KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU I EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU o Strategiji EU-a i Akcijskom planu za upravljanje rizicima u carinskim pitanjima:Rješavanje rizika, jačanje sigurnosti lanca opskrbe i olakšavanje trgovine /* COM/2014/0527 final */





KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU I EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU o Strategiji EU-a i Akcijskom planu za upravljanje rizicima u carinskim pitanjima: Rješavanje rizika, jačanje sigurnosti lanca opskrbe i olakšavanje trgovine 1. Uvod Neometani i sigurni trgovinski tokovi od ključne su važnosti za gospodarski rast i konkurentnost Europske unije (EU), koja je i najveći svjetski trgovinski blok. Učinkovito upravljanje rizicima u međunarodnom lancu opskrbe ključno je za osiguranje zaštite i sigurnosti stanovnika EU-a, zaštitu financijskih i gospodarskih interesa EU-a i istodobno olakšavanje zakonite trgovine. Za njihovo pravilno funkcioniranje jedinstveno tržište EU-a i carinska unija zahtijevaju od carine dosljedno rješavanje rizika. U cilju jačanja integriteta međunarodnih lanaca opskrbe, carina EU-a mora poboljšati upravljanje rizicima. Nakon potpune provedbe amandmana o sigurnosti [1] Carinskog zakonika Zajednice[2] 2011., Komisija je u siječnju 2013. objavila analizu provedbe politike upravljanja carinskim rizicima. Komunikacijom [3] su utvrđeni nedostatci u sadašnjem pristupu i predloženi daljnji koraci. U lipnju 2013. Vijeće[4] je pozvalo Komisiju da iznese, u suradnji s državama članicama, „usklađenu strategiju upravljanja rizicima i sigurnosti lanca opskrbe na temelju postupnog akcijskog plana i temeljite analiza troškova i koristi, obuhvaćajući između ostalog, pravne, postupovne i IT aspekte”. Ovom se Komunikacijom predlaže strategija za poboljšanje upravljanja rizicima u carinskim pitanjima i sigurnosti lanca opskrbe („Strategija”) te tablicu prioritetnih djelovanja („Akcijski plan”)[5] u prilogu. 2. Područje primjene Strategije Strategija sadržava niz ključnih ciljeva temeljenih na sveobuhvatnom cilju postizanja visoko kvalitetnog, višeslojnog pristupa upravljanju rizicima koji je učinkovit i djelotvoran. U njoj su naglašene odgovarajuće mjere za smanjenje i kontrolu rizika koje će se primijeniti u najprikladnije vrijeme i na najprikladnijem mjestu u lancu opskrbe. Njome se uzima u obzir promjenjiva priroda i širok spektar rizika koje treba rješavati te primarna odgovornost carinskih tijela u nadzoru međunarodne trgovine robom u EU-u. Strategijom se uzima u obzir uloga drugih nadležnih tijela uključenih u kretanja lanca opskrbe te naglašava potreba za komplementarnošću. To se odnosi i na međunarodni kontekst rizika i važnosti međunarodne suradnje u upravljanju rizicima. Strategijom se vodi računa i o važnosti olakšavanja i ubrzavanja trgovine za EU, središnjoj ulozi gospodarskih subjekata, kao i potrebi za izbjegavanjem neželjenih prekida logistike i procesa u lancu opskrbe. 3. Akcijski plan za poboljšanje upravljanja rizicima U akcijskom planu donosi se niz mjera za svaki cilj. Aktivnosti su usmjerene na zatvaranje utvrđenih nedostataka kako bi se postupno ostvarili pojačani kapacitet za carinska tijela EU-a i sustavnija suradnja s drugim agencijama, gospodarskim subjektima i međunarodnim trgovinskim partnerima. U akcijski plan uključene su aktivnosti za podršku ili razvoj međunarodnih normi i standarda prema potrebi. Najosnovniji izazov odnosi se na potrebu za kvalitetnim podacima o kretanju lanca opskrbe i njihovoj dostupnosti i upotrebi za potrebe upravljanja rizicima carinskih i drugih nadležnih tijela. Osiguranje razvoja i provedbe odgovarajućih kapaciteta i metodologija kako bi se omogućila i olakšala suradnja među tijelima bit će ključni element budućeg napretka. 4. Usklađenost i komplementarnost s drugim inicijativama u EU-u Pri provedbi Strategije i Akcijskog plana Komisija će nastojati ostvariti komplementarnost i usklađenost s povezanim inicijativama koje su u tijeku u carinskim (npr. Carinski zakonik Unije[6], međusobna administrativna pomoć[7]) i u drugim područjima politike. U obzir će se uzeti sigurnosne inicijative, posebno u području unutarnje sigurnosti[8], sigurnosti zračnog tereta[9], pomorske sigurnosti (uključujući e-Maritime i CISE)[10] i preispitati politika o kontroli izvoza[11]. Ostale relevantne inicijative o prometnoj politici uzet će se u obzir, uključujući Direktivu o službenom postupku[12] kojom se utvrđuje nacionalni jedinstveni prozor za izvješćivanje i razmjenjuju informacije o brodovima te povezuju s drugim nacionalnim elektroničkim sustavima, sustav SafeSeaNet za razmjenu podataka[13] koji omogućuje razmjenu informacija među državama članicama i e-Freight kao dio Bijele knjige o prometu iz 2011.