—

budući da je izvješće barometra za 2020. pokazalo da su višedimenzionalne posljedice krize uzrokovane COVID-om 19 bile i još uvijek jesu vrlo asimetrične i da imaju snažnu teritorijalnu dimenziju te da postoji neporeciva potreba za detaljnijim razumijevanjem načina na koji pandemija utječe na lokalni i regionalni razvoj; 1. ističe da su pandemija bolesti COVID-19 i njezine brojne posljedice na veliku kušnju stavile našu demokraciju i otpornost naših društava, a posebno zdravstvenih sustava, među kojima su neki bili potpuno paralizirani; ističe da je taj utjecaj neujednačen diljem Unije: pogranične regije i urbana područja pokazali su se ranjivijima, dok su se ruralne regije, koje su inače općenito u nepovoljnijem položaju u pogledu pristupa zdravstvenoj skrbi, relativno bolje nosile s krizom; poziva na strateško predviđanje politika i ulaganja kako bi europska zdravstvena unija postala stvarnost te ustraje u tome da su regionalni zdravstveni sustavi temelj otpornosti EU-a i da moraju biti dio buduće strukture zdravstvene pripravnosti i odgovora; također poziva na to da se, u svjetlu Instrumenta jedinstvenog tržišta za hitne slučajeve, koji je Europska komisija najavila početkom 2022. godine, u svakoj krizi koja pogađa pogranične regije uzimaju u obzir posljedice na europsko tržište rada, kao i da se ulažu napori za postizanje dugoročnih posebnih dogovora namijenjenih za sve pogranične radnike i radnice kako bi se izbjegli neopravdani nedostaci u zaštiti; 2. naglašava da je pandemija također bila test otpornosti naših gospodarstava. Iza pada BDP-a EU-a od 6 % u 2020. kriju se velike regionalne razlike, što se može objasniti različitom izloženošću pojedinih regija ograničenjima, ali i njihovim strukturnim značajkama kao što su udio osoba zaposlenih u ugroženim sektorima, razina obrazovanja, udio mikropoduzeća ili kvaliteta upravljanja. Kako bi se gradovima i regijama omogućilo da u najvećoj mogućoj mjeri iskoriste instrument Next Generation EU i da se usredotoče na dugoročna ulaganja kojima će se poboljšati te strukturne značajke, vremenski okvir za mjere oporavka trebalo bi produljiti do 2024. Trebalo bi za još godinu dana produljiti povećanu stopu sufinanciranja za kratkoročne mjere oporavka i osigurati dosljednost između različitih programa financiranja i regulatornih mjera; 3. naglašava da je kombinacija smanjenja prihoda i povećanja rashoda dovela do nezapamćenog pritiska na proračune lokalnih i regionalnih vlasti, što je pak dovelo do „učinka škara”. Procjenjuje se da je taj manjak u 2020. iznosio otprilike 180 milijardi eura za sve lokalne i regionalne vlasti u EU-u. To uključuje povećanje rashoda od 124 milijarde eura zbog mjera u području javnog zdravlja, potpore poduzećima i drugih mjera te smanjenje prihoda od 55 milijardi eura zbog smanjene gospodarske aktivnosti (a time i prihoda od poreza i naknada). Znatna potpora nacionalnih vlada i EU-a proračunima lokalnih i regionalnih vlasti ublažila je taj učinak, ali na vrlo neujednačen način od jedne države članice do druge te će lokalnim i regionalnim vlastima trebati daljnja potpora 2021. i nakon toga. To je utjecalo i na proračunsku stabilnost, kao i na fiskalnu autonomiju u širem smislu, što može utjecati na učinkovito pružanje javnih usluga. Pri preispitivanju okvira europskog gospodarskog upravljanja, kojim se trenutačno ne uzima dovoljno u obzir razlika između tekućih rashoda i dugoročnih/održivih rashoda za ulaganja, treba više voditi računa o potrebama lokalnih i regionalnih vlasti. Posebno je potrebno