EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 25.4.2018 COM(2018) 241 final 2018/0114(COD) Prijedlog DIREKTIVE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni Direktive (EU) 2017/1132 u pogledu prekograničnih preoblikovanja, spajanja i podjela (Tekst značajan za EGP) {SWD(2018) 141 final}

{SWD(2018) 142 final}



OBRAZLOŽENJE 1.KONTEKST PRIJEDLOGA Razlozi i ciljevi prijedloga Gospodarstvu EU-a potrebna su zdrava i uspješna trgovačka društva koja mogu jednostavno poslovati na jedinstvenom tržištu. Takva trgovačka društva imaju ključnu ulogu u promicanju gospodarskog rasta EU-a, stvaranju radnih mjesta u EU-u i privlačenju ulaganja u EU. Ona pomažu u ostvarivanju većeg gospodarskog i društvenog značaja za društvo u cjelini. Kako bi se to postiglo, trgovačka društva trebaju poslovati u pravnom i administrativnom okruženju koje vodi do rasta i prilagođeno je suočavanju s novim gospodarskim i društvenim izazovima globaliziranog i digitalnog svijeta, uz istodobno bavljenje i drugim zakonitim javnim interesima kao što su zaštita radnika, vjerovnika i manjinskih dioničara te pružanje nadležnim tijelima svih potrebnih zaštitnih mehanizama za borbu protiv prijevare ili zlouporabe. Upravo u tom cilju Komisija iznosi ovaj prijedlog, zajedno s prijedlogom Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive (EU) 2017/1132 u pogledu upotrebe digitalnih alata i postupaka u pravu društava – sveobuhvatan skup mjera za poštena, poticajna i moderna pravila prava društava u EU-u. Sloboda poslovnog nastana ima ključnu ulogu u razvoju jedinstvenog tržišta jer poslovnim subjektima omogućuje da redovito obavljaju gospodarsku djelatnost u drugim državama članicama. Kako bi se potaknula prekogranična mobilnost trgovačkih društava u EU-u, u obzir treba uzeti njihove potrebe i značajke. U EU-u postoji približno 24 milijuna trgovačkih društava, od čega približno 80 % čine društva kapitala. Približno 98 – 99 % društava kapitala čine mala i srednja poduzeća. Međutim, u praksi trgovačka društva teško ostvaruju slobodu poslovnog nastana. Jedan od razloga tih poteškoća jest činjenica da pravo društava nije dovoljno prilagođeno prekograničnoj mobilnosti u EU-u: društvima ne nudi optimalne uvjete u smislu jasnog, predvidivog i odgovarajućeg pravnog okvira koji bi doveo do unapređenja gospodarske djelatnosti, osobito za mala i srednja poduzeća prepoznata strategijom jedinstvenog tržišta iz 2015. Korporativna restrukturiranja i preobrazbe kao što su prekogranična preoblikovanja i spajanja te prekogranične podjele dio su životnog ciklusa trgovačkih društava i prirodan su način na koji društva rastu, prilagođavaju se promjenjivom okruženju i istražuju prilike na novim tržištima. No istodobno podrazumijevaju i posljedice za dionike društava, osobito za radnike, vjerovnike i dioničare. Stoga je ključno da zaštita dionika prati rastuću transnacionalizaciju korporativnog svijeta. Međutim, pravna nesigurnost, djelomično neodgovarajuća pravila i nedostatak pravila kojima se uređuje prekogranično poslovanje društava danas znače da ne postoji jasan okvir koji osigurava učinkovitu zaštitu dionika. U toj situaciji zaštita koja je na raspolaganju dionicima može biti neučinkovita ili nedostatna. Prekogranično poslovanje društava može se olakšati i pravnim okruženjem koje ulijeva povjerenje u jedinstveno tržište pružanjem zaštitnih mehanizama protiv zlouporabe. Stoga je važno osloboditi potencijal jedinstvenog tržišta uklanjanjem prepreka za prekograničnu trgovinu, olakšavanjem pristupa tržištima, povećavanjem povjerenja i poticanjem tržišnog natjecanja te istodobno dionicima ponuditi učinkovitu i razmjernu zaštitu. Cilj je ovog prijedloga dvostruk: pružiti konkretne i opsežne postupke za prekogranična preoblikovanja i spajanja te prekogranične podjele radi poticanja prekogranične mobilnosti u EU-u te istodobno dionicima trgovačkih društava ponuditi primjerenu zaštitu radi održavanja pravednosti jedinstvenog tržišta. Takvo djelovanje pridonosi stvaranju povezanijeg i pravednijeg jedinstvenog tržišta, što je jedan od prioriteta aktualne Komisije. Prekogranična preoblikovanja Prekogranično preoblikovanje nudi učinkovito rješenje za društva koja se žele preseliti u drugu državu članicu bez gubitka pravne osobnosti i potrebe za ponovnim pregovorima o poslovnim ugovorima. Preoblikovanje je posebno privlačno za mala poduzeća koja nemaju dovoljno sredstava za traženje skupih pravnih savjeta i provođenje prekograničnog spajanja. To se obrazloženje osobito primjenjuje na prekogranična preoblikovanja u kontekstu novije sudske prakse Suda Europske unije. Sud Europske unije smatra da sloboda poslovnog nastana sadržana u članku 49. UFEU-a podrazumijeva pravo trgovačkih društava osnovanih u jednoj državi članici da prenesu sjedište u drugu državu članicu postupkom prekograničnog preoblikovanja bez gubitka pravne osobnosti. Točnije, u nedavnoj presudi Polbud Sud Europske unije potvrdio je pravo društava na provođenje prekograničnih preoblikovanja na temelju slobode poslovnog nastana. Sud Europske unije smatrao je da je sloboda poslovnog nastana primjenjiva ako se iz jedne države članice u drugu prenosi samo registrirano sjedište, bez stvarnog sjedišta, ako država članica novog osnivanja prihvati registraciju društva čak i bez obavljanja gospodarske djelatnosti ondje: u tom slučaju u skladu s člankom 49. UFEU-a gospodarska djelatnost ne predstavlja preduvjet za njezinu primjenjivost. Sud Europske unije podsjetio je i da ne postoji usklađenost, pa su države članice nadležne za određivanje poveznice društva s nacionalnim poretkom i stoga primjenjuju vlastite zahtjeve za osnivanje na dolazna društva. Sud Europske unije nadalje je podsjetio na noviju sudsku praksu prema kojoj činjenica da je društvo u skladu sa zakonodavstvom neke države članice uspostavilo svoje sjedište, registrirano ili stvarno, u cilju upotrebe povoljnijeg zakonodavstva ne predstavlja sama po sebi zloporabu. U predmetu Polbud presuđeno je da je nacionalno pravilo prema kojem je brisanje iz sudskog registra preduvjet za prekogranični prijenos društva neopravdano i nerazmjerno ograničenje te samim time nezakonito. Presudom u predmetu Polbud razjašnjen je kontekst za prekogranična preoblikovanja. Budući da je pravosudno tijelo, Sud Europske unije ne može izrađivati procedure za omogućivanje takvih preoblikovanja niti određivati povezane materijalnopravne pretpostavke. Budući da pravila o prekograničnim preoblikovanjima nisu usklađena na razini EU-a, nacionalnim zakonodavstvom mogu se utvrditi pravila postupka koji je potrebno slijediti i pravila za zaštitu manjinskih dioničara, vjerovnika ili radnika te pravila za borbu protiv poreznih ili drugih zlouporaba u slučaju prekograničnog preoblikovanja društva. Međutim, za svaki je pojedinačni slučaj potrebno procijeniti jesu li takva pravila u skladu s pravom EU-a i, točnije, s pravom poslovnog nastana. To dovodi do nezadovoljavajuće situacije u pogledu pravne sigurnosti, što negativno utječe na trgovačka društva, dionike i države članice. Trenutačno se društva koja žele preseliti registrirano sjedište izvan granice moraju osloniti na zakone država članica. Takvi zakoni, ako postoje, često su nespojivi ili ih je teško kombinirati. Štoviše, više od polovine država članica nema konkretna pravila kojima se omogućuje prekogranično preoblikovanje. To posebno negativno utječe na mala i srednja poduzeća koja često nemaju dovoljno sredstava za provođenje prekograničnih postupaka na skupe i komplicirane alternativne načine. To znači i da je zaštita dionika kao što su radnici, vjerovnici ili manjinski dioničari često neučinkovita ili nedostatna jer pravila ne postoje, preklapaju se ili su proturječna. Kad je riječ o zaštiti radnika, s obzirom na to da ne postoje usklađeni zaštitni mehanizmi za prava sudjelovanja radnika, trgovačka društva pri premještanju u drugu državu članicu mogu iskoristiti prekogranično preoblikovanje i nepostojanje odgovarajućih zaštitnih mehanizama za prava sudjelovanja radnika kako bi smanjila razinu sudjelovanja ili je potpuno ukinula. Štoviše, nepostojanje usklađenih pravila može dovesti i do veće upotrebe fiktivnih poduzeća u prijevarne svrhe, čime se u najtežim slučajevima organiziranim kriminalnim skupinama omogućuje, na primjer, skrivanje stvarnog vlasništva društava radi pranja sredstava koja potječu od kriminalnih radnji. Stoga se zakonodavci EU-a trebaju uključiti i osigurati pravila o prekograničnom preoblikovanju koja će obuhvaćati primjerene i razmjerne zaštitne mehanizme za radnike, vjerovnike i dioničare u cilju stvaranja dinamičnog i poštenog jedinstvenog tržišta. Europski parlament već je pozivao na to. Osobito je važno da radnici ili njihovi predstavnici budu uključeni u taj postupak, a u skladu s 8. načelom europskog stupa socijalnih prava. Točnije, trebali bi pravodobno biti upoznati s pitanjima koja su im relevantna te se uključiti u raspravu o njima u kontekstu prekograničnih preoblikovanja društava. Mobilnost trgovačkih društava mora ići ukorak sa zaštitom nacionalnih ovlasti u okviru socijalnog i radnog prava. S obzirom na prethodna razmatranja glavni su ciljevi usklađenih pravila za prekogranična preoblikovanja dvostruki: – omogućivanje poduzećima, osobito mikropoduzećima i malim poduzećima, da se prekogranično preoblikuju na uređen i učinkovit način, – primjerena i razmjerna zaštita najviše zahvaćenih dionika kao što su radnici, vjerovnici i dioničari.

