Komisija je u siječnju 2019. pokrenula postupak usmjeren na evaluaciju pravila u okviru paketa za modernizaciju državnih potpora u skladu s Komisijinim Smjernicama za bolju regulativu slijedom čega je produljena valjanost onih pravila o državnim potporama koja bi u suprotnome istekla do kraja 2020. Evaluacija se provodi u obliku „provjere prikladnosti” i njome će se obaviti priprema za reviziju odgovarajućih smjernica s obzirom na ciljeve politike iz europskog zelenog plana.

Politika tržišnog natjecanja ima značajnu ulogu i u suvremenoj industrijskoj politici EU-a, pri čemu se europska poduzeća nastoji učiniti inovativnijima, a time i međunarodno konkurentnijima. Pravilima EU-a o državnim potporama podupire se taj cilj u slučajevima u kojima postoje tržišni nedostaci i potreba za jačanjem lanaca vrijednosti. Komisija je u prosincu 2018. i prosincu 2019. utvrdila da su dva projekta iz europskih prioritetnih područja mikroelektronike odnosno baterija, koja je zajednički prijavilo više država članica, u skladu s pravilima EU-a o državnim potporama te da pridonose zajedničkom europskom interesu. Za ta dva projekta zajedno države članice koje u njima sudjeluju osigurat će sredstva u iznosu do 5 milijardi EUR, čime se zajedno nastoji osloboditi dodatnih 11 milijardi EUR privatnih ulaganja.

Temelji prava tržišnog natjecanja EU-a podjednako su važni danas kao što su bili i kad je prije više od 60 godina potpisan Ugovor iz Rima. Pravila EU-a o tržišnom natjecanju omogućuju poduzećima svih veličina da dobiju dobru priliku da se natječu i pomažu europskim potrošačima da dobiju dobre uvjete na unutarnjem tržištu. Provedba pravila EU-a o tržišnom natjecanju pomaže u stvaranju otvorenih i konkurentnih tržišta zbog kojih europska poduzeća postaju učinkovitija, inovativnija i sposobnija za natjecanje na svjetskoj razini. Komisija je 2019. svoju politiku tržišnog natjecanja i provedbene mjere u tom području nastavila usmjeravati na protutržišno ponašanje i mjere na tržištima koja su bitna za građane EU-a i poduzeća u EU-u, a to su, primjerice, telekomunikacijski i digitalni sektor, sektor energetike i okoliša, sektor proizvodnje, sektor financijskih usluga, sektor oporezivanja, poljoprivredni i prehrambeni sektor te sektor prijevozničkih usluga.

Komisija je ostvarila znatan napredak u svojoj evaluaciji Uredbe o vertikalnom skupnom izuzeću i pratećih Smjernica o vertikalnim ograničenjima. Komisija je evaluaciju pokrenula u listopadu 2018. imajući u vidu to da Uredba o vertikalnom skupnom izuzeću istječe 31. svibnja 2022. U veljači 2019. Komisija je pokrenula tromjesečno savjetovanje s dionicima, nakon čega je u kolovozu 2019. uslijedila studija o kretanjima na tržištu u pogledu modela i strategija distribucije. Nadalje, u studenome 2019. Komisija je održala evaluacijsku radionicu na kojoj su dionici aktivno sudjelovali i na kojoj se temeljitije raspravljalo o područjima od posebnog interesa za evaluaciju Uredbe o vertikalnom skupnom izuzeću, s naglaskom na tome kako ta pravila koriste potrošačima.

Naposljetku, u lipnju 2019. Komisija je pokrenula evaluaciju pravila o državnim potporama za zdravstvene i socijalne usluge od općeg gospodarskog interesa (SGEI) i Uredbe o de minimis potporama za usluge od općeg gospodarskog interesa, koji istječu u prosincu 2020. U okviru te evaluacije provedeno je javno i ciljano savjetovanje u razdoblju od srpnja do prosinca 2019., koje će se propisno uzeti u obzir u postupku evaluacije.

