvod, odnosno prehrambeni proizvod — ☐ koji se proizvodi od sirovina ili sastojaka koji se tradicionalno upotrebljavaju.

Belokranjska pogača ima dugu tradiciju i njezin se recept prenosi iz naraštaja u naraštaj. Osim recepta njezine su posebnosti i način pripreme i prezentacije. Na površini Belokranjske pogače urezane su ravne crte uzduž kojih se pečena pogača lomi.

3.2. Riječ je nazivu:

— ☒ koji se tradicionalno upotrebljava pri označivanju specifičnog proizvoda, — ☐ kojim se određuju tradicionalna ili posebna svojstva proizvoda.

Naziv Belokranjska pogača ne izražava posebna svojstva proizvoda, već se tradicionalno upotrebljava pri opisu tog proizvoda, što pokazuju različiti izvori.

4. Opis

4.1. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1., uključujući njegove glavne fizikalne, kemijske, mikrobiološke ili organoleptične karakteristike, kojima se dokazuju posebna svojstva proizvoda (članak 7. stavak 2. te Uredbe)

Belokranjska pogača u obliku je niskog okruglog kruha koji se priprema po posebnom receptu. Izrađuje se od pšeničnog bijelog brašna i mlake vode s dodatkom soli i smjese za dizanje tijesta. Belokranjska je pogača okrugla s promjerom od oko 30 cm, na sredini visine od 3 do 4 cm, a na rubovima od 1 do 2 cm, na vrhu je izrezana na kvadrate ravnim crtama međusobno udaljenima oko 4 cm, premazana umućenim jajetom te posuta kimom i krupnom solju. Pečena pogača ima ravnomjernu koru bez mjehura te karakterističan snažni miris i okus po kimu i soli.

Najbolja je topla. Pečenu se pogaču ne reže, već lomi uzduž urezanih crta.

4.2. Opis metode proizvodnje proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1. koju proizvođači moraju uzeti u obzir uključujući, gdje je to prikladno, vrstu i karakteristike upotrijebljenih sirovina ili sastojaka i metodu pripreme proizvoda (članak 7. stavak 2. Uredbe)

Sastojci:

500 g pšeničnog bijelog brašna

približno 3 dl mlake vode

2 čajne žličice soli (15 g)

20 g svježeg kvasca ili 7 g suhog kvasca

pola čajne žličice šećera (6 g)

umućeno jaje za premazivanje pogače

prstohvat kima (2 g)

prstohvat krupne morske soli (7 g)

Izrada tijesta za Belokranjsku pogaču:

Smjesa za dizanje tijesta:

Kvasac, 3 žlice pšeničnog bijelog brašna, ½ dl mlake vode i šećer umiješati u gustu tekuću smjesu koju se ostavi da se diže dok volumen ne postane barem dvaput veći.

Miješenje tijesta:

Od pšeničnog bijelog brašna, mlake vode i smjese za dizanje tijesta pripremiti smjesu, mijesiti 8 do 10 minuta odnosno toliko dugo da tijesto postane glatko i ne pretvrdo. Tijesto se nesmije lijepiti za ruke. Tijesto ostaviti da se diže dok volumen ne postane dvaput veći. Tijesto se može i mehanički mijesiti.

Oblikovanje tijesta za Belokranjsku pogaču:

Dignuto tijesto izvrnuti na namašćen pladanj za pečenje ili odgovarajuću obloženu površinu te ga rukama rastegnuti u promjer veličine 30 cm i debljine od 1 do 2 cm tako da je prema rubovima tanje. Tijesto se ne smije doticati rubova pladnja za pečenje, a rub pogače mora biti niži od sredine.

Premaz, posipanje i rezanje površine:

Na tako pripremljenom tijestu s jedne strane na drugu stranu do dna pladnja urezati ravne ureze međusobno udaljene oko 4 cm. Ureza treba biti sedam, jedan na sredini i na svakoj strani tri ureza. Tijesto zatim premazati umućenim jajetom, posuti zrnjem kima i još jedanput premazati jajetom. Tako pripremljeno tijesto posuti po vrhu još i prstohvatom krupne morske soli.

Pečenje:

Pripremljena Belokranjska pogača peče se do potpunog stupnja pečenosti. Preporučuje se pečenje od 20 do 25 minuta na temperaturi 200 °C – 220 °C. Bez obzira na ovu preporuku, temperatura i vrijeme pečenja mogu se prilagoditi vrsti pećnice.

Belokranjsku pogaču treba zapeći do svjetlo smeđe boje, kora mora biti ravnomjerne boje i hrskava, bez mjehura, unutrašnjost mora biti ravnomjerno porozna, bez vodenih obruča, grudica soli ili brašna te ne smije biti ljepljiva. U sredini pogača mora biti visoka 3 do 4 cm, a uz rub od 1 do 2 cm. Kim i sol trebaju biti ravnomjerno posuti po pogači. Belokranjska pogača treba imati svoj karakteristični miris i okus po kimu i soli.

4.3. Opis ključnih elemenata kojima se određuju tradicionalna svojstva proizvoda (članak 7. stavak 2. Uredbe)

Belokranjska pogača prenosi se iz naraštaja u naraštaj te je tako očuvani prehrambeni proizvod u Beloj krajini. Na to su je područje vjerojatno donijeli Uskoci koji su se naselili u višim krajevima na obroncima belokranjske strane gorja Gorjanci.

Postoje pismeni i usmeni dokazi o izvoru pogače. Pismenih izvora ima malo.

Poznati slovenski spisatelj i putopisac Janez Trdina volio je putovati tim krajevima te je poznavao ljude koji bivaju na sunčanoj strani gorja Gorjanci i pisao o njima. Belokranjsku pogaču spominje u knjizi Bajke in povesti o Gorjancih iz 1882.

Kako je pisao jezikoslovac Ivan Navratil iz Metlike, koji je skupljao narodno blago, u narodnoj se pjesmi kaže „dajte mu pogače, da mu noga poskače”, što viču djeca kada hodaju od kuće do kuće i zovu Zelenog Jurija. U svojoj knjizi Kresovanje v Metliki (1849) Navratil piše o niskom bijelom kruhu koji lokalni ljudi zovu pogača.

U knjizi Enciklopedija jugoslovanske kuhinje (1967) pogaču spominje i L. Simeonovič.

U knjizi Etnološka topografija slovenskega etničnega ozemlja – 20. stoletje (1994) o Belokranjskoj pogači piše etnologinja M. Balkovec, koja je službovala u Belokranjskome muzeju u Metliki.

Ksenija Vitkovič Khalil u svojoj knjizi Nerajska prehrana (1999) opisuje Belokranjsku pogaču pod nazivom prostača. Belokranjska pogača spominje se i u Leksikonu Cankarjeve založbe (1973) te u knjizi Dobra kuharica Minke Vasičeve (1902).

Pogača je belokranjski specijalitet koji u Beloj krajini ima dugogodišnju tradiciju i prenosi se iz naraštaja u naraštaj. Domaćice koje su pekle kruh za kućnu uporabu u krušnoj peći za djecu su uvijek ispekle i pogaču koju su djeca mogla pojesti još toplu, dok se kruh mogao jesti tek kada se ohladi.

I danas je pogača omiljeni specijalitet koji domaćice pripremaju i nude kao dobrodošlicu svojim gostima i gostima na agroturističkim imanjima. Pogača je prisutna i pri prodaji vina jer stariji ljudi vjeruju da upije vino te sprječava pijanost.

(1) SL L 343, 14.12.2012., str. 1.