ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
177.

ističe da čak i visokokvalitetni podaci za osposobljavanje mogu dovesti do održavanja postojeće diskriminacije i nepravde kad se ne upotrebljavaju oprezno i savjesno; napominje da upotreba nekvalitetnih, zastarjelih, nepotpunih ili netočnih podataka u različitim fazama obrade podataka može dovesti do loših predviđanja i procjena, a time i do pristranosti koja može dovesti do kršenja temeljnih prava pojedinaca ili jednostavno netočnih zaključaka ili lažnih ishoda; stoga smatra da je u eri velikih podataka važno osigurati da se algoritmi osposobljavaju na reprezentativnom uzorku visokokvalitetnih podataka kako bi se postigao statistički paritet; naglašava da, čak i uz upotrebu visokokvalitetnih podataka, prognostička analiza temeljena na umjetnoj inteligenciji može ponuditi samo statističku vjerojatnost; podsjeća da, u okviru Opće uredbe o zaštiti podataka, daljnja obrada osobnih podataka u statističke svrhe, uključujući u svrhu razvijanja umjetne inteligencije, može dovesti samo do zbirnih podataka koji se ne mogu ponovno primijeniti na pojedince;
8.

ističe da to što neke države članice u određenim područjima sustavno krše Uredbu dovodi do nepoštenog tržišnog natjecanja, a posljedično i do nejednakih uvjeta za subjekte u različitim državama članicama, što zatim može dovesti do takozvane „utrke do dna” u smislu standarda dobrobiti životinja tijekom prijevoza; poziva Komisiju, s obzirom na to na razine sankcija mogu biti deset puta više u nekim državama članicama u odnosu na druge, da izradi usklađen sustav sankcija na razini EU-a kako bi se zajamčilo da su one djelotvorne, proporcionalne i odvraćajuće, vodeći računa o opetovanim kršenjima; poziva Komisiju da razvije plan djelovanja za usklađivanje sankcija u državama članicama;
—

uzimajući u obzir svoju studiju iz srpnja 2018. naslovljenu „Competition issues in the Area of Financial Technology (Fin Tech)” (Pitanja tržišnog natjecanja u području financijske tehnologije), čiju je izradu zatražila radna skupina za tržišno natjecanje pri Odboru za ekonomsku i monetarnu politiku,
—

uzimajući u obzir studiju Službe Europskog parlamenta za istraživanja iz 2015. „Bringing transparency, coordination and convergence to corporate tax policies in the European Union – I – Assessment of the magnitude of aggressive corporate tax planning” („Jačanje transparentnosti, koordinacije i konvergencije politika poreza na dobit u Europskoj uniji – I. – Ocjena razmjera agresivnog planiranja poreza na dobit”),
19.

sa zabrinutošću primjećuje da je u izvješću Europskog foruma osoba s invaliditetom pod nazivom „Ending forced sterilisation of women and girls with disabilities” (Okončavanje prisilne sterilizacije žena i djevojčica s invaliditetom) utvrđeno da se žene s invaliditetom i dalje suočavaju s proizvoljnim odlukama koje dovode do sterilizacije bez njihova znanja, pristanka ili odobrenja;
L.

budući da je proces diferencijacije doveo do stvaranja inicijativa unutar pravnog okvira EU-a, ali i do fleksibilnijih međuvladinih pravnih aranžmana, što je dovelo do stvaranja složenog sustava koji je teško razumljiv za građane;
21.

