Revidirana Uredba o kontrolama gotovine koja će se primjenjivati od 3. lipnja 2021. proširuje obvezu svakog putnika koji ulazi u EU ili izlazi iz EU-a, a nosi gotovinu u vrijednosti od 10 000 EUR ili većoj da to prijavi carinskim tijelima. Proširuje se i definicija gotovine kako bi se njome osim novčanica obuhvatili i drugi instrumenti ili roba visokog stupnja likvidnosti kao što su čekovi, putnički čekovi, kartice s unaprijed uplaćenim sredstvima i zlato.

U okviru nadnacionalne procjene rizika uzimaju se u obzir zahtjevi Četvrte direktive o sprečavanju pranja novca , koja je u nacionalna zakonodavstva trebala biti prenesena do srpnja 2017. Dodatne promjene uvedene Petom direktivom o sprečavanju pranja novca, koja bi se u nacionalna zakonodavstva trebala prenijeti do siječnja 2020., bile su predviđene pri definiranju novih mjera ublažavanja.

Proizvođači, distributeri, pravni stručnjaci i ostale nefinancijske institucije sve više privlače pozornost osoba koje bi se htjele upustiti u aktivnosti pranja novca. Jedno je istraživanje pokazalo da se pranje 20–30 % svih imovinskih koristi ostvarenih kaznenim djelima odvija u okviru nefinancijskog sektora. Stoga se smatra da je taj sektor općenito izložen velikim i vrlo velikim rizicima.

Čini se da je propust da se utvrdi identitet stvarnog vlasnika stranke najveća slabost ovog sektora. Kad stupaju u poslovni odnos, neke stranke ne razumiju uvijek što točno znači pojam „stvarni vlasnik” ili pak ne provjeravaju identitet stvarnog vlasnika.

Osim toga, države članice mogu imenovati samoregulatorna tijela koja će nadzirati porezne savjetnike, revizore, vanjske računovođe, javne bilježnike i druge neovisne pravne stručnjake i posrednike u trgovini nekretninama. Države članice mogu tim tijelima dodijeliti zadaću da od obveznika primaju prijave sumnjivih transakcija i šalju ih financijsko-obavještajnim jedinicama. Međutim, neki obveznici i samoregulatorna tijela ne prijavljuju mnogo sumnjivih transakcija financijsko-obavještajnim jedinicama, posebno u određenim državama članicama. To možda ukazuje na to da se sumnjive transakcije ne otkrivaju i ne prijavljuju na pravilan način. Nadalje, s obzirom na to da su u skladu s Četvrtom direktivom o sprečavanju pranja novca nefinancijski sektor i proizvodi uvršteni u obveznike, potrebno je pojasniti da odgovarajuća primjena relevantnih mjera ne utječe na načelo čuvanja povjerljivosti.

Na temelju savjetovanja sa stručnjacima čini se da je i sektor nekretnina sve izloženiji velikim rizicima povezanima s pranjem novca. Drugi su uobičajeni načini pranja imovinske koristi iskazivanje više cijene u okviru komercijalne trgovine i fiktivni zajmovi. Tijela za izvršavanje zakonodavstva takve rizike smatraju velikima.

2.1.4.Sektor igara na sreću

U skladu s Četvrtom direktivom o sprečavanju pranja novca, svi su pružatelji usluga igara na sreću obveznici; međutim, države članice mogu na temelju dokazane niske razine rizika pružateljima usluga igara na sreću, osim kasinima, odlučiti odobriti potpuno ili djelomično izuzeće od te odredbe. Smatra se da su određeni proizvodi u sektoru igara na sreću znatno izloženi riziku od pranja novca. Kad je riječ o klađenju na prodajnom mjestu i pokeru čini se da su glavni uzrok neučinkovite kontrole. U slučaju internetskih igara na sreću, razina je izloženosti rizicima visoka zbog brojnih transakcijskih tokova i interakcije s nenazočnom strankom. Iako je izloženost visokom riziku svojstvena kasinima, njihovim je uvrštavanjem u okvir za sprečavanje pranja novca/borbu protiv financiranja terorizma od 2005. taj rizik ublažen.

Razina rizika od pranja novca/financiranja terorizma umjerena je kad je riječ o lutrijama i automatima za igre na sreću (izvan kasina). U slučaju lutrija uspostavljene su određene kontrole, posebno kako bi se suzbili rizici povezani s velikim dobicima. Bingo na prodajnom mjestu smatra se igrom s niskom razinom rizika od pranja novca/financiranja terorizma zbog relativno niskih uloga i dobitaka.