[14] s ciljem učinkovitije i jeftinije logistike, pojednostavnjujući pristup i upotrebu informacija u logistici. Relevantne političke inicijative za proizvode[15], sigurnost životinja, hrane za životinje i hrane, zaštitu okoliša, a posebno FLEGT[16] i CITES[17], bit će uzete u obzir, kao i inicijative u području prava intelektualnog vlasništva (IPR), kao što je Akcijski plan EU-a za borbu protiv povreda IPR-a[18], Akcijski plan za provedbu IPR-a kojim se predviđa razvoj programa dubinskog ispitivanja u EU-u kao sredstvo za sprječavanje komercijalne razine povrede IPR-a[19] i strategije za zaštitu i provedbu IPR-a u trećim zemljama, čiji je cilj poboljšanje međunarodne suradnje[20]. 5. Analiza troškova i koristi za podršku pristupa Komisija je naručila studiju o utvrđivanju i ispitivanju troškova i koristi alternativnih pristupa za potporu provedbi Strategije. Njezin je glavni naglasak bio na mogućim rješenjima za poboljšanje kvalitete, dostupnosti i upotrebe podataka za potrebe upravljanja rizicima koji se odnose na robu koja ulazi u EU. Opcije pod procjenom bile su: (1) potpuno decentraliziran pristup sa svim kretanjima na razini država članica i ravnopravna komunikacija; (2) pristup razmjeni usluga sa stvaranjem zajedničke baze podataka radi omogućivanja podrške dostupnosti podataka u državama članicama i povezana platforma za integraciju i pojednostavnjenje radnog procesa komunikacije između država članica; i (3) pristup razmjeni usluga uz zajedničko vanjsko sučelje za dostavu trgovinskih podataka neovisno o državi članici nadležnoj za primanje podataka. Iz studije je zaključeno da bi stvaranje zajedničke baze podataka kako bi se omogućila odgovarajuća i pravovremena razmjena informacija bilo znatan doprinos u osiguravanju učinkovite analize rizika u EU-u. Zajedničkim vanjskim sučeljem za trgovce pružilo bi se dodatne pogodnosti smanjenjem troška trgovcima. Komisija će pažljivo razmotriti dostupne mogućnosti i praktična pitanja provedbe, uključujući organizacijske i financijske implikacije. Taj će se rad obaviti prioritetno. 6. Zaključci Komisija će poduzeti sve potrebne inicijative za provedbu ove Strategije i Akcijskog plana, posebno u kontekstu Carinskog zakonika Unije i pripadajućeg IT razvoja te će usvojiti dosljedan pristup s drugim inicijativama EU-a u domeni prikupljanja podataka. Komisija svraća pažnju Vijeću i Parlamentu na važnost provedbe ove strategije i akcijskog plana. Ona poziva države članice i druge dionike da pridonesu djelotvornoj i učinkovitoj provedbi. [1] Uredba Vijeća (EZ) 648/05 [2] Uredba Vijeća (EEZ) br. 2913/92 [3] COM(2012) 793 završna verzija, 8.1.2013. [4] Zaključci Vijeća 8761/3/13, 18. lipnja 2013. [5] Razvijeni su u suradnji sa stručnjacima iz država članica. [6] Uredba Vijeća (EU) br. (EU) 952/13, 9.10.2013. [7] Nacrt predložene izmjene Uredbe Vijeća (EZ) 515/97 [8] COM(2010) 673 završna verzija, 22.11.2010. i njegov nastavak [9] Zaključci Vijeća 17563/10, 7.12.2010. [10] JOIN (2014) 9 završna verzija, 6.3.2014. i Strategija pomorske sigurnosti EU-a koju je donijelo Vijeće 10915/14, 24.6.2014. [11] COM(2014) 244 završna verzija, 24.4.2014. [12] Direktiva 2010/65/EU [13] Direktiva 2002/59/EZ [14] COM(2011) 144 završna verzija, 28.3.2011. [15] COM(2013) 76 završna verzija, 13.2.2013. [16] Uredba Vijeća (EZ) br. 2173/2005, 20.12.2005. [17] Uredba Vijeća (EZ) br. 338/97, 9.12.1996. [18] Rezolucija Vijeća 2013 / C 80/01, 19.3.2013. [19] COM(2014) 389 završna verzija, 1.7.2014. [20] COM(2014) 389 završna verzija, 1.7.2014. Strategija EU-a za upravljanje rizicima u carinskim pitanjima: Rješavanje rizika, jačanje sigurnosti lanca opskrbe i olakšavanje trgovine U njihovu nadzoru lanca opskrbe i kretanja robe koja prelazi granice EU-a europska carinska tijela moraju uspostaviti mjere za: osiguranje integriteta lanca opskrbe za međunarodno kretanje roba i zaštitu osiguranja i sigurnosti Unije i njezinih stanovnika; zaštitu financijskih i gospodarskih interesa EU-a i njezinih država članica; olakšavanje i ubrzavanje zakonite trgovine i promicanje konkurentnosti EU-a. Rad s drugim nadležnim tijelima, poslodavcima i međunarodnim partnerima presudan je. Suočena s rastućom količinom trgovinskih kretanja i potrebom za nadzorom lanca opskrbe carina upotrebljava upravljanje rizicima kako bi provela učinkovite i djelotvorne provjere, izbjegla neopravdano ometanje zakonitog poslovanja i učinkovito rasporedila resurse. S pomoću