uspostaviti zlatno pravilo o održivim javnim ulaganjima i isključiti neto javna ulaganja iz izračuna deficita u okviru Pakta o stabilnosti i rastu; 4. ponovno potvrđuje potrebu da se lokalne i regionalne vlasti uključe u evaluaciju i provedbu Mehanizma za oporavak i otpornost, točnije njegovih glavnih operativnih alata – nacionalnih planova za oporavak i otpornost. Kao što se strahovalo u prvom izdanju barometra, ta se uključenost pokazala ograničenom: vrlo je mali broj država članica naveo uključenost lokalnih i regionalnih vlasti u postupak savjetovanja ili sustavno opisao ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u svakom području politike. Taj nedostatak uključenosti razlog je za zabrinutost s obzirom na to da su lokalne i regionalne vlasti ključni pokretači javnih ulaganja i da su ciljevi Mehanizma za oporavak i otpornost od posebne važnosti upravo za lokalne i regionalne vlasti u skladu s podjelom nadležnosti. Smatra da način na koji su sastavljani nacionalni planovi za oporavak i otpornost i način na koji su u to bile uključene lokalne i regionalne vlasti ne doprinosi njihovoj suodgovornosti za planove oporavka. Mnoge preporuke po državama članicama nisu uzete u obzir zbog nedostatka odgovornosti i uključenosti lokalnih i regionalnih vlasti u europski semestar; 5. naglašava da su nacionalni planovi za oporavak i otpornost također iznimno važna prilika za poticanje zelenog oporavka. Više od polovine ključnih tema zelenog plana u potpunosti je uključeno u nacionalne planove za oporavak i otpornost analizirane u nedavnoj studiji OR-a i u prosjeku je 41 % proračuna tih planova namijenjeno zelenoj tranziciji. S obzirom na to da 75 % građana EU-a živi u gradskim područjima (koja su odgovorna za većinu emisija stakleničkih plinova) i da se brzo povećava broj lokalnih i regionalnih vlasti koje su se obvezale djelovati, te su razine vlasti na prvoj liniji djelovanja u području klime Stoga moraju biti punopravni partneri u razvoju i provedbi inicijativa u okviru zelenog plana, posebno u područjima politika kao što su obnova zgrada, održiva mobilnost ili ozelenjivanje gradova. Također su u posebno dobrom položaju da osiguraju dosljednu upotrebu fondova za oporavak i europskih strukturnih i investicijskih fondova (uključujući Kohezijski fond i Europski fond za regionalni razvoj); 6. naglašava da su ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba tim promjenama te očuvanje i sanacija okoliša glavni elementi izgradnje otpornijih i održivijih društava i gospodarstava s obzirom na to da se posljedice pandemije COVID-a 19, klimatskih promjena i degradacije okoliša uvelike razlikuju ovisno o geografskim, gospodarskim i socijalnim karakteristikama europskih područja; ponavlja da učinkovito djelovanje u području klime i okoliša iziskuje punu primjenu višerazinskog upravljanja i poziva Komisiju i države članice da u politike europskog zelenog plana u potpunosti uključe podnacionalnu razinu; ističe da su klimatske promjene i bioraznolikost globalni izazovi i da je 2021. ključno razdoblje da se, u sklopu konferencije COP26 UNFCCC-a i konferencije COP15 UN-a o biološkoj raznolikosti koje mogu poslužiti kao okosnica za raspravu, ostvari napredak u globalnom usklađenom djelovanju u području klime kako bi se formalno priznao doprinos lokalnih i regionalnih vlasti. OR će razmotriti mogućnost suradnje s partnerima, kao što su Europska komisija, Ured Ujedinjenih naroda za smanjenje rizika od katastrofa (UNDRR) i Zajednički istraživački centar, na uspostavi „Regionalne platforme