2.1.5.Prikupljanje i prijenos novčanih sredstava putem neprofitnih organizacija

Ovim su Izvješćem obuhvaćene kategorije neprofitnih organizacija definirane u Preporuci Stručne skupine za financijsko djelovanje. Scenarij rizika povezan je s prikupljanjem novčanih sredstava i njihovim prijenosom partnerima/korisnicima i unutar Unije i izvan nje, koje obavljaju neprofitne organizacije.

U kontekstu prijetnji, analizu je rizika teže provesti zbog raznolikosti sektora. „Izražajne neprofitne organizacije” donekle su osjetljive jer se u njih mogu infiltrirati zločinačke ili terorističke organizacije koje mogu skrivati stvarno vlasništvo zbog čega je teže ući u trag prikupljanju novčanih sredstava.

Neke su vrste „uslužnih neprofitnih organizacija” izravnije osjetljive zbog same prirode njihova djelovanja. Razlog je taj što one mogu uključivati kretanje novčanih sredstava prema području sukoba ili trećim zemljama ili iz takvih područja ili zemalja u čijim je sustavima za sprečavanje pranja novca/financiranja terorizma Komisija utvrdila strateške nedostatke. Neprofitne organizacije od ključne su važnosti za pružanje humanitarne pomoći diljem svijeta. Kako bi se ostvarili legitimni ciljevi takve pomoći, potrebno je prikupiti više informacija o rizicima od pranja novca u okviru neprofitnih organizacija radi jačanja svijesti o tim rizicima. Komisija će još tijekom 2019. objaviti poziv na podnošenje prijedloga za pripremni projekt o izgradnji kapaciteta, izradu programa i komunikaciju u kontekstu borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma.

Regulirani pružatelji financijskih usluga mogu biti neskloni surađivati s određenim neprofitnim organizacijama jer nastoje ukloniti rizike. To bi moglo dovesti do financijske isključenosti ili potaknuti odbijene stranke da umjesto toga upotrijebe nezakonite bankarske usluge ili usluge prijenosa novčanih sredstava.

2.1.6.Novi proizvodi/sektori

U ovom se Izvješću razmatra nekoliko novih proizvoda ili sektora koji su razotkriveni u okviru događaja i operacija tijela za izvršavanje zakonodavstva o kojima se nedavno javno izvješćivalo. Osim financijske tehnologije, platforme za razmjenu i pružatelji usluge novčanika (vidjeti odjeljak 2.1.2.), profesionalni nogomet, slobodne luke te programi za dodjelu državljanstva i prava boravka ulagačima („zlatne putovnice/vize”) utvrđeni su kao novi rizični sektori.

2.1.6.1.Pregled novih sektora

2.1.6.1.1.Profesionalni nogomet

Rizici povezani sa sportom odavno su prepoznati na razini EU-a. Profesionalni je nogomet iznimno popularan sport, ali i globalna industrija sa znatnim gospodarskim učinkom. Upravo je to razlog zašto je uključen u ovo poglavlje. Zbog složene organizacije i nedovoljne transparentnosti u sektoru profesionalnog nogometa stvorilo se plodno tlo za uporabu nezakonitih sredstava. U taj se sport ulažu sporni novčani iznosi bez jasnog ili objašnjivog financijskog povrata ili financijske dobiti.

2.1.6.1.2.Slobodne luke

Slobodna luka dio je carinskog područja Unije koje je kao takvo odredila određena država članica. Slobodne su luke zakonite, ali se u okviru njih moraju poštovati pravila EU-a o državnim potporama i Kodeks o postupanju pri oporezivanju poslovanja. Slobodne trgovinske zone mogu biti rizične kad je riječ o krivotvorenju jer krivotvoriteljima omogućuju da iskrcavaju pošiljke, prilagođavaju terete ili dokumentaciju koja se odnosi na terete ili pak da na druge načine manipuliraju tim teretima ili dokumentacijom, a zatim ponovno izvoze proizvode bez intervencije carinskih tijela te tako prikriju prirodu robe i njezinog izvornog dobavljača.

Zlouporaba slobodnih trgovinskih zona može biti povezana s povredom prava intelektualnog vlasništva i sudjelovanjem u prijevari u vezi s PDV-om, korupciji i pranju novca. U većini slobodnih luka ili carinskih skladišta EU-a (osim Slobodne luke Luxembourg) točne informacije o stvarnim vlasnicima nisu dostupne. U skladu s Petom direktivom o sprečavanju pranja novca operateri slobodnih luka i drugi subjekti na tržištu umjetninama postaju obveznici i stoga podliježu zahtjevima u pogledu dubinske analize stranke.