podsjeća da se pragovi utvrđeni u okviru mehanizma stabilizacije za banane, koji je priložen Sporazumu, primjenjuju do 2020., da se ne smiju premašiti, i da bi, kada mehanizam istekne, stranke trebale nastaviti pružati statističke podatke, uključujući podatke o ekološkim proizvodima i proizvodima pravedne trgovine; napominje da su u rujnu 2018. godine Nikaragva i Gvatemala premašile svoje pragove (za 349 % odnosno 102 %) te izražava zabrinutost zbog toga što to utječe na europske proizvođače banana; podsjeća na obvezu Komisije da procijeni položaj proizvođača banana u EU-u najkasnije do 1. siječnja 2019. te na to da se u slučaju ozbiljnog pogoršanja stanja na tržištu ili položaja proizvođača banana EU-a može predvidjeti produljenje valjanosti mehanizma; podsjeća na to da bi u svjetlu mehanizma stabilizacije i zaštitne klauzule iz Sporazuma Komisija Europskom parlamentu i relevantnim industrijskim sektorima trebala staviti na raspolaganje temeljitije i redovite informacije o tim kretanjima na tržištu;
2.

izražava duboku zabrinutost zbog činjenice da je posljednjih godina diljem svijeta došlo do naglog porasta povreda FoRB-a, uključujući progon vjernika ili nevjernika; osuđuje instrumentalizaciju vjerskih pitanja u političke svrhe te nasilje, uznemiravanje ili socijalne pritiske protiv svakog pojedinca ili skupine ljudi na temelju mišljenja, savjesti, vjeroispovijesti ili uvjerenja; osuđuje progon i napade koje trpe etničke i vjerske skupine, nevjernici, ateisti i druge manjine, progon žena i djevojčica te progon pojedinaca na osnovi njihove seksualne orijentacije; osuđuje prisilna preobraćenja i štetne prakse kao što su genitalno sakaćenje žena, prisilni brakovi i određene druge prakse povezane s vjeroispovijestima ili uvjerenjima te traži da se hitno snosi odgovornost za te povrede; naglašava da su te povrede FoRB-a često uzrok ratova ili drugih vrsta oružanih sukoba ili da ih pogoršavaju, zbog čega dolazi do povreda humanitarnog prava, uključujući masovna ubojstva ili genocid; naglašava da se povredama slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja narušava demokracija, usporava razvoj i negativno utječe na uživanje drugih temeljnih sloboda i prava; ističe da to obvezuje međunarodnu zajednicu, EU i države članice da ponovno potvrde svoju odlučnost u promicanju slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja za sve te osnaže svoje djelovanje u tom pogledu;
26.

pozdravlja činjenicu da nacrt proračuna EU-a za 2019. po prvi put uključuje odobrena sredstva za Ured Europskog javnog tužitelja (4,9 milijuna EUR) i inzistira na važnosti toga da Ured europskog javnog tužitelja raspolaže odgovarajućim ljudskim i financijskim sredstvima; napominje da je planirano samo 37 radnih mjesta, što podrazumijeva da nakon odbitka 23 mjesta europskih tužitelja preostaje samo 14 radnih mjesta za administrativne zadaće; smatra da to nije realno, posebno s obzirom na to da su se nedavno još dvije države članice odlučile priključiti Uredu europskog javnog tužitelja; stoga zahtijeva pojačano financiranje na početku razdoblja za povećanje broja zaposlenih planirano za 2020. kako bi Ured europskog javnog tužitelja bio potpuno operativan do kraja 2020., kao što je predviđeno Uredbom;
8.

potiče EIB da osmisli održive mogućnosti financiranja i povoljno ulagačko okruženje kojima se odražavaju obveze i ciljevi politika Unije, u cilju poticanja gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije i inovacija unutar Unije, kao i jačanja socijalne i okolišne dimenzije ulaganja EIB-a premošćivanjem investicijskog jaza u socijalnom sektoru i u pogledu sigurnosti infrastrukture; poziva EIB da, u slučaju velikih infrastrukturnih projekata, uzme u obzir sve odgovarajuće rizike utjecaja na okoliš i da financira samo one koji su pokazali stvarnu dodanu vrijednost za lokalno stanovništvo i s okolišnog, društvenog i gospodarskog gledišta; ističe važnost strogog praćenja mogućih rizika od korupcije i prijevara u tom kontekstu te provođenja pomnih ex ante i ex post procjena u pogledu projekata koje je potrebno financirati;
33.