za otpornost”. Cilj je Platforme pružiti potporu lokalnim i regionalnim vlastima u jačanju njihove otpornosti na buduće krize u područjima kao što su prirodne katastrofe, klimatske promjene i zdravlje prikupljanjem podataka i primjera najbolje prakse; 7. izražava žaljenje zbog toga što se 2020. stopa nezaposlenosti povećala u većini regija NUTS 2 EU-a i što su mladi posebno pogođeni tim pogoršanjem nakon nekoliko uzastopnih godina poboljšanja. Kako u razdoblju „novog normalnog” nitko u EU-u ne bi bio zapostavljen ni na radnom mjestu, ni u pogledu putovanja, ni u životu općenito, potrebna je ozbiljna rasprava o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji te koheziji kao općoj vrijednosti EU-a. Socijalni samit u Portu i Socijalna obveza iz Porta koja je uslijedila moraju utrti put jačanju socijalne dimenzije EU-a i pritom bismo trebali dati sve od sebe da postignemo ciljeve postavljene za 2030. Trebalo bi osmisliti posebne mjere za ugrožene skupine stanovništva. Na primjer, svi mladi ljudi trebali bi imati pristup programu Erasmus+ i svaki mladi Europljanin i Europljanka trebao bi imati „jamstvo o posjedovanju minimalnih kvalifikacija i vještina” priznato u svim državama članicama; 8. ističe pozitivnu stranu „novog normalnog stanja” jer je pandemija također ubrzala digitalnu tranziciju. Međutim, u većini država članica EU-a postoji znatan digitalni jaz između urbanih i ruralnih područja u pogledu infrastrukture, korištenja interneta i upotrebe usluga e-uprave, kao i snažna koncentracija tehnološke industrije u određenim regijama EU-a. Za održiv je oporavak nužno premostiti digitalni jaz sveobuhvatnim strategijama koje uključuju sve razine vlasti. Pandemija je pokazala vrijednost digitalne povezivosti i potrebu za digitalnom kohezijom, konceptom koji bi se trebao smatrati jednako važnim kao gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija. U tom je pogledu ključno stvoriti pouzdan i sveobuhvatan skup podataka na lokalnoj i regionalnoj razini kako bi se digitalni ciljevi iz digitalnog kompasa do 2030. prenijeli na podnacionalne razine, čime bi se uzela u obzir uloga lokalnih i regionalnih vlasti u digitalnoj transformaciji. Ti obvezujući digitalni ciljevi trebali bi se uzeti u obzir u izvješću Europske komisije o provedbi dugoročne vizije za ruralna područja; 9. zalaže se za jačanje uloge lokalnih i regionalnih vlasti u integraciji izbjeglica i migranata. S obzirom na potrebu da se na lokalnoj razini odgovori na globalne izazove migracija i integracije, mnoge lokalne i regionalne vlasti imaju aktivnu ulogu u prihvatu i integraciji izbjeglica i migranata osiguravanjem ključne gradske infrastrukture i usluga za zadovoljavanje njihovih potreba, kao što su cjenovno pristupačno i socijalno stanovanje, kvalitetno obrazovanje i zdravstvene usluge. Stoga je politike prihvata i integracije migranata potrebno osmisliti u savjetovanju s lokalnim i regionalnim vlastima u okviru pristupa odozdo prema gore kako bi se osiguralo da te politike budu u skladu sa stvarnim okolnostima u zajednicama domaćinima. Nadalje, lokalnim i regionalnim vlastima treba olakšati pristup sredstvima za potporu, a općinama koje sudjeluju u EU-ovu programu premještanja i/ili razvijaju vlastite projekte integracije treba omogućiti izravno financiranje; 10. sa zabrinutošću napominje da odnos između Ujedinjene Kraljevine i EU-a koji proizlazi iz Sporazuma o trgovini i suradnji nema dovoljno izraženu lokalnu dimenziju. OR je spreman doprinijeti pozitivnom programu teritorijalne suradnje s