HR Službeni list Europske unije C 185/15

Mišljenje Europskog odbora regija – Turizam kao pokretačka sila regionalne suradnje diljem EU-a

(2017/C 185/03)

Izvjestitelj: Hans-Peter WAGNER (AT/EPP), načelnik Općine Breitenwang

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Višerazinsko upravljanje

1. podupire politiku EU-a usmjerenu na očuvanje položaja Europe kao najposjećenije regije u svijetu, s 51,4 % ukupnog broja međunarodnih turista (odnosno 609 milijuna osoba) 2015. godine (1) te na postizanje najvećeg mogućeg doprinosa tog sektora održivosti, inovativnosti, gospodarskom rastu i zapošljavanju;

2. naglašava da je turizam, u skladu s člankom 195. UFEU-a, u nadležnosti država članica i da EU ima ovlast za djelovanje kojim podupire, koordinira ili dopunjuje mjere država članica, a time i regionalnih i lokalnih vlasti, na tom području. Regionalne i lokalne vlasti imaju u tome ključnu ulogu s obzirom na njihove ovlasti jer je taj sektor u isključivoj nadležnosti mnogih regija. S obzirom na važnost sektora turizma za unutarnje tržište, potrebni su suradnja između država članica i regionalne i lokalne razine vlasti u skladu s načelom supsidijarnosti i višerazinskog upravljanja, kao i zajednička europska načela, kriteriji i mjere s europskom dodanom vrijednošću;

3. poziva Europsku komisiju (EK) da revidira strategiju turizma iz 2010., pokrene osmišljavanje integrirane europske politike turizma povezane sa svim relevantnim područjima politika EU-a, ojača povjerenje turista u sektor turizma u cjelini, osnaži pristup EK-a prema sezonskom turizmu te predstavi višegodišnji radni program s jasnim ciljevima, pokazateljima i mjerama za turizam;

4. traži od država članica EU-a da na temelju europske turističke strategije razviju nacionalne politike turizma u dogovoru s lokalnim i regionalnim vlastima;

5. poziva da se sve makroregionalne strategije (2) upotpune poglavljem posvećenim turizmu. Traži od Europske komisije da zajedno s OR-om izradi tematski katalog s mogućim turističkim ciljevima za makroregije;

6. ističe da je turizam trenutačno jedan od najbrže rastućih gospodarskih sektora u Europi – sektor koji pokreće globalni rast i razvoj, stvara milijune radnih mjesta, potiče izvoz i ulaganja te mijenja živote građana; sektor koji podupire razmjenu kulturne raznolikosti i vrijednosti te aktivno doprinosi postupnom jačanju europskog identiteta među mlađim naraštajima;

7. poziva regije i gradove da u skladu s tim tomu izrade strategije za turizam koje su usklađene s europskim i makroregionalnim strategijama te poziva na javnu suradnju i javno-privatna partnerstva za razvoj, poticanje i provedbu novih turističkih infrastruktura, uz uzimanje u obzir potreba europskog stanovništva koje stari i omogućivanje starijim građanima da bez prepreka putuju diljem Unije. Te strategije moraju biti povezane s planovima za oživljavanje turističkih odredišta u vidu unapređenja javnih i privatnih resursa i objekata koji doprinose njihovoj konkurentnosti. Mjere unapređenja moraju se provesti i u etabliranim odredištima u kojima je s vremenom došlo do smanjivanja kapaciteta postojećih resursa za privlačenje turističkih tokova;

8. poziva države članice i Europsku komisiju da omoguće i aktivno podupru prekograničnu suradnju lokalnih i regionalnih vlasti u području turizma;

9. poziva međusektorske lokalne i regionalne platforme (3) da odredišta umrežavaju, strateški razvijaju i plasiraju na tržište (4), da održavaju dijalog i razmjenu dobrih praksi, znanja i iskustva o uporabi financijskih instrumenata EU a;

10. podsjeća da za prekograničnu suradnju u Europi turizam predstavlja jedno od najvažnijih područja politike. Pozivaju se strukture prekogranične suradnje, uključujući EGTS-ove i euroregije, da uz pomoć prekograničnih turističkih strategija (poput strategija na području prometa ili marketinga) olakšaju prekograničnu, transnacionalnu i međuregionalnu suradnju i na taj način povećaju stvaranje vrijednosti, zapošljavanje i regionalnu ponudu za potrošače. Pritom bi trebali imati pristup svoj postojećoj europskoj financijskoj potpori (npr. EFSU, ESIF, Interreg, Obzor 2020.), uz uključivanje organizacija, grupacija ili mreža s velikim iskustvom koje su povezane s tim sektorom;