kontrolnih resursa i intervencija može se tako dati prioritet područjima koja predstavljaju najveće i najozbiljnije rizike uz potrebne provjere provedene u najprikladnije vrijeme i na najprikladnijem mjestu. Jedinstveno tržište EU-a i carinska unija, uz transnacionalnu dimenziju prijetnji, naglašavaju međusobnu ovisnost država članica i potrebu za učinkovitim rješavanjem rizika uz potrebnu dosljednost i ujednačenost u cijelom EU-u. Zajednički okvir EU-a za upravljanje rizicima u carinskim pitanjima čvrsto je uspostavljen, ali treba se i dalje prilagođavati i razvijati kako bi postao usklađeniji, učinkovitiji i isplativiji u nadzoru rizika lanca opskrbe. Odgovornost je Komisije i država članica da to osiguraju. I. Temeljna načela upravljanja carinskim rizikom lanca opskrbe u EU-u Ova strategija odnosi se na upravljanje rizicima i kontrolu robe koja ulazi, izlazi ili je u tranzitu kroz Uniju uzimajući u obzir njezina posebna svojstva, skalu rizika te troškove i carine i trgovine. Upravljanje rizicima kretanja robe u međunarodnom lancu opskrbe zahtijeva sposobnost utvrđivanja, ocjenjivanja i analiziranja cijelog niza prijetnji i rizika povezanih s robom i njezinim kretanjima. Njome se mora uzeti u obzir različitost rizika, na razini EU-a i na nacionalnoj razini, a njihovim bi se utjecajem i posljedicama trebali materijalizirati ti rizici kako bi se poduzele mjere za smanjenje rizika i provjere u najprikladnije vrijeme i na najprikladnijem mjestu u lancu opskrbe. 1) „Procijeniti unaprijed, provjeriti prema potrebi” Zajedničkim okvirom EU-a za upravljanje rizicima u carinskim pitanjima mora se osigurati procjena rizika tereta prije njegova utovara u trećoj zemlji, dolazak na područje EU-a ili dolazak na njegovo završno (carinsko) odredište kako bi se omogućilo pokretanje protumjera primjerenih za utvrđivanje rizika – zapravo „procijeniti unaprijed, provjeriti prema potrebi”. Cilj je upravljati rizicima na optimalan način, na primjer: sigurnosni rizik od eksplozivne naprave ili prijetnju koju predstavlja vrlo zarazna bolest potrebno je riješiti prije utovara; za zabranjene, prokrijumčarene ili opasne tvari potrebna je rana intervencija, ali se mogu kontrolirati nakon dolaska na područje EU-a ili na mjestu istovara; neki rizici kao što su sigurnost proizvoda mogu se rješavati u trenutku carinjenja; financijska, trgovinska politika i drugi rizici mogu se riješiti u trenutku carinjenja, kao i naknadno revizijskim provjerama. Programi za ovlaštene gospodarske subjekte i koncepti pouzdanog trgovca od posebne su važnosti u olakšavanju i ubrzavanju kretanja i carinjenja trgovine između odredivih sigurnih trgovaca koji predstavljaju manji rizik. 2.) Suradnja više agencija Carinska tijela EU-a kao tijela koja su prije svega odgovorna za nadzor međunarodne trgovine Unije priznaju da je učinkovito upravljanje rizikom briga više agencija. U skladu s tim zahtijeva se bliska suradnja među carinskim tijelima na međunarodnoj osnovi, između carinskih i drugih državnih tijela, uključujući agencije za provedbu zakona i sigurnosne agencije te gospodarske subjekte. 3.) Višeslojan i koordiniran pristup Imajući u vidu te potrebe i izazove, EU i njezine države članice moraju osigurati solidan sustav za ranu procjenu rizika kretanja robe i osloniti se na njega. To zahtijeva višeslojan i koordiniran pristup uz doprinos svih nadležnih tijela i pravovremenu dostavu carini odgovarajućih i usklađenih podataka od subjekata u lancu opskrbe. 4.) Učinkovita upotreba resursa EU i njezine države članice moraju osigurati prikupljanje, integraciju i upravljanje elektroničkim informacijama iz više izvora upotrebom postojećih mogućnosti informacijske tehnologije i novih mogućnosti radi postizanja veće učinkovitosti. Odgovarajuća razmjena tih podataka i relevantnih informacija o riziku te rezultata provjere među carinskim tijelima EU-a presudna je. Zajedničkim okvirom EU i njezine države članice moraju osigurati da te informacije budu dostupne i da se potpuno iskoriste za potrebe upravljanja rizicima, pridržavajući se odredaba o zaštiti podataka koje su na snazi. Za dosljedno postupanje s rizikom carinska tijela EU-a moraju osigurati prikladno raspoređivanje cijelog niza raspoloživih kapaciteta, uključujući opremu, te osigurati stalnu procjenu radi izbjegavanja ponavljanja i nepotrebnih kontrola i troškova. II. Jačanje višeslojnog upravljanja rizicima u carinskim pitanjima u EU-u Kako bi se poboljšala djelotvornost i učinkovitost okvira za upravljanje rizicima u cijelom EU-u, Komisija i države članice surađivat će, korak po korak, kako bi poduzele mjere potrebne ZA postizanje ciljeva S POMOĆU sredstava navedenih u nastavku: 1) Poboljšanje kvalitete podataka i postupaka prijave Za pravodobnu dostavu carinskim tijelima kvalitetnih i sveobuhvatnih podataka o međunarodnim kretanjima robe koja prelazi granice EU-a u lancu opskrbe; Usklađivanjem zakonskih, proceduralnih i informacijskih sustava EU-a da bi se osiguralo da subjekti s ulogom u komercijalnom lancu opskrbe mogu dostaviti tražene podatke, uključujući napredne informacije o teretu, na usklađen način, vodeći računa o međunarodnim standardima, bez većih troškova za poslovne modele ili carinska tijela. 