Nadalje, u veljači 2019. Komisija je pokrenula javna savjetovanja radi evaluacije i pripreme revizije postojećih Smjernica o određenim mjerama državne potpore u kontekstu sustava za trgovanje emisijskim jedinicama stakleničkih plinova za razdoblje nakon 2012. (Smjernice o ETS-u). U Smjernicama o ETS-u, koje su donesene 2012. i temelje se na sustavu EU-a za trgovanje emisijama stakleničkih plinova iz 2005., utvrđuju se uvjeti pod kojima države članice mogu, u razdoblju od 2013. do 2020., poduzećima u određenim sektorima s visokom potrošnjom električne energije nadoknaditi dio povećanih troškova za električnu energiju koji su posljedica sustava EU-a za trgovanje emisijama. Nakon njihova isteka 31. prosinca 2020., Smjernice o ETS-u iz 2012. ažurirat će se kako bi se osigurala njihova prilagođenost novom sustavu EU-a za trgovanje emisijama za razdoblje od 2021. do 2030.

Države članice i drugi dionici dobili su mogućnost davanja svojih doprinosa i izražavanja primjedbi na „provjeru prikladnosti” tijekom javnog savjetovanja, u obliku različitih upitnika. Savjetovanje je završilo u srpnju 2019., osim za upitnik o važnim projektima od zajedničkog europskog interesa, koji je trajalo do kraja listopada. U tijeku je i niz studija.

„Provjerom prikladnosti” obuhvaćene su dvije uredbe i devet smjernica, a to su:

U digitalnom dobu došlo je do rasta internetskih platformi, od kojih su neke postale glavni pružatelji tehnoloških usluga. Odluke platformi koje imaju moć na tržištu mogu utjecati na mnoga druga tržišta, čija se poduzeća oslanjaju na te platforme u svrhu povezivanja sa svojim kupcima. Primjerice, platforme mogu djelovati kao poslužitelji i regulatori tržišta utvrđivanjem pravila tako da tržišta ostanu otvorena za tržišno natjecanje, a ako se zloupotrebljavaju, njihova dvojna uloga može biti problematična i štetiti tržišnom natjecanju. Kako bi se osiguralo da tržišta u Europi služe ljudima i ostvarilo veći stupanj transparentnosti i pravednosti, u srpnju 2019. donesena su nova pravila EU-a o transparentnosti za poslovne korisnike na platformama . Osim za provedbu pravila o tržišnom natjecanju, takvi dopunski regulatorni alati podjednako će služiti potrošačima te će se njima ostvarivati veći stupanj transparentnosti i pravednosti.

Izvršna potpredsjednica Vestager najavila je 9. prosinca 2019. planiranu reviziju Obavijesti Komisije o utvrđivanju mjerodavnog tržišta za potrebe prava tržišnog natjecanja Zajednice („Obavijest o utvrđivanju tržišta”), u kojoj se daju smjernice o načinu na koji Komisija primjenjuje pojam mjerodavnog proizvoda i zemljopisnog tržišta u svojoj tekućoj provedbi prava tržišnog natjecanja EU-a. Glavni razlog za pokretanje te revizije osiguravanje je toga da se u Obavijesti odražavaju promjene u praksi Komisije u pogledu utvrđivanja tržišta do kojih je došlo tijekom posljednjih dvadeset godina i da Obavijest bude prikladna za svijet koji se brzo mijenja i postaje sve više digitalan. Cilj je te revizije dati smjernice koje su točne i ažurirane te u kojima se utvrđuje jasan i usklađen pristup protumonopolskim slučajevima i slučajevima koncentracija u različitim industrijama, na vrlo pristupačan način.

Zajedno s pozivom na dostavljanje javnih doprinosa u razdoblju od 7. srpnja do 30. rujna 2018. i konferencijom „Oblikovanje politike tržišnog natjecanja u doba digitalizacije”, koja se održala u Bruxellesu 17. siječnja 2019., to izvješće osmišljeno je kao doprinos Komisijinu tekućem postupku razmatranja o tome kako politika tržišnog natjecanja može najbolje služiti europskim potrošačima u svijetu koji se brzo mijenja.

U travnju 2019. Komisija je društvu General Electric (GE) izrekla novčanu kaznu od 52 milijuna EUR zbog davanja netočnih informacija tijekom preispitivanja njegova stjecanja društva LM Wind. U skladu s Uredbom EU-a o koncentracijama, Komisija može odrediti novčane kazne u iznosu do 1 % ukupnog prihoda poduzeća koja namjerno ili iz nehaja Komisiji dostave netočne ili obmanjujuće informacije. Ta odluka o novčanoj kazni nije imala nikakav utjecaj na Komisijino odobrenje transakcije u skladu s pravilima EU-a o koncentracijama, koje se temeljilo na ispravljenim informacijama iz druge prijave.