Turizam i infrastruktura

11. poziva na korištenje javnih i privatnih sredstava za održivo poboljšanje infrastrukture za putovanja i turističke infrastrukture (5) u udaljenim, planinskim, otočnim i obalnim krajevima, koja se u mnogim područjima također koristi i za pružanje usluga od općeg interesa, da bi se zajamčila dostupnost, opskrba i konkurentnost turističkih regija; također poziva na: — poboljšanje sustava za prikupljanje i obradu podataka o turističkim tokovima (tranzitni i turistički promet usmjeren na određenu destinaciju) u okviru Eurostata (ili drugih organizacija, kao što su Europska putnička komisija ili Svjetska turistička organizacija Ujedinjenih naroda), — uključivanje Eurostata u osiguravanje potpunije teritorijalne raščlambe informacija (iznad razine NUTS 2(1)) i prilagodbe novim potrebama ili zahtjevima (npr. uključivanje varijabli u pogledu dostupnosti, emisija CO2). To bi odredištima omogućilo raspolaganje pouzdanim i usporedivim podacima za vrednovanje i unapređenje uporabe resursa u smislu održivosti, — promicanje upravljanja kapacitetima i turističkim odredištima na svim razinama vlasti zbog velikih zagušenja u prometu i zagađenja okoliša kao i preopterećenja infrastrukture u turističkim regijama, — davanje financijskih poticaja za rasterećivanje i koordinaciju turističkih tokova diljem Europe (6), uz jasan naglasak na ublažavanju sezonske naravi turizma, — preispitivanje Bijele knjige Europske komisije za ostvarivanje konkurentnog sveeuropskog sustava mobilnosti radi smanjivanja opterećenja koje donosi tranzitni promet u osjetljivim regijama (među ostalim u konurbacijama i prirodnim područjima) i zajamčio neprekinuti lanac putovanja s transferima „od vrata do vrata” te stavile na raspolaganje informacije o javnom prijevozu, kao i o postojećim ponudama (7) i mjerama za promicanje javnog prijevoza, posebno željezničkog prometa (8), te mjerama za promicanje europskih i nacionalnih biciklističkih ruta i pješačkih staza na velike udaljenosti;

12. zahtijeva da se u europske, nacionalne i regionalne strategije turizma uvrste pitanja borbe protiv terorizma, sigurnosti (osobito na javnim mjestima) i civilne zaštite, posebice kad je riječ o pitanjima komunikacije i upravljanja u kriznim situacijama u nacionalnim, regionalnim i lokalnim planovima i postupcima hitne intervencije;

Ulaganja u sektoru turizma

13. poziva Komisiju da pri reviziji sredinom provedbenog razdoblja višegodišnjeg financijskog okvira temeljito preispita svoj pristup turizmu u okviru ESIF-a s obzirom na to da je u tekućem razdoblju u nekim zemljama de facto isključila potporu turizmu posredstvom tih fondova iako u mnogim regijama tih zemalja postoje slabo razvijena područja u kojima je turizam gotovo jedini mogući pokretač razvoja (npr. nacionalni parkovi, ekološki zaštićena područja itd.);

14. naglašava da je potrebno ulagati u konkurentnost europskog turističkog sektora. Posebice mala i srednja poduzeća moraju bolje koristiti strategiju jedinstvenog digitalnog tržišta i povezane pakete poticaja (EFSU, ESI, EFPR, Interreg, URBACT, LIFE, Obzor, COSME, Kreativna Europa, Erasmus +, EaSI) (9). S time u vezi bile bi dobrodošle inicijative za potporu i osposobljavanje usmjerene na mala i srednja poduzeća s ciljem učinkovitijeg korištenja sredstava;

15. podupire zahtjev za uvođenje proračunskog naslova za promicanje europskog turizma u godišnji proračun EU-a, u sklopu kojeg bi se odredila sredstva za financiranje inovativnih, konkurentnih, održivih, nadregionalnih i prekograničnih projekata; podržava i pridavanje veće pozornosti ulaganjima relevantnima za turizam u okviru regionalne politike EU-a nakon 2020. Financijska potpora EU-a mora olakšati poslovanje MSP-ovima, a potrebno je i uvelike smanjiti administrativna opterećenja u sklopu upravljanja fondovima;