podsjeća na to da bi trebalo poštovati pragove utvrđene u okviru Mehanizma stabilizacije za banane priloženog Sporazumu, koji je na snazi do 2020. te ističe potrebu da se nastavi pratiti uvoz banana nakon što istekne primjena mehanizma i da stranke nastave pružati statistike o tome; zabrinut je zbog toga što je Peru prekoračio prag mehanizma stabilizacije za banane iz Sporazuma te poziva na analizu učinka toga prekoračenja na tržišta u EU-u; podsjeća na to da se Komisija obvezala ocijeniti stanje proizvođača banana iz EU-a do 1. siječnja 2019. te je, u slučaju da se otkrije prisutnost ozbiljnog poremećaja stanja tržišta ili stanja proizvođača banana u EU-u, moguće da će se razmotriti produženje valjanosti mehanizma uz pristanak stranaka Sporazuma;
28.

čestita Europskom ombudsmanu na njegovoj strateškoj istrazi o transparentnosti zakonodavnog procesa Vijeća (OI/2/2017/TE), no žali zbog toga što Vijeće nije odgovorilo na nalaze u zadanom roku; napominje da je to nažalost stalna teme koja se konstantno odražava u pritužbama podnesenim Europskom ombudsmanu; povrh toga, vjeruje da bi se to trebalo smatrati pitanjem od velike važnosti za demokratski život Unije i učinkovito sudjelovanje građana diljem kontinenta jer sprečava ostvarivanje ustavnih ugovora i Povelje o temeljnim pravima; s tim u vezi napominje da je Europski ombudsman u nedavnom predmetu (1272/2017/LP – odbijanje Vijeća da omogući javni pristup mišljenju svoje pravne službe u vezi Međuinstitucijskim sporazumom o registru transparentnosti) utvrdio da to pitanje ugrožava institucijsku ravnotežu i da je u suprotnosti s temeljnom praksom iskrene međusobne suradnje; ističe da nakon odbijanja zahtjeva nije moguće provesti ex post provjere na ad hoc osnovi;
83.

oštro osuđuje namjerni čin agresije Ruske Federacije protiv Ukrajine na Kerčkim vratima od 25. studenoga 2018.; zahtijeva trenutačno i bezuvjetno puštanje na slobodu svih ukrajinskih plovila i mornara, koji bi se u međuvremenu trebali tretirati kao ratni zarobljenici; poziva EU i njegove države članice da uvedu ciljane sankcije u slučaju neoslobađanja ukrajinskih vojnika te dođe li do daljnje vojne eskalacije; ističe da ne postoji opravdanje za takvo rusko korištenje vojske; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog toga što bi to moglo predstavljati pritajeni pokušaj prisvajanja suverenih prava Ukrajine na Azovskom moru kako bi ga se pretvorilo u rusko „unutarnje jezero” i isključivu vojnu zonu te paraliziralo gospodarstvo jugoistočne Ukrajine; zahtijeva od Rusije da zajamči slobodu plovidbe kroz Kerčka vrata i u Azovsko more koja je zajamčena međunarodnim pravom; apelira na OESS i njegove članice da prošire mandat posebne promatračke misije OESS-a na Azovsko more; poziva EU i njegove države članice da ruskim brodovima koji dolaze iz Azovskog mora zabrane pristup lukama u EU-u ako Rusija ponovno ne uspostavi slobodnu plovidbu kroz Kerčka vrata u Azovsko more; poziva na to da se upotrijebe sva diplomatska sredstva kako bi se situacija smirila te pozdravlja ponudu za posredovanje između Kijeva i Moskve;
25.