Komisija je 18. srpnja 2019. izrekla novčanu kaznu društvu Qualcomm u iznosu od 242 milijuna EUR zbog zloupotrebe vladajućeg položaja, određivanjem predatorskih cijena, na svjetskom tržištu sklopova čipova u skladu s univerzalnim sustavom za mobilne telekomunikacije (UMTS), koji je standard treće generacije (3G), čime je Qualcomm prekršio protumonopolska pravila EU-a. U toj je odluci utvrđeno da je Qualcomm u razdoblju od sredine 2009. do sredine 2011. isporučivao ispod cijene određene količine triju svojih sklopova čipova UMTS svojim dvama ključnim kupcima, društvima Huawei i ZTE, u cilju prisiljavanja svojeg konkurenta društva Icera da napusti to tržište. Društvo Icera bilo je novoosnovano poduzeće iz Ujedinjene Kraljevine i u tom trenutku glavni konkurent društvu Qualcomm u segmentu vrhunskih proizvoda na tržištu sklopova čipova za UMTS. Novčana kazna čini 1,27 % prihoda društva Qualcomm 2018. te se njome isto tako nastoji odvratiti aktere na tržištu od upuštanja u takve protutržišne prakse u budućnosti.

Odlukom Komisije od Googlea se zahtijeva da, u najmanjoj mjeri, okonča svoje nezakonito ponašanje, ako to već nije učinio, i da se suzdrži od svih mjera koje imaju isti ili istovjetan cilj ili učinak. Osim toga, sve osobe ili poduzeća na koje je Googleovo protutržišno ponašanje negativno utjecalo mogu protiv njega pokrenuti građanski postupak za naknadu štete pred sudovima država članica.

– od ožujka 2009. Google primjenjuje i ugovorne klauzule kojima se od internetskih stranica zahtijeva da za sve promjene u prikazu oglasa Googleovih konkurenata moraju zatražiti prethodno pisano dopuštenje Googlea. To je Googleu omogućilo da kontrolira atraktivnost konkurentskih oglasa povezanih s pretraživanjem.

Google je sektoru posredovanja pri oglašavanju povezanom s rezultatima pretraživanja bio daleko najjači akter u Europskom gospodarskom prostoru te je njegov tržišni udio u razdoblju od 2006. do 2016. premašivao 70 %. Uz pomoć programa „AdSense for Search” Google djeluje kao posrednik između oglašivača i vlasnika internetskih stranica na kojima se oglasi objavljuju.

Komisija je 14. lipnja 2019. odobrila potporu u vrijednosti od 5,4 milijarde EUR za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora u Italiji , kako bi joj pomogla u ostvarivanju njezinih ciljeva u pogledu energije iz obnovljivih izvora. Tim programom podupirat će se proizvodnja električne energije iz obnovljivih izvora, kao što su energija iz vjetra na kopnu, solarna fotonaponska energija, hidroelektrična energija i energija iz plinova iz kanalizacijskog mulja te će se on primjenjivati do 2021.

Komisija je 2019. odobrila dodatnu javnu potporu u vrijednosti od 195 milijuna EUR do kraja 2022. za električne autobuse i infrastrukturu za punjenje u Njemačkoj. Osim toga, Komisija je odobrila javnu potporu u vrijednosti od 430 milijuna EUR za prilagodbu dizelskih vozila koja se koriste u općinama u kojima su 2017. premašena ograničenja za emisije dušikovih oksida. Obje su vrste mjera u skladu s ciljevima EU-a o zaštiti okoliša, s Europskom strategijom za mobilnost s niskom razinom emisija, te s potporom EU-a za prelazak na vozila s nultom stopom emisija u gradovima i za stvaranje tržišta za takva vozila.