16. poziva države članice i njihove regionalne vlasti da prioritete turizma uvrste u svoje operativne programe za razdoblje nakon 2020. godine, da javne vlasti i privatni sektor ovlaste za pristupanje fondovima radi financiranja njihovih projekata; svjestan naglih demografskih promjena, preporučuje da prednost dobiju inicijative usmjerene na prilagodbu turističke infrastrukture i prijevoznih sredstava potrebama stanovništva koje stari;

17. poziva države članice da: — ubrzaju digitalizaciju u turističkom sektoru, a posebno da omoguće pristup brzom širokopojasnom internetu u najudaljenijim regijama te u udaljenim, rijetko naseljenim i planinskim područjima, — preporučuje da javna tijela iskoriste potencijal digitalnog programa za Europu i prilike koje on otvara da bi poboljšale svoje usluge e-zdravstva u korist građana i putnika, — usvoje mjere kojima bi se zajamčio znatan priljev posjetitelja tijekom cijele godine, — promiču povećanje prosječnog trajanja boravka u odredištima, — unaprijede osposobljenost i zapošljivost djelatnika u tom sektoru, — zauzimaju se za održivost kao osnovni kriterij u upravljanju turističkim odredištima i proizvodima te — osnuju stručne forume za promicanje najboljih praksi, osobito među MSP-ovima;

18. izražava žaljenje što MSP-ovi zbog nedovoljne informiranosti EFSU ne rabe u dovoljnoj mjeri te podupire osnivanje regionalne platforme za ulaganja u okviru EFSU-a kako bi se MSP-ovima omogućio pristup informacijama i stručnom znanju, po uzoru na model regionalnog razvoja (npr. the ALPS) (10). U provedbi deklaracije „Ulaganja i povezivanje” (11), usvojene na sedmome europskom sastanku na vrhu regija i gradova održanome u Bratislavi, OR predlaže Europskoj komisiji i EIB-u da zajedno osnuju sveeuropsku platformu za ulaganja za MSP-ove koji posluju u turističkom sektoru te da zajedno organiziraju lokalne forume za turistička ulaganja u sklopu EFSU-a. To znači da bi do 2018. godine trebalo u oglednim regijama (najudaljenije regije, ruralna/udaljena područja, planinska područja, pogranična područja, otoci i priobalna područja te gradovi) provesti pet pilot-projekata, uz moguće uključivanje mreža kao što su NECSTouR, Udruženje europskih pograničnih regija, europske grupacije za teritorijalnu suradnju ili euroregije;

19. poziva regije i EGTS-ove da, zajedno s upravljačkim odborom EFSU-a i EIB-om, potaknu banke u svojim regijama na pokretanje programa ulaganja kojima se olakšavaju prekogranična ulaganja i pristup MSP-ova koji posluju u turističkom sektoru fondovima EU-a i sredstvima iz privatnog sektora (modeli javno-privatnih partnerstava);

20. poziva EK da podupre prekogranične male i mikroprojekte u području turizma, kao i projekte za izravno povezivanje ljudi, koji, posebice u pograničnim regijama, daju velik doprinos razvoju svijesti o europskom identitetu;

21. ponavlja svoj zahtjev da se pragovi iz pravila de minimis u slučaju državnih potpora za usluge od općega gospodarskog interesa, koje često donose korist i turističkoj infrastrukturi, povećaju na milijun eura po slučaju za razdoblje od tri fiskalne godine. U regijama u kojima gospodarska i socijalna stabilnost u velikoj mjeri ovise o turizmu i koje su obilježene visokom nezaposlenošću, ti bi pragovi trebali vrijediti i za javna ulaganja u turističku infrastrukturu s obzirom na činjenicu da lokalno stanovništvo redovito koristi tu infrastrukturu. Istodobno podsjeća da se postojećom Uredbom o općem skupnom izuzeću 651/2014, koja je primjenjiva do 31. prosinca 2020., već obuhvaćaju potpore za kulturu i očuvanje baštine te potpore za sportsku i višenamjensku infrastrukturu za rekreativne sadržaje;

22. ističe da je turizam ključni element strategija mnogih manje razvijenih regija koje još uvijek nisu u potpunosti iskoristile svoj znatan potencijal na području gospodarstva i okoliša;

