Na grčkoj kopnenoj granici s Albanijom i bivšom jugoslavenskom republikom Makedonijom raspoređen je 31 službenik (s dvije pametne kamere i deset ophodnih vozila), ali do sredine rujna i dalje je nedostajalo 35 službenika, odnosno 37 do sredine listopada.

Agencija je u okviru zajedničke operacije „Posejdon” rasporedila 888 službenika, među ostalim one koji su uključeni u aktivnosti ponovnog prihvata, a grčka je policija, uz sufinanciranje Agencije, rasporedila 280 službenika za sigurnost. Ta brojka obuhvaća stručnjake koji pomažu pri provedbi pristupa putem žarišnih točaka i članove posade na raspoređenim sredstvima te osoblje za koordinaciju. Raspoređivanje uključuje i tri odobalna ophodna plovila, četiri obalna ophodna plovila, 12 obalnih ophodnih brodova, jedan zrakoplov s nepomičnim krilima, dva helikoptera, 16 ophodnih automobila, četiri autobusa, četiri termovizijska vozila i četiri mobilna ureda.

·s obzirom na to da još postoje slabosti i nedostaci, osigurati da dogovoreni resursi budu na raspolaganju Agenciji za operacije koje su u tijeku i za obvezne pričuve;

·s obzirom na to da još postoje slabosti i nedostaci, prvenstveno snažnije tražiti potrebne doprinose tekućim operacijama u okviru bilateralnih kontakata s državama članicama;

U zadnja dva izvješća Komisija je naglasila važnost izrade sveobuhvatne strategije za razvoj vlastitih kapaciteta Agencije, posebice kako bi Agencija mogla iskoristiti 10 milijuna EUR godišnje (ukupno 40 milijuna EUR za razdoblje 2017.–2020.) za nabavu vlastite opreme, posebice manje i srednje veličine. Nakon prve rasprave na sastanku u lipnju Agencija će 26. i 27. rujna 2017. Upravnom odboru radi donošenja predstaviti tu sveobuhvatnu strategiju u kojoj se razmatraju različite mogućnosti za to (tj. kupnja, najam, leasing, dugoročno raspoređivanje) te za održavanje operativnosti opreme nakon nabave.

Kako je navedeno u prošlim izvješćima, Agencija je od država članica ponovno zatražila da preuzmu potrebne obveze na sastanku mreže udruženih sredstava 5. i 6. srpnja 2017. Međutim, do kraja kolovoza 2017. nisu preuzete nove obveze za obalne ophodne brodove, odobalna ophodna plovila i termovizijska vozila te i dalje postoje znatni nedostaci. Od sastanka mreže udruženih sredstava 25. i 26. travnja 2017. spomenutog u prošlom izvješću situacija se stoga nije promijenila. To zapravo znači da od travnja 2017. opremu za pričuvu i dalje osigurava samo 14 država članica (Austrija, Bugarska, Češka, Finska, Hrvatska, Italija, Latvija, Mađarska, Nizozemska, Njemačka, Poljska, Portugal, Rumunjska i Slovenija). To pitanje trebalo bi se rješavati i na ciljanoj tehničkoj radionici 14. rujna, a nakon toga na sljedećem sastanku Upravnog odbora.

Komisija poziva Agenciju i države članice da brzo riješe to vrlo važno otvoreno pitanje. U tom je kontekstu povjerenik Avramopoulos 12. srpnja 2017. poslao pismo ministrima unutarnjih poslova svih država članica u kojem je naglasio da je neimenovanje službenika graničnog nadzora i dalje ozbiljan problem koji utječe na potpunu operativnost snaga za brzu reakciju te je pozvao da se oni imenuju u skladu s člankom 20. Uredbe.

To će pitanje ponovno biti na dnevnom redu sljedećeg sastanka Upravnog odbora 26. i 27. rujna 2017. Prije te rasprave održat će se tehnička radionica 14. rujna 2017. kako bi se Agenciji omogućilo da s državama članicama temeljito razmotri sastav i funkcioniranje snaga za brzu reakciju te pripremi odluke za sastanak Upravnog odbora.

Zahtjev za imenovanje službenikâ graničnog nadzora jasno je definiran u članku 20. stavku 4. Uredbe. Da bi osigurala kvalitetu snaga, Agenciji su potrebna imena službenikâ kako bi mogla provjeriti odgovaraju li imenovani službenici graničnog nadzora utvrđenim profilima i osigurati da prije sudjelovanja u operativnim aktivnostima budu primjereno osposobljeni. Unatoč hitnim pozivima iz prethodnih izvješća da se imenovanje završi do kraja lipnja 2017., samo je još pet država članica schengenskog prostora (Austrija, Bugarska, Hrvatska, Mađarska i Malta) imenovalo onoliko stručnjaka ili više koliko se od njih traži u pojedinačnim doprinosima predviđenima u Prilogu I. Uredbi o europskoj graničnoj i obalnoj straži. To ukupno znači samo 15 država članica schengenskog prostora (Austrija, Belgija, Bugarska, Češka, Estonija, Finska, Francuska, Hrvatska, Luksemburg, Mađarska, Malta, Nizozemska, Rumunjska, Švicarska i djelomično Njemačka).

Iako je od 7. prosinca 2016. potvrđena potpuna dostupnost više od 1500 službenika graničnog nadzora i drugih službenika, u pogledu dvaju problema već spomenutih u izvješću od lipnja postignut je samo djelomičan napredak. To i dalje utječe na potpunu spremnost snaga za brzu reakciju.

Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu trebala bi:

·s obzirom na to da i dalje samo 14 država članica schengenskog prostora pridonosi pričuvi opreme za brzu reakciju, hitno bilateralno raspraviti o tom pitanju s predmetnim državama članicama schengenskog prostora i na sastanku Upravnog odbora kako bi se osiguralo da one države koje još nisu pridonijele pričuvi opreme za brzu reakciju (Belgija, Cipar, Danska, Estonija, Francuska, Grčka, Malta, Norveška, Luksemburg, Litva, Španjolska, Slovačka i Švedska) to učine radi uklanjanja utvrđenih nedostataka u pogledu opreme;

·hitno osigurati da stručnjaci imenovani kao dio snaga za brzu reakciju, posebice službenici za registraciju/uzimanje otisaka prstiju i službenici za provjeravanje, budu raspoređeni u skladu s brojevima određenih profila koje utvrdi Upravni odbor;

·hitno provjeriti je li svih 1500 službenika graničnog nadzora dostupno za snage za brzu reakciju te do kraja listopada 2017. provesti probno raspoređivanje ljudskih i tehničkih resursa iz pričuva.

Države članice trebale bi:

·ako to još nisu učinile, brzo pridonijeti uklanjanju utvrđenih nedostataka u pričuvi opreme za brzu reakciju;

·brzo poslati imena i profile stručnjaka dodijeljenih snagama za brzu reakciju ako to još nisu učinile.

3.2. Provođenje preventivnih procjena osjetljivosti na temelju zajedničke metodologije

3.2.1. Trenutačno stanje u pogledu postupka procjene osjetljivosti

Jačanje preventivnih procjena kojima se jamči dobro funkcioniranje schengenskog prostora i dalje je glavni politički prioritet Europske unije. Kao što je navedeno u prošlom izvješću, Agencija je predano radila na pripremi i dovršetku prve faze postupka procjene osjetljivosti (temeljne procjene) u skladu sa zajedničkom metodologijom i dogovorenim vremenskim rasporedom.

U skladu s člankom 13. stavkom 6. Uredbe izvršni direktor Agencije uputio je nakon temeljnih procjena 21 državi članici schengenskog prostora preporuke s nizom konkretnih mjera koje treba poduzeti. Nakon obveznog savjetovanja s državama članicama predviđenog Uredbom konačne su preporuke izdane između 13. i 20. srpnja 2017. Preporučene mjere odnose se na 46 od ukupno 136 osjetljivosti koje je utvrdila Agencija tijekom temeljnih procjena. Preporukama se prvenstveno želi raditi na najvećim osjetljivostima povezanima s trenutačnim izazovima na vanjskim granicama. Države članice pozvane su da u nacionalnom planiranju ipak uzmu u obzir preostale osjetljivosti za koje nisu izdane službene preporuke u skladu s Uredbom.

Rok za provedbu većine preporučenih mjera jest šest mjeseci od dobivanja preporuka. Za neke posebne mjere ne očekuje se da će se potpuno provesti prije kraja srpnja 2019. Razlog za to povezan je sa strukturnim pitanjima kao što je osoblje.

U okviru rasporeda provedbe preporuka Agenciji se treba dostaviti akcijski plan do kraja kolovoza 2017. te je redovito svaka tri mjeseca izvješćivati o njegovoj provedbi. Tako će Agencija učinkovito pratiti provedbu preporuka u državama članicama schengenskog prostora. Ako te mjere ne budu provedene u utvrđenom vremenskom roku, izvršni direktor mora to pitanje proslijediti Upravnom odboru i obavijestiti Komisiju. Do 4. rujna 2017. akcijske planove Agenciji poslalo je 13 država članica schengenskog prostora. Agencija je ostalim državama schengenskog prostora poslala podsjetnik.

Ako bi neuklanjanje osjetljivosti moglo ugroziti sveukupno funkcioniranje schengenskog prostora, zbog neprovođenja preporuka unutar njihovih pojedinačnih rokova mogli bi se pokrenuti postupci iz članka 13. stavka 8. i članka 19. Uredbe, odnosno Upravni odbor mogao bi u odluci obvezujućoj za predmetne države članice utvrditi potrebne mjere i naposljetku aktivirati poseban postupak u skladu s člankom 29. Zakonika o schengenskim granicama.

Nadalje, kao što je navedeno u prethodnom izvješću, na osnovi temeljnih procjena za šest država članica (Bugarska, Francuska, Grčka, Hrvatska, Italija i Španjolska) 2017. provode se simulacijske vježbe za procjenu njihovih kapaciteta za suočavanje s budućim izazovima na vanjskim granicama. U tu je svrhu tih šest država članica do 1. rujna 2017. Agenciji trebalo dostaviti dodatne informacije. Komisija žali što su samo dvije države članice poštovale taj rok. Nakon što do kraja listopada 2017. postanu dostupni rezultati provedenih simulacijskih vježbi, izvršni direktor predmetnim državama članicama može uputiti drugi krug mogućih preporuka.

Agencija istodobno provodi procjenu nadolazeće prijetnje. Te procjene nadolazećih prijetnji Agencija trenutačno provodi za Grčku, Italiju i Španjolsku.

Na temelju prvih iskustava iz temeljne procjene Agencija s mrežom za procjenu osjetljivosti, koju čine predstavnici država članica schengenskog prostora, radi i na reviziji zajedničke metodologije koju se u studenome 2017. planira predložiti za donošenje Upravnom odboru.

U skladu s novom strukturom Agencije koju je 12. i 13. lipnja 2017. prihvatio Upravni odbor kako bi se uzela u obzir važnost procjena osjetljivosti uspostavljena je posebna jedinica koja se stalno jača.

3.2.2. Utjecaj procjene osjetljivosti na druge elemente schengenskog sustava