Komisija je u prosincu 2019. donijela Komunikaciju o „europskom zelenom planu”, u kojem je navela političke inicijative za postizanje nulte neto stope emisija stakleničkih plinova do 2050. i za rješavanje problema povezanih s okolišem . Politika tržišnog natjecanja, kao i sve ostale politike Komisije, pridonosit će ostvarivanju tih ambicioznih ciljeva. Naime, tijekom 2019. Komisija je pokrenula „provjeru prikladnosti” kojom su obuhvaćene Smjernice za zaštitu okoliša i energetiku te je nastavila evaluaciju svojih Smjernica o određenim mjerama državne potpore u kontekstu sustava za trgovanje emisijskim jedinicama stakleničkih plinova za razdoblje nakon 2012. (Smjernice o ETS-u), čime se priprema za reviziju tih dokumenata kako bi osigurala da su oni prilagođeni novom sustavu EU-a za trgovanje emisijama za razdoblje od 2021. do 2030. Tekućom „provjerom prikladnosti” paketa za modernizaciju državnih potpora pripremit će se revizija relevantnih smjernica do 2021. s obzirom na ciljeve politike iz europskog zelenog plana.

Komisija je 16. listopada 2019. naredila društvu Broadcom , najvećem svjetskom dobavljaču sklopova čipova koji se koriste za upravljačke kutije za televizore i modeme, da prestane primjenjivati određene odredbe iz sporazuma sa šest svojih glavnih kupaca. Komisija je u svojoj ocjeni zaključila da je društvo Broadcom na prvi pogled zloupotrebljavalo svoj vladajući položaj na tržištu sustava na čipu za i. upravljačke kutije za televizore; ii. svjetlovodne modeme; i iii. xDSL modeme sklapanjem sporazuma s proizvođačima upravljačkih kutija za televizore i modema koji sadržavaju odredbe kojima se navodi na isključivost. Nadalje, zaključila je da bi bez uvođenja privremenih mjera vjerojatno nastala znatna i nepopravljiva šteta za tržišno natjecanje. Komisija je zaključila da je potrebna hitna intervencija kako bi se spriječilo da konkurenti društva Broadcom budu marginalizirani ili prisiljeni izaći s tržišta. Privremene mjere primjenjuju se na razdoblje od tri godine ili do datuma na koji Komisija donese konačnu meritornu odluku ili zaključi svoju istragu o tim postupanjima (ovisno o tome što nastupi ranije). Materijalna istraga u tom predmetu još uvijek je u tijeku. Privremene mjere jedan su od instrumenata koji su stavljeni na raspolaganje Komisiji Uredbom 1/2003, ali se nisu koristile posljednjih 18 godina prije ovog slučaja.

Komisija je 1. listopada 2019., nakon temeljite istrage, odobrila stjecanje društva Aleris, proizvođača aluminija, od strane njegova konkurenta, društva Novelis, pod određenim uvjetima. Komisija je imala razloge za zabrinutost da bi ta transakcija dovela do viših cijena za europske kupce aluminijskih automobilskih karoserija, koje se koriste u proizvodnji automobila, među ostalim, radi smanjenja potrošnje goriva i emisija. Kako bi otklonili zabrinutosti Komisije, društva su ponudila prodaju cijelog poslovanja društva Aleris u području aluminijskih automobilskih karoserija u Europi, uključujući njegov proizvodni pogon u Belgiji. Prodaja dijela poslovanja uključuje i imovinu povezanu s istraživanjem i razvojem te financiranje ulaganja u korist kupca radi daljnjeg povećanja kapaciteta prodanog dijela poslovanja. Budući da bi se predloženom prodajom dijela poslovanja uklonilo cijelo preklapanje koje je transakcijom nastalo u području aluminijskih automobilskih karoserija u Europi, Komisija je zaključila da ta transakcija, kako je izmijenjena obvezama, više ne bi stvarala zabrinutosti u pogledu tržišnog natjecanja. Odobrenje se uvjetuje potpunim pridržavanjem tih obveza.

U industriji plastike Komisija je 18. siječnja 2019., nakon temeljite istrage, društvu BASF odobrila stjecanje poslovanja društva Solvay u području poliamida (najlona) , pod uvjetom prodaje većine relevantne imovine društva Solvay u EGP-u. Komisija je utvrdila rizik prema kojemu bi transakcija, kako je prijavljena, vjerojatno dovela do viših cijena i/ili smanjenja dostupnosti ulaznih proizvoda u cijelom lancu vrijednosti za najlon 6.6. te do viših cijena za krajnje kupce. Proizvodi od najlona 6.6. uključuju plastiku za posebne namjene koja se koristi u automobilskoj, elektroničkoj i građevinskoj industriji. Ti proizvodi često se koriste kao zamjene za teže metalne dijelove i za ostvarivanje ušteda energije. Komisija je 25. studenoga 2019. društvu Domo Chemicals odobrila kupnju dijela poslovanja koji se prodaje .