poziva na to da se zajamče prava na pravednu naknadu, ugovorne obveze i radne uvjete za zaposlene u kreativnom i umjetničkom sektoru; upućuje na to da se kulturni djelatnici u Europi zapošljavaju na temelju netipičnih ugovora o radu, na projektima i u prekarnim radnim uvjetima; stoga poziva države članice da donesu sveobuhvatne mjere za reduciranje tih sivih zona usklađivanjem i poboljšanjem ugovornih uvjeta za umjetnike i stvaraoce diljem EU-a te na europskoj razini kada je riječ o kolektivnom zastupanju, socijalnom osiguranju te izravnom i neizravnom oporezivanju; poziva na to da se u socijalnim sustavima u cijeloj Uniji uzmu u obzir sve posebnosti nestandardnih oblika zapošljavanja;
—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 21. prosinca 2016. u spojenim predmetima C-203/15 (Tele2 Sverige AB protiv Post- och telestyrelsen) i C-698/15 (Secretary of State for the Home Department protiv Toma Watsona i drugih) (3),
41.

pozdravlja to što je EU potpisao Istanbulsku konvenciju i ističe da je potrebno boriti se svim sredstvima protiv nasilja nad ženama i spriječiti ga, uključujući nasilje u obitelji; poziva one države članice koje to još nisu učinile da ratificiraju i provedu Konvenciju u najkraćem roku; u tom pogledu podržava zajedničku inicijativu EU-a i UN-a „Spotlight”; potiče države da povećaju napore u pogledu zakonodavstva kako bi se što ranije rješavala pitanja rodno uvjetovanog nasilja, genitalnog sakaćenja žena i seksualnog nasilja; podsjeća da nasilje nad ženama ima duboke korijene u rodnoj nejednakosti i da ga je zato potrebno sveobuhvatno rješavati, te naglašava važnost socijalnih službi i zaštite; naglašava da su pouzdani statistički podaci o učestalosti, uzrocima i posljedicama svih vrsta nasilja protiv žena ključni za razvoj učinkovitog zakonodavstva i strategija za borbu protiv rodno utemeljenog nasilja; zbog toga poziva EU da pomogne zemljama da poboljšaju prikupljanje podataka u tom području i ispune međunarodne pravne obveze; traži od EU-a da surađuje s drugim zemljama u cilju financiranja i oblikovanja programa kako bi se spriječilo seksualno i rodno nasilje te odgovorilo na njega diljem svijeta; osuđuje sve oblike tjelesnog, seksualnog i psihološkog nasilja i iskorištavanja, masovna silovanja, trgovanje spolnim i reproduktivnim pravima žena te njihovo kršenje; naglašava da odgovarajuća i pristupačna zdravstvena skrb kao i univerzalno poštovanje spolnih i reproduktivnih prava žena te pristup obrazovanju trebaju biti zajamčeni svim ženama te da one trebaju moći donositi slobodne i odgovorne odluke o svojemu zdravlju, tijelu te spolnim i reproduktivnim pravima; ističe da je obrazovanje ključno sredstvo za borbu protiv diskriminacije i nasilja nad ženama i djecom; osuđuje ponovno uvođenje pravila „globalnog blokiranja”;
—

uzimajući u obzir izvješće Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja od 9. ožujka 2018. naslovljeno „Skill needs anticipation: systems and approaches. Analysis of stakeholder survey on skill needs assessment and anticipation” (Za vještine je potrebno predviđanje: sustavi i pristupi. Analiza istraživanja o procjeni i predviđanju potreba za vještinama koje su proveli dionici),
18.