Bolja izrada zakonodavstva

23. skreće pozornost na poteškoće u vezi s regulativnim okvirom i preporučuje državama članicama da nepotrebno ne pooštravaju zakone EU-a putem nacionalnih propisa. OR preporučuje da Europska komisija u okviru programa REFIT pokrene sljedeće inicijative u vezi s turizmom: — pojednostavni pravila za pružatelje usluga širokopojasnog interneta i provede mjere za usvajanje tehnološki neutralnog pristupa zasnovanog na načelima tržišnog gospodarstva, — preispita zahtjeve u pogledu objavljivanja i informiranja u sklopu Direktive EU-a o pravima potrošača, — preispita i po potrebi revidira Direktivu o putovanjima u paket-aranžmanima, pri čemu treba izbjeći pretjerana administrativna opterećenja, kao i pravnu nesigurnost, — ublaži obveze informiranja u okviru Uredbe (EU) br. 1169/2011 o informiranju potrošača o hrani u ugostiteljstvu, — pojednostavni važeća pravila o prijevozu tekućina u zračnom prometu (12);

24. traži da pri utvrđivanju budućih potreba u pogledu ulaganja u obnovu ili infrastrukturu u okviru strategija za obnavljanje gradskih središta pomno razmotri potencijalni utjecaj takvih ulaganja na očuvanje ili povećanje privlačnosti tog kraja za turizam te na poboljšanje pristupačnosti za građane i posjetitelje sa smanjenom pokretljivošću;

Tematski turizam

25. predlaže promicanje tematskih turističkih projekata (13) u smislu pametne specijalizacije (pametne regije/gradovi) radi suprotstavljanja štetnom utjecaju masovnog turizma, kao i uvođenje titule „Europske prijestolnice pametnog turizma”, koja se godišnje može dodijeliti najviše trima gradovima/regijama EU-a koje odabiru predstavnici turističke industrije, EK-a, EP-a i OR-a. Pritom treba pridati posebnu pozornost promicanju održivih i konkurentnih turističkih odredišta kao dodane vrijednosti Europskim destinacijama izvrsnosti (EDEN). Potrebno je razmotriti lokalitete izvan gradskih središta i poznatih gradskih atrakcija kako bi koristi imala i gradska čvorišta na rubu metropolskih područja odnosno mali i srednje veliki gradovi;

26. ističe da gradski turizam stvara prostornu dinamiku za preobrazbu urbanog krajolika obnavljanjem javnog prostora, infrastrukture i povezanosti te razvojem lokalnih sadržaja i rekreacijskih objekata. Od toga koristi imaju ne samo turisti, već i lokalne zajednice i građani;

27. poziva na poticanje kulturnog, prirodnog, povijesnog i vjerskog turizma s obzirom na to da ti oblici turizma doprinose zapošljavanju, multikulturnom razumijevanju te lokalnom, regionalnom i ruralnom razvoju te poziva na povezivanje turističkih atrakcija s ciljem stvaranja tematskih turističkih ruta na europskoj, nacionalnoj i lokalnoj razini – npr. gradova i mjesta koji su na popisu svjetske baštine Unescoa. U tom smislu treba u Europskoj uniji uspostaviti europsku mrežu gradova koji su na popisu svjetske baštine te usvojiti posebne mjere za njihovo očuvanje i bolje poznavanje;

28. ponavlja da je turizam u području zdravlja i wellnessa jedna od najbrže rastućih grana turizma koja privlači starije Europljane i posjetitelje iz trećih zemalja te preporučuje jačanje veze između turizma i programa srebrnog gospodarstva;

29. naglašava da ruralni turizam održava lokalne zajednice stvaranjem radnih mjesta, poticanjem razvoja, zaštitom okoliša, podupiranjem ruralne kulture, umjetnosti i obrta te poziva: — ruralne regije da na temelju regionalnih razvojnih strategija izrade integrirane i prekogranične strategije za razvoj ruralnog turizma; u tim strategijama naglasak treba biti na nesmetanoj prometnoj povezanosti koja omogućava mobilnost bez prepreka pri putovanju do ruralnih područja i unutar njih, — da se podupru partnerstva MSP-ova za pružanje usluga sveobuhvatnim uvođenjem inovacijskih trenera koji savjetuju više poduzeća radi privlačenja gostiju iz gradova, — da se uspostave forumi i platforme koji će MSP-ovima omogućavati stvaranje komplementarnih proizvoda veće vrijednosti za turiste, — ruralna područja da u svojim razvojnim strategijama posvete više pozornosti kulturnoj baštini jer ona pridonosi očuvanju i stvaranju radnih mjesta i zaštiti kulturnih krajolika te podupire poljoprivredna poduzeća, ruralnu umjetnost i obrte, — na to da se u tom kontekstu u zajedničku poljoprivrednu politiku nakon 2020. godine uključi konkretna podrška malim i srednjim poduzećima čija je djelatnost povezana s turizmom i koja posluju u ruralnim područjima, radi daljnjeg poticanja agroturizma;

