ODGOVORI KOMISIJE NA POSEBNO IZVJEŠĆE EUROPSKOM REVIZORSKOM SUDU „POGREŠKE U RASHODIMA ZA RURALNI RAZVOJ: KOJI SU NJIHOVI UZROCI I KOJE SE MJERE PODUZIMAJU U VEZI S NJIMA?” /* COM/2015/051 final */





ODGOVORI KOMISIJE NA POSEBNO IZVJEŠĆE EUROPSKOM REVIZORSKOM SUDU „POGREŠKE U RASHODIMA ZA RURALNI RAZVOJ: KOJI SU NJIHOVI UZROCI I KOJE SE MJERE PODUZIMAJU U VEZI S NJIMA?” Sažetak II. Komisija pozdravlja izvješće Suda o analizi i glavnim uzrocima pogrešaka u kojemu su ukratko prikazani rezultati provedbe jamstvene izjave tijekom posljednjih triju godina te kojim se uvelike potvrđuju glavni zaključci koje je Komisija već navela u radnom dokumentu službi Komisije o procjeni glavnih uzroka pogrešaka u provedbi politike ruralnog razvoja i korektivnim mjerama podnesenom Europskom parlamentu i Vijeću u lipnju 2013.[1] Sud navodi prosječnu stopu pogreške za ruralni razvoj od 8,2 % u razdoblju od 2011. do 2013. Međutim, Komisija navodi blagi pad stope pogreške za EPFRR (8,4 % u 2011., u odnosu na 7,9 % u 2013.). Ova stopa pogreške viša je od pojedinačnih stopa koje Europski revizorski sud svake godine objavljuje u 4. poglavlju godišnjeg izvješća. Razlog tomu jest to što je ovom analizom obuhvaćena 461 transakcija od ukupno 532 transakcije u razdoblju od tri godine (koje uključuju zdravstvenu, okolišnu i ribarstvenu politiku). Nižu prosječnu stopu pogreške ima 71 transakcija koja nije obuhvaćena ovim izvješćem. Komisija također navodi da Sud utvrđuje uzorak i na godišnjoj osnovi izračunava stopu pogreške na razini politike (ruralni razvoj, okoliš, ribarstvo i zdravstvo). Ruralni razvoj predstavlja 90 % rashoda politike i skloniji je pogreškama od ostalih područja u toj skupini politike. Složenost nekih zahtjeva prihvatljivosti u mjerama ruralnog razvoja imala je znatan utjecaj na visoku razinu stopa pogrešaka. III. Od 2012. Komisija nastoji riješiti pitanje visoke stope pogrešaka zahtijevajući od država članica nacionalne akcijske planove i prateći njihovu primjenu. Na temelju stečenog iskustva i preporuka Revizorskog suda ovi su akcijski planovi s vremenom poboljšani. Očekivani rezultati svih mjera neće uvijek biti vidljivi u kratkoročnom smislu, posebice što se tiče mjera koje se provode u okviru višegodišnjih obveza. Neovisno o tome, prvi rezultati zajedničkih napora za smanjenje stopa pogreške provedbom akcijskih planova već su vidljivi u nižoj stopi pogreške u području ruralnog razvoja u 2013. Komisija će nastaviti s praćenjem provedbe akcijskih planova s revizijskog i operativnog gledišta, s pomoću bilateralnih sastanaka, odbora za praćenje i godišnjih sastanaka za pregled. V. Komisija je također utvrdila slabosti u pogledu javne nabave u vlastitim revizijama. U tom su smislu već primijenjeni znatni financijski ispravci. Javna nabava jedan je od glavnih čimbenika u akcijskim planovima za ruralni razvoj. Međutim, valja napomenuti kako nesukladnost s pravilima javne nabave ne znači nužno da je 100 % predmetnih rashoda neprihvatljivo. Projekt kao takav i dalje može postići svoj cilj i predstavljati stvarnu dodanu vrijednost. Za razdoblje od 2014. do 2020. Komisija je već predstavila smjernice za osoblje koje provodi mjere o izbjegavanju najčešćih pogrešaka u projektima europskih strukturnih i investicijskih fondova. Te su smjernice predstavljene upravljačkim tijelima i agencijama za plaćanja na seminaru o stopi pogreške održanom u listopadu 2014. VI. Znatni nedostatci u smislu mjere kojom se pruža potpora obradi poljoprivrednih proizvoda popraćeni su u postupcima za utvrđivanje sukladnosti s revizijom. Što se tiče namjernih prekršaja, Komisija provodi strategiju protiv prijevara i organizira sastanke o toj temi u nekoliko država članica. Komisija dijeli ovaj zaključak. Komisija će i dalje davati preporuke i smjernice državama članicama te će također nastaviti sa širenjem najboljih praksi u svrhu poboljšanja sustava kontrole u cilju izbjegavanja pogrešaka. Nadalje, agencije za plaćanja moraju postići sukladnost s akreditacijskim kriterijima utvrđenima u Prilogu I. Uredbi 907/2014 (program 2014. – 2020.) prije izvršenja plaćanja. Službe Komisije ocjenjuju akreditaciju s pomoću ex-post revizija. VIII. Što se tiče ograničenih poticaja za korisnike u smislu sukladnosti s poljoprivrednim obvezama, agrookolišni programi odražavaju dobrovoljne obveze poljoprivrednika za pružanje okolišnih prednosti i javnih dobara, što prelazi okvire obveznih zahtjeva. Kompenzacijska narav agrookolišnih plaćanja (pokrivanje nastalih troškova i izgubljenih prihoda) ne podrazumijeva neposrednu gospodarsku korist za poljoprivrednike, iako takva korist nije