Prijedlog bi društvima omogućio prekogranično preoblikovanje promjenom pravnog oblika jedne države članice u sličan pravni oblik druge države članice. Time bi se društvima omogućilo da zadrže pravnu osobnost tijekom čitavog postupka bez potrebe za prestankom ili likvidacijom u polazišnoj državi članici i osnivanjem novog subjekta u odredišnoj državi članici. Cilj je pružiti konkretan, strukturiran i višeslojan postupak za prekogranična preoblikovanja kojim se osigurava nadzor zakonitosti prekograničnog preoblikovanja koji najprije provodi nadležno tijelo polazišne države članice, a zatim i odredišne države članice s obzirom na sve odgovarajuće činjenice i informacije. Ključan dio tog postupka jest sprečavanje prekograničnog preoblikovanja ako se utvrdi da je riječ o zlouporabi, odnosno o umjetnoj konstrukciji sa svrhom ostvarivanja neprimjerenih poreznih olakšica ili nezakonitog ugrožavanja zakonskih ili ugovornih prava radnika, vjerovnika ili manjinskih članova. Prvi korak u tom postupku bila bi priprema nacrta uvjeta za prekogranično preoblikovanje i dvaju ciljanih izvješća o učincima prekograničnog preoblikovanja namijenjenih dioničarima i radnicima. Dodatno, srednja i velika poduzeća trebala bi podnijeti zahtjev nadležnom tijelu radi imenovanja neovisnog stručnjaka koji će provjeriti točnost nacrta uvjeta i izvješća koje je pripremilo društvo. Pisano izvješće neovisnog stručnjaka bilo bi i činjenična osnova za procjenu koju će provesti nadležno tijelo u pogledu, među ostalim, prethodno spomenutog rizika od zlouporabe. Izvješće stručnjaka namijenjeno za objavu ne smije sadržavati nikakve povjerljive informacije društva. Nacrt uvjeta i izvješća bili bi javno dostupni i mogli bi ih komentirati uključeni dionici. Nakon toga društvo bi na glavnoj skupštini trebalo donijeti odluku o tome hoće li provesti prekogranično preoblikovanje. Ta bi se odluka, zajedno s odgovarajućim informacijama i dokumentima, zatim predala nadležnom nacionalnom tijelu polazišne države članice koje odlučuje o tome hoće li izdati potvrdu koja prethodi preoblikovanju. Nadzor koji provodi to tijelo sastojao bi se od dviju mogućih faza: tijekom prve faze, koja je ograničena na jedan mjesec, nadležno tijelo provjeravalo bi je li prekogranično preoblikovanje zakonito. Nadležno tijelo utvrdilo bi jesu li ispunjeni svi uvjeti za prekogranično preoblikovanje propisani Direktivom i nacionalnim zakonodavstvom, među ostalim je li društvo solventno, je li potrebna većina dioničara na glavnoj skupštini odobrila preoblikovanje i jesu li radnici, manjinski dioničari i vjerovnici zaštićeni u okviru nadležnosti propisane Direktivom. Tijekom te faze nadležno tijelo utvrdilo bi i je li riječ o umjetnoj konstrukciji. Ako na kraju jednomjesečnog razdoblja utvrđenog za prvu fazu istrage nadležno tijelo nema prigovora, izdalo bi potvrdu koja prethodi preoblikovanju. Ako se na kraju jednomjesečnog razdoblja utvrdi da je prekogranično preoblikovanje nezakonito, nadležno bi tijelo odbilo dodijeliti potvrdu koja prethodi preoblikovanju. Ako na kraju jednomjesečnog razdoblja ima ozbiljne razloge za zabrinutost da bi preoblikovanje moglo biti nezakonito, obavijestilo bi društvo da će provesti detaljnu procjenu kako bi se utvrdilo je li riječ o prethodno opisanoj zlouporabi. Detaljna procjena mora biti završena i konačna odluka mora biti donesena u roku od dva mjeseca. Ako se nakon opisanog nadzora izda potvrda koja prethodi preoblikovanju, takva potvrda morala bi se bez odgode poslati nadležnom tijelu odredišne države članice. Zatim bi odredišna država članica provela nadzor nad dijelom postupka koji je uređen zakonom odredišne države članice. Nadležno tijelo odredišne države članice osigurava da preoblikovano društvo poštuje odredbe nacionalnog zakona o osnivanju trgovačkih društava (na primjer, ima li društvo stvarno sjedište na njezinu državnom području) i, ako je to prikladno, da su mehanizmi za sudjelovanje radnika zakonito utvrđeni. Nakon završetka provjere zakonitosti društvo bi bilo upisano u registar odredišne države članice i izbrisano iz registra polazišne države članice. Preoblikovanje time postaje pravno važeće. Svi kontakti među registrima trebaju se odvijati upotrebom sustava povezivanja poslovnih registara (BRIS). Prekogranična spajanja Društvo može odlučiti iskoristiti slobodu poslovnog nastana i mogućnosti koje nudi jedinstveno tržište provođenjem prekograničnog spajanja. Društva se mogu prekogranično spajati iz više razloga uključujući reorganizaciju grupacije, smanjenje troškova organizacije i razmatranja usmjerena na poslovanje radi ostvarivanja povećanja prinosa, snažnijeg brendiranja ili drugih sinergija među različitim poslovnim djelatnostima. Uvođenjem Direktive o prekograničnim spajanjima utvrđen je usklađeni postupak na razini EU-a za društva kapitala. To je dovelo do znatnog povećanja prekograničnih spajanja u EU-u i EGP-u. Od 2008. do 2012. broj prekograničnih spajanja porastao je za 173 %, što ukazuje na to da su postupkom utvrđenim Direktivom prekogranične aktivnosti znatno unaprijeđene. Dionici (kao što su odvjetnička društva, poslovni registri i sindikati) ispitani u okviru ispitivanja o primjeni Direktive iz 2013. pozdravili su nove postupke, pojednostavnjenje postupaka i izvijestili o nižim troškovima te kraćim rokovima zahvaljujući usklađenom okviru. Međutim, unatoč općenito pozitivnoj procjeni evaluacijom funkcioniranja Direktive o prekograničnim spajanjima utvrđeni su određeni problemi koji onemogućuju potpunu učinkovitost postojećih pravila. U strategiji jedinstvenog tržišta iz 2015. spominju se nesigurnosti u pogledu prava trgovačkih društava kao jedna od prepreka na koju se žale mala i srednja poduzeća na jedinstvenom tržištu i najavljeno je da će Komisija „ispitati potrebu da se ažuriraju postojeći propisi o prekograničnim spajanjima kao i mogućnost da ih se nadopuni propisima u pogledu prekograničnih podjela”. Europski parlament naglasio je pozitivne učinke Direktive kojom su olakšana prekogranična spajanja društava kapitala u Europskoj uniji te smanjeni pripadajući troškovi i administrativni postupci. Međutim, Europski parlament prepoznao je potrebu za njezinim revidiranjem kako bi se unaprijedilo njezino funkcioniranje. Glavne utvrđene prepreke odnose se na neusklađenost materijalnopravnih propisa, osobito za zaštitu vjerovnika i manjinskih dioničara te na nedostatak ubrzanih postupaka (odnosno pojednostavnjenih postupaka u slučaju manje „složenih” spajanja). Dodatno, uočeno je da u postupke prekograničnog spajanja nisu dovoljno uključeni digitalni alati i postupci (na primjer, u pogledu slanja dokumenata javnim tijelima ili dijeljenja među njima). Pojavile su se i kritike da radnici nisu dovoljno informirani o pojedinostima i učincima prekograničnog spajanja. Tijekom postupka savjetovanja te neučinkovitosti potvrdili su i dionici. Kad je riječ o zaštiti vjerovnika i manjinskih dioničara, postojećim propisima o prekograničnim spajanjima utvrđuju se minimalna, uglavnom postupovna pravila, a materijalnopravna zaštita prepuštena je nacionalnom zakonodavstvu. Stoga i dalje postoje razlike među državama članicama. Na primjer, Direktivom je predviđeno samo da vjerovnici moraju biti zaštićeni u skladu s nacionalnim propisima, bez dodatnih pojašnjenja. Slično tome, Direktivom su utvrđena određena pravila koja se odnose na dionike općenito (na primjer, podaci u prijedlogu uvjeta spajanja, stručna izvješća, glasovanje tijekom glavnih skupština), ali odluka o uvođenju dodatne zaštite za manjinske dioničare prepuštena je državama članicama. Kad je riječ o sudjelovanju radnika na razini uprave, postojećim propisima utvrđen je sveobuhvatan okvir. Međutim, prema tim propisima društva koja se spajaju svojim radnicima ne moraju pružiti konkretne i sveobuhvatne informacije o prekograničkom spajanju. Situacija radnika trenutačno se razmatra samo općenito u izvješću o upravljanju koje je namijenjeno ponajprije dioničarima. Trenutačnim propisima nude se ograničene mogućnosti u pogledu pojednostavnjenja postupaka. Na primjer, propisima je dopušteno odstupanje od izvješća neovisnog stručnjaka ako su svi dioničari suglasni s time i nisu potrebni ni stručno izvješće ni odobrenje glavne skupštine ako se spajaju matično društvo i društvo kćer u stopostotnom vlasništvu. Ovim se prijedlogom nastoje riješiti navedeni nedostaci. On pruža usklađena pravila za zaštitu vjerovnika i dioničara. Trgovačko društvo trebalo bi u nacrtu uvjeta za prekogranično spajanje navesti predviđenu zaštitu vjerovnika i dioničara. Vjerovnici koji ne budu zadovoljni ponuđenom zaštitom mogu podnijeti zahtjev odgovarajućem upravnom ili pravosudnom nadležnom tijelu radi dobivanja primjerenih zaštitnih mehanizama. Trebalo bi se smatrati da vjerovnici društava koja se spajaju nisu ugroženi prekograničnim spajanjem ako je neovisan stručnjak procijenio njihovu situaciju i smatra da nisu ugroženi ili ako je vjerovnicima ponuđeno pravo na isplatu od jamca treće strane ili društva nastalog spajanjem. Države članice i dalje mogu primijeniti svoje zakone u pogledu zaštite plaćanja poreza ili doprinosa za socijalno osiguranje ako se ti propisi razlikuju od zaštite ponuđene ovim prijedlogom. Dioničari koji nisu glasovali za prekogranično spajanje ili nemaju glasačkih prava imali bi pravo istupiti iz društva (raspolagati svojim dionicama) i primiti odgovarajuću naknadu. Nadalje, države članice trebale bi osigurati i da dioničari društava koja se spajaju, a koji se nisu usprotivili prekograničnom spajanju, ali su smatrali da predloženi omjer zamjene dionica nije primjeren, mogu pred nacionalnim sudom osporiti omjer određen u zajedničkom nacrtu uvjeta za prekogranično spajanje. Dodatno, predloženim se pravilima osigurava propisno obavješćivanje radnika o učincima planiranog prekograničnog spajanja na radnike. Prijedlogom se predviđa i upotreba digitalnih alata i postupaka tijekom postupka prekograničnog spajanja te razmjena odgovarajućih informacija povezivanjem poslovnih registara. Konačno, ako je to moguće, prijedlogom se uvode daljnje mogućnosti za pojednostavnjenje postupaka. Prekogranične podjele Slobodu poslovnog nastana društvo može odlučiti ostvariti i provođenjem prekogranične podjele. Slično prekograničnim preoblikovanjima i spajanjima, prekogranične podjele društvima nude način za promjenu ili pojednostavnjenje organizacijske strukture, prilagođavanje promjenjivim uvjetima na tržištu i ostvarivanje novih poslovnih prilika u drugoj državi članici. To su potvrdili sudionici savjetovanja iz 2015. o prekograničnim spajanjima i podjelama. Međutim, trenutačna situacija u pogledu prekograničnih podjela u državama članicama EU-a pruža veoma rascjepkanu sliku. Ne postoji usklađeni pravni okvir za prekogranične podjele društava, iako i podjele imaju važnu ulogu u gospodarskom okruženju država članica.

Trenutačni pravni okvir EU-a sadržava samo pravila za prekogranična spajanja društava, a prekogranične podjele podložne su nacionalnim propisima ako takvi propisi uopće postoje. Danas tek manje od polovine država članica ima nacionalne propise o prekograničnim podjelama društava. Budući da ne postoji pouzdan pravni okvir za prekogranične podjele, društva imaju poteškoća s pristupom tržištima u drugim državama članicama te često moraju tražiti skupe zamjene izravnim postupcima. Različiti nacionalni zahtjevi otežavaju strukturiranje prekograničnog poslovanja, zbog čega je ono složenije i skuplje. Čak i ako države članice dopuštaju prekograničnu podjelu društava, mjerodavne nacionalne odredbe često su različite ili čak nespojive. U više država članica provođenje prekogranične podjele nije moguće. Pravna nesigurnost i nepostojanje ili složenost pravila o prekograničnoj mobilnosti društava znače i da ne postoji jasan okvir koji osigurava učinkovitu zaštitu dionika. To čak može dovesti do situacije u kojoj određena društva mogu zlouporabiti slobodu poslovnog nastana. Stoga je ključno izraditi pravni okvir kojim će se osigurati pravedna uravnoteženost između potrebe za pružanjem povoljnog poslovnog okruženja za društva u EU-u i potrebe za istodobnom zaštitom zakonitih interesa dionika. U strategiji jedinstvenog tržišta iz 2015. spominju se nesigurnosti u pogledu prava trgovačkih društava kao jedna od prepreka na koju se žale mala i srednja poduzeća na jedinstvenom tržištu i najavljeno je da će Komisija „ispitati potrebu da se ažuriraju postojeći propisi o prekograničnim spajanjima kao i mogućnost da ih se nadopuni propisima u pogledu prekograničnih podjela”. Ovaj dio prijedloga usmjeren je na uvođenje novog pravnog okvira u pogledu prekograničnih podjela. Njegov je glavni cilj rješavanje pitanja povezanih s prekograničnom mobilnošću tako da se društvima kapitala olakša postupak prekogranične podjele. Odredbe o prekograničnim podjelama temelje se na postojećem okviru direktive o prekograničnim spajanjima i postojećim propisima za nacionalne podjele. Pravila su prilagođena situaciji u kojoj se društvo dijeli, za razliku od situacije u kojoj jedno društvo ili više njih prenosi cjelokupnu aktivu i pasivu na drugo društvo. Istodobno ciljevi usklađenih pravila o prekograničnim podjelama ostaju slični onima za prekogranična preoblikovanja: – omogućivanje društvima da se prekogranično podjele na uređen, učinkovit i djelotvoran način, – primjerena i razmjerna zaštita najviše zahvaćenih dionika kao što su radnici, vjerovnici i dioničari. S obzirom na slične rizike svojstvene prekograničnim podjelama i prekograničnim preoblikovanjima, strukturiran i višeslojan postupak predložen za preoblikovanja bio bi potreban i za podjele. Takvim bi se postupkom osigurao nadzor zakonitosti prekogranične podjele koji bi provodilo nadležno tijelo društva koje se dijeli i nadležna tijela prijamnih trgovačkih društava s obzirom na sve odgovarajuće činjenice i informacije. Kao i u preoblikovanjima, ključan dio postupka bio bi sprečavanje prekogranične podjele ako se utvrdi da je riječ o zlouporabi, odnosno o umjetnoj konstrukciji u cilju ostvarivanja neprimjerenih poreznih olakšica ili nezakonitog ugrožavanja zakonskih ili ugovornih prava radnika, vjerovnika ili manjinskih članova. S obzirom na složenost suočavanja s rizicima od zlouporabe u situaciji u kojoj društvo koje se dijeli prenosi aktivu i pasivu postojećim društvima u drugim državama članicama, odlučeno je da će se urediti situacija u kojoj prekograničnom podjelom nastaju nova društva, a da se u ovoj fazi neće urediti prekogranična podjela preuzimanjem, odnosno situacija u kojoj društvo prenosi aktivu i pasivu na više od jednog postojećeg društva. U nacionalnom kontekstu (ako su te situacije obuhvaćene postojećim propisima) takav postupak obuhvaća provjeru zaštite interesa dionika u jednoj državi članici, a u prekograničnom kontekstu može biti potrebno sudjelovanje više nadležnih tijela iz različitih država članica. Uključivanje