Zbog nepostojanja prikladnih korektivnih mjera kojima bi se mogle otkloniti njezine zabrinutosti u pogledu tržišnog natjecanja na tržištu željezničkih vozila vrlo velike brzine i tržištima željezničke signalizacije, Komisija je zaključila da bi ta koncentracija dovela do viših cijena, smanjenog izbora za dobavljače i manjeg broja inovativnih proizvoda, na štetu željezničkih prijevoznika, upravitelja željezničke infrastrukture i, u konačnici, milijuna Europljana koji svakodnevno koriste željeznički prijevoz zbog poslovnih ili privatnih razloga. Stoga je Komisija zabranila predloženu transakciju.

U svojoj temeljitoj ocjeni Komisija je smatrala da bi bez dostatnih korektivnih mjera ta koncentracija naštetila tržišnom natjecanju na nekoliko tržišta za željezničke signalizacijske sustave i na tržištu vlakova vrlo velikih brzina. Njome bi nastao neosporni tržišni predvodnik na nekoliko tržišta željezničke signalizacije i vladajući sudionik na tržištu vlakova vrlo velikih brzina u EGP-u. Na svim relevantnim tržištima na kojima su utvrđene zabrinutosti u pogledu tržišnog natjecanja konkurentski pritisak preostalih konkurenata ne bi bio dostatan za osiguravanje djelotvornog tržišnog natjecanja. U okviru svoje istrage Komisija je pomno razmotrila i stanje tržišnog natjecanja u ostatku svijeta te je smatrala da u doglednoj budućnosti vjerojatno neće doći do ulaska novih konkurenata, uključujući potencijalne kineske dobavljače, u EGP na tržište željezničkih vozila vrlo velike brzine ili tržišta za rješenja u području signalizacije, na kojima su utvrđene zabrinutosti u pogledu tržišnog natjecanja.

U Komisijinim Smjernicama o horizontalnim sporazumima o suradnji objašnjavaju se, među ostalim, oblici suradnje među poduzećima usmjereni na povećanje kvalitete proizvoda i inovacija koji ne stvaraju zabrinutosti u pogledu prava EU-a o tržišnom natjecanju. Nezakonito je sklapanje sporazuma među poduzećima radi gušenja tržišnog natjecanja u području kvalitete i inovacija. Komisija je 5. travnja 2019. poslala obavijest o utvrđenim činjenicama grupacijama BMW, Daimler i Volkswagen (društva Volkswagen, Audi, Porsche) , u kojoj ih je obavijestila o svojem preliminarnom stajalištu da su u razdoblju od 2006. do 2014. kršile protumonopolska pravila EU-a tajnim dogovaranjem o ograničavanju tržišnog natjecanja u području razvoja tehnologija za pročišćavanje emisija iz benzinskih i dizelskih osobnih vozila. Preliminarno je stajalište Komisije to da je postupanje proizvođača automobila bilo usmjereno na ograničavanje tržišnog natjecanja u području inovacija za dva sustava za pročišćavanje emisija te je time potrošačima možda uskraćena mogućnost kupnje automobila koji manje onečišćuju, unatoč tomu što je ta tehnologija bila dostupna proizvođačima.

Mehanizmi za razvoj kapaciteta mjere su koje države članice poduzimaju kako bi osigurale da opskrba električnom energijom srednjoročno i dugoročno zadovoljava potražnju. Oblikovani su tako da popune očekivane nedostatke kapaciteta i osiguraju sigurnost opskrbe. Važno je da se pri oblikovanju mehanizama za razvoj kapaciteta izbjegavaju narušavanja tržišnog natjecanja jer to u suprotnome može dovesti do viših cijena električne energije za potrošače, dati neopravdane prednosti određenim energetskim operatorima ili ometati tokove električne energije preko granica EU-a.

Komisija je 10. siječnja 2019. pokrenula temeljitu istragu kako bi ispitala je li poreznim mišljenjima koje je Nizozemska izdala društvu Nike možda dana nepoštena prednost tom društvu u odnosu na njegove konkurente, čime su prekršena pravila EU-a o državnim potporama. Komisijina službena istraga odnosi se na porezno postupanje u Nizozemskoj prema dvama društvima iz grupacije Nike. U razdoblju od 2006. do 2015. nizozemska porezna tijela izdala su porezna mišljenja u kojima je potvrđena metoda za izračun naknada za licencije. Kao posljedica toga, društva iz te grupacije oporezivana su na temelju ograničene operativne marže koja se temeljila na prodaji. Komisija je zabrinuta da te isplate naknada za licencije koje su potvrđene mišljenjima možda ne odražavaju gospodarsku stvarnost. Čini se da su one više od naknada koje bi međusobno dogovorila neovisna društva koja pregovaraju po tržišnim uvjetima u skladu s načelom nepristrane transakcije.