2) Osigurati dostupnost podataka o lancu opskrbe i razmjenu informacija relevantnih za rizike među carinskim tijelima Za omogućivanje carinskim tijelima države članice da analiziraju i smanjuju rizike tamo gdje su relevantni i osiguraju jednak tretman gospodarskih subjekata; Primjenom odgovarajućih zakonskih, proceduralnih i informatičkih mehanizama za potporu dostupnosti potrebnih podataka, komunikaciju i razmjenu relevantnih informacija o riziku, uključujući i rezultate kontrole među carinskim tijelima EU-a u cijelom procesu carinske provjere. 3) Provoditi mjere nadzora i mjere za smanjenje rizika prema potrebi Za osiguravanje dosljedne primjene mjera za smanjenje rizika i mjera provjere kako bi primjereno odgovorili na utvrđene rizike u EU-u i na nacionalnoj razini, uz maksimiziranje učinkovitosti u upotrebi resursa i protočnosti lanca opskrbe; Primjenom metodologija i postupaka kako bi se omogućilo da se procjene koje se temelje na riziku obavljaju u najprikladnije vrijeme i na najprikladnijem mjestu u lancu opskrbe, rezultati razmijene između carinskih tijela te izbjegnu nepotrebne ili dvostruke kontrole; Utvrđivanjem gdje su i u kojem trenutku provjere i mjere za smanjenje rizika potrebne kako bi se rizik optimalno riješio i vodilo računa o ograničenjima u logističkom lancu. 4) Jačanje kapaciteta Za osiguravanje istovjetnosti u učinkovitoj provedbi zajedničkog okvira upravljanja rizicima u carinskim pitanjima EU-a u svim državama članicama i povećanje spremnosti na reagiranje na novoutvrđene rizike; Utvrđivanjem i rješavanjem neprimjerenih odstupanja u provedbi na razini država članica, uključujući, prema potrebi, potporu na razini EU-a radi rješavanja utvrđenih nedostataka; Nastavkom analize i utvrđivanja mogućih daljnjih kapaciteta na razini EU-a i država članica koji mogu biti potrebni za podršku djelotvornijem i učinkovitijem upravljanju rizicima; Jačanjem daljnje suradnje i koordinacije među carinskim tijelima EU-a; Daljnjim razvijanjem i neprekidnom procjenom zajedničkih kriterija i standarda rizika EU-a za cijeli niz rizika i osiguravanjem njihove usklađene provedbe; Sustavnim praćenjem i procjenom provedbe upravljanja rizicima EU-a u svim državama članicama i mjerenjem učinkovitosti prema planiranim ishodima. 5) Poticati suradnju među agencijama i razmjenu informacija između carinskih i drugih tijela na razini države članice i EU-a Za učinkovito utvrđivanje i rješavanje rizika nadležnih tijela u najprikladnije vrijeme i na najprikladnijem mjestu u lancu nabave te uz minimalno ometanje kretanja robe; Razvojem daljnjih postupaka suradnje između carinskih i drugih nadležnih tijela, uključujući i druge policijske i sigurnosne agencije, s ciljem osiguravanja komplementarnosti uloga u upravljanju rizicima u lancu opskrbe, promicanja razvoja zajedničkih kriterija rizika, prema potrebi, te poboljšanja dostupnosti i razmjene informacija o riziku; Promicanjem i širim priznavanjem necarinskih vlasti / regulatora programa EU-a za ovlaštene gospodarske subjekte. 6) Poboljšati suradnju s trgovinom Za bolji fokus na rizike uz olakšavanje lanaca opskrbe i ubrzavanja trgovine; Stvaranjem partnerstva sa zakonitim gospodarskim subjektima, subjektima u lancu opskrbe i pružateljima usluga logistike, posebno za: – poboljšanje znanja i transparentnosti međunarodnih lanaca opskrbe, posebno u okviru inicijative elektroničkog sustava teretnog prometa (e-Freight); – otkrivanje novih trendova nezakonite trgovine preko granica EU-a i prijetnji u lancu opskrbe; – promicanje ponovne upotrebe carinskih podataka koje su gospodarski subjekti dostavili elektroničkim putem kako bi se pojednostavnili carinski postupci i tako smanjili troškovi i poboljšala učinkovitost; – promicanje i jačanje programa za ovlaštene gospodarske subjekte i daljnje olakšavanje zakonite trgovine. 