lokalnim i regionalnim vlastima Ujedinjene Kraljevine na temelju novih mogućnosti, koje se ne oslanjaju samo na institucionalni okvir Sporazuma o trgovini i suradnji. U tu svrhu moglo bi se pokrenuti nekoliko konkretnih inicijativa, kao što je izmjena Uredbe o Europskim grupacijama za teritorijalnu suradnju (EGTS) kako bi se olakšala uspostava EGTS-ova s Ujedinjenom Kraljevinom ili pružila posebna potpora administrativnom kapacitetu javnih institucija za sudjelovanje u projektima suradnje s partnerima iz Ujedinjene Kraljevine. Praćenje uključenosti lokalnih i regionalnih vlasti u provedbu pričuve za prilagodbu Brexitu također će biti ključno kako bi se provjerilo je li ispravljen teritorijalni učinak povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz EU-a; 11. naglašava da prema prvom istraživanju provedenom u ime OR-a među više od milijun političara i političarki izabranih na podnacionalnoj razini gotovo dvije trećine lokalnih političara i političarki (64 %) smatra da regije, gradovi i sela ne utječu dovoljno na donošenje politika EU-a. Stoga Europa može nakon krize uzrokovane COVID-om 19 postati demokratski i ekološki otpornija ako formalno prizna i primijeni aktivnu supsidijarnost kako bi se osiguralo da se mjere poduzimaju na razini čije će djelovanje građanima donijeti najveću moguću dodanu vrijednost te da su uspostavljeni koordinirani i djelotvorni postupci donošenja odluka; 12. naglašava da je konferencija o budućnosti Europe prilika koju treba iskoristiti kako bi EU postao dom europske demokracije. Gradovi i regije, kao ključni akteri u provedbi i razvoju praksi participativne i deliberativne demokracije kojima se dopunjuje i jača predstavnička demokracija, ključni su za jačanje povjerenja javnosti u demokratsko odlučivanje. Stoga OR poziva institucije EU-a da iskoriste konferenciju kao priliku za probno uvođenje inovativnih mjera (kao što su interaktivna višejezična digitalna platforma i građanski paneli) koje bi mogle postati trajne značajke postupaka donošenja odluka u EU-u te da se bolje upoznaju s potrebama lokalnih i regionalnih vlasti, uzimajući u obzir potrebu za izmjenama Ugovora; 13. naglašava da razvoj regija uvelike ovisi o kvaliteti njihove fizičke povezanosti. U tom kontekstu upućuje na potrebu za promicanjem željeznice kao presudnog elementa u rješavanju problema nedostatka javnog prijevoza u udaljenim i manje razvijenim regijama i za većom integracijom ekološki prihvatljivih, inovativnih i sigurnih načina prijevoza. Prepoznaje da regionalne zračne luke imaju važnu ulogu u teritorijalnoj koheziji EU-a kad je riječ o rijetko naseljenim, rubnim ili slabije razvijenim regijama. Ističe da se regije i gradovi EU-a s obzirom na globalne izazove na koje se može odgovoriti samo suradnjom moraju istodobno usredotočiti na događanja unutar i izvan EU-a; 14. vidjeti velik potencijal za milijun političara i političarki EU-a izabranih na regionalnoj i lokalnoj razini da doprinesu jačanju doma europske demokracije i na temelju naše najnovije ankete napominje da velika većina njih kaže da će jačanje njihove uključenosti doprinijeti boljem funkcioniranju demokracije u EU-u; 15. nalaže svojem predsjedniku da Godišnji regionalni i lokalni barometar za 2021. i ovu rezoluciju proslijedi predsjednicima i predsjednicama Europskog parlamenta, Europske komisije i Europskog vijeća i čelnicima i čelnicama 27 država članica EU-a te potiče lokalne i regionalne izabrane političare i političarke u Europi da izvješće distribuiraju građanima i građankama i lokalnim medijima.