mišljenja je da bi u svrhu optimizacije uporabe sredstava EU-a svaki projekt u području prometa koji je od zajedničkog interesa i koji se financira Instrumentom za povezivanje Europe u svojoj početnoj fazi trebao prema potrebi sadržavati zahtjeve vojne mobilnosti kako bi se u kasnijim fazama izbjegla nepotrebna nadogradnja infrastrukture, a time i neekonomična upotreba sredstava; smatra da bi se svakim doprinosom iz omotnice Instrumenta za povezivanje Europe za vojnu mobilnost, kad god je to moguće, prednost trebala dati multimodalnim projektima jer se njima pruža najviše mogućnosti za dvojnu namjenu, kao i prekograničnim projektima koji doprinose rješavanju postojećih problema veza koje nedostaju i uskih grla, odnosno trenutačno najvećih fizičkih prepreka brzoj i neometanoj mobilnosti, kako za civile tako i za prijevoz postrojbi i teške vojne opreme; naglašava da postupak utvrđivanja dijelova Transeuropske prometne mreže (TEN-T) prikladnih za vojni prijevoz mora u najvećoj mogućoj mjeri bezuvjetno povećati civilne i vojne sinergije te poštovati načelo dvojne namjene; smatra da bi dodatno ulaganje u čitavu mrežu moglo donijeti znatne koristi u pogledu vojne mobilnosti i istovremeno pridonijeti dovršetku osnovne mreže TEN-T do 2030. i sveobuhvatne mreže do 2050. godine; naglašava da bi trebalo biti moguće koristiti sredstva iz omotnice za vojnu mobilnost radi prilagodbe prometne infrastrukture unutar osnovne i sveobuhvatne mreže TEN-T;
uvelike je zabrinut jer su odobreni gotovo svi zahtjevi za dozvole za izvoz u određene zemlje kao što su Egipat i Saudijska Arabija, iako izvoz u te zemlje nije u najmanju ruku u skladu s mjerilima od prvog do šestog iz Zajedničkog stajališta, uzevši u obzir da neispunjenje mjerila od prvog do četvrtog mora dovesti do odbijanja izdavanja dozvole; žali što su odobreni gotovo svi zahtjevi za izdavanje dozvola (95 %) za izvoz u Saudijsku Arabiju u pogledu kategorije izvoza ML9 ( 22 ) (ratna plovila), a koji se upotrebljavaju za provođenje pomorske blokade Jemena, i kategorije ML10 (zrakoplov) te ML4 (bombe itd.), koji su bili ključni za zračne napade, čime se doprinosi pogoršanju humanitarnog stanja, narušavanju održivog razvoja cijele zemlje i trajnoj patnji stanovništva Jemena;
—

uzimajući u obzir presude i sudsku praksu Suda Europske unije, posebice u predmetu T-646/13 (Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe protiv Komisije) i sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava,
2.

ponovno ističe golem potencijal digitalne tehnologije i usluga u postizanju ciljeva održivog razvoja, pod uvjetom da se poduzmu djelovanja kako bi se suočilo s disruptivnim učincima tih tehnologija kao što su automatiziranje radnih mjesta, što izravno utječe na zapošljivost, digitalna isključenost i nejednakost, kibersigurnost, privatnost podataka i regulatorna pitanja; podsjeća na to da svaka digitalna strategija mora u cijelosti biti u skladu s realizacijom Programa održivog razvoja do 2030. te mu pri pridonositi, osobito u pogledu 4. cilja održivog razvoja o kvalitetnom obrazovanju, 5. cilja održivog razvoja o postizanju rodne jednakosti i poboljšanju položaja svih žena i djevojčica, 8. cilja održivog razvoja o pristojnom radnom mjestu i gospodarskom rastu te 9. cilja održivog razvoja o industriji, inovaciji i infrastrukturi; podsjeća na to da je za postizanje ciljeva održivog razvoja do 2030. potrebno osnaženo globalno, nacionalno, regionalno i lokalno partnerstvo između dionika iz nacionalnih vlada, znanstvene zajednice te gospodarstva i civilnog društva;
14.