Komisija je 2019. nastavila istraživati mjere agresivnog poreznog planiranja na temelju pravila EU-a o državnim potporama i ocjenjivati jesu li one činile nezakonitu državnu potporu.

Komisija je prosincu 2019. odobrila drugi važan projekt od zajedničkog europskog interesa koji su zajednički prijavile Belgija, Finska, Francuska, Njemačka, Italija, Poljska i Švedska radi potpore istraživanjima i inovacijama u zajedničkom europskom prioritetnom području baterija. Tih sedam država članice u sljedećim će godinama osigurati financiranje u iznosu do približno 3,2 milijarde EUR, a očekuje se da će se time osloboditi dodatnih 5 milijardi EUR privatnih ulaganja.

Osim toga, Komisija je 17. prosinca 2019. pokrenula temeljitu istragu kako bi, na temelju Uredbe EU-a o koncentracijama, ocijenila predloženo stjecanje društva Daewoo Shipbuilding & Marine Engineering CO., Ltd (DSME) od strane druge brodograđevne grupacije, društva Hyundai Heavy Industries Holdings (HHIH). Komisija je zabrinuta da bi se tom koncentracijom moglo smanjiti tržišno natjecanje na različitim svjetskim brodograđevnim tržištima za teretne brodove. Izgradnja teretnih brodova važna je industrija za EU. Europska brodarska društva veliki su kupci društvima DSME i HHIH, a na njih se odnosi 30 % svjetske potražnje za teretnim brodovima.

Komisija je pokrenula i temeljite istrage o različitim predloženim koncentracijama u proizvodnom sektoru. Pokretanjem temeljitih istraga ne prejudiciraju se njihovi ishodi. Komisija je 4. listopada 2019. pokrenula temeljitu istragu kako bi, na temelju Uredbe EU-a o koncentracijama, ocijenila predloženo osnivanje dvaju zajedničkih pothvata od strane dvaju proizvođača zrakoplova, društava Boeing i Embraer. Komisijine zabrinutosti odnosile su se na to da bi ta transakcija mogla dovesti do viših cijena i manjeg izbora u području komercijalnih zrakoplova.

Zbog opće stabilizacije europskog financijskog sektora nakon financijske krize i tekuće provedbe regulatornog okvira bankovne unije nastavlja se smanjivati broj predmeta o državnim potporama u financijskom sektoru.

Komisija je 5. prosinca 2019. donijela odluku u kojoj je zaključila da je dokapitalizacija njemačke banke Norddeutsche Landesbank – Girozentrale (NordLB) bila u skladu s tržištem. Te mjere uključivale su izravno ulaganje u iznosu od 2,8 milijardi EUR i ulaganja za provedbu potrebnih strukturnih promjena, kao i smanjenje opsega poslovanja banke, kako bi se osiguralo da banka NordLB nastavi profitabilno poslovati na tržištu. Komisija je utvrdila da je država primila naknadu u skladu s onime što bi privatni subjekt isto prihvatio u sličnim okolnostima. Stoga su te mjere provedene po tržišnim uvjetima i bez ikakve državne potpore u smislu pravila EU-a. Europska središnja banka, kao odgovorno nadzorno tijelo, odobrila je taj plan 29. studenoga 2019. Sličnim pristupom Komisija je 29. listopada 2019. za planove Rumunjske o ulaganju novog kapitala u iznosu od 200 milijuna EUR u banku CEC Bank, koja je u potpunom državnom vlasništvu, a koji se trebaju provesti po tržišnim uvjetima, utvrdila da oni stoga ne uključuju nikakvu državnu potporu u korist te banke u smislu pravila EU-a.