7) Mobilizirati potencijal međunarodne carinske suradnje Za bolje utvrđivanje rizika, učinkovitije smanjenje rizika i smanjenje troškova za subjekte i tijela; Aktivnim sudjelovanjem u određivanju globalnih standarda na multilateralnim forumima; Uvođenjem ili promicanjem razvoja međunarodnih normi i standarda s pomoću višestranih i dvostranih inicijativa s trgovinskim partnerima, uključujući razmjene carinskih podataka i postupke za protočne trgovinske putove; Nastavkom priznanja programa EU-a za ovlaštene gospodarske subjekte od međunarodnih trgovinskih partnera i međusobnim priznavanjem pouzdanih programa za trgovce i kontrole, gdje je to prikladno. AKCIJSKI PLAN Cilj 1.: Poboljšanje kvalitete podataka i postupaka podnošenja za učinkovito upravljanje rizicima Djelovanje || Opis djelovanja || Okvirni vremenski raspored || Odgovorni subjekti || Očekivani rezultat 1.1. Provoditi ovlasti dodijeljene Carinskim zakonikom Unije (UCC) za donošenje akata Komisije (COM) || Za robu unesenu u carinsko područje Unije: – provesti analizu za potrebno poboljšanje podataka o ulaznoj skraćenoj deklaraciji (ENS), uzimajući u obzir različite poslovne modele, rezultate probnih djelovanja sigurnosti zračnog prometa i procjenu sustava kontrole uvoza (ICS)[1] – predložiti usklađeno rješenje za prikupljanje i integraciju podataka o ulaznoj skraćenoj deklaraciji iz trgovačkih izvora na temelju analize troškova i koristi te povezanih pitanja provedbe (uključujući tehničke, financijske i organizacijske aspekte). || 2014. – 2015. || Komisija || – Provedbena studija – Donošenje akata Komisije 1.2. Razviti i provesti odgovarajuća IT rješenja || – prilagoditi i dalje razvijati potrebne IT sustave za dostavu podataka gospodarskih subjekata o ulaznoj skraćenoj deklaraciji te njihovo prikupljanje i integracija za carinske vlasti. – Razviti informacijski pristup carine sustavima gospodarskih subjekata u području zrakoplovne sigurnosti || 2016. – 2020.[2] || Komisija, države članice, gospodarski subjekti || IT sustavi prilagođeni su i dalje se razvijaju na razini država članica i EU-a Cilj 2.: Osigurati dostupnost podataka o opskrbnom lancu, razmjenu relevantnih informacija o rizicima i rezultatima provjere među carinskim tijelima kako bi se analizirali i smanjili rizici i osigurao jednak tretman gospodarskih subjekata Djelovanje || Opis djelovanja || Okvirni vremenski raspored || Odgovorni subjekti || Očekivani rezultat 2.1. Iznijeti rješenja i provoditi ovlasti dodijeljene Carinskim zakonikom Unije za donošenje akata Komisije || – Na temelju analize troškova i koristi te povezanih pitanja o provedbi (uključujući tehničke, financijske i organizacijske aspekte) predložiti usklađena rješenja za robu: a) unesenu u carinsko područje Unije, b) stavljenu u carinski postupak nakon njezina ulaska u carinsko područje Europske unije, c) izvezenu i odnesenu iz carinskog područja Unije || 2014. – 2015. 2015. – 2016. 2016. – 2017. || Komisija || – Provedbena studija – Donošenje akata Komisije, prema potrebi – Opće smjernice za carinska tijela 2.2. Razviti i provesti odgovarajuća IT rješenja || Među carinskim tijelima prilagoditi i dalje razvijati potrebne IT sustave za dostupnost i razmjenu podataka o lancu opskrbe, dostupnost i razmjenu relevantnih informacija o riziku, uključujući rezultate provjere među carinskim tijelima EU-a. || 2016. – 2020.[3] || Komisija, države članice || Dodatno razvijeni IT sustavi: – nacionalni sustavi upravljanja carinskim rizikom – ICS, novi kompjuterizirani provozni sustav (NCTS) i sustav upravljanja rizicima u carinskim pitanjima (CRMS) 2.3. Predložiti rješenja za sljedivost kretanja robe u različitim fazama carinskog nadzora || – Analiza mogućnosti za sljedivost kretanja robe u različitim fazama carinskog nadzora od njezina ulaska na carinsko područje Unije do njezina konačnog carinjenja, uzimajući u obzir inicijative koje su u tijeku, poput elektroničkog manifesta, elektroničkog sustav teretnog prometa i/ili prilagodbom postojećeg carinskog platnog sustava – Predložiti odgovarajući pristup, uzimajući u obzir relevantne aspekte (IT, pravne ili postupovne) || 2015. – 2020. || Komisija || – Analiza izvješća o utvrđivanju mogućnosti – Uvedena rješenja kojima se omogućuje sljedivost Cilj 3.: Provesti koncept „procijeniti unaprijed – provjeriti prema potrebi” kako bi se učinkovito odgovorilo na rizike utvrđene na razini EU-a i na nacionalnoj razini uz maksimiziranje učinkovitosti u upotrebi resursa i protočnosti lanca opskrbe Djelovanje || Opis djelovanja || Okvirni vremenski raspored || Odgovorni subjekti || Očekivani rezultat 3.1. Razvijati metodologije za provedbu koncepta „procijeniti unaprijed – provjeriti prema potrebi” || Predložiti metodologiju za određivanje najprikladnijeg mjesta i vremena za