prekograničnih podjela preuzimanjem u područje primjene Direktive moglo bi se razmotriti nakon stjecanja početnih iskustava s novim pravilima o prekograničnim podjelama. Slično prekograničnim preoblikovanjima, prvi korak u tom postupku bio bi priprema nacrta uvjeta za prekograničnu podjelu i dvaju ciljanih izvješća o učincima prekogranične podjele na dioničare i radnike. Dodatno, srednja i velika poduzeća trebala bi podnijeti zahtjev nadležnom tijelu radi imenovanja neovisnog stručnjaka koji će provjeriti točnost nacrta uvjeta i izvješća koje je pripremilo društvo. Pisano izvješće neovisnog stručnjaka bilo bi i činjenična osnova za procjenu koju će provesti nadležno tijelo u pogledu, među ostalim, prethodno spomenutog rizika od zlouporabe. Izvješće stručnjaka namijenjeno za objavu ne smije sadržavati nikakve povjerljive informacije društva. Nacrt uvjeta i izvješća bili bi javno dostupni i mogli bi ih komentirati uključeni dionici. Nakon toga društvo koje se dijeli na glavnoj bi skupštini trebalo donijeti odluku o tome hoće li provesti prekograničnu podjelu. Ta odluka, zajedno s relevantnim informacijama i dokumentima, zatim bi se predala nadležnom tijelu države članice društva koje se dijeli koje odlučuje o tome hoće li izdati potvrdu koja prethodi podjeli. Nadzor koji provodi to tijelo bio bi podijeljen u dvije faze: jednu obveznu i jednu neobveznu. Tijekom prve faze, koja je ograničena na jedan mjesec, nadležno tijelo provjeravalo bi je li prekogranična podjela zakonita. Nadležno tijelo odredilo bi jesu li ispunjeni svi uvjeti za prekograničnu podjelu propisani Direktivom i nacionalnim zakonodavstvom, među ostalim je li društvo solventno, je li potrebna većina dioničara na glavnoj skupštini odobrila prekograničnu podjelu i jesu li radnici, manjinski dioničari i vjerovnici zaštićeni u okviru nadležnosti propisane Direktivom. Utvrdilo bi i stvara li se umjetna konstrukcija u cilju ostvarivanja neprimjerenih poreznih olakšica ili nezakonitog ugrožavanja zakonskih ili ugovornih prava radnika, vjerovnika ili manjinskih članova. Ako na kraju jednomjesečnog razdoblja nadležno tijelo nema prigovora, izdalo bi potvrdu koja prethodi podjeli; ako utvrdi da je prekogranična podjela nezakonita, nadležno tijelo donijelo bi odluku kojom se odbija izdavanje potvrde koja prethodi podjeli; ili ako ima ozbiljne razloge za zabrinutost da bi podjela mogla biti nezakonita, obavijestilo bi društvo koje se dijeli da će provesti temeljitu istragu u cilju provođenja detaljne procjene kako bi se utvrdilo je li riječ o prethodno opisanoj zlouporabi. Detaljna procjena mora biti završena, a konačna odluka mora biti donesena u roku od dva mjeseca od početka temeljite istrage. Ako se nakon opisanog nadzora izda potvrda koja prethodi podjeli, takva potvrda morala bi se bez odgode poslati nadležnim tijelima država članica prijamnih trgovačkih društava. Zatim bi nadležna tijela provela nadzor u pogledu dijela postupka koji je uređen njihovim zakonima. Ako je to prikladno, nadležna tijela država članica prijamnih trgovačkih društava moraju osigurati da društva poštuju odredbe nacionalnih zakona o osnivanju trgovačkih društava (na primjer, ima li društvo stvarno sjedište na njezinu državnom području). Trebaju provjeriti i jesu li rješenja za sudjelovanje radnika utvrđena zakonito. Nakon završetka provjere zakonitosti podjela bi bila registrirana i upisana u sve relevantne poslovne registre. Svi kontakti među registrima trebaju se odvijati upotrebom sustava povezivanja poslovnih registara (BRIS). Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području Ovim prijedlogom dopunjuju se i mijenjaju postojeći propisi o pravu društava u EU-u koji su sada kodificirani u Direktivi (EU) 2017/1132. Njegov je cilj revizija postojećih pravila o prekograničnim spajanjima i pružanje odgovarajućeg i jasnog pravnog okvira za prekograničnu podjelu ili prekogranični prijenos registriranog sjedišta društva. Iz postupovne perspektive predložena pravila potpuno su u skladu s postojećim propisima čiji je cilj olakšavanje prekogranične djelatnosti društava prekograničnim spajanjima; iz materijalnopravne perspektive predložena pravila potpuno su u skladu s načelom slobode poslovnog nastana sadržanim u člancima od 49. do 55. UFEU-a i potrebom za zaštitom radnika, manjinskih dioničara i vjerovnika. Nadalje, prijedlog je u skladu s pravilima o prekograničnoj mobilnosti utvrđenima Uredbom Vijeća (EZ) br. 2157/2001. Dodatno, predložena pravila u skladu su s odabranim pristupom u pravilima EU-a o pravima dioničara propisanima Direktivom 2007/36/EZ i u primjenjivim zakonskim propisima u Uredbi 2015/848 o postupku u slučaju insolventnosti. Upotreba digitalnih alata, a osobito razmjena informacija trgovačkih društava o prekograničnim preoblikovanjima, spajanjima i podjelama među poslovnim registrima sustavom povezivanja poslovnih registara (BRIS) potpuno je u skladu s ciljem digitalizacije postupaka prava društava u okviru jedinstvenog digitalnog tržišta i komplementarna je s elementima digitalizacije uključenima u prijedlog o digitalizaciji usmjeren na promicanje digitalnih alata i postupaka tijekom cijelog životnog ciklusa društva. Predložena pravila u skladu su s Direktivom 2009/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o osnivanju Europskog radničkog vijeća ili uvođenju postupka koji obuhvaća poduzeća i skupine poduzeća na razini Zajednice radi obavješćivanja i savjetovanja radnika (preinačeno), Direktivom Vijeća 98/59/EZ od 20. srpnja 1998. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na kolektivno otkazivanje, Direktivom Vijeća 2001/23/EZ od 12. ožujka 2001. o zaštiti prava zaposlenika kod prijenosa poduzeća i Direktivom 2002/14/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2002. o uspostavljanju općeg okvira za obavješćivanje i savjetovanje s radnicima u Europskoj zajednici te su namijenjena njihovu nadopunjavanju. Točnije, prava radnika u društvima koja sudjeluju u prekograničnom spajanju ili podjeli mogu biti zaštićena i u skladu s Direktivom 2001/23/EZ. Cilj je predloženih pravila pružiti dodatnu zaštitu radnicima omogućivanjem veće transparentnosti i boljih informacija o planiranom prekograničnom preoblikovanju, spajanju ili podjeli. Prijedlog će dodatno pridonijeti prekograničnoj mobilnosti društava usklađivanjem materijalnopravnih i postupovnih aspekata zaštite vjerovnika i manjinskih dioničara te dodatno poboljšati prekograničnu djelatnost povećanjem pravne sigurnosti i time smanjenjem troškova za društva prouzročenih skupim pravnim savjetima i potrebom za poštovanjem neusklađenih propisa država članica. Dosljednost u odnosu na druge politike Unije Ova inicijativa pridonijet će uspjehu mnogih inicijativa Komisije usmjerenih na stvaranje povezanijeg i pravednijeg jedinstvenog tržišta, čime se poboljšava njegovo funkcioniranje, i izgradnju digitalne Europe. Inicijativa će pridonijeti i Planu ulaganja za Europu, osobito trećem stupu koji je usmjeren na poboljšanje poslovnog okruženja u Europi uklanjanjem regulatornih prepreka ulaganjima, ne samo nacionalnim nego i na razini EU-a; nadalje pridonosi uniji tržišta kapitala tako što pravni okvir za društva čini jasnijim, prikladnijim i učinkovitijim radi poticanja ulaganja u Europi.

Inicijativa je istodobno u skladu s ciljem stvaranja povezanije i pravednije gospodarske unije i europskim stupom socijalnih prava, osobito 8. načelom kojim se utvrđuje broj ključnih načela i prava za pružanje potpore pravednim i funkcionalnim tržištima rada i socijalnim sustavimaTočnije, poboljšanjem transparentnosti za pripadajuće dionike, uključujući radnike, inicijativa će izravno pridonijeti načelu prema kojem radnici ili njihovi predstavnici imaju pravo na pravodobno obavješćivanje i savjetovanje o pitanjima koja se na njih odnose, osobito o prijenosu, restrukturiranju i spajanju poduzeća te o kolektivnom otkazivanju. Inicijativa je u skladu s ciljem stvaranja pravednog i učinkovitog sustava poreza na dobit u Europskoj uniji.Vijeće je posljednjih godina donijelo više mjera za suzbijanje izbjegavanja poreza na dobit. Direktivom Vijeća 2015/2376 propisuje se obvezna automatska razmjena informacija o prethodnim poreznim mišljenjima i prethodnim sporazumima o transfernim cijenama među državama članicama. Nadalje, Direktivom Vijeća 2016/881 propisuje se obvezna automatska razmjena informacija o izvješćivanju po zemljama o multinacionalnim poduzećima. Direktivom Vijeća (EU) 2016/1164 utvrđuju se pravila protiv praksi izbjegavanja poreza kojima se izravno utječe na funkcioniranje unutarnjeg tržišta , uključujući odredbe o izlaznom oporezivanju kojima se sprečava da društva izbjegavaju porez pri premještanju imovine. Politički dogovor unutar Vijeća o prijedlogu Komisije za Direktivu o obvezi posrednika o otkrivanju sustava poreznog planiranja postignut je 13. ožujka 2018. te bi navedena Direktiva uskoro trebala biti donesena. Točnije, povećana prekogranična dostupnost informacija o društvima pridonijet će osiguranju pravednijeg oporezivanja ako dolazi do ostvarivanja dobiti. Zaštitni mehanizmi protiv zlouporabe postupaka preoblikovanja i podjele radi stvaranja umjetnih konstrukcija usmjerenih na ostvarivanje neprimjerenih poreznih olakšica pridonijet će nastojanjima EU-a u borbi protiv utaje i izbjegavanja poreza. Uvođenjem jasnijih i usklađenijih pravila u cilju zaštite dionika društava i unapređenja nadzora zakonitosti prekograničnog oblikovanja inicijativa donosi i dodatan korak u pogledu mjera za ublažavanje rizika koje pri osnivanju i poslovnim aktivnostima pravnih subjekata kao što su trgovačka društva predstavljaju organizirane kriminalne skupine. Te je rizike Komisija istaknula u svojem Izvješću o procjeni rizika od pranja novca i financiranja terorizma koji utječu na unutarnje tržište i odnose se na prekogranične aktivnosti donesenom 26. lipnja 2017. Komisija je u izvješću istaknula osjetljivost korporativnih struktura kao što su trgovačka društva na rizik od infiltracije organiziranih kriminalnih i terorističkih skupina. Ovom inicijativom dopunjuju se ambiciozna pravila koja su već na snazi u skladu s Direktivom (EU) 2015/849 o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma prema kojoj bi korporativne strukture trebale otkriti svoje stvarne vlasnike tijelima zaduženima za provedbu zahtjeva za sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma. 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST Pravna osnova Prijedlog se temelji na članku 50. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), koji je pravna osnova za nadležnost EU-a za djelovanje u području prava društava. Člankom 50. stavkom 2. točkom (f) predviđeno je postupno ukidanje ograničenja slobode poslovnog nastana, a člankom 50. stavkom 2. točkom (g) propisuju se koordinacijske mjere za zaštitu interesa članova društva i drugih dionika. Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost) Postoji jasna dodana vrijednost za rješavanje problema na razini EU-a umjesto pojedinačnim djelovanjem država članica. Glavne poteškoće u provođenju prekograničnih preoblikovanja i podjela prouzročene su različitim, suprotnim ili preklapajućim nacionalnim postupovnim pravilima i pravilima povezanima sa zaštitom vjerovnika, radnika (uključujući sudjelovanje radnika) i manjinskih dioničara te nekorištenjem povezivanja poslovnih registara. Glavne neučinkovitosti u funkcioniranju postojećih pravila o prekograničnim spajanjima uglavnom su prouzročene različitim, suprotnim ili preklapajućim nacionalnim propisima o zaštiti vjerovnika i manjinskih dioničara, nekorištenjem povezivanja poslovnih registara ili drugim nedosljednostima ili pravnom nesigurnošću zbog različitih propisa država članica, primjerice računovodstvenih propisa. S obzirom na svoju prirodu ti izazovi zahtijevaju djelovanje na razini EU-a. Države članice koje djeluju pojedinačno ne bi mogle uspješno ukloniti poteškoće povezane s postizanjem učinkovitijeg funkcioniranja prekograničnog poslovanja jer bi nacionalni propisi i postupci trebali biti kompatibilni kako bi rad u prekograničnoj situaciji bio moguć i kako bi se poboljšalo prekogranično poslovanje. Te se prepreke ne mogu ukloniti oslanjanjem samo na izravnu primjenu članka 49. UFEU-a jer bi to podrazumijevalo njihovo rješavanje slučaj po slučaj u postupcima zbog povrede prava protiv predmetnih država članica i zbog toga što je za uklanjanje mnogih prepreka potrebna prethodna koordinacija nacionalnih pravnih sustava, uključujući uspostavljanje administrativne suradnje. Stoga se čini da bi bez ikakva djelovanja na razini Europske unije dostupna bila samo neusklađena nacionalna rješenja, a poduzeća, osobito mala i srednja, i dalje bi bila suočena s različitim nacionalnim sustavima, što otežava učinkovito ostvarivanje slobode poslovnog nastana bez osiguranja primjerene zaštite dionika, a troškovi koji proizlaze iz toga osobito bi opteretili društva, ali i dionike, neovisno o tome je li riječ o radnicima, vjerovnicima ili manjinskim dioničarima. Iako bi se znatne razine zaštite radnika, manjinskih dioničara i vjerovnika i dalje određivale na nacionalnoj razini, postupovni okvir za njihovo ostvarivanje u slučaju prekograničnog poslovanja trebao bi biti određen na razini EU-a radi postizanja pravne sigurnosti i učinkovitosti takve zaštite. S obzirom na prethodno navedeno ciljana intervencija EU-a u skladu je s načelom supsidijarnosti. Proporcionalnost Kad je riječ o načelu proporcionalnosti, predložena pravila čine se primjerenima za postizanje cilja jasnih i primjerenih pravila za društva i pružanja zaštite dionicima kako je utvrđeno procjenom učinka. U procjeni učinka objašnjavaju se troškovi i koristi razmatranih mogućnosti za društva, dionike i države članice uzimajući u obzir sve potrebne dijelove uključujući društvenu korist i političku izvedivost. Na primjer, procjenjuje se da predloženi postupak prekograničnog preoblikovanja donosi uštedu troškova od 12 000 do 19 000 EUR po postupku, a društva koja posluju na unutarnjem tržištu mogla bi uštedjeti ukupno od 176 do 280 milijuna EUR u razdoblju od pet godina. Čini se da predložene radnje ne prelaze ono što je potrebno za postizanje ciljeva, a pozitivni učinci predloženih mjera premašuju moguće negativne učinke (odjeljak 6.3. procjene učinka). Odabir instrumenta Pravna osnova za postupke na temelju prava društava jest članak 50. UFEU-a koji propisuje da Europski parlament i Vijeće djeluju izdavanjem direktiva. Pravo društava na razini EU-a uređeno je Direktivom (EU) 2017/1132. Radi postizanja povezanosti i dosljednosti prava društava EU-a ovaj prijedlog mijenja i dopunjuje tu Direktivu. 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA Ex post evaluacija / provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva Prijedlogom se uvodi novi pravni okvir za postupak prekograničnih preoblikovanja i podjela društava kapitala.

Ex-post evaluacija postojeće Direktive o prekograničnim spajanjima provedena je prema kriterijima ocjenjivanja u skladu sa zahtjevima za „Bolju regulativu”. Glavni ulazni podaci za evaluaciju bili su studija „Primjena Direktive o prekograničnim spajanjima”, koju je za Komisiju proveo vanjski ugovorni suradnik, dodatne studije i dva javna savjetovanja (2015. i 2017.) kojima su prikupljena mišljenja dionika o funkcioniranju prekograničnih spajanja. Analizom je dobivena ukupno pozitivna evaluacija Direktive o prekograničnim spajanjima u pogledu učinkovitosti, važnosti, cjelovitosti i dodane vrijednosti za EU. Sve u svemu, Direktiva o prekograničnim spajanjima dovela je do znatnog povećanja aktivnosti prekograničnog spajanja, u skladu s ciljem olakšavanja prekograničnih spajanja i povećanja prilika na unutarnjem tržištu. Međutim, unatoč ukupno pozitivnoj procjeni evaluacijom su utvrđeni određeni problemi koji onemogućuju potpunu učinkovitost Direktive. Glavne prepreke odnose se na nedostatak usklađenosti materijalnopravnih propisa, osobito za zaštitu vjerovnika i manjinskih dioničara te na nedostatak ubrzanih (odnosno pojednostavnjenih) postupaka u Direktivi. Veća upotreba povezivanja poslovnih registara mogla bi povećati sinergije, a time i usklađivanje s drugim zakonodavstvom o društvima. Ovaj je prijedlog u skladu s evaluacijom i usmjeren je na rješavanje glavnih nedostataka postojećih pravila o prekograničnim spajanjima koja su njome prepoznata. Savjetovanja s dionicima Komisija je tijekom postupka procjene učinka aktivno surađivala s dionicima i provodila opsežna savjetovanja. Postupak savjetovanja sastojao se od internetskog javnog savjetovanja, sastanaka dionika uključujući rasprave sa stručnjacima iz država članica i nekoliko studija. Informacije prikupljene navedenim postupcima pridonijele su izradi ovog prijedloga. Komisija je 2012. provela javno savjetovanje kako bi procijenila ključne interese dionika povezane s europskim pravom društava i utvrdila buduće prioritete prava društava u EU-u. Primljeno je 496 odgovora od širokog raspona dionika, uključujući javna tijela, sindikate, civilno društvo, gospodarske udruge, slobodna zanimanja, ulagače, sveučilišta, skupine za strateško promišljanje, savjetnike i pojedince. Većina dionika bila je usredotočena na poboljšanje poslovnog okruženja i poticanje prekogranične mobilnosti. Nadalje, naglasak je stavljen na poboljšanje zaštite vjerovnika, dioničara i radnika u prekograničnim situacijama te lakše osnivanje društava i poticanje regulatornog natjecanja. Detaljnije javno internetsko savjetovanje o prekograničnom prijenosu registriranog sjedišta društava pokrenuto je 2013. radi prikupljanja više detaljnih informacija o troškovima s kojima su suočena društva koja prenose registrirano sjedište u inozemstvo te o rasponu koristi koje bi u tom pogledu moglo donijeti djelovanje EU-a. Ukupno je dobiveno 86 odgovora od javnih tijela, sindikata, civilnog društva, trgovačkih društava, poslovnih organizacija, pojedinaca i sveučilišta, čime je zastupljen širok raspon društvenih skupina. Odgovori su dobiveni iz 20 država članica EU-a, ali i iz država izvan EU-a. Ustanovljeno je da bi većina ispitanika koji bi razmotrili mogućnost prijenosa društva izvan granice spremno prihvatila uvođenje postupka preoblikovanja. Kao razloge za pozitivan odgovor naveli su gospodarske koristi, uštede za unutarnje tržište i veće mogućnosti za prijenos malih i srednjih poduzeća izvan granice. Nadalje, većina od 43 % ispitanika smatrala je da sudska praksa Suda Europske nije dovoljno jasna u tom pogledu. Dodatno javno savjetovanje usmjereno na prekogranična spajanja i prekogranične podjele pokrenuto je 2015. i u njemu je primljen 151 odgovor. U pogledu prekograničnih podjela ispitanici su spremno prihvatili uvođenje novog postupka s obzirom na to da je većina ispitanika navela zaštitu vjerovnika, zaštitu manjinskih dioničara i zaštitu prava radnika kao glavne probleme koje treba riješiti. Približno 72 % ispitanika koji su izrazili mišljenje smatra da bi usklađivanje pravnih zahtjeva povezanih s prekograničnim podjelama pomoglo poduzećima i olakšalo prekogranične djelatnosti smanjenjem troškova izravno povezanih s prekograničnom podjelom. Postupovni problemi i zaštita dionika prepoznati su kao glavni problemi koje je potrebno riješiti. Nadalje, 68 % ispitanika navelo je pravnu nesigurnost prouzročenu nepostojanjem pravila na razini EU-a kao glavnu prepreku za provođenje prekogranične podjele, a 51 % ispitanika naveo je trajanje i složenost trenutačnih postupaka kao iznimno problematične. Kad je riječ o prekograničnim spajanjima, 88 % ispitanika podupire usklađivanje zaštite vjerovnika, od čega 75 % ispitanika podupire pristup potpunog usklađivanja. Većina njih smatra da je jamstvo najbolji oblik zaštite i da datum početka razdoblja zaštite vjerovnika treba biti usklađen. Nadalje, u pogledu zaštite manjinskih dioničara većina od 66 % podupire usklađivanje, od čega 71 % podupire usklađivanje u najvećoj mogućoj mjeri. Ukupno 70 % zagovornika potpunog usklađivanja smatra da manjinskim dioničarima treba dati pravo istupanja u zamjenu za odgovarajuću novčanu naknadu. Nadalje, 62 % ispitanika pozdravlja uvođenje ubrzanog postupka. Najnovije javno savjetovanje o pravu društava pokrenuto je 2017. Trajalo je od 10. svibnja 2017. do 6. kolovoza 2017. Primljeno je 207 odgovora. U kontekstu predstojeće inicijative Komisija je tražila odgovore na detaljna pitanja o nedostacima pravnog okvira EU-a i područjima koja se smatraju prioritetom za ispitanike. Rezultati savjetovanja pokazali su široku potporu za prekogranično preoblikovanje, podjednako od država članica i dionika, pri čemu je približno 85 % svih ispitanika smatralo da bi trebao postojati instrument EU-a o tom pitanju. U pogledu raščlambe dionika sva javna tijela suglasna su da je nedostatak postupovnih pravila za preoblikovanje uistinu prepreka za unutarnje tržište i da bi se EU trebao pozabaviti tim pitanjem. Nekoliko nadležnih tijela izjavilo je da ih više brine pitanje sjedišta nego mehanizmi zaštite dionika i da bi podržali inicijativu za preoblikovanje u mjeri u kojoj društva smiju prenositi samo stvarno sjedište u stvarne poslovne svrhe kako ne bi dolazilo do prijenosa fiktivnih poduzeća u prijevarne svrhe. Poslovne skupine podržale su uvođenje postupka preoblikovanja sa sličnim postotkom kao i javna tijela. Približno 44 % poslovnih skupina smatra to najvažnijim prioritetom EU-a, 22 % prioritetom te 22 % niskim prioritetom. Sindikati i javni bilježnici umjereno podržavaju nova postupovna pravila povezana s preoblikovanjem (74 % odnosno 79 % smatra to niskim prioritetom EU-a). Sindikati i CNUE (predstavničko tijelo javnih bilježnika) željeli su naglasiti da bi društvima trebalo biti dopušteno prenijeti registrirano sjedište samo ako se prenosi i stvarno sjedište, a sindikati su dodatno naglasili potrebu za horizontalnim instrumentom za prava obavješćivanja, savjetovanja i sudjelovanja radnika. Članovi akademske zajednice u velikom su broju podržali uvođenje postupka preoblikovanja. Neki članovi akademske zajednice izjavili su da bi države članice trebale moći odrediti koji će zahtjevi biti prepoznati prema njihovu zakonu te je li prema njima potreban prijenos stvarnog sjedišta. Nadalje, izjavili su da se digitalizacija treba upotrebljavati u najvećoj mogućoj mjeri (odnosno za objavu informacija i komunikaciju među registrima društava). Drugi su predložili da bi država članica trebala moći blokirati preoblikovanje samo u vrlo iznimnim situacijama od javnog interesa. Kad je riječ o prekograničnim spajanjima, slično kao u javnom savjetovanju iz 2015., većina dionika koja je sudjelovala u savjetovanju iz 2017. prepoznala je iste stvari kao problematične: zaštitu vjerovnika, zaštitu manjinskih dioničara i zaštitu prava radnika. Većina nacionalnih javnih tijela koja su sudjelovala u savjetovanju iz 2017. smatrala je da postoje problemi s postojećim pravilima o prekograničnom spajanju i da su ti problemi prepreke za unutarnje tržište, no u različitoj mjeri. Dobiveni su različiti odgovori o stupnju prioriteta koji se dodjeljuje djelovanju EU-a radi izmjene postojećih pravila. Kad je riječ o zaštitnim mehanizmima, sva nacionalna javna tijela koja su dala odgovor smatrala su da se treba pozabaviti mjerama zaštite vjerovnika, dok je njih 70 % smatralo da se treba pozabaviti i mjerama za zaštitu manjinskih dioničara. Njih 80 % smatralo je da je važno uskladiti postupovne i materijalnopravne aspekte zaštite vjerovnika, a 50 % da je važno da manjinski dioničari mogu blokirati spajanje i usprotiviti se zamjeni dionica. Poslovne organizacije koje su sudjelovale u savjetovanju iz 2017. spremno su prihvatile potrebu za izmjenom direktive o prekograničnim spajanjima. Pitanja koja su iznijele poslovne organizacije odnosila su se na pojednostavnjenje pravila (ubrzani postupak), usklađivanje pravila za zaštitu vjerovnika i manjinskih dioničara, pojednostavnjenje pravila za zaštitu radnika i ukidanje zahtjeva za potpisivanje postupaka za spajanje kod javnog bilježnika, što je slučaj u nekim državama članicama. Slično tome, i sindikati su podržali izmjenu pravila o prekograničnim spajanjima. Međutim, oni su se ponajprije usredotočili na jačanje zaštite radnika, i to većim pravima na obavješćivanje, savjetovanje i sudjelovanje. S druge strane, većina javnih bilježnika smatrala je da postojeća Direktiva funkcionira vrlo dobro i da ne vide potrebu za novim mjerama u tom području na razini EU-a. Kad je riječ o prekograničnim podjelama, sva javna tijela koja su sudjelovala u savjetovanju podupiru nova pravila za prekogranične podjele, a njih 40 % smatralo je da je inicijativa u tom području najvažniji prioritet EU-a. Poslovne organizacije snažno su podržale nova pravila, pri čemu ih je 44 % smatralo najvažnijim prioritetom, a 26 % prioritetom. Javni bilježnici izrazili su umjerenu potporu za novu inicijativu. Sindikati su bili iznimno skeptični u pogledu podjela zbog rizika za radnike, no izjavili su da će, ako se države članice odluče na podjele, biti potrebno pojačati pravila o obavješćivanju i savjetovanju za radnike. Kao općeniti komentar, većina ispitanika koji podupiru novi postupak za prekogranične podjele izjavila je da bi postupak trebao detaljno pratiti odredbe postojeće Direktive o prekograničnim spajanjima. Nadalje, stajališta dionika prikupljena su tijekom brojnih sastanaka. Postupak savjetovanja o paketu prava društava u okviru Stručne skupine za pravo trgovačkih društava (CLEG) započeo je 2012. Od 2012. do 2014. sastanci CLEG-a bili su usmjereni na Akcijski plan o pravu društava i korporativnom upravljanju iz 2012., a 2015. i 2016. sastanci su se temeljili na elementima digitalizacije. Tri sastanka CLEG-a održana su 2017., a na njima se konkretno raspravljalo o važnim pitanjima za paket prava društava (odnosno o digitalizaciji, prekograničnim spajanjima, podjelama i preoblikovanjima). Na tim sastancima Komisija je zatražila mišljenje stručnjaka iz država članica o konkretnim pitanjima.

Osim stručnjaka iz država članica, Komisija je 2017. na sastanke CLEG-a pozvala i predstavnike dionika koji su se istaknuli na javnim savjetovanjima 2013., 2015. i 2017. Dionici su zastupali poduzeća, radnike i pravnička zanimanja. Dionici su naglasili potrebu za olakšavanjem prekograničnog poslovanja. Međutim, interesi članova društva, radnika i vjerovnika trebaju biti zaštićeni primjerenim zaštitnim mehanizmima. Općenito postoji široka potpora za inicijativu za prekogranična preoblikovanja pod uvjetom da postoje dostatni zaštitni mehanizmi. Kad je riječ o spajanjima, predstavnici država članica u pravilu su podržali inicijativu, iako su napomenuli da su za konkretno rješenje potrebne opsežnije rasprave. Ni jedna skupina dionika nije bila protiv revizije pravila o prekograničnim spajanjima, no mišljenja su se razlikovala u pogledu stupnja prioriteta revizije. Kad je riječ o prekograničnim podjelama, predstavnici država članica u pravilu su podržali inicijativu iako je za određena rješenja, osobito ona koja potječu iz različitih pravnih tradicija, potrebna dodatna rasprava. Opći dojam među svim dionicima, uz iznimku sindikata, bio je da bi novi postupak za prekogranične podjele bio veoma koristan i da bi trebao detaljno pratiti odredbe postojeće Direktive o prekograničnim spajanjima. Osim putem sastanaka CLEG-a informacije od dionika prikupljene su i tijekom bilateralnih sastanaka. Na tim sastancima predstavnici sindikata naglasili su važnost očuvanja prava sudjelovanja radnika. Naglasili su i da bi se društva trebala seliti samo u stvarne svrhe, čime bi se izbjeglo osnivanje fiktivnih društava prekograničnim postupcima. Predstavnici poslovnih organizacija iskazali su veliku potporu za inicijativu o olakšavanju mobilnosti društava. Prijedlog se odnosi na najvažnije probleme koje su prepoznali dionici. Međutim, budući da dionici imaju različita stajališta o detaljnom pristupu na koji je probleme potrebno rješavati, prijedlog osigurava pravednu ravnotežu među tim stajalištima. Prikupljanje i primjena stručnih znanja Kao pomoć u radu Komisije u svibnju 2014. osnovana je Neformalna stručna skupina za pravo trgovačkih društava (ICLEG) za pitanja prava društava. Članovi stručne skupine bili su visoko kvalificirani i iskusni članovi akademske zajednice i stručnjaci za pravo društava iz više država članica. Komisija je upotrijebila i rezultate studije provedene 2017. u kojoj je analizirala određena pitanja o prekograničnom prijenosu registriranog sjedišta i prekograničnim podjelama društava. Nadalje, Komisija je prikupila stručne povratne informacije na nekoliko konferencija, uključujući konferenciju održanu u rujnu 2017. u Tallinnu u Estoniji na 21. Europskoj konferenciji o pravu društava i korporativnom upravljanju: Digitalno prelaženje granica i Godišnjoj konferenciji o europskom pravu trgovačkih društava i korporativnom upravljanju, koja je održana u Trieru u Njemačkoj u listopadu 2017. Procjena učinka Odbor za nadzor regulative pregledao je 11. listopada 2017. izvješće o procjeni učinka koje je obuhvaćalo pravila o digitalizaciji, prekograničnim postupcima i sukobu zakona u pravu društava. Negativno mišljenje dao je 13. listopada 2017. Iznesene preporuke uzete su u obzir u revidiranoj verziji procjene učinka koja je odboru predana 20. listopada 2017. Odbor je 7. studenoga 2017. dao pozitivno mišljenje sa zadrškama. Kad je riječ o području primjene na temelju kojeg će se odrediti koje bi vrste društava mogle imati koristi od usklađenih pravila i postupaka za prekogranična preoblikovanja i podjele te izmijenjenih pravila o prekograničnim spajanjima, u procjeni učinka objašnjeno je zašto postojeće područje primjene pravila o prekograničnim spajanjima (odnosno društva kapitala) pruža najučinkovitije rješenje za sve prekogranične postupke unatoč nekim zahtjevima da ga se proširi na društva osoba i zadruge. To je stoga što postojeći podaci pokazuju da se subjekti, osim društava kapitala, veoma malo koriste pravilima o prekograničnim spajanjima. Naime, 66 % društva preuzimatelja i 70 % društava koja se spajaju uključenih u prekogranična spajanja bila su društva s ograničenom odgovornošću, a 32 % društava preuzimatelja i 28 % društava koja se spajaju uključenih u prekogranična spajanja bila su dionička društva. Dodatno, proširenje područja primjene dovelo bi do mogućih poteškoća u praksi povezanih s pravom društava EU-a i računovodstvenim propisima koji se primjenjuju samo na društva kapitala. Kad je riječ o uvođenju novih postupovnih pravila za prekogranična preoblikovanja i podjele, u procjeni učinka razmatrala se nulta mogućnost (osnovni scenarij) bez postupovnih pravila za prekogranična preoblikovanja i podjele u odnosu na prvu mogućnost prema kojoj bi se uveli usklađeni postupci na razini EU-a koji bi društvima omogućili provođenje izravnih prekograničnih preoblikovanja i podjela. Zbog nedostatka postupovnih pravila prekogranična preoblikovanja i prekogranične podjele iznimno su komplicirani postupci, ako ne i nemogući. Nacionalni postupci prekograničnog preoblikovanja i prekogranične podjele postoje samo u ograničenom broju država članica i često nisu međusobno usklađeni. Društva se stoga moraju oslanjati na skupe neizravne postupke, analognu primjenu Direktive o prekograničnim spajanjima i sudsku praksu Suda Europske unije pri čemu pravni stručnjaci i poslovni registri moraju biti upoznati s tom sudskom praksom. Uvođenjem novih postupovnih pravila za prekogranična preoblikovanja i prekogranične podjele društvima bi se pružila znatna jasnoća i znatno bi se smanjili troškovi za društva koja žele provesti prekogranično preoblikovanje ili prekograničnu podjelu. Nadalje, nacionalnim poslovnim registrima pružila bi se jasnoća kako bi jasno mogli odrediti vremensku točku u kojoj se društvo može upisati u poslovni registar u odredišnoj državu članici i izbrisati iz poslovnog registra u polazišnoj državi članici, čime bi se izbjegle situacije poput one u predmetu Polbud . U području zaštite manjinskih dioničara procjenom učinka razmatrala se nulta mogućnost (osnovni scenarij) koja se sastoji od postojećih pravila o zaštiti manjinskih dioničara u odnosu na prvu i drugu mogućnost. Prvom mogućnošću pružila bi se usklađena pravila na jedinstvenom tržištu. Ona bi se nadogradila na pravila za prekogranična spajanja, no osim njih osigurala bi usklađena pravila. Prednost se daje drugoj mogućnosti, kojom bi se omogućila ista usklađena pravila kao u prvoj mogućnosti, no države članice mogle bi pružiti dodatne zaštitne mehanizme. Ta bi mogućnost pružila najprilagođeniju zaštitu manjinskih dioničara. Iako bi druga mogućnost društvima mogla nametnuti određene troškove usklađivanja, znatno bi smanjila troškove i opterećenja društava u usporedbi s osnovnim scenarijem i pružila bi veću pravnu sigurnost, manju potrebu za pravnim savjetovanjem i tako omogućila uštedu troškova za društva u usporedbi s osnovnim scenarijem. Druga mogućnost, kojoj se daje prednost, državama članicama pruža najbolji omjer smanjenja troškova, visoke razine zaštite i fleksibilnosti. U području zaštite vjerovnika procjenom učinka razmatrala se nulta mogućnost (osnovni scenarij) zadržavanja nepromijenjenih postojećih pravila o prekograničnim spajanjima, bez ikakvih pravila na razini EU-a o zaštiti vjerovnika u prekograničnim preoblikovanjima i podjelama u odnosu na prvu mogućnost pružanja usklađenih pravila za zaštitu vjerovnika i drugu mogućnost kojom bi se pružila ista usklađena pravila kao u prvoj mogućnosti, ali bi države članice mogle pružiti dodatne zaštitne mehanizme. Druga mogućnost, kojoj se daje prednost, državama članicama pružila bi najbolji omjer smanjenja troškova, visoke razine zaštite i fleksibilnosti. Upotrebom prve ili druge mogućnosti znatno bi se smanjili troškovi i opterećenja društava u usporedbi s osnovnim scenarijem jer bi usklađena pravila o zaštiti vjerovnika pružila veću pravnu sigurnost i manju potrebu za pravnim savjetovanjem za bilo koji prekogranični postupak. Prva mogućnost ponudila bi najveće uštede za društva, a uštede u drugoj mogućnosti mogle bi biti nešto manje jer bi države članice mogle propisati dodatne zaštitne mehanizme koji bi za neka društva mogli biti skupi ili stvarati dodatno opterećenje (primjerice potreba pružanja jamstava za sve vjerovnike). Kad je riječ o zaštiti ponuđenoj vjerovnicima, druga mogućnost pružila bi potpuniju i usmjereniju zaštitu od prve mogućnosti zbog pružanja mogućnosti državama članicama da ocijene nacionalne posebnosti zaštite vjerovnika i uvedu dodatne zaštitne mehanizme. U području obavješćivanja, savjetovanja i sudjelovanja radnika procjenom učinka uspoređena je mogućnost (osnovni scenarij) primjene postojećih pravila na sudjelovanje radnika u Direktivi o prekograničnim spajanjima u odnosu na prvu mogućnost kojom bi se postojeća pravila primjenjivala na sudjelovanje radnika u odborima od prekograničnih spajanja do prekograničnih podjela i preoblikovanja te u odnosu na drugu mogućnost koja bi se sastojala od ciljanih izmjena postojećih pravila o prekograničnim spajanjima i istodobno pružala konkretne mjere za zamijećene više rizike za radnike u prekograničnim podjelama i preoblikovanjima. Druga mogućnost, kojoj se daje prednost, sastoji se od nekoliko dijelova čijom se kombinacijom nastoji pružiti potrebna zaštita za radnike. Zaštitni mehanizmi za sve prekogranične postupke uključivali bi novo posebno izvješće koje bi pripremala uprava društva, a u kojemu bi se opisao učinak prekograničnog spajanja na radna mjesta i situaciju radnika te takozvano pravilo „protiv zlouporabe” prema kojemu društvo tri godine nakon prekograničog postupka, ako provodi naknadni prekogranični ili nacionalni postupak, ne bi moglo narušiti sustav sudjelovanja radnika. Pravilo se temelji na postojećim pravilima o prekograničnim spajanjima, no bilo bi prilagođeno kako bi obuhvatilo ne samo naknadna nacionalna preoblikovanja, spajanja ili podjele nego i druge prekogranične i nacionalne postupke. Tom mogućnošću uvela bi se i posebna pravila u pogledu pregovora u slučaju prekograničnih podjela i preoblikovanja. Procjenom učinka analizirani su troškovi i koristi ciljanih promjena i zaključeno je da bi ograničeni dodatni troškovi usklađivanja za društva zbog moguće pripreme izvješća bili kompenzirani većom zaštitom radnika i društvenim koristima koje iz toga proizlaze. Konačno, procjenom učinka razmatralo se i pitanje suočavanja s rizicima od zlouporabe, uključujući širenje „fiktivnih” društava u svrhu zlouporabe kao što su izbjegavanje radnih standarda ili plaćanja socijalnog osiguranja i agresivno porezno planiranje. Tijekom javnih savjetovanja određeni dionici, osobito sindikati, tražili su rješenje prema kojem bi društvo koje provodi prekogranično preoblikovanje trebalo prenijeti registrirano sjedište zajedno sa stvarnim sjedištem u odredišnu državu članicu. Međutim, prema najnovijim odlukama Suda u predmetu Polbud, koje su donesene nakon završetka javnih savjetovanja, sloboda poslovnog nastana primjenjuje se na slučajeve u kojima se izvan granice prenosi samo registrirano sjedište. Stoga se takvo rješenje ne može predvidjeti. Procjenom učinka stoga se razmatrala nulta mogućnost (osnovni scenarij) bez usklađenih pravila u odnosu na prvu mogućnost kojom bi se uvela pravila i postupci prema kojima bi država članica trebala na pojedinačnoj osnovi ocijeniti je li predmetno prekogranično preoblikovanje umjetna konstrukcija usmjerena na ostvarivanje neprimjerenih poreznih olakšica ili nepropisno ugrožavanje prava radnika, manjinskih dioničara ili vjerovnika. Prva mogućnost, kojoj se daje prednost, izravno bi pridonijela borbi protiv izbjegavanja pravila, a time i protiv upotrebe fiktivnih poduzeća radi zlouporabe i prijevare. U usporedbi s osnovnim scenarijem prva mogućnost bila bi dio postupka kojim se društvima omogućuje prekogranično preoblikovanje i stoga dodatni troškovi usklađivanja ne bi bili specifični za ocjenjivanje moguće umjetne konstrukcije. Države članice trebale bi prenijeti i provoditi ta pravila koja podrazumijevaju određene administrativne i organizacijske troškove. Prva mogućnost dovela bi do poboljšanja zaštite dionika. Dionici bi mogli izraziti stajalište tijekom cijelog postupka i u konačnici bi bili zaštićeni od nepoštenih društava koja izbjegavaju pravila. Procjenom učinka analizirane su i mogućnosti u pogledu sukoba zakona. Mogućnost kojoj je u tom pogledu dana prednost bio je instrument kojim se usklađuju mjerodavni propisi, osobito u pogledu poveznice, na temelju mjesta osnutka društva s dodatnim posebnim pravilima koja upućuju na pravo stvarnog sjedišta i odnose se samo na društva s poslovnim nastanom u EU-u. Međutim, budući da će situacije u kojima je jasnoća najpotrebnija, odnosno konkretne situacije povezane s pravom primjenjivim na društva kapitala u prekograničnim situacijama, biti obuhvaćene predloženim zakonodavstvom o prekograničnim preoblikovanjima, spajanjima i podjelama, odlučeno je da se zasad neće predlagati poseban zakonodavni akt o sukobu zakona. Primjerenost propisa i pojednostavljivanje Očekuje se da će se olakšavanjem prekogranične mobilnosti društava prijedlogom pružiti znatne koristi pojednostavnjenja za poduzeća na jedinstvenom tržištu. Izradom sveobuhvatnog skupa zajedničkih pravila kojima se uređuju prekogranična preoblikovanja i podjele pojednostavnit će se postupci i smanjiti troškovi za poduzeća u pogledu vrste i sadržaja dokumenata koje je potrebno pripremiti, različitih procedura i pripadajućih rokova te drugih dodatnih zahtjeva. Predložena pravila o sudjelovanju radnika i pravila o zaštiti članova i vjerovnika poboljšat će pravnu sigurnost i predvidivost tih postupaka. Može se očekivati da će nova zajednička pravila o prekograničnim podjelama i preoblikovanjima donijeti uštede od 12 000 do 37 000 EUR (za podjele) i od 12 000 do 19 000 EUR (za preoblikovanja) ovisno o veličini društava i uključenim državama članicama. Predloženim izmjenama postojećeg pravnog okvira EU-a o prekograničnim spajanjima pojednostavnit će se pravila za prekogranična spajanja društava te smanjiti troškovi i administrativno opterećenje zahvaljujući novom zajedničkom i pojednostavnjenom postupku. Predložena pravila o zaštiti članova i vjerovnika te pravila o objavljivanju podataka povećat će pravnu sigurnost i predvidljivost. Smanjenje troškova i pojednostavnjenje imat će osobito pozitivan učinak na mikropoduzeća i mala poduzeća.

Razmjena informacija predviđena ovim prijedlogom provodit će se postojećim sustavom povezivanja središnjih registara, trgovačkih registara i registara trgovačkih društava (BRIS). Stoga nije predviđen nikakav poseban informatički razvoj. Temeljna prava Predloženim pravilima ove inicijative osigurava se potpuno poštovanje prava i načela utvrđenih Poveljom Europske unije o temeljnim pravima i pridonosi se provedbi većeg broja prava navedenih u tom dokumentu. Točnije, glavni je cilj ove inicijative omogućiti prava poslovnog nastana u svim državama članicama, kako je propisano člankom 15. stavkom 2. Povelje i osigurati načelo nediskriminacije na temelju nacionalnosti (članak 21. stavak 2.). Cilj je inicijative ojačati slobodu poduzetništva u skladu s pravom Unije i nacionalnim zakonima i praksama (članak 16.). Inicijativom je ojačano i pravo na vlasništvo utvrđeno člankom 17. Povelje, i to zaštitnim mehanizmima koji su na raspolaganju dioničarima. Iako će inicijativa pružiti pravila za društva u okviru prava društava, pridonijet će i pravu radnika na obavješćivanje i savjetovanje u poduzeću (članak 27. Povelje) pružanjem veće transparentnosti za radnike u slučaju prekograničnog poslovanja društava. U skladu s člankom 8. Povelje osigurava se i zaštita osobnih podataka. 4.UTJECAJ NA PRORAČUN Nisu utvrđeni veći troškovi. Prijedlogom bi se ponajprije nametnuli troškovi nacionalnim upravama povezani s uvođenjem zakonodavnih propisa na nacionalnoj razini (priprema, savjetovanje, donošenje, prilagodba postojećih propisa) i postupaka nadzora. Kad je riječ o prekograničnim preoblikovanjima i podjelama, učinak bi bio veći u državama članicama u kojima ne postoje procedure za prekogranične postupke nego u drugim državama članicama u kojima takvi postupci postoje i u kojima bi ih trebalo samo prilagoditi. Nema nikakva učinka na proračun EU-a. 5.OSTALI DIJELOVI Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja Komisija će pomoći državama članicama s prenošenjem predloženih pravila i pratit će njihovu provedbu. U tom kontekstu Komisija će blisko surađivati s nacionalnim tijelima, na primjer, s nacionalnim stručnjacima za pravo društava u Stručnoj skupini za pravo trgovačkih društava (CLEG). Komisija pritom može pružiti pomoć i smjernice (na primjer, organizacijom radionica za provedbu ili pružanjem savjeta na bilateralnoj osnovi). Praćenje bi se sastojalo od analize trendova u aktivnostima prekograničnih postupaka društava slanjem obavijesti o prekograničnim preoblikovanjima, spajanjima i podjelama sustavom povezivanja poslovnih registara (BRIS), prikupljanjem podataka o troškovima prekograničnih preoblikovanja koliko je to moguće te bi se pratilo jesu li dionici i organizacije dionika zadovoljni zaštitom svojih prava u predmetnim prekograničnim postupcima i u kojoj mjeri. Pratit će se i razvoj sudske prakse Suda Europske unije u tom području. Radi prikupljanja potrebnih informacija od dionika Komisija bi dionicima mogla poslati upitnike ili organizirati posebna istraživanja. Trebalo bi provesti evaluaciju kojom bi se ocijenio učinak predloženih mjera i provjerilo jesu li ciljevi postignuti. Tu bi procjenu provela Komisija na temelju informacija prikupljenih tijekom provedbe praćenja i dodatnih informacija po potrebi prikupljenih od relevantnih dionika. Nakon prikupljanja dovoljno iskustva na temelju primjene predloženih pravila potrebno je izdati izvješće o evaluaciji. Pružanje informacija radi praćenja i evaluacije ne bi trebalo nametati nikakvo nepotrebno administrativno opterećenje za uključene dionike. Dokumenti s obrazloženjima (za direktive) Prijedlog je izmjena Direktive (EU) 2017/1132 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2017. o određenim aspektima prava društava. Kako bi se osigurala pravilna provedba te složene Direktive, bit će potreban dokument s obrazloženjima, na primjer u obliku korelacijskih tablica. Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga Prekogranična preoblikovanja Članak 86.a: u tom članku opisano je područje primjene prijedloga kojim se utvrđuje pravni okvir EU-a za uređivanje prekograničnih preoblikovanja društava s ograničenom odgovornošću i dioničkih društava. Članak 86.b: taj članak sadržava definicije. Definicija prekograničnog preoblikovanja temelji se na sudskoj praksi Suda Europske unije i podrazumijeva promjenu pravnog oblika društva iz polazišne države članice u pravni oblik odredišne države članice.

Članak 86.c: tom odredbom utvrđuju se uvjeti u kojima se mogu provoditi prekogranična preoblikovanja, njihova provjera i primjenjivo pravo. Točnije, utvrđuje se zahtjev da društva koja su podvrgnuta postupku u slučaju nesolventnosti ili sličnom postupku ne mogu provesti prekogranično preoblikovanje uređeno ovom Direktivom. Dodatno, prema općem načelu da nije dopušteno pozivanje na pravo EU-a kako bi se opravdala zlouporaba prava utvrđenih sudskom praksom Suda Europske unije, preoblikovanje se ne može odobriti ako se utvrdi, nakon provjere pojedinačnog slučaja i uzimajući u obzir sve važne činjenice i okolnosti, da je riječ o umjetnoj konstrukciji u cilju ostvarivanja neprimjerenih poreznih olakšica ili nezakonitog ugrožavanja zakonskih ili ugovornih prava radnika, vjerovnika ili članova. Članak 86.d: odredbom se utvrđuje najmanji opseg informacija koje moraju biti navedene u nacrtu uvjeta za prekogranično preoblikovanje koji će biti javno dostupan svakoj osobi zainteresiranoj za postupak. Nacrt uvjeta morat će sadržavati informacije o promjeni oblika društva i o društvu koje nastaje preoblikovanjem te zaštiti ponuđenoj pripadajućim dionicima: osobito dioničarima, vjerovnicima i radnicima. U tom članku naglašava se važnost nacrta uvjeta, ali se i u najvećoj mogućoj mjeri povećava jednostavnost njihova sastavljanja kako bi se društvima omogućila njihova izrada, osim na službenom jeziku predmetne države članice ili više njih i na jeziku koji se najčešće upotrebljava u poslovnim transakcijama; pri čemu država članica može odrediti koja je jezična verzija odlučujuća u slučaju odstupanja. Članak 86.e: u tom članku utvrđuje se zahtjev za pripremu izvješća za dioničare i detaljno se objašnjavaju cilj prekograničnog preoblikovanja, planovi društva i zaštitni mehanizmi za dioničare. Izvješće osobito mora obuhvaćati učinak preoblikovanja na djelatnost društva i njegove interese, na interese dioničara i mjere njihove zaštite. Izvješće treba biti dostupno i radnicima. U skladu s načelom proporcionalnosti moguće je odstupiti od izvješća ako su svi članovi društva suglasni s time. Članak 86.f: u tom članku od društva se zahtijeva da sastavi izvješće o pitanjima ključnima za radnike društva koje provodi prekogranično preoblikovanje. Izvješćem se moraju objasniti učinci prekograničnog preoblikovanja za radnike te mora biti dostupno predstavnicima radnika ili samim radnicima ako ne postoje predstavnici. Odredbom se dodatno pojašnjava da se izvješćem ne dovodi u pitanje primjenjivi postupak obavješćivanja i savjetovanja koji je predviđen pravnom stečevinom. Članak 86.g: taj članak odnosi se na provjeru neovisnog stručnjaka. Točnost informacija navedenih u nacrtu uvjeta za prekogranično preoblikovanje i u izvješćima upravljačkog ili upravnog tijela podložna je procjeni neovisnog stručnjaka kojeg imenuje nadležno tijelo. Izvješće mora sadržavati i sve relevantne informacije o društvu i planiranom prekograničnom preoblikovanju koje će nadležnom tijelu omogućiti da procijeni, među ostalim, je li riječ o umjetnoj konstrukciji. U članku se dodatno utvrđuju postupak, vremenski okvir i nadležnosti neovisnog stručnjaka, uključujući zaštitu povjerljivih informacija. U skladu s načelom proporcionalnosti mikropoduzeća i mala poduzeća izuzimaju se iz zahtjeva za izvješće neovisnog stručnjaka. Članak 86.h: tim člankom utvrđuju se pravila za objavljivanje nacrta uvjeta za prekogranično preoblikovanje i izvješća neovisnog stručnjaka koji bi trebali biti javno dostupni bez naknade. Objava će istodobno sadržavati obavijest kojom se svi članovi, vjerovnici i radnici društva pozivaju na dostavljanje komentara. Zahtjevi za objavljivanje moraju jamčiti trenutačan pristup nacrtu uvjeta radi zaštite relevantnih dionika. Tim se člankom utvrđuje načelo da se nacrt uvjeta mora objaviti u poslovnom registru kao najčešćoj referentnoj točki za dionike. Države članice mogu dopustiti društvu da objavi nacrt uvjeta na svojem web-mjestu, ali u tom slučaju najvažnije informacije i dalje moraju biti objavljene u poslovnom registru. U članku se državama članicama pruža mogućnost da sačuvaju dodatnu objavu u nacionalnim službenim novinama i naplate za to naknadu. Da bi se olakšao pristup objavljenim informacijama, objavljeni nacrt uvjeta za prekogranično preoblikovanje, obavijest i izvješće neovisnog stručnjaka moraju biti dostupni javnosti bez naknade. Naknade za objavu ne smiju iznositi više od administrativnog troška usluge. Članak 86.i: tim člankom utvrđuje se zahtjev za odobrenje nacrta uvjeta za prekogranično preoblikovanje na glavnoj skupštini. Sličan uvjet postoji u slučaju prekograničnih spajanja. Države članice mogu utvrditi zahtjeve za kvalificiranu većinu glasova potrebnu za odobrenje nacrta uvjeta; međutim, zahtjevi za potrebnu većinu ne smiju prelaziti zahtjeve koji se primjenjuju za prekogranična spajanja. Članak 86.j: tim člankom predviđeni su zaštitni mehanizmi za dioničare i uspostavljeno je pravo istupanja za dioničare koji se protive prekograničnom preoblikovanju. To se odnosi na one koji nisu glasovali za prekogranično preoblikovanje ili one koji nisu suglasni s preoblikovanjem, ali nemaju glasačkih prava. Društvo, preostali dioničari ili treće osobe, na zahtjev tih članova, trebaju preuzeti njihove dionice u zamjenu za primjerenu naknadu. Ako dioničari smatraju da ponuđena novčana naknada nije primjereno određena, imaju pravo osporiti njezin iznos pred sudovima polazišne države članice. Članak 86.k: tim člankom predviđeni su različiti zaštitni mehanizmi za vjerovnike. Države članice mogu propisati da društvo koje se preoblikuje treba u okviru nacrta uvjeta za prekogranično preoblikovanje dati izjavu da preoblikovanje neće utjecati na mogućnost ispunjavanja obveza prema trećim osobama i da vjerovnici neće biti ugroženi. Vjerovnici će imati i pravo podnijeti zahtjev nadležnom upravnom ili pravosudnom tijelu radi primjerene zaštite. Nadležna tijela primijenit će oborivu pretpostavku da vjerovnici nisu ugroženi ako je zaključak izvješća neovisnog stručnjaka da nije bilo razumne vjerojatnosti da će prava vjerovnika biti ugrožena ili ako društvo ponudi pravo na isplatu od jamca treće strane ili preoblikovanog društva u izvornoj vrijednosti predmetnog potraživanja pod uvjetom da se može zatražiti u istoj nadležnosti kao izvorno potraživanje. U članku se pojašnjava i da odredbe o zaštiti vjerovnika ne dovode u pitanje primjenu nacionalnih zakona u pogledu izvršenja ili osiguranja plaćanja javnim tijelima.

Članak 86.l: taj članak odnosi se na sudjelovanje radnika u društvu koje provodi preoblikovanje ako taj postupak ugrožava zaštitu prava sudjelovanja. U načelu, društvo će morati slijediti odgovarajuća pravila odredišne države članice, osim ako nacionalno zakonodavstvo te države članice pruža jednaku razinu sudjelovanja radnika u upravljačkim ili nadzornim tijelima društva. Taj članak primjenjivat će se i ako broj radnika prelazi četiri petine praga utvrđenog nacionalnim zakonodavstvom polazišne države članice, čime se aktivira pravo sudjelovanja radnika u skladu s člankom 2. Direktive 2001/86/EZ ili ako neovisno o broju radnika pravila o sudjelovanju radnika u odredišnoj državi članici ne pružaju istu razinu sudjelovanja. U tom će slučaju društvo morati ući u pregovore sa radnicima kako bi se odredilo njihovo sudjelovanje. Pregovori će biti obvezni i morat će dovesti do prilagođenog dogovora o uključenosti radnika ili, ako se u roku od šest mjeseci ne postigne dogovor, primjenjivat će se standardna pravila za sudjelovanje radnika utvrđena Prilogom (osobito dijelom 3. točkom (a)) Direktivi 2001/86/EZ. U skladu s Direktivom 2001/86/EZ pregovori moraju početi što prije nakon što nacrt uvjeta za preoblikovanje postane javno dostupan. Društvo će u slučaju naknadnih postupaka poput spajanja, podjela ili preoblikovanja morati očuvati prava sudjelovanja radnika najmanje tri godine. Društvo će biti obvezno obavijestiti radnike o ishodu pregovora. Članci 86.m i 86.n: tim člancima uređuje se ocjenjivanje zakonitosti prekograničnih preoblikovanja koje provodi nadležno tijelo polazišne države članice. Ta država članica ocjenjuje provedbu prekograničnog preoblikovanja u odnosu na postupak uređen njezinim nacionalnim zakonodavstvom. Pravila se temelje na odgovarajućim načelima propisanima Uredbom (EZ) br. 2157/2001 za statut europskog društva i pravilima koja se odnose na prekogranična spajanja. Nadležno tijelo polazišne države članice ocjenjuje je li društvo formalno provelo postupak i dodatno provjerava da planirano preoblikovanje nije umjetna konstrukcija kako je prethodno opisano. Ako nadležno tijelo ima ozbiljne razloge za zabrinutost da bi prekogranično preoblikovanje moglo biti umjetna konstrukcija, može provesti detaljnu procjenu. Člankom 86.o utvrđuju se odredbe povezane s revizijom odluka koje je donijelo nacionalno nadležno tijelo u pogledu izdavanja ili odbijanja izdavanja potvrde koja prethodi preoblikovanju. Bavi se i dostupnošću takvih odluka preko sustava povezanosti te prijenosom potvrde koja prethodi preoblikovanju u odredišnu državu članicu digitalnim sredstvima komunikacije. Člankom 86.p uređuje se nadzor zakonitosti prekograničnog preoblikovanja koji provodi odredišna država članica. Nadležno tijelo te države članice osobito provjerava zahtjeve za osnivanje i rezultate pregovora o sudjelovanju radnika, ako je to primjenjivo. Člankom 86.q uređuju se rješenja za objavljivanje registracije i informacije koje se moraju unijeti u registre. Informacije o registraciji trebale bi se automatski razmjenjivati među registrima kako bi polazišna država članica odmah mogla poduzeti mjere za brisanje društva iz svojeg poslovnog registra. Člankom 86.r propisuje se da prekogranično preoblikovanje stupa na snagu od dana registracije preoblikovanog društva u odredišnoj državi članici. Članak 86.s: tom odredbom opisuju se posljedice prekograničnog preoblikovanja. Članak 86.t: tom odredbom propisuje se da države članice trebaju utvrditi pravila o odgovornosti neovisnog stručnjaka. Članak 86.u: valjanost prekograničnog preoblikovanja ne može se osporiti ako je ispoštovan postupak za prekogranično preoblikovanje. Prekogranična spajanja

Članak 119. mijenja se kako bi se u definiciju prekograničnog spajanja uključio postupak među društvima kojim društvo koje je predmet preuzimanja prenosi cjelokupnu aktivu i pasivu na društvo preuzimatelja bez izdavanja novih dionica. Takav postupak bit će obuhvaćen područjem primjene članka ako su društva koja se spajaju u vlasništvu iste osobe ili ako vlasnička struktura nakon provedenog postupka u svim društvima koja se spajaju ostaje identična. Članak 120. proširuje se kako bi obuhvatio više situacija u kojima su društva izuzeta iz područja primjene, na primjer ako je pokrenut postupak stečaja, likvidacije ili nelikvidnosti ili dok traje obustava plaćanja. Članak 121. mijenja se brisanjem upućivanja na zaštitu vjerovnika i zaštitu manjinskih dioničara jer će to biti usklađeno u člancima 126.a i 126.b. Članak 122. mijenja se kako bi se navelo da zajednički nacrt uvjeta za prekogranično spajanje mora sadržavati i ponudu novčane naknade za članove koji nisu glasovali za spajanje te zaštitne mehanizme ponuđene vjerovnicima. Nadalje, pruža jezično uređenje zajedničkog nacrta ugovora za prekogranična spajanja. Dodan je novi članak 122.a kojim se uvode pravila o određivanju datuma od kojeg će se transakcije društava koja se spajaju obrađivati u računovodstvene svrhe. Izmijenjenim člankom 123. propisuje se, kao zadano pravilo, objavljivanje zajedničkog nacrta uvjeta u poslovnim registrima društava koja se spajaju. Umjesto toga države članice imaju mogućnost osloboditi društva obveze objavljivanja u poslovnim registrima ako nacrt uvjeta objave na svojem web-mjestu i ispune posebne uvjete u tom pogledu. U potonjem slučaju društva u poslovnim registrima moraju objaviti neke posebne informacije. Društva u načelu moraju moći predati sve potrebne informacije internetom bez potrebe za fizičkom prisutnošću pred bilo kojim nacionalnim nadležnim tijekom ako ne postoji stvarna sumnja na prijevaru. Pristup tim informacijama mora biti besplatan. Dodatno, države članice mogu objaviti zajednički nacrt uvjeta u nacionalnim službenim novinama i u tom slučaju nacionalni registar predaje relevantne informacije nacionalnim službenim novinama (načelo „samo jednom”). U izmijenjenom članku 124. navodi se da izvješće namijenjeno članovima društva koje se spaja mora sadržavati objašnjenje učinaka prekograničnog spajanja na buduće poslovanje i strateški plan uprave te učinaka prekograničnog spajanja za članove. Dodatno, u izvješću se moraju objasniti omjer zamjene dionica i opisati sve posebne poteškoće u vrednovanju te pravni lijekovi dostupni određenim članovima. Izvješće mora biti dostupno i radnicima. Odstupanje od izvješća moguće je ako su svi članovi društava koja se spajaju suglasni s time. Novim člankom 124.a utvrđuje se da svako od društava koja se spajaju radnicima mora pružiti izvješće o važnim pitanjima za radnike u kontekstu prekograničnog spajanja. Predstavnici radnika ili sami radnici, ako nema predstavnika, imat će pravo izraziti mišljenje. Mišljenje se mora predati dioničarima i priložiti izvješću. Novim člankom 126.a predviđeni su zaštitni mehanizmi za članove. Uspostavlja se pravo istupanja za članove koji se protive spajanju. To se odnosi na one koji nisu glasovali za odobrenje prekograničnog spajanja ili one koji nisu suglasni sa spajanjem, ali nemaju glasačkih prava. Društvo, preostali članovi ili treće osobe u dogovoru s društvom moraju preuzeti dionice članova koji iskoriste pravo istupanja u zamjenu za primjerenu novčanu naknadu. Budući da je postojećim pravilima o prekograničnim spajanjima već predviđeno imenovanje neovisnog stručnjaka (članak 125.), taj stručnjak provjerava i primjerenost novčane naknade. Ako članovi smatraju da ponuđena novčana naknada nije primjereno određena, imaju pravo od nacionalnog suda zatražiti njezino ponovno obračunavanje. Članovi koji žele ostati u društvu isto imaju pravo osporiti omjer zamjene dionica, što se mora objasniti i opravdati u izvješću iz članka 124. Novim člankom 126.b predviđeni su zaštitni mehanizmi za vjerovnike. Kao prvo, država članica od upravljačkog ili upravnog tijela društva koje se spaja može zatražiti izjavu o tome da ne zna ni za jedan razlog zbog kojeg društvo koje nastane spajanjem ne bi moglo ispunjavati obveze. Nadalje, vjerovnici koji nisu zadovoljni zaštitom koja im je ponuđena u nacrtu uvjeta za spajanje imaju pravo nadležnom tijelu podnijeti zahtjev za dobivanje primjerenih zaštitnih mehanizama. Međutim, nadležno tijelo primjenjuje oborivu pretpostavku da vjerovnici nisu ugroženi prekograničnim spajanjem ako je društvo ponudilo pravo na isplatu (od jamca treće strane ili društva nastalog spajanjem) u vrijednosti jednakoj izvornom potraživanju koje se može zatražiti u istoj nadležnosti kao i izvorno potraživanje ili ako je u izvješću neovisnog stručnjaka, objavljenom vjerovnicima, potvrđeno da će društvo moći namiriti vjerovnike. Odredbama o zaštiti vjerovnika ne dovodi se u pitanje primjena nacionalnih zakona u pogledu izvršenja ili osiguranja plaćanja javnim tijelima. Izmijenjenim člancima 127. i 128. propisuje se da u svrhu potvrde koja prethodi spajanju i nadzora zakonitost prekograničnog spajanja društva moraju moći dostaviti sve informacije i dokumente internetom. Dodatno, člancima se utvrđuje da se potvrde koje prethode spajanju moraju prenijeti sustavom povezanosti registara (BRIS) nadležnom tijelu države članice koje će nadzirati zakonitost prekograničnog spajanja. Nadalje se propisuje da se potvrda ili potvrde koje prethode spajanju moraju prihvatiti kao konačan dokaz o propisnom dovršetku radnji i formalnosti koje prethode spajanju. Države članice, u slučaju stvarne sumnje na prijevaru, moraju moći zatražiti fizičku prisutnost pred nadležnim tijelom. Članak 131. mijenja se objašnjenjem da cjelokupna aktiva i pasiva društva koje je predmet preuzimanja ili društava koja se spajaju obuhvaća sve njihove ugovore, kredite, prava i obveze. Članak 132. mijenja se proširenjem pojednostavnjenih formalnosti na situaciju u kojoj prekogranično spajanje provode društva u kojima je jedna osoba nositelj svih dionica. Dodatno, u slučajevima u kojima glavna skupština nije potrebna niti za jedno od društava koja se spajaju, člankom 132. utvrđuje se konkretan referentni datum za objavljivanje zajedničkog nacrta uvjeta za prekogranično spajanje i izvješća upravljačkog ili upravnog tijela društava koja se spajaju. Članak 133. stavak 7., kojim se propisuje da tri godine nakon prekograničnog spajanja društvo neće moći provesti naknadno nacionalno spajanje koje bi dovelo do ugrožavanja sustava sudjelovanja radnika mijenja se kako bi se obuhvatili svi mogući naknadni nacionalni postupci (odnosno spajanja, podjele i preoblikovanja), a ne samo nacionalna spajanja. Dodatno, članak 133. mijenja se dodavanjem obveze društava da obavijeste radnike o tome hoće li promijeniti standardna pravila ili će ući u pregovore s radnicima. U potonjem slučaju društvo mora obavijestiti radnike o rezultatima pregovora. Dodaje se novi članak 133.a koji se odnosi na pravilo država članica o građanskopravnoj odgovornosti neovisnog stručnjaka. Prekogranične podjele Člankom 160.a utvrđuje se područje primjene prijedloga kojim se uređuju prekogranične podjele društava s ograničenom odgovornošću i dioničkih društava.