Ipak, unatoč poboljšanju otpornosti bankovnog sektora EU-a, neki dijelovi sektora i dalje se suočavaju s naslijeđenim problemima, kao što je razina loših kredita, koja je još uvijek visoka u nekim državama članicama. Komisija je 2019. odobrila Helenski program za zaštitu imovine (poznat i kao „Hercules”) kao program koji ne uključuje državnu potporu, a namijenjen je rješavanju problema loših kredita u Grčkoj. Taj je program primjer kako države članice mogu pomoći bankama da očiste svoju bilancu bez odobravanja potpore ili narušavanja tržišnog natjecanja.

Nastavljanje osiguravanja poštenog tržišnog natjecanja na tržištima financijskih usluga u korist potrošača i poduzeća

Digitalna transformacija utječe na financijske usluge podjednako kao i na ostale industrije u Europi. Digitalne tehnologije nude poduzećima nove mogućnosti za bolje pružanje usluga svojim klijentima i to s pomoću usluga koje koštaju manje. Kako bi se u potpunosti oslobodio potencijal digitalizacije, poduzećima financijske tehnologije trebat će dati stvarnu priliku za natjecanje, a regulatorni okviri morat će osigurati da se ravnopravni uvjeti mogu ostvariti među svim pružateljima financijskih usluga.

Provedba pravila o tržišnom natjecanju u cijelom financijskom sektoru 2019. i dalje je podjednako bila ključna i za osiguravanje poštenog tržišnog natjecanja i za očuvanje financijske stabilnosti. Komisija je 22. siječnja 2019. izrekla novčanu kaznu kartičnom sustavu Mastercard u iznosu od 570 milijuna EUR zbog ometanja pristupa trgovaca prekograničnim uslugama kartičnog plaćanja, čime su prekršena protumonopolska pravila EU-a.

Mastercard II: promicanje zdravog tržišnog natjecanja u sektoru plaćanja Mastercard je drugi najveći kartični sustav u Europskom gospodarskom prostoru (EGP) po broju potrošačkih kartica i vrijednosti transakcija. Kartična plaćanja imaju ključnu ulogu na jedinstvenom tržištu, na kojemu europski potrošači i poduzeća karticama obavljaju više od polovine svojih negotovinskih plaćanja. Kada potrošač koristi debitnu ili kreditnu karticu u trgovini ili na internetu, banka trgovca na malo banci vlasnika kartice plaća naknadu koja se zove „međubankovna naknada”. Banka trgovca na malo prebacuje tu naknadu na trgovca na malo koji je uključuje, kao i sve ostale troškove, u konačnu cijenu za sve potrošače. Komisijinom istragom utvrđeno je da su Mastercardova pravila o prekograničnom prihvaćanju obvezivala banke trgovaca na malo da primjenjuju međubankovne naknade zemlje u kojoj se nalazi trgovac na malo. Zbog tih su pravila trgovci na malo morali plaćati više na bankovne usluge kako bi dobili kartična plaćanja nego što bi plaćali kad bi bili slobodni potražiti jeftinije usluge. Pravila o prekograničnom prihvaćanju podjednako su dovela do viših cijena za trgovce na malo i za potrošače, do ograničenog prekograničnog tržišnog natjecanja i do umjetne segmentacije jedinstvenog tržišta. Komisija je zaključila da su se Mastercardovim pravilima o prekograničnom prihvaćanju do 9. prosinca 2015. kršila protumonopolska pravila EU-a jer se njima ograničavala mogućnost trgovcima da ostvare korist od boljih uvjeta koje nude banke sa sjedištem negdje drugdje na jedinstvenom tržištu. Na toj osnovi Komisija je odlučila izreći novčanu kaznu Mastercardu u iznosu od 570 milijuna EUR.

Uredbom o međubankovnim naknadama 9. prosinca 2015. uvedene su gornje granice međubankovnih naknada, koje su se prije toga znatno razlikovale od zemlje do zemlje u EGP-u. Komisija trenutačno ocjenjuje provedbu Uredbe o međubankovnoj naknadi iz 2015. te je naručila studiju o tome. Komisija je zaključila zasebne protumonopolske istrage o višestranim međubankovnim naknadama (MIF-ovi) društava Mastercard, Visa Inc. i Visa International koje se primjenjuju na transakcije u EGP-u izvršene potrošačkim debitnim i kreditnim karticama koje su izdane izvan EGP-a (međuregionalni MIF-ovi). Uredbom o međubankovnim naknadama nisu utvrđene gornje granice za te MIF-ove, koji su bili znatno opterećenje europskim trgovcima pa su se zbog njih povećale maloprodajne cijene za sve potrošače. Nakon što je 2014. društvo Visa Europe prihvatilo obveze, okončani su postupci o tome . Društva Mastercard, Visa Inc. i Visa International, svako zasebno, ponudila su 2019. obveze na temelju kojih bi se međuregionalni MIF-ovi smanjili u prosjeku za 40 % u skladu s obvezujućim gornjim granicama ili niže od njih. Komisija je 29. travnja 2019. donijela dvije odluke kojima je te obveze učinila pravno obvezujućima na temelju protumonopolskih pravila EU-a .

Nadalje, Komisija je 16. svibnja 2019. u dvjema odlukama o nagodbi izrekla novčane kazne za pet banaka zbog sudjelovanja u dvama kartelima na promptnom deviznom tržištu (FOREX) za 11 velikih valuta. Prvom je odlukom (takozvani kartel „Forex – Three-Way Banana Split”) Komisija izrekla novčanu kaznu u ukupnom iznosu od 811 milijuna EUR bankama Barclays, Royal Bank of Scotland (RBS), Citigroup i JPMorgan. Povreda je započela 18. prosinca 2007., a završila 31. siječnja 2013. Drugom je odlukom (takozvani kartel „Forex-Essex Express”) Komisija izrekla novčanu kaznu u ukupnom iznosu nešto manjem od 258 milijuna EUR bankama Barclays, RBS i MUFG Bank (bivša banka Bank of Tokyo-Mitsubishi). Povreda je započela 14. prosinca 2009., a završila 31. srpnja 2012. Obje odluke bile su upućene i banci Union Bank of Switzerland (UBS), ali ona nije novčano kažnjena jer je Komisiji razotkrila postojanje kartela.

Komisija je 2019. nastavila pomno pratiti sektor kredita te je objavila izvješće o konzorcijskim kreditima u EU-u, uključujući i načine na koje kreditni konzorciji nastaju i djeluju te njihov učinak na tržišno natjecanje na tržištima kredita. Konzorcijski krediti važan su instrument u financiranju velikih infrastrukturnih i inovacijskih projekata.

U sektoru osiguranja Komisija je u svibnju 2019. pokrenula službenu protumonopolsku istragu o udruženju Insurance Ireland kako bi ocijenila jesu li poduzeća koja su htjela nuditi svoje usluge na irskom tržištu osiguranja za motorna vozila bila neopravdano spriječena u pristupanju skupnoj bazi podataka kojom upravlja udruženje Insurance Ireland za svoja poduzeća članove. Ako se to dokaže, moglo bi se pokazati da se tim praksama koje su predmet istrage krše pravila EU-a o tržišnom natjecanju i da bi one mogle dovesti do smanjenja izbora i manje konkurentnih cijena za irske vozače s obzirom na police osiguranja za motorna vozila. Službena istraga pokrenuta je nakon inspekcija na irskom tržištu osiguranja za motorna vozila koje su obavljene u srpnju 2017.

8. Osiguravanje poštenog tržišnog natjecanja u prehrambenom, potrošačkom i zdravstvenom sektoru

Jedinstveno tržište otvorilo je mogućnosti trgovcima na malo i potrošačima da po cijeloj Europi kupuju širok raspon proizvoda i da traže jeftinije cijene. Kada poduzeća ograniče trgovce u prodavanju robe preko granica i preko interneta unutar jedinstvenog tržišta EU-a, to dovodi do manjeg izbora i viših cijena za potrošače. Europskim pravilima o tržišnom natjecanju koja su ugrađena u Ugovor o funkcioniranju EU-a zabranjuju se sporazumi među poduzećima kojima se sprečava, ograničava ili narušava tržišno natjecanje unutar jedinstvenog tržišta EU-a.

Provedba protumonopolskih pravila u području prekograničnih potrošačkih proizvoda

Komisija je 2019. pomno nadzirala nekoliko slučajeva u kojima su imatelji licencije bili sprečavani u prodaji licenciranih proizvoda u drugoj zemlji, čime se krše protumonopolska pravila EU-a.

Komisija je 13. svibnja 2019. izrekla novčanu kaznu društvu Anheuser-Busch InBev NV/SA (AB InBev) u iznosu od 200,4 milijuna EUR zbog ograničavanja prodaje piva u susjednim državama članicama EU-a, čime je prekršilo protumonopolska pravila EU-a.