primjenu carinskih provjera i mjere za smanjenje rizika na temelju vrste/razine rizika, ograničenja kontrole i ograničenja lanca opskrbe (dostupnost informacija, dokumentacije i mogućnosti provjere). || 2014. – 2016. || Komisija || Koncept 3.2. Izvršiti „dokaze koncepta” u glavnim područjima politike i predložiti odgovarajuća rješenja || – Utvrditi glavna područja politike i poduzeti operativna djelovanja za testiranje rješenja npr. djelovanjima prioritetnih područja provjere (PCA) u suradnji s relevantnim dionicima – Komisija će predložiti klauzule o carinskoj provjeri za necarinske propise o ispitanim područjima politike, prema potrebi, uzimajući u obzir rezultate „dokaza koncepta” || 2015. – 2016. || Komisija || – Dokaz koncepta – Prijedlog Komisije za ažurirane klauzule o carinskim provjerama necarinskih propisa, prema potrebi Cilj 4.: Jačanje kapaciteta za osiguravanje istovjetnosti u učinkovitoj provedbi zajedničkog okvira za upravljanje rizikom (CRMF) i ubrzavanje spremnosti na reagiranje na novoutvrđene rizike Djelovanje || Opis djelovanja || Okvirni vremenski raspored || Odgovorni subjekti || Očekivani rezultat 4.1. Utvrđivanje i rješavanje nedostataka i neprimjerenih odstupanja u provedbi zajedničkog okvira za upravljanje rizikom, prema potrebi, potporom na razini EU-a || – Analizirati, utvrditi i predložiti odgovarajuća rješenja (uključujući IT), prema potrebi, potporom na razini EU-a: a) za rješavanje neprimjerenih odstupanja u provedbi zajedničkih kriterija i standarda rizika, b) za potrebne tehničke i funkcionalne zahtjeve sustava za upravljanje rizicima država članica, c) za profesionalnu stručnost u području analize i usmjeravanje rizika. || 2014. – 2020. || Komisija, države članice || – Izvješće o analizi. – Na razini države članice i/ili EU-a razvijaju se dodatne potrebne IT i druge relevantne mogućnosti (npr. programi osposobljavanja) 4.2. Razvijati moguće daljnje kapacitete i poboljšati suradnju i koordinaciju među carinskim tijelima || – Na temelju strateških zahtjeva utvrditi koje bi kapacitete upravljanja rizicima trebalo dalje razvijati na razini države članice i na razini EU-a (uzimajući u obzir prednosti baze podataka EU-a ili alternative, kao i rezultate relevantnih istraživačkih projekata koje financira EU). – Utvrditi, povezano s djelovanjem pod 2.1. i daljnjom analizom, načine za daljnje jačanje proaktivne suradnje među državama članicama: a) podržati djelotvorno i učinkovito upravljanje rizikom lanca opskrbe, b) osigurati raspoređivanje i obavljanje provjera na najprimjerenijem mjestu u lancu, razmjenu rezultata među carinskim tijelima i izbjegavanje propusta ili nepotrebnih provjera, c) povećati komplementarnost između carinskih provjera koje se temelje na procjeni rizika i carinskih istraga, između ostalog definiranjem odgovarajućeg upravljanja kako bi se osiguralo da se razvoj i upravljanje postojećih i budućih IT sustava formalno razmjenjuju među relevantnim službama Komisije u skladu s propisima o zaštiti podataka. – Omogućiti analizu i procjenu mogućih pristupa, uključujući moguće stvaranje fleksibilne strukture i rješenja za bolju procjenu rizika u stvarnom vremenu vođenjem zajedničkih inicijativa među zainteresiranim državama članicama – Predložiti i provesti odgovarajuća rješenja (uključujući IT) za razvijanje potrebnih dodatnih kapaciteta za upravljanje rizicima na razini države članice i EU-a (uzimajući u obzir i rješenja koja predlažu istraživački projekti koje financira EU), uključujući pojačanu suradnju i koordinaciju među carinskim tijelima || 2014. – 2020. || Komisija, države članice || – Izvješće o analizi i/ili procjeni rezultata pilot-projekta – Razvoj dodatnih potrebnih IT i drugih relevantnih mogućnosti upravljanja rizicima na razini država članica – Razvoj dodatnih potrebnih IT mogućnosti upravljanja rizicima (npr. poboljšan sustav upravljanja rizicima u carinskim pitanjima ili drugih relevantnih mogućnosti na razini EU-a 4.3. Dalje razvijati procjene carinskih prijetnji i rizika na nacionalnoj razini i razini EU-a za cijeli niz prijetnji i rizika || – Osigurati na razini države članice i EU-a, uzimajući u obzir postojeće instrumente, postupke i metodologije: a) procjene carinskih prijetnji i rizika utvrđuju se za cijeli niz rizika i razmjenjuju između države članice i države članice i Komisije b) integraciju tih procjena u upravljanju rizicima u carinskim pitanjima, uključujući zajedničke kriterije i standarde rizika, prema potrebi || od 2015. nadalje || Komisija, države članice || – Procjene carinskih prijetnji i rizika razvijene su na razini država članica i EU-a 