dugoročno isključena. Što se tiče „niske” stope kontrole za obveze, u skladu s važećim zakonodavstvom, u slučaju da se provjerama na terenu otkrije znatna nesukladnost, država članica mora povećati postotak korisnika koji podliježu provjerama na terenu. Ispravna primjena ovog pristupa provjerava se tijekom revizija sukladnosti koje provodi Komisija. Stopa kontrole za poljoprivredne obveze iznosi 100 % za administrativne provjere i 5 % za provjere na terenu. Troškovi upravljanja i kontrole objavljeni u GIR-u za 2013. iznose 4 milijarde eura za cijeli ZPP. Stoga je potrebno posvetiti posebnu pozornost poboljšanju učinkovitosti kontrola, a ne njihovoj učestalosti. Što se tiče sankcija, Komisija smatra da, iako sankcije za nesukladnost trebaju biti razmjerne, moraju ostati odvraćajuće. IX. Izrada akcijskih planova zamišljena je kao preventivni postupak, na temelju Radnog dokumenta osoblja (2013.) 244, koji se zasniva na samoprocjeni država članica u smislu glavnih uzroka koji su utjecali na stope pogreške. Ovaj je postupak postupno postigao reaktivno gledište te su se sustavno uzimali u obzir rezultati revizija i predlagale posebne korektivne mjere. Dvostruko gledište (preventivno i reaktivno) i dalje je dio postupka. Posljednja inačica akcijskih planova pokazuje da je gotovo 50 % radnji potaknuto stvarnim rezultatima revizije Suda ili Komisije, dok se druga polovica temelji na samoprocjeni država članica. Nadalje, ex-ante procjena provjerljivosti i mogućnosti kontrole svih mjera uključenih u programe ruralnog razvoja 2014. – 2020. također se bavi rizikom stope pogreške s preventivnog gledišta. X. Komisija dijeli mišljenje da je važno postići prikladnu ravnotežu između broja i složenosti pravila uzimajući u obzir potrebu za jačanjem zakonitosti i pravilnosti rashoda. XI. (a) Komisija prihvaća preporuku. Problemi na koje upozorava Sud trebali bi se riješiti u akcijskim planovima samo ako se utvrde nedostatci. Komisija prepoznaje važnost smjernica povezanih s trima glavnim uzrocima pogrešaka i širenja najboljih praksi. Ovime će se baviti u okviru Europske mreže za ruralni razvoj i na seminarima. Nadalje, Komisija je državama članicama već predstavila konkretne smjernice o javnoj nabavi i agrookolišnu klimatsku mjeru, uključujući dvostruko financiranje. Namjerno izbjegavanje pravila dio je strategije protiv prijevara i seminara koji se o toj temi organiziraju u nekoliko država članica. (b) Komisija prihvaća ovu preporuku. Komisija trenutačno ocjenjuje mogućnost kontrole i provjerljivost novih programa te će istaknuti sve nedostatke u okviru sastanaka odbora za praćenje i godišnjih sastanaka za pregled s upravljačkim tijelima. Nadalje, rezultati revizije pomno će se pratiti kako bi se utvrdili i ispravili izvori pogreške koji se mogu pripisati nacionalnim provedbenim pravilima te će se, bude li potrebno, zatražiti trenutačne izmjene. Znanje stečeno provedbom programa i nacionalnih pravila dijelit će se s pomoću Europske mreže za ruralni razvoj i seminara o stopama pogreške. (c) Komisija djelomično prihvaća ovu preporuku jer ne može pretpostaviti opseg i rezultat takve analize ili buduće izbore koje će zakonodavci donijeti u smislu politike za sljedeće programsko razdoblje. Komisija će 2017. pripremiti strateško izvješće o fondu, u kojem će iznijeti sažetak godišnjih izvješća o napretku koja podnose države članice (članak 53. Uredbe 1303/2013). Nadalje, Komisija i države članice ocijenit će provedbu programa ruralnog razvoja tijekom provedbe pregleda uspješnosti predviđenog člankom 21. Uredbe 1303/2013. S obzirom na ove i druge dokaze (npr. rezultate revizije), Komisija će ocijeniti način na koji je politika osmišljena i moguću potrebu za izradom prijedloga za sljedeće programsko razdoblje. Nakon isteka programskog razdoblja Komisija će provesti temeljitu analizu trajne potrebe za svakom mjerom potpore prije donošenja prijedloga za sljedeće programsko razdoblje, kako je učinjeno za ovo programsko razdoblje. Komisija se slaže da je potrebno upotrebljavati administrativne provjere kad god je to moguće, iako napominje da u većini slučajeva to nije izvedivo za agrookolišne radnje. Uvod 1. EU je dodijelio 96 milijardi, a očekivani doprinos države članice iznosi 55 milijardi. 4. Sud navodi prosječnu stopu pogreške za ruralni razvoj od 8,2 % u razdoblju od 2011. do 2013. Međutim, Komisija navodi blagi pad stope pogreške za EPFRR (8,4 % u 2011., u odnosu na 7,9 % u 2013.). Stopa pogreške viša je od pojedinačnih stopa koje Europski revizorski sud svake godine objavljuje u 4. poglavlju godišnjeg izvješća. Razlog tomu jest to što je ovom analