Pružatelji usluga dostave paketa koji su aktivni na tržištu obuhvaćaju nacionalne poštanske operatore, međunarodne operatore hitnih i logističkih usluga, operatore prisutne većinom na domaćem tržištu i pošiljatelje konsolidirane pošte (tj. posrednici između kupaca i operatora koji objedinjuju zahtjeve kupaca za usluge dostave paketa). Iako u svojim državama nacionalni poštanski operatori univerzalne usluge općenito imaju vrlo visok tržišni udio na tržištu dostave pisama , na tržištu dostave paketa imali su samo prosječan udio, koji je u razdoblju od 2015. do 2019. iznosio približno 33 % izraženo u količini, odnosno 27 % u prihodima. Međunarodni operatori hitnih i logističkih usluga najvažniji su sudionici u raznim segmentima tržišta, a na tržište dostave paketa u nekim su državama članicama (Austrija, Francuska, Njemačka, Italija i Španjolska) ušle i međunarodne internetske maloprodajne platforme. Stoga uz izuzetak povijesnih operatora na domaćem tržištu, sve više sudionika aktivnih u tom sektoru ima multinacionalnu/međunarodnu logističku strukturu.

U prvom kratkoročnom preispitivanju Uredbe o geografskom blokiranju , donesenom 30. studenoga 2020., zaključeno je da neki e-trgovci na malo i dalje nerado nude mogućnosti prekogranične dostave. Iako Uredba o geografskom blokiranju ne obvezuje trgovce na isporuku preko granica ako to nije predviđeno ugovorom, posljednje faze postupka kupnje mogu biti otežane jer se potrošači tek tad obavještavaju o tome da e-trgovac na malo ne dostavlja u državu potrošača. Eksperiment s tajnim kupcima iz izvješća o geografskom blokiranju, kojim su se ispitivali razni aspekti internetske trgovine (ne odnosi se samo na prekograničnu dostavu paketa), pokazao je da je samo jedan od tri pokušaja prekogranične kupnje bio uspješan.

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 uvelike je ubrzala rast e-trgovine, a posljedično i usluga dostave paketa. Prosječan rast količine paketa u drugom tromjesečju 2020., tijekom ograničenja kretanja zbog bolesti COVID-19, na svjetskoj je razini iznosio 43 % . To se kretanje nastavilo i u preostalom dijelu godine .

Ipak, pojedinačni pošiljatelji pojedinačnih paketnih pošiljki posebno su osjetljivi na tarife, koje bi im i dalje trebale biti pristupačne. To su potvrdili potrošači koji su sudjelovali u ciljanom savjetovanju. Vrlo mali e-trgovci na malo, za koje je vjerojatnije da će upotrijebiti uslugu dostave paketa s jedinstvenom tarifom, pri razvoju svojih aktivnosti e-trgovine često traže najjeftinije opcije dostave. Oni bi stoga mogli imati koristi od povećane transparentnosti tarifa. Transparentne tarife za pojedinačne pošiljke služe i kao referentna točka većim e-trgovcima na malo u pregovorima o sniženim tarifama s pružateljima usluga dostave.

Ovo Izvješće obuhvaća prve dvije godine primjene Uredbe. Ono se temelji na doprinosima ERGP-a . Nacionalna regulatorna tijela svake su godine od 2019. do 2021. priopćivala tarife navedene u Izvješću. Komisija je provela i ciljano savjetovanje upućeno operatorima usluga dostave, potrošačima, trgovcima na malo i socijalnim partnerima iz Odbora za europski socijalni dijalog za poštanske usluge.

Proteklih je godina znatno porasla potražnja za uslugama dostave paketa i na nacionalnoj i na prekograničnoj razini. Prekogranične mogućnosti dostupne kupcima na internetu potaknule su povećanje prekogranične e-trgovine i stvorile temelje za dinamičan rast usluga dostave paketa. Kao što je vidljivo iz najnovijeg izvješća Skupine europskih regulatora za poštanske usluge (ERGP), količina paketa u razmatranom razdoblju od 2018. do 2019. porasla je za 9,1 %, odnosno za više od 500 milijuna pošiljaka . Taj je rast dodatno ubrzala pandemija bolesti COVID-19. Kupci su iz svojih domova imali pristup vrlo raznovrsnim proizvodima, a operatori usluga dostave uspjeli su nastaviti s radom unatoč ograničenjima uvedenima tijekom pandemije, posebno u sektoru prijevoza i teretnog prijevoza. Danas potrošači očekuju pristup velikom izboru usluga dostave paketa, konkurentnim ponudama tih usluga, i u smislu kvalitete i visine tarifa te transparentnosti tarifa domaćih i prekograničnih usluga dostave paketa. Osim toga, potrošači sve više smatraju da su aspekti kvalitete, kao što su fleksibilna mjesta i kratki rokovi isporuke, važne značajke prekogranične dostave paketa.

Broj pružatelja usluga dostave paketa koji svoja nacionalna regulatorna tijela izvješćuju o tarifama uvelike se razlikuje među državama članicama, bez obzira na veličinu države članice. Broj pružatelja usluga koji pružaju usluge domaće i prekogranične dostave paketa koji se može pratiti težine 1 kg kreće se od četiri do 18, ovisno o državi članici. To može ukazivati na različite stupnjeve tržišne koncentracije u EU-u ili na neke poteškoće na koje regulatori nailaze u provedbi obveza izvješćivanja prema operatorima.

Kad je riječ o tarifama za 15 najčešće korištenih usluga dostave paketa, problemi s definicijama i poteškoće s pronalaženjem prave tarifne kategorije često su posljedica toga što se Uredba temelji na kategorizaciji prema težini, koju primjenjuju imenovani pružatelji univerzalne usluge. Drugi pružatelji usluga dostave paketa (često pružatelji hitnih usluga) mogu temeljiti svoje tarife na različitim kriterijima, kao što su dimenzije, umjesto težine. Stoga je nekim pružateljima usluga bilo teško svrstati svoje usluge u jednu od 15 kategorija. To je otežalo pravu usporedbu tarifa. Uočena je i nedosljednost u raspodjeli proizvoda jer su neki pružatelji usluga prijavili iste podatke o paketima u različitim kategorijama. Neki pružatelji univerzalne usluge izvijestili su da osim standardnih paketa univerzalne usluge koji se ne mogu pratiti nema dostupnih usluga praćenja paketa.

Nacionalna regulatorna tijela jednom su godišnje Komisiji dostavljala javni popis tarifa 15 najčešće korištenih usluga dostave paketa. Svi su regulatori u većini slučajeva poštovali rok za dostavu tarifa. Usto, nacionalna regulatorna tijela trebala su utvrditi i ocijeniti tarife koje se smatraju neopravdano visokima i te ocjene dostaviti Komisiji. To ocjenjivanje, međutim, obuhvaća samo tarife usluga na koje se primjenjuje obveza pružanja univerzalne usluge jer samo te usluge moraju biti troškovno usmjerene i pristupačne u skladu s Direktivom o poštanskim uslugama. U smjernicama iz 2018. Komisija preporučuje da nacionalna regulatorna tijela, kad u okviru postupka ocjene primjenjuju mehanizam filtriranja prije ocjene, tj. sustav za razvrstavanje prekograničnih tarifa 15 najčešće korištenih usluga dostave paketa, ispitaju 25 % tarifa koje su rangirane kao najviše. ERGP je nedavno preporučio Komisiji da od 2022. nacionalna regulatorna tijela smanje opseg ocjenjivanja na 20 % najviših tarifa.

Pružatelji usluga koji posluju preko granica dostavili su i svoj javni popis tarifa 15 najčešće korištenih usluga dostave paketa. Te obveze izvješćivanja općenito su dovele do usklađenijeg i detaljnijeg postupka prikupljanja informacija i podataka u državama članicama iako se mogu primijetiti neke razlike u razini preciznosti dostavljenih podataka.

U skladu sa zahtjevima utvrđenima u Uredbi pružatelji usluga dostave paketa (s više od 50 zaposlenih ili poslovnim nastanom u više država članica) nadležnom nacionalnom regulatornom tijelu dostavili su ključne podatke o svojim aktivnostima, uključujući promet, količinu i osoblje. Međutim, devet od trinaest predstavnika sindikata koji su sudjelovali u savjetovanju smatrali su da to izvješćivanje nije povećalo transparentnost kad je riječ o broju članova osoblja zaposlenih kod operatora usluga dostave paketa, a jedanaest ih je izvijestilo da se izvješćivanje i transparentnost u pogledu radnog statusa radnika u sektoru dostave paketa nisu povećali. ERGP je izvijestio da je više nacionalnih regulatornih tijela imalo poteškoća u prikupljanju podataka o zapošljavanju i pružanju potrebne granularnosti u podacima o zapošljavanju. Štoviše, izvijestio je da je 15 nacionalnih regulatornih tijela odlučilo da 2020. neće objaviti prikupljene podatke .

Direktivom o poštanskim uslugama utvrđuje se samo opći okvir za ocjenu pristupačnosti i troškovne usmjerenosti tarifa univerzalne poštanske usluge. Prema ERGP-u brojna nacionalna regulatorna tijela potvrđuju pristupačnost tih tarifa potrošačima i malim i srednjim poduzećima. Razlozi za to leže u tome što su alternativni pružatelji usluga dostave pružali slične usluge po nižim cijenama ili su se tarife odnosile na proizvode koji se nisu uobičajeno upotrebljavali.

Kad je riječ o prosječnim prekograničnim tarifama istih kategorija paketa koje dostavljaju pružatelji usluge koja nije univerzalna, vidljiv je veći postotak povećanja tarifa u razdoblju 2019.–2021. Međutim, u mnogim slučajevima povećanje domaćih tarifa još je veće. Omjer između prosječnih prekograničnih i domaćih tarifa koje su pružatelji usluge koja nije univerzalna naplaćivali 2021. iznosi od približno 2 (u Finskoj, Francuskoj, Italiji, Luksemburgu i Nizozemskoj za paket koji se može pratiti težine 1 kg ) do približno 30 (u Malti za paket koji se može pratiti težine 2 kg).

Omjer između prosječnih prekograničnih i domaćih tarifa koje su pružatelji univerzalne usluge naplaćivali 2021. iznosi od približno dva (u Francuskoj, Malti, Nizozemskoj, Španjolskoj i Švedskoj za obje vrste paketa) do približno devet (u Rumunjskoj za paket koji se može pratiti težine 2 kg). To znači da su u prosjeku prekogranične tarife od dva do devet puta skuplje od domaćih. Omjer se nije puno promijenio u tri razmatrane godine.

U skladu s Uredbom tarife dostupne na internetskim stranicama Komisije ne uključuju PDV. Pružatelj usluga dostave paketa koji nije pružatelj univerzalne usluge obveznik je PDV-a, a pružatelj univerzalne usluge nije. Alat za usporedbu stoga potrošačima otežava usporedbu sa stvarnom cijenom koju bi platili za uslugu dostave paketa. To utječe na njegovu učinkovitost i prilagođenost korisnicima.

Sudionici u ciljanom savjetovanju Komisije o prekograničnoj dostavi paketa potvrđuju da e-trgovci na malo i potrošači gotovo ni ne znaju da on postoji. Iako veći broj pružatelja usluga dostave paketa zna za alat, oni ističu da su na njihovim internetskim stranicama i na drugim internetskim stranicama za usporedbu cijena dostupni relevantniji podaci.

Kako bi povećala transparentnost prekograničnih tarifa, Komisija je 2019. uspostavila internetski alat za transparentnost. S pomoću tog alata objavljuje se javni popis domaćih i prekograničnih tarifa 15 najčešće korištenih usluga dostave paketa za pojedinačne pošiljke u svim državama članicama . One su u načelu relevantne samo za potrošače ili vrlo male (mikro) e-trgovce na malo koji nemaju koristi od sniženih tarifa.

Čak i ako se Uredbom o geografskom blokiranju ne regulira prekogranična dostava paketa, ona osobito služi za suzbijanje diskriminacije potrošača i poduzeća na temelju njihova državljanstva, mjesta stanovanja ili poslovnog nastana pri kupnji robe ili usluga na internetu u EU-u. Komisija je 30. studenoga 2020. objavila prvo izvješće o Uredbi o geografskom blokiranju, iz kojeg je vidljivo da potrošači često puno očekuju od prekogranične dostave na unutarnjem tržištu te da su razočarani u slučaju odbijanja ili nepostajanja opcije dostave za određene države, među ostalim kod multinacionalnih trgovaca. Zaključeno je da je postupak kupnje često prekinut u posljednjim fazama jer trgovac ne dostavlja robu u državu kupca. U nedavnom eksperimentu s tajnim kupcima samo je jedan od tri pokušaja prekogranične kupnje bio uspješan. To je uglavnom posljedica trajnih ograničenja dostave u prekograničnoj kupnji. Takva ograničenja i dalje utječu na više od 50 % pokušaja kupnje, čak i kad je riječ o multinacionalnim trgovcima koji nude različite nacionalne inačice svojih stranica.

Doista, kad je riječ o troškovima dostave u kontekstu e-trgovine, potrebno je razlikovati tarife koje pružatelji usluga dostave paketa naplaćuju e-trgovcima na malo i iznose dostave koje e-trgovci na malo naplaćuju svojim krajnjim kupcima. Iako se u Uredbi neke tarife koje naplaćuju pružatelji usluga dostave paketa nastoje učiniti pristupačnijima pojedinačnim korisnicima primjenom veće transparentnosti, tarife koje je dogovorio trgovac na malo mogu se znatno razlikovati. Iznos transakcije koji krajnji kupac na kraju plati uvelike će ovisiti o poslovnoj strategiji trgovca na malo. Naime, e-trgovac na malo može odlučiti hoće li ponuditi besplatnu dostavu preuzimanjem troškova dostave (u cijelosti ili djelomično) ili uključivanjem troškova dostave (u cijelosti ili djelomično) u cijenu proizvoda. To se može dogoditi i s drugim troškovima povezanima s internetskom prodajom proizvoda, na primjer s troškovima pakiranja. Stoga iz ukupne cijene koju je krajnji kupac platio nije moguće ekstrapolirati stvarne cijene dostave. Zbog toga je teško procijeniti ima li Uredba utjecaj na troškove dostave koje krajnji kupci plaćaju za proizvode koje kupuju na internetu. Međutim, moglo bi biti korisno istražiti kako se utvrđuju tarife za dostavu paketa u kontekstu e-trgovine.

·Standardizacija kutija za pakete s digitalnim značajkama. Te kutije za pakete za kućnu upotrebu poboljšavaju prilagođenost e-trgovine korisniku,

·sučelja za prekogranične pakete. Taj alat pridonosi e-trgovini navođenjem razmjene informacija između e-trgovca i prvog logističkog operatora. Odnosi se i na fizičke oznake i na elektroničku razmjenu,

·standardizacija zahtjevâ za prethodne elektroničke podatke u poštanskim postupcima. Taj se alat odnosi na podatke koji se šalju prije nego što pošiljka stvarno stigne, s naznakom vrijednosti, rizičnog materijala itd. Njime se promiče interoperabilnost postupaka dostave paketa.

Trenutačno se priprema novi zahtjev Komisije za standardizaciju poštanskih usluga.

Interconnect

Trideset poštanskih operatora, uključujući većinu pružatelja univerzalne usluge u EU-u, sudjeluje u programu Interconnect, koji je pokrenula Međunarodna poštanska korporacija (IPC) radi poboljšanja interoperabilnosti prekogranične dostave paketa. Pružatelji univerzalnih usluga koji sudjeluju obvezali su se primati proizvode jedni od drugih i dostavljati ih jedni drugima u skladu sa zajednički dogovorenim standardima, koji im omogućuju povećanje količina dostave u okviru e-trgovine. U okviru programa Interconnect 2020. zabilježene su rekordne razine prekograničnih paketa koji se mogu pratiti . To je djelomično posljedica procvata e-trgovine povezanog s bolešću COVID-19, ali i odraz većeg povjerenja poštanskih subjekata i e-trgovaca na malo. IPC je 2018. pokrenuo i platformu za prekograničnu kupnju („Dinamička platforma za trgovce”), koja omogućuje e-trgovcima na malo, osobito MSP-ovima, da svojim korisnicima ponude brojna (prekogranična) rješenja poštanske dostave .

Svjetska poštanska unija

Zbog znatnog povećanja broja paketa iz zemalja koje nisu članice EU-a, osobito zemalja jugoistočne Azije, operatori iz EU-a suočeni su s brojnim velikim komercijalnim i političkim izazovima. Naime, pružatelji univerzalne poštanske usluge od izvornog su pružatelja primali naknadu („terminalne pristojbe”) koja je bila izrazito niska i nije bila povezana ni s poštarinom u zemlji ni sa stvarnim troškovima dostave.

To je uzrokovalo poremećaje tržišta u sektoru e-trgovine jer je operatorima e-trgovine izvan EU-a bilo omogućeno da se koriste mogućnošću nižih troškova dostave. To je posebno pogodilo europske male e-trgovce na malo. Sustav naknada uspostavljen na globalnoj razini u okviru Svjetske poštanske unije izmijenjen je 2019. uvođenjem stope naknade o kojoj operator primatelj univerzalne usluge može jednostrano odlučiti, a koja iznosi najviše 70 % tarife za domaću dostavu pojedinačnih paketa (tzv. samoprijavljene stope). Te će se stope postupno uvoditi do 2025. (srpanj 2020. za Sjedinjene Američke Države).

Nadalje, od 1. srpnja 2021. ukinuto je izuzeće od PDV-a na uvoz primjenjivo na robu vrlo male vrijednosti do 22 EUR. Time je riješen problem prijevara uzrokovanih prethodno zloupotrebljavanim izuzećem od PDV-a za robu koja dolazi izvan EU-a, što je uzrokovalo narušavanje tržišta i nepošteno tržišno natjecanje . Te će promjene pridonijeti ravnopravnijim uvjetima za pružatelje usluga dostave paketa i e-trgovce na malo.

6. Zaključci

Uredba u sadašnjem obliku ima ograničeno područje primjene i jasno utvrđene ciljeve. Usmjerena je na dostavu pojedinačnih paketa i ne obuhvaća tarife za masovnu dostavu u kontekstu e-trgovine. U okviru područja primjene i ograničenja Uredbe njezini glavni ciljevi, odnosno povećanje razine transparentnosti određenih jedinstvenih tarifa i poboljšanje regulatornog nadzora dijela tržišta dostave paketa obuhvaćenog njezinim područjem primjene, općenito su postignuti. Osim toga, nove obveze izvješćivanja predviđene Uredbom dovele su do određenih poboljšanja u načinu prikupljanja informacija i podataka u državama članicama. To je pridonijelo jačanju kapaciteta nacionalnih regulacijskih tijela za praćenje tržišta dostave paketa. Države članice, nacionalna regulatorna tijela i pružatelji usluga dostave paketa uglavnom su ispunili svoje obveze na temelju Uredbe. Nacionalna regulatorna tijela u izvještajnom razdoblju nisu primjenjivala ovlasti sankcioniranja radi primjene Uredbe. Komisija smatra da je u toj ranoj fazi prerano za procjenu izravnih i neizravnih učinaka provedbe Uredbe i razmatranje predmetnih izmjena. Potrebno je i više vremena da bi se moglo ocijeniti kako Uredba djeluje s drugim tekućim inicijativama kojima se mogu izravno ili neizravno riješiti pitanja kojima se Uredba bavi. To bi moglo uključiti istragu o tome kako se utvrđuju tarife za dostavu paketa.

Moglo bi se poduzeti više inicijativa za poboljšanje transparentnosti tarifa i regulatornog nadzora:

·usporedivost podataka koje prikupljaju nacionalna regulatorna tijela mogla bi se dodatno poboljšati dodatnim smjernicama Komisije u suradnji sa Skupinom europskih regulatora za poštanske usluge,

·Komisija će nastaviti pratiti i tarife koje naplaćuju operatori poštanskih usluga, njihova kretanja i pristupačnost korisnicima te će obratiti pozornost na alternativne poslovne modele, kao što su oni koji se temelje na ekonomiji suradnje i platforme e-trgovine koje ulaze na tržišta dostave paketa. Komisija će isto tako i dalje pratiti ukupnu marketinšku praksu trgovaca i utjecaj te prakse na izbore dostupne javnosti u cijelom EU-u u kontekstu Uredbe o geografskom blokiranju,

·Komisija i nacionalna regulatorna tijela trebala bi nastojati promicati Komisijin internetski alat za transparentnost i poboljšati njegovu prilagođenost korisnicima, osobito pokazivanjem njegove dodane vrijednosti u usporedbi s drugim trenutačno dostupnim alatima za usporedbu cijena. Treba priznati ograničenja tog alata jer se objavljene tarife odnose na pojedinačne pošiljke bez popusta, koje se primjenjuju samo na vrlo mali dio ukupnog tržišta usluga dostave paketa, a ne na širi kontekst e-trgovine. O mogućim poboljšanjima alata za transparentnost i njegovu usklađivanju sa stanjem na tržištu razgovarat će se s predstavnicima potrošača, operatorima i nacionalnim regulatorima,

·štoviše, treba osigurati cjelokupnu usklađenost s drugim tekućim inicijativama, kao što je provedba Digitalne agende za Europu i europskog zelenog plana.

Komisija poziva Europski parlament, Vijeće i Europski gospodarski i socijalni odbor da uzmu u obzir ovo Izvješće u skladu s člankom 11. Uredbe.



Prilog 1. Analiza tarifa paketa koji se mogu pratiti težine 1 kg i 2 kg