30. ističe važnu ulogu kulinarskog turizma u otvaranju novih, održivih radnih mjesta i ukazuje na to da je razvoj te grane turizma usmjeren na promicanje visokokvalitetnih tradicionalnih i lokalnih proizvoda. S obzirom na to da turisti više od trećine svojih izdataka izdvajaju na hranu, kulinarstvo je siguran i važan izvor prihoda;

31. ponavlja svoju potporu inicijativama europska prijestolnica kulture i oznaka europske baštine, kao i europskim danima baštine i Nagradi EU-a za kulturnu baštinu;

Klimatske promjene i održivost

32. podsjeća da je turizam u mnogim regijama sigurni nositelj gospodarskog rasta, prihoda i zapošljavanja. OR poziva regije da uzmu u obzir održivost (14) u svojim strategijama turizma (15) i da u njih uključe inovativne instrumente za praćenje i povećanje održivosti turizma u pogledu njegovih socijalnih i gospodarskih aspekata kao i aspekata koji se tiču okoliša (ETIS) kako bi osigurale cjelovit pristup koji predviđa i hvata se u koštac s rastućim pritiscima u pogledu zaštite okoliša zbog aktivnosti povezanih s turizmom. Kohezijska politika EU-a trebala bi ciljano podupirati razvoj tih strategija;

33. poziva na pronalaženje europskoga zakonodavnog rješenja za trend ekonomije suradnje, koja uz pozitivne učinke sadrži i rizike poput nepostojeće socijalne zaštite radnika, nepostojanja propisa o smještaju klijenata/turista, prijenosa rizika s poslodavaca na radnike, negativnih fiskalnih posljedica i izostanka kontrole kvalitete odredišta;

34. podupire razvoj održivog kulturnog turizma u gradovima, koji može biti ključno sredstvo ostvarivanja prihoda za inovativne prakse u okviru očuvanja baštine i upravljanja baštinom. Osim toga, turizam u gradovima potiče inovacije. Korištenje informacijskih i komunikacijskih tehnologija te koncept pametnih gradova posjetiteljima omogućuju kvalitetan boravak, ali i unapređuju kvalitetu života lokalnog stanovništva;

35. poziva turističke regije da, u svjetlu klimatskih promjena, diversificiraju svoje ekonomske prioritete – uvjeti u planinskim i obalnim regijama osobito su povoljni za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora (energija vode, vjetra, sunca, geotermalna energija, energija biomase) – te da zajedno sa sektorom ulažu u klimatski prihvatljive projekte služeći se alatima kao što su Hotelska energetska rješenja (HES) (16) i inicijativa Hoteli gotovo nulte potrošnje energije (neZEH) (17);

36. poziva Komisiju da podupre kampanje za podizanje svijesti u tom sektoru u pogledu održivog gospodarenja prirodnim resursima (u smislu smanjenja potrošnje vode, rasipanja hrane i korištenja sredstava za čišćenje i higijenskih proizvoda);

Tržište rada, obrazovanje i istraživanje

37. poziva Europsku komisiju i države članice da poduzimaju daljnje mjere za prekogranično formalno priznavanje kvalifikacija u turizmu, kao i za raznoliko osposobljavanje kako bi se smanjio sezonski karakter turizma. Priznavanje kvalifikacija mora zadovoljavati visoke standarde (18);

38. naglašava da je potrebno boriti se protiv neprijavljenog ili nepotpuno prijavljenog rada, koji je posebno raširen u turističkom sektoru (19);

39. poziva Komisiju da u okviru mreže EURES s nacionalnim agencijama za zapošljavanje razvije programe specifične za područje turizma u svrhu sveeuropskog raspoređivanja kvalificirane radne snage na radna mjesta u regijama koje obilježava snažna turistička djelatnost;

40. poziva lokalne i regionalne vlasti i agencije za zapošljavanje da zajedno s turističkom granom industrije osnuju partnerstva za usavršavanje u svrhu osiguravanja osposobljavanja u vidu cjeloživotnog učenja radi unapređenja kvalitete (održivost, potpora, sigurnost itd.) i plasiranja proizvoda na tržište (digitalizacija) u turističkom sektoru;

41. pozdravlja to što je Glavna skupština Ujedinjenih naroda na svojem 70. zasjedanju usvojila nove ciljeve održivog razvoja (20) i naglašava da se među tih 17 ciljeva turizam izričito spominje u ciljevima br. 8, 12 i 14 zbog svoje sposobnosti poticanja gospodarskog rasta, uključivosti i pristojnog rada za sve, promicanja održive potrošnje i proizvodnje te unapređenja očuvanja i održivog razvoja vodenih resursa, pri čemu se navode i glavna područja djelovanja: aktivizam i podizanje svijesti, stvaranje i širenje znanja, kreiranje politika, izgradnja kapaciteta i obrazovanje;

42. predlaže u kontekstu europske obrazovne kampanje: — podupiranje inicijativa JPP-a kako bi se kroz povezivanje obuke i prakse ubrzala profesionalizacija sektora (21), — umrežavanje strukovnih škola, visokih strukovnih škola i sveučilišta u sektoru turizma i ocjenjivanje utjecaja programa Erasmus + na sektor turizma, — osnivanje europske turističke akademije i katedre Jean Monnet za europska istraživanja na području turizma;

43. poziva države članice, regije i gradove da migrante i tražitelje azila brže uključuju na tržište rada, koriste njihove jezične i stručne vještine te uz pomoć tečajeva pospješuju te vještine;

Turizam i europsko građanstvo

44. naglašava da se europski građani kao turisti u EU-u doživljavaju potrošačima zaštićenima pravom EU-a koji se mogu slobodno kretati na unutarnjem tržištu EU-a i unutar schengenskog prostora. Turizam je stoga izuzetno važan za stvaranje svijesti o europskom građanstvu i promicanje uzajamnog razumijevanja. Potrebno je stoga potaknuti europske građane da više odlaze na odmor u Europu. OR poziva Europsku komisiju i države članice da razmotre sljedeće ideje istodobno poštujući načela supsidijarnosti i višerazinskog upravljanja: — uvođenje besplatne InterRail karte za mlade Europljane kada navrše 18 godina kako bi im se omogućilo da istraže i bolje upoznaju Europu, kako je predložio Europski parlament (22), — osiguravanje nižih cijena za javna prijevozna sredstva (uključujući prijevoz i najam bicikala), muzeje itd. građanima EU-a koji putuju unutar EU-a putem besplatne Putne iskaznice za europske državljane (European Citizen Travel Card), kojoj bi se države članice, regije i gradovi mogli na dobrovoljnoj osnovi priključiti; iskaznica bi bila dostupna na internetskim stranicama OR-a i Europske komisije, u svim informativnim centrima Europe Direct i u turističkim udruženjima koja sudjeluju u toj inicijativi te bi bila valjana uz predočenje osobne iskaznice ili putovnice izdane u nekoj državi članici EU-a, — osmišljavanje europske elektroničke iskaznice za putovanja (GPS aplikacije DiscoverYrope kompatibilne s društvenim medijima), — uvođenje Europske putničke iskaznice (European Traveller’s Pass) koja sadrži korisne informacije za građane EU-a kao turiste (prava potrošača, zdravstvena skrb, adrese konzulata izvan Europe, brojevi telefona hitnih službi, informacije o iskaznici European Citizen Travel Card);

45. ističe da turizam pruža važan doprinos boljem razumijevanju među narodima i poznavanju drugih kultura;

46. predlaže da EK, EP i OR raspišu natječaj za medijsku nagradu („turistički Oskar”) u sklopu kojega će se nagrađivati dokumentarni radovi (pisani i audiovizualni mediji) koji šire znanje o europskoj kulturnoj i prirodnoj baštini kao i o regionalnim i lokalnim turističkim atrakcijama u Europi te time pridonose stvaranju svijesti o europskom građanstvu;

Vanjska dimenzija turizma

47. naglašava važnost unutarnjeg tržišta i schengenskog prostora za prekogranični turizam i lokalna tržišta. OR izričito poziva države članice EU-a da zajamče schengenski prostor bez granica;

48. pozdravlja „vizni paket” (23) koji je Europska komisija usvojila u travnju 2014. i naglašava da je pojednostavnjenje viznog režima ključan preduvjet za poticanje turista da posjete Europu (24). Treba pomnjivo odvagnuti odnos između sigurnosnih pitanja i ekonomskog doprinosa turizma; Odbor s time u vezi pozdravlja uvođenje sustava EU-a za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS) (25) kojim se povećava sigurnost putovanja u schengenski prostor pod bezviznim režimom;

49. upućuje na to da pitanja koja se odnose na turizam, a posebno mjere za poboljšanje sigurnosti europskih turista u državama koje nisu članice EU-a, treba razmotriti u izvješću Euro-mediteranske skupštine regionalnih i lokalnih vlasti (ARLEM);

50. podupire novoosnovane platforme za suradnju između EU-a i međunarodnih partnera poput Kine posredstvom inicijativa kao što je Europsko-kineski odbor za razvoj kulture i turizma „Jedan pojas, jedan put” (OBOR) (26);

Promicanje turizma

51. u cijelosti podupire odluku da se 2018. godina proglasi europskom godinom kulturne baštine, imajući u vidu da će turizam biti glavni pokretač svih relevantnih inicijativa, te poziva na proglašenje europske godine turizma;

52. poziva na koordinaciju promidžbe turizma u trećim zemljama između krovne organizacije za turističku promidžbu na nacionalnoj razini i Europske putničke komisije;

53. preporučuje proširenje turističke ponude i njezino usmjeravanje na pojedine zemlje, ciljne skupine, sektore itd., s posebnim naglaskom na globalno informiranje na primjeren i razumljiv način te po mogućnosti uz primjenu najnovijih komunikacijskih sredstava. Poboljšanjem pristupa informacijama o europskim turističkim proizvodima mogli bi se povećati turistički tokovi i iz same Europe i iz udaljenijih zemalja;

54. poziva Komisiju da se više pozabavi interferencijama između turizma i migracija/izbjegličkih tokova, da razmotri njihove kulturne, gospodarske i društvene posljedice te da zajedno s OR-om utvrdi mogućnosti koje se otvaraju dotičnim regijama (npr. u pogledu tržišta rada itd.);

55. predlaže Europskoj komisiji: — da se u svrhu promicanja Europe na dalekim tržištima zalaže za izradu europskog brenda (logotipa EU-a), kao i za razvoj regionalnog, međuregionalnog i transnacionalnog pozicioniranja brenda te europskih platformi za plasiranje na tržište (marketinški programi EU-a, npr. za alpsku regiju ili za Sredozemlje) istodobno odražavajući posebnu ulogu gradova i regija te raznolikost njihove prirodne i kulturne baštine (27), — da poduzima mjere za poticanje europskih građana da na odmor više odlaze u Europu; trebalo bi razmotriti model za Putnu iskaznicu za europske državljane koja bi putnicima pružala opće informacije da bi im putovanje bilo jednostavnije i sigurnije te koja bi im donosila povlastice prilikom putovanja unutar Europe, — da na internetske stranice www.visiteurope.com postavi EU Tourism Road Show i atlas europskih kulturnih cesta (28), — da razmotri mogućnost uvođenja standardnog europskog sustava za klasifikaciju i osiguranje kvalitete kao dopune klasifikaciji hotela na nacionalnoj i regionalnoj razini (npr. zvjezdice za hotele) te standardima kvalitete uspostavljenim na nacionalnoj razini;

Međuinstitucijska suradnja

56. poziva EK da uključi OR u godišnji europski turistički forum i organizaciju Europskog dana turizma;

57. poziva na održavanje godišnje rasprave o turizmu između relevantnih odbora i tijela EP-a i OR-a; ta bi rasprava mogla obuhvaćati zajedničko savjetovanje sa sektorskim dionicima;

58. poziva buduća predsjedništva Vijeća EU-a da u svoj program uključe teme povezane s europskim turizmom te da uključe predstavnike OR-a u svoj rad na tom području;

59. podupire manifest „Turizam za rast i radna mjesta” (29), inicijativu europskih javnih i privatnih subjekata u sektoru turizma, te predlaže da ga potpiše radi udruživanja snaga u naporima da Europa ostane privlačno odredište i da se osigura daljnji doprinos sektora turizma gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji u Europi;

60. poziva UNWTO da podupre njegovu inicijativu u svrhu razvoja turizma u Europi;

61. poziva vlade i privatni sektor da u skladu s načelima Globalnog etičkog kodeksa za turizam Svjetske turističke organizacije (UNWTO) promiču politike i prakse odgovornog turizma; poziva na uspostavu sveobuhvatnog okvira za razvoj održivog, odgovornog i univerzalno dostupnog turizma koji uzima u obzir sve gospodarske, socijalne, kulturne i ekološke dimenzije;

62. posebno ističe svijest o društvenoj odgovornosti u okviru turizma te poziva europske i neeuropske građane da budu obaviješteni i odgovorni turisti i putnici koji poštuju lokalne običaje i kulturu.

Bruxelles, 7. prosinca 2016. Predsjednik Europskog odbora regija Markku MARKKULA

(1) Podaci Svjetske turističke organizacije Ujedinjenih naroda (UNWTO), objavljeni u Regionalnom godišnjaku Eurostata za 2016.

(2) COM(2009) 248 final: „Strategija Europske unije za regiju Baltičkog mora (EUSBSR)”; COM(2014) 357, „Strategija Europske unije za jadransku i jonsku regiju”; COM(2010) 715, „Strategija Europske unije za Podunavlje (EUSDR)”; COM(2015) 366 final: „Strategija Europske unije za alpsku regiju (EUSALP)”.

(3) Primjer takve platforme je mreža europskih regija za konkurentan i održivi turizam (NECSTouR).

(4) Na primjer, turizam i poljoprivreda, turizam i dobro zdravlje, turizam i ljekovita kupališta, turizam i sport, turizam i lokalni obrti i kreativni kulturni sektori, industrija i muzeji.

(5) Primjerice, u najudaljenijim regijama te u udaljenim, planinskim, otočnim i obalnim područjima, prekograničnim regijama, regijama koje se suočavaju s demografskim izazovima, kulturnim i prirodnim lokalitetima te novim kao i etabliranim odredištima.

(6) „Zelene rute”, upravljanje tokovima naplaćivanjem cestarine u određenim satima dana ili danima tjedna, povlaštene tarife za putnike na brodovima/posebne cijene javnog prijevoza za turiste (posebno u željezničkom prijevozu).

(7) Primjerice o dostupnim mogućnostima intermodalnog prijevoza i uslugama izdavanja karata.

(8) Na primjer,. prijevoz automobila vlakom, prijevoz bicikala u prekograničnim vlakovima.

(9) „Vodič o fondovima EU-a za turistički sektor 2014.–2020.” http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/18164/attachments/1/translations/en/renditions/pdf.

(10) http://www.thealps.travel/en

(11) COR-2016-02559-00-00-DECL-REF.

(12) Uredba Komisije (EU) br. 185/2010 od 4. ožujka 2010. o utvrđivanju detaljnih mjera za provedbu zajedničkih osnovnih standarda o zaštiti zračnog prometa (SL L 55, 5.3.2010., str. 1.).

(13) Enoturizam, gastronomija, ekoturizam, jezični turizam, aktivni turizam, biciklistički turizam, ruralni način života, tradicija, religija, umjetnost, obrazovanje, istraživanje, različiti popularni sportovi, poslovni i konferencijski turizam, MICE (sastanci, poticaji, konvencije i događanja) itd.

(14) Na primjer, raznolike strategije ponude u području wellnessa, kulture i sporta, nesezonski proizvodi za cjelogodišnje poslovanje, modeli za utvrđivanje klimatskih učinaka raznih vrsta odmora i aktivnosti.

(15) Po uzoru na regije iz mreže NECSTouR.

(16) http://hotelenergysolutions.net/

(17) http://www.nezeh.eu/home/index.html

(18) COM(2016): „Pregled i provjera učinkovitosti ponude obrazovanja i osposobljavanja na području turizma” (Mapping and performance check of the supply side of tourism education and training); COM(2014) 86: „Europska strategija za veći rast i radna mjesta u obalnom i pomorskom turizmu”.

(19) Rezolucija ETUC-a o neprijavljenom radu, ožujak 2014. (https://www.etuc.org/documents/etuc-resolution-undeclared-work#.WA9SumeXCUk).

(20) https://sustainabledevelopment.un.org/

(21) Parliament Magazine, broj 437, 27. lipnja 2016., str. 28–29.; primjer: Youth on the Spot – Special Partnership on tourism.

(22) O ideji besplatnih InterRail karata koje omogućuju neograničeno putovanje željeznicom unutar i između svih zemalja sudionica tijekom određenoga vremenskog razdoblja raspravljalo se na plenarnom zasjedanju Europskog parlamenta u Strasbourgu od 3. do 6. listopada 2016.

(23) COM(2012) 649 final: „Poticanje rasta u EU-u kroz provedbu i daljnji razvoj zajedničke vizne politike”.

(24) ETC(2015): „Poboljšanje viznih režima europskih zemalja u svrhu turističkog rasta: stajalište Europske putničke komisije”.

(25) COM(2016) 731 final: Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju sustava EU-a za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS) i o izmjeni uredbi (EU) br. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/794 i (EU) 2016/1624.

(26) Parliament Magazine, 437. izdanje, 27. lipnja 2016., str. 28–29.

(27) Manifest europskog turizma (2016.), „Turizam za rast i zapošljavanje” (http://www.tourismmanifesto.eu/).

(28) COM(2014) 477 final: „Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi”.

(29) http://www.tourismmanifesto.eu/the-manifesto