4.4. Dalje razvijati zajedničke kriterije i standarde rizika u EU-u (CRC) za cijeli niz rizika u suradnji s nadležnim službama || – Dalje razvijati i provoditi CRC za cijeli niz rizika, prema potrebi, zajedno s nadležnim službama, uzimajući u obzir utvrđene prioritete i inicijative. || od 2014. nadalje || Komisija || – Akti Komisije u okviru sadašnjeg Carinskog zakonika Zajednice i Carinskog zakonika Unije o osnivanju CRC-a, – CRC proveden s pomoću aktivnosti prioritetne provjere 4.5. Sustavno pratiti, ocijeniti i poboljšati provedbu upravljanja rizicima u EU-u država članica i mjeriti učinkovitost CRMF-a || – Sustavno praćenje i ocjenjivanje mjera za upravljanje rizikom u EU-u kako bi se osigurala usklađena, učinkovita i djelotvorna primjena – Nastaviti s ocjenjivanjem i poboljšanjem djelotvornosti i učinkovitosti postojećeg CRC-a godišnjim izvješćima Komisije o ocjenjivanju i njihovim praćenjem – Dodatno poboljšati metode i postupke za praćenje na razini EU-a, ocjenjivanje i ispitivanje učinkovitosti CRC-a, prema potrebi, u suradnji s nadležnim službama i utvrditi informacije koje država članica treba prikupiti i staviti na raspolaganje Komisiji || od 2014. nadalje || Komisija, države članice || Mjerenje uspješnosti CRMF-a, uključujući: – Godišnja izvješća Komisije o ocjenjivanju – Preporuke iz izvješća o prioritetnim područjima provjere Cilj 5.: Promicati suradnju među agencijama i razmjernu informacija između carinskih i drugih tijela u državi članici i na razini EU-a kako bi se osiguralo učinkovito upravljanje rizikom Djelovanje || Opis djelovanja || Okvirni vremenski raspored || Odgovorni subjekti || Očekivani rezultat 5.1. Dalje razvijati postupke za međusektorsku suradnju, poboljšati razmjenu i dostupnost informacija (o riziku) i carinsko sudjelovanje u procjenama rizika i prijetnji || – U relevantnim područjima politike istražiti kako dodatno poboljšati: a) dostupnost informacija (o riziku), razmjenu i pravovremenu integraciju za upravljanje rizicima lanaca nabave, uključujući i krizne situacije, b) postupke suradnje kako bi se osigurala komplementarnost između carinskih provjera temeljenih na riziku i provjera koje provode druga nadležna tijela, c) pristup procjenama carine o prijetnjama i rizicima na razini države članice i EU-a za upravljanje rizicima u carinskim pitanjima – Predložiti moguća rješenja na razini države članice i EU-a, uzimajući u obzir različite raspodjele nadležnosti između tijela u svakoj državi članici, posebno u području provedbe zakona i povezanim inicijativama, kao što su elektronički sustav teretnog prometa i CISE || 2015. – 2020. || Komisija, države članice || – Poboljšanja u sustavnoj razmjeni i dostupnosti informacija (o riziku) – Provedbeni akt Komisije u okviru predložene Uredbe Vijeća o službenim provjerama (COM (2013) 265) – Odgovarajući pristup procjenama o riziku i prijetnjama za carinu 5.2. Jačati program ovlaštenih gospodarskih subjekata (AEO) u EU-u širom afirmacijom i promocijom drugih tijela || – Utvrditi prioritetna područja u suradnji s drugim nadležnim tijelima, uzimajući u obzir inicijative koje su u tijeku – Provesti analizu zahtjeva u odnosu na druge programe partnerstva ili režime kontrole koji proizlaze iz drugih tijela kako bi se utvrdilo sljedeće: a) komplementarnost i sinergiju između AEO-a i drugih programa b) mjere potrebne za integraciju statusa AEO-a u režim kontrole drugih nadležnih tijela c) kriterije usklađenosti koje su donijela druga tijela, a koje bi program AEO-a trebao odražavati – Komisija će predložiti odgovarajuća rješenja, prema potrebi i ako je moguće || 2014. – 2020. || Komisija || – Studije o izvedivosti nakon kojih slijede prijedlozi, prema potrebi 5.3. Promovirati upotrebu dobrih praksi i metoda suradnje između carinskih i drugih nacionalnih tijela || – države pokrenut će, uz podršku Komisije, razmjenu dobrih praksi i metoda suradnje || 2014. – 2020. || države članice, Komisija || Studija/izvješće s preporukama Cilj 6.: Poboljšati daljnju suradnju s trgovinom partnerstvima s gospodarskim subjektima i pružateljima usluga logistike kako bi se bolje usmjerili na rizike i ubrzati carinjenje zakonite trgovine Djelovanja || Opis djelovanja || Okvirni vremenski raspored || Odgovorni subjekti || Očekivani rezultat 6.1. Nastaviti jačanje i promicanje programa AEO-a upućivanjem na sve utvrđene relevantne nedostatke i pružanjem dodatnih pogodnosti || – S relevantnim zainteresiranim stranama dalje razvijati sustavne analize i uputiti na sve relevantne nedostatke provedbe AEO-a kako bi se osigurala kontinuirana stabilnost programa – Prepoznati