Članak 160.b sadržava definicije. Kako bi se osigurala dosljednost s postojećom pravnom stečevinom EU-a u području prava društava, odredbe pravnog okvira za prekogranične podjele primjenjuju se na ista društva kao i odredbe o prekograničnim preoblikovanjima. U članku 160.c utvrđuju se dodatna ograničenja za primjenu ovog poglavlja. Člankom 160.d utvrđuju se uvjeti u kojima se mogu provoditi prekogranične podjele, njihova provjera i primjenjivo pravo. Točnije, propisuje se zahtjev da društva koja su podvrgnuta postupku u slučaju nesolventnosti ili sličnom postupku ne mogu biti predmet podjele uređen ovom Direktivom. Dodatno, prema općem načelu da nije dopušteno pozivanje na pravo EU-a kako bi se opravdala zlouporaba prava utvrđenih sudskom praksom Suda Europske unije, prekogranična podjela ne može se odobriti ako se utvrdi, nakon provjere svakog pojedinačnog slučaja i uzimajući u obzir sve važne činjenice i okolnosti, da je riječ o umjetnoj konstrukciji u cilju ostvarivanja neprimjerenih poreznih olakšica ili nezakonitog ugrožavanja zakonskih ili ugovornih prava radnika, vjerovnika ili članova. Članak 160.e: odredbom se utvrđuje najmanji opseg informacija koje moraju biti navedene u nacrtu uvjeta za prekograničnu podjelu koji će biti javno dostupan svakoj osobi zainteresiranoj za postupak. Prijedlog uvjeta morat će sadržavati informacije o društvu koje se dijeli, registriranom sjedištu, raspodjeli dionica u prijamnim trgovačkim društvima, omjeru zamjene dionica, raspodjeli aktive i pasive među prijamnim trgovačkim društvima te zaštiti ponuđenoj relevantnim dionicima: dioničarima, vjerovnicima i radnicima. U tom članku naglašava se važnost nacrta uvjeta, ali se i u najvećoj mogućoj mjeri povećava jednostavnost njihova sastavljanja kako bi se društvima omogućila njihova izrada, osim na službenom jeziku predmetne države članice ili više njih, i na jeziku koji se najčešće upotrebljava u poslovnim transakcijama; u tom slučaju država članica može odrediti koja je jezična verzija odlučujuća u slučaju odstupanja. Člankom 160.f utvrđuju se pravila za određivanje datuma od kojeg će se transakcije društva koje se dijeli obrađivati u računovodstvene svrhe kao transakcije prijamnih trgovačkih društava. Članak 160.g: u tom članku utvrđuje se zahtjev za pripremu izvješća za dioničare i detaljno se objašnjavaju cilj podjele, planovi društva i zaštitni mehanizmi za dioničare. Izvješće osobito mora obuhvaćati učinak podjele na djelatnost društva i njegove interese, na interese dioničara i mjere njihove zaštite. Izvješće treba biti dostupno i radnicima. U skladu s načelom proporcionalnosti moguće je odstupiti od izvješća ako su svi članovi društva suglasni s time. Članak 160.h: u tom članku od društva se zahtijeva da sastavi izvješće o pitanjima ključnima za radnike društva koje provodi prekograničnu podjelu. U tom izvješću opisuje se i procjenjuje učinak podjele na trajanje ugovora o radu radnika. Mora biti dostupno predstavnicima radnika ili samim radnicima ako ne postoje predstavnici. Odredbom se dodatno pojašnjava da se izvješćem ne dovodi u pitanje primjenjivi postupak obavješćivanja i savjetovanja koji je predviđen pravnom stečevinom. Članak 160.i odnosi se na provjeru neovisnog stručnjaka. Točnost informacija navedenih u nacrtu uvjeta za prekograničnu podjelu i u izvješćima upravljačkog ili upravnog tijela podložna je procjeni neovisnog stručnjaka kojeg imenuje nadležno tijelo. Izvješće mora sadržavati i sve relevantne informacije o društvu i planiranoj podjeli koje će nadležnom tijelu omogućiti da procijeni, među ostalim, je li riječ o umjetnoj konstrukciji. U članku se dodatno utvrđuju postupak, vremenski okvir i nadležnosti neovisnog stručnjaka, uključujući zaštitu povjerljivih informacija. U skladu s načelom proporcionalnosti mikropoduzeća i mala poduzeća izuzimaju se iz zahtjeva za izvješće neovisnog stručnjaka. Članak 160.j: tim člankom utvrđuju se pravila za objavljivanje nacrta uvjeta za prekograničnu podjelu i izvješća neovisnog stručnjaka koji bi trebali biti javno dostupni bez naknade. Objava će istodobno sadržavati obavijest kojom se svi članovi, vjerovnici i radnici društva pozivaju na dostavljanje komentara. Zahtjevi za objavljivanje moraju jamčiti trenutačan pristup nacrtu uvjeta radi zaštite relevantnih dionika. Tim se člankom utvrđuje načelo da se nacrt uvjeta mora objaviti u poslovnom registru kao najčešćoj referentnoj točki za dionike. Države članice mogu dopustiti društvu da objavi nacrt uvjeta na svojem web-mjestu, ali u tom slučaju najvažnije informacije i dalje moraju biti objavljene u poslovnom registru. U članku se državama članicama pruža mogućnost da sačuvaju dodatnu objavu u nacionalnim službenim novinama i naplate za to naknadu.

Kako bi se olakšao pristup objavljenim informacijama, objavljeni nacrt uvjeta za prekograničnu podjelu, obavijest i izvješće stručnjaka moraju biti dostupni javnosti bez naknade. Naknade za objavu ne smiju iznositi više od administrativnog troška usluge. Članak 160.k: tim člankom utvrđuje se zahtjev za odobrenje nacrta uvjeta za prekograničnu podjelu na glavnoj skupštini društva koje se dijeli. Sličan uvjet postoji u slučaju prekograničnih spajanja. Države članice mogu utvrditi zahtjeve za kvalificiranu većinu glasova potrebnu za odobrenje nacrta uvjeta; međutim, zahtjevi za potrebnu većinu ne smiju prelaziti zahtjeve koji se primjenjuju za prekogranična spajanja. Člankom 160.l predviđeni su zaštitni mehanizmi za dioničare i uspostavljeno je pravo istupanja za dioničare koji se protive prekograničnim podjelama. To se odnosi na one koji nisu glasovali za prekograničnu podjelu ili one koji nisu suglasni s podjelom, ali nemaju glasačkih prava. Društvo, preostali dioničari ili treće osobe moraju preuzeti dionice članova koji iskoriste pravo istupanja u zamjenu za primjerenu novčanu naknadu. Neovisni stručnjak provjerava primjerenost novčane naknade. Ako dioničari smatraju da ponuđena novčana naknada nije primjereno određena, imaju pravo osporiti njezin iznos pred sudovima polazišne države članice. Članovi koji žele ostati u društvu isto imaju pravo osporiti omjer zamjene dionica, što se mora objasniti i opravdati u izvješću iz članka 160.g. Člankom 160.m predviđeni su zaštitni mehanizmi za vjerovnike. Države članice mogu propisati da društvo koje se dijeli u okviru nacrta uvjeta za prekograničnu podjelu treba dati izjavu da podjela neće utjecati na mogućnost ispunjavanja obveza prema trećim osobama i da vjerovnici neće biti ugroženi. Vjerovnici će imati i pravo podnijeti zahtjev nadležnom upravnom ili pravosudnom tijelu radi primjerene zaštite. Nadležna tijela primijenit će oborivu pretpostavku da vjerovnici nisu ugroženi ako je zaključak izvješća neovisnog stručnjaka da nije bilo razumne vjerojatnosti da će prava vjerovnika biti ugrožena ili ako društvo koje se dijeli ponudi pravo na isplatu od jamca treće strane ili preoblikovanog društva u izvornoj vrijednosti predmetnog potraživanja pod uvjetom da se može zatražiti u istoj nadležnosti kao izvorno potraživanje. Odredbama o zaštiti vjerovnika ne dovodi se u pitanje primjena nacionalnih zakona u pogledu izvršenja ili osiguranja plaćanja javnim tijelima. Članak 160.n odnosi se na sudjelovanje radnika u upravljačkim ili nadzornim tijelima društava uključenih u prekograničnu podjelu ako su postojeća prava sudjelovanja u društvu koje se dijeli ugrožena prekograničnom podjelom. U načelu, sudjelovanje radnika u prijamnim trgovačkim društvima trebalo bi biti u skladu s pravilima država članica u kojima će ta društva biti registrirana, osim ako nacionalno zakonodavstvo tih država članica pruža istu razinu sudjelovanja radnika u upravnim ili nadzornim tijelima društva kao u društvu koje se dijeli. Predmetni članak primjenjivat će se i ako broj radnika prelazi četiri petine praga utvrđenog nacionalnim zakonodavstvom države članice društva koje se dijeli, čime se aktivira pravo sudjelovanja radnika u skladu s člankom 2. Direktive 2001/89/EZ ili ako unatoč broju radnika pravila o sudjelovanju radnika u državi članici prijamnih trgovačkih društava ne pružaju istu razinu sudjelovanja. U tom će slučaju društvo morati ući u pregovore s radnicima kako bi se odredilo njihovo sudjelovanje u prijamnim trgovačkim društvima. Pregovori će biti obvezni i morat će dovesti do prilagođenih dogovora o uključenosti radnika ili, ako se u roku od šest mjeseci ne postigne dogovor, primjenjivat će se standardna pravila za sudjelovanje radnika utvrđena Prilogom (osobito Dijelom 3.) Direktive 2001/86/EZ. U skladu s Direktivom 2001/86/EZ pregovori moraju početi što je prije moguće nakon što nacrt uvjeta za prekograničnu podjelu postane javno dostupan. Prijamna trgovačka društva u slučaju naknadnih postupaka poput spajanja, podjela ili preoblikovanja morat će očuvati prava sudjelovanja radnika najmanje tri godine. Društvo će biti obvezno obavijestiti radnike o ishodu pregovora. Članci 160.o i 160.p: tim člancima uređuje se procjena zakonitosti prekogranične podjele koju provodi nadležno tijelo države članice u čijoj je nadležnosti društvo koje se dijeli. Ta država članica ocjenjuje provedbu prekogranične podjele u odnosu na postupak uređen njezinim nacionalnim zakonodavstvom. Pravila se temelje na odgovarajućim načelima propisanima Uredbom (EZ) br. 2157/2001 za statut europskog društva i pravilima koja se odnose na prekogranična spajanja. Nadležno tijelo te države članice ocjenjuje je li društvo formalno provelo postupak i dodatno provjerava da planirana podjela nije umjetna konstrukcija kako je prethodno opisano. Ako nadležno tijelo ima ozbiljne razloge za zabrinutost da bi prekogranično preoblikovanje moglo biti umjetna konstrukcija, treba provesti detaljnu procjenu. Člankom 160.q utvrđuju se odredbe povezane s revizijom odluka koje je donijelo nacionalno nadležno tijelo u pogledu izdavanja ili odbijanja izdavanja potvrde koja prethodi preoblikovanju. Bavi se i dostupnošću takvih odluka preko sustava povezanosti te prijenosom potvrde koja prethodi preoblikovanju u odredišnu državu članicu. Tim se člancima propisuje i upotreba digitalne komunikacije među poslovnim registrima za razmjenu odluka koje izdaju nadležna tijela. Člankom 160.r uređuje se nadzor zakonitosti prekogranične podjele koji provodi svaka uključena država članica. Nadležna tijela prijamnih trgovačkih društava osobito provjeravaju zahtjeve za osnivanje i rezultate pregovora o sudjelovanju radnika, ako je primjenjivo.

Člankom 160.s utvrđuju se mehanizmi za registraciju podjele i informacije koje moraju postati javno dostupne. Informacije o registraciji trebaju se automatski razmjenjivati među registrima sustavom povezanosti registara. Članak 160.t: datum na koji prekogranična podjela stupa na snagu utvrđuje se na temelju zakonodavstva države članice društva koje se dijeli. Članak 160.u: tom odredbom opisuju se posljedice prekogranične podjele. Članak 160.v: tom odredbom propisuje se da države članice trebaju utvrditi pravila o odgovornosti neovisnog stručnjaka. Članak 160.w: valjanost prekogranične podjele ne može se osporiti ako je ispoštovan postupak za prekograničnu podjelu. Izvješćivanje i preispitivanje Člankom 3. utvrđuje se obveza Komisije da ocijeni ovu Direktivu, uključujući procjenu izvedivosti utvrđivanja pravila za vrste prekograničnih podjela koje nisu obuhvaćene ovom Direktivom. Države članice pridonose tom izvješću dostavljanjem relevantnih podataka. 2018/0114 (COD) Prijedlog DIREKTIVE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni Direktive (EU) 2017/1132 u pogledu prekograničnih preoblikovanja, spajanja i podjela (Tekst značajan za EGP) EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 50. stavke 1. i 2., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima, uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, budući da: (1)Direktivom (EU) 2017/1132 Europskog parlamenta i Vijeća uređuju se prekogranična spajanja društava kapitala. Ta pravila predstavljaju prekretnicu u poboljšanju funkcioniranja jedinstvenog tržišta za društva i ostvarivanja slobode poslovnog nastana. Međutim, evaluacijom tih pravila utvrđeno je da postoji potreba za njihovim izmjenama. Nadalje, potrebna su pravila kojima će se urediti prekogranična preoblikovanja i prekogranične podjele. (2)Sloboda poslovnog nastana jedno je od temeljnih načela prava Unije. Na temelju članka 49. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”), a u vezi s člankom 54. UFEU-a, sloboda poslovnog nastana društava obuhvaća, među ostalim, osnivanje tih društava i upravljanje njima pod uvjetima koje za svoja društva u zakonodavstvu odredi država članica u kojoj su osnovana. Sud Europske unije protumačio je to na način da to obuhvaća pravo društva osnovanog u skladu sa zakonodavstvom države članice da se preoblikuje u društvo uređeno zakonodavstvom druge države članice ako su ispunjeni uvjeti propisani zakonodavstvom te druge države članice i, točnije, kriterij koji ona određuje za povezanost društva sa svojim pravnim poretkom. (3)Budući da pravo Unije u tom pogledu nije usklađeno, definicija poveznice koju određuje nacionalno pravo primjenjivo na društvo, u skladu s člankom 54. UFEUa, potpada pod nadležnost svake države članice. Prema članku 54. UFEU-a čimbenik registriranog sjedišta, središnje uprave i glavnog mjesta poslovanja društva imaju isti stupanj povezanosti. Dakle, kao što je poj