podsjeća na mišljenje Venecijanske komisije o izbornoj reformi u Moldovi i podržava to mišljenje prema kojemu nije postojao dovoljan konsenzus za prelazak na miješani izborni sustav za parlamentarne izbore (osim Demokratske stranke i Socijalističke stranke), što bi moglo dovesti do neželjenog utjecaja poslovnih interesa na kandidate; stoga ponovno poziva moldovske vlasti da poboljšaju izborni sustav kako bi se osiguralo da rezultati budućih izbora budu odraz volje svih moldovskih građana, a ne samo nekolicine odabranih; poziva moldovske vlasti i na to da u potpunosti provedu preporuke ODIHR-a, posebno u pogledu financiranja stranaka te slobode i pluralizma medija; ponavlja da je Europski parlament spreman preuzeti ulogu promatrača na sljedećim parlamentarnim izborima u Moldovi;
U.

budući da postoji nedostatak infrastrukture kojom bi se osigurala kvalitetna i pristupačna skrb o djeci za sve platne skupine, o čemu svjedoči i činjenica da od više od 32 milijuna djece mlađe od dobi potrebne za obvezno obrazovanje u EU-u tek oko 15 milijuna djece ima pristup ranom odgoju (16) i obrazovanju te da je najveći dio javnih sredstava koja se u državama članicama troše na skrb o djeci namijenjeno djeci od treće godine života do obveznog polaska u školu; budući bi trebalo povećati ulaganja iz svih sektora, s obzirom na to da dokazi iz zemalja članica OECD-a pokazuju da bi povećanje ulaganja BDP-a u sektor skrbi dovelo do rasta zaposlenosti žena; budući da su ulaganja u skrb o djeci strategija koja je korisna za sve strane i da bi se njome ostvarili dodatni porezni prihodi od povećanog sudjelovanja roditelja na tržištu rada; budući da, dopunjujući ključnu ulogu obitelji, visokokvalitetni rani i predškolski odgoj i obrazovanje pruža i brojne kratkoročne i dugoročne koristi za pojedince i društvo u cjelini, uključujući za osobe slabijeg socioekonomskog statusa ili osobe s posebnim obrazovnim potrebama, te da je učinkovit u borbi protiv nejednakosti koja pogađa djecu od rane dobi i za sprečavanje ranog napuštanja školovanja;
7.

preporučuje da sve internetske platforme razlikuju upotrebu njihovih internetskih oglasnih proizvoda u političke svrhe od one u komercijalne svrhe; podsjeća na to da obrada osobnih podataka za političko oglašavanje zahtijeva različitu pravnu osnovu od one za komercijalno oglašavanje;
6.

o C o C; poziva sve stranke da konstruktivno doprinose procesu koji treba uspostaviti do 2020., kada se nacionalno utvrđeni doprinosi moraju ažurirati, te da osiguraju da su njihovi nacionalno utvrđeni doprinosi u skladu s dugoročnim ciljem Pariškog sporazuma u pogledu temperature kako bi se globalno zatopljenje zadržalo znatno ispod 2 o C iznad predindustrijske razine te da ulažu napore kako bi se to povećanje dodatno ograničilo na 1,5 o C; uviđa da trenutačne preuzete obveze, uključujući one koje su preuzele Unija i njezine države članice, nisu dovoljne da se ostvare ciljevi iz Pariškog sporazuma; stoga naglašava da bi globalne emisije stakleničkih plinova čim prije trebale početi padati i da sve stranke Sporazuma, posebno EU i sve članice skupine G20, nakon dijaloga „talanoa” 2018., čiji je cilj smanjiti preostale razlike radi postizanja tog cilja, moraju pojačati napore i ažurirati svoje nacionalno utvrđene doprinose do 2020.; ističe da bi se trenutačnim nacionalno utvrđenim doprinosima globalno zatopljenje ograničilo samo na porast temperature od oko 3,2 ( 7 ) , odnosno to ne bi bilo ni blizu porastu od 2C; poziva sve stranke da konstruktivno doprinose procesu koji treba uspostaviti do 2020., kada se nacionalno utvrđeni doprinosi moraju ažurirati, te da osiguraju da su njihovi nacionalno utvrđeni doprinosi u skladu s dugoročnim ciljem Pariškog sporazuma u pogledu temperature kako bi se globalno zatopljenje zadržalo znatno ispod 2C iznad predindustrijske razine te da ulažu napore kako bi se to povećanje dodatno ograničilo na 1,5C; uviđa da trenutačne preuzete obveze, uključujući one koje su preuzele Unija i njezine države članice, nisu dovoljne da se ostvare ciljevi iz Pariškog sporazuma; stoga naglašava da bi globalne emisije stakleničkih plinova čim prije trebale početi padati i da sve stranke Sporazuma, posebno EU i sve članice skupine G20, nakon dijaloga „talanoa” 2018., čiji je cilj smanjiti preostale razlike radi postizanja tog cilja, moraju pojačati napore i ažurirati svoje nacionalno utvrđene doprinose do 2020.;
4.

napominje da su zbog globalizacije zemlje i gospodarstva sve povezaniji; napominje da je to dovelo do pojave međunarodnih vrijednosnih lanaca te ističe da se tim vrijednosnim lancima restrukturira međunarodna podjela rada, kao i međuovisnost zemalja; podsjeća na to da njihova izuzetno složena priroda, nedostatak transparentnosti i slabljenje odgovornosti mogu dovesti do većeg rizika od kršenja ljudskih i radničkih prava, konkretnog nekažnjavanja kaznenih djela protiv okoliša te izbjegavanja plaćanja poreza i poreznih prijevara velikih razmjera; ponovno naglašava prednosti trgovinske politike EU-a koja se temelji na zajedničkim pravilima i vrijednostima, među ostalim u pogledu pitanja kao što su ljudska prava, uvjeti rada i zaštita okoliša;
2. Godišnji iznos pričuve utvrđen je na 600 milijuna EUR (u cijenama iz 2018.) i može se iskoristiti do godine n+1 u skladu s Financijskom uredbom. Ta pričuva unosi se u opći proračun Unije kao rezervacija. Dio godišnjeg iznosa koji proizlazi iz prethodne godine koristi se prvi. Dio godišnjeg iznosa iz godine n koji nije iskorišten u godini n+1 prestaje važiti. Do 1. listopada svake godine najmanje četvrtina godišnjeg iznosa za godinu n ostaje na raspolaganju radi pokrivanja potreba koje bi se mogle pojaviti do kraja te godine. Najviše polovina raspoloživog iznosa do 30. rujna svake godine može se mobilizirati za unutarnje odnosno vanjske operacije. Od 1. listopada preostali dio raspoloživog iznosa može se mobilizirati za unutarnje ili vanjske operacije kako bi se pokrile potrebe koje bi se mogle pojaviti do kraja te godine.

2. Godišnji iznos pričuve za pomoć u nuždi utvrđen je na 1 000 milijuna EUR (u cijenama iz 2018.) i može se iskoristiti do godine n+1 u skladu s Financijskom uredbom. Ta pričuva unosi se u opći proračun Unije kao rezervacija. Dio godišnjeg iznosa koji proizlazi iz prethodne godine koristi se prvi. Dio godišnjeg iznosa iz godine n koji nije iskorišten u godini n+1 prestaje važiti. Do 1. listopada svake godine najmanje 150 milijuna EUR (u cijenama iz 2018.) godišnjeg iznosa za godinu n ostaje na raspolaganju radi pokrivanja potreba koje bi se mogle pojaviti do kraja te godine. Najviše polovina raspoloživog iznosa do 30. rujna svake godine može se mobilizirati za unutarnje odnosno vanjske operacije. Od 1. listopada preostali dio raspoloživog iznosa može se mobilizirati za unutarnje ili vanjske operacije kako bi se pokrile potrebe koje bi se mogle pojaviti do kraja te godine.
—

uzimajući u obzir radni dokument Komisije iz 2010. o jačanju i poboljšanju obrazovanja u zemljama u razvoju, pod nazivom „More and Better Education in Developing Countries” (SEC(2010)0121),