dodatne prednosti AEO-a u carinskim postupcima i predložiti odgovarajuće mjere, uzimajući u obzir zakonske i proceduralne aspekte || 2014. – 2020. || Komisija || – Donijeti akte Komisije u okviru UCC-a, prema potrebi – Opće smjernice AEO-a ažurirane 6.2 Poboljšati znanje o lancima opskrbe, podići svijest o trgovini i iskoristiti važne podatke dostupne trgovini || – Predložiti i provesti odgovarajuća rješenja za bolje upravljanje rizicima povećanjem transparentnosti lanca opskrbe: a) istraživanjem, u sklopu inicijative e-Freight, kako najbolje iskoristiti rezultate relevantnih istraživačkih projekata (npr. FP7Cassandra i CORE) i završetkom pilot-projekta ENS – Poruka o statusu kontejnera (CSM) koji je u tijeku, b) istraživanjem kako najbolje iskoristiti komercijalne baze podataka – Provesti na razini države članice i EU-a terensko podizanje svijesti kod trgovine kako bi se postigli jedinstveni standardi u kvaliteti podataka carine i bolje razumjeli nedostatci u lancu opskrbe, prijetnje i trendovi || 2014. – 2020. || Komisija, države članice || – CSM prikupljen i upotrijebljen za potrebe upravljanja rizicima – Izvješće o analizi u odnosu na komercijalne baze podataka i istraživačke projekte – Na razini države članice i EU-a terenske kampanje o podizanju svijesti organizirane s trgovinom 6.3. Promicati upravljanje usklađenosti carinskih uprava u uskoj suradnji s trgovinom || – Utvrditi najbolje prakse usporedbom nacionalnih programa i istražiti mogućnosti za uspostavljanje usklađenog pristupa segmentaciji klijenata kao elementa cjelokupnog koncepta koji nadopunjuje program AEO-a || 2014. – 2020. || Komisija || –Utvrđivanje najboljih praksi i analize izvedivosti 6.4. Promicati ponovnu upotrebu carinskih podataka koje su elektroničkim putem dostavili gospodarski subjekti radi racionalizacije carinskih postupaka || –– Utvrditi, u suradnji s trgovinom, carinske formalnosti, procese i područja u kojima će se ponovnom upotrebom podataka potrebnih u skladu s carinskim propisima EU-a povećati učinkovitost za gospodarske subjekte i carinske uprave || 2014. – 2020. || Komisija, države članice || –– Analiza izvodivosti Cilj 7.: Iskoristiti potencijal međunarodne carinske suradnje kako bi se unaprijedilo upravljanje rizicima u lancu opskrbe Djelovanja || Opis djelovanja || Vremenski raspored || Odgovorni subjekti || Očekivani rezultat 7.1. Razvijati međunarodnu suradnju s pomoću multilateralnih i bilateralnih inicijativa || – Primjereno različitim trgovačkim partnerima odrediti operativne modele suradnje, uključujući međusobno priznavanje carine ovlaštenih gospodarskih subjekata(AEO MR), pouzdane i protočne trgovinske putove i zahtjeve o razmjeni informacija –– Uzimajući u obzir kretanja na globalnoj razini, definirati standarde EU-a za razmjenu informacija o: a) AEO MR podacima b) podacima iz sustava carinskih transakcija c) informacijama relevantnim za rizike –– Daljnji razvoj bilateralne suradnje s trećim zemljama, uključujući pilot-aktivnostima, usporedbom i testiranjima sigurnosnih tehnologija lanaca opskrbe – Komisija će predložiti odgovarajuća rješenja || 2014. – 2020. || Komisija, Vijeće i Europski parlament || – Modeli međunarodne suradnje razrađeni – Standardi EU-a za razmjenu carinskih informacija s trećim zemljama – Odgovarajuće odredbe u ugovorima o međunarodnoj carinskoj suradnji – Izvješća u okviru istraživačkog projekta o sigurnosti lanaca opskrbe CORE (FP7) 7.2 Provesti odgovarajuća isplativa IT rješenja kako bi omogućili međunarodnu suradnju || Provesti potrebna isplativa IT rješenja koja omogućuju međunarodnu suradnju u podržavanju carinskih tijela EU-a u otkrivanju rizika (tj. razmjena AEO MR podataka, informacije iz sustava carinskih transakcija i relevantne informacije o riziku) || 2014. – 2020. || Komisija, države članice || IT kapaciteti razvijaju se na razini države članice i/ili EU-a. 7.3. Osigurati da EU i njezine države članice imaju proaktivnu ulogu u razvoju globalnih standarda na odgovarajućim multilateralnim forumima || Osiguravati i dalje proaktivno sudjelovanje EU-a u uspostavi međunarodnih standarda i osigurati poštovanje i provedbu međunarodnih normi i standarda, kao što su oni koje su razvili WCO, IMO, ICAO, UPU i UNECE || 2014. – 2020. || Komisija, države članice || Međunarodni standardi razvijeni uz proaktivno sudjelovanje EU-a [1] COM (2012) 793, 8.1.2013. [2] Rokovi će se dodatno usavršiti kao dio Komisijine Provedbene odluke o programu rada za UCC (2014/255/EU, 29.4.2014.) [3] Rokovi će se dodatno razraditi kao dio Komisijine Provedbene odluke o programu rada za UCC (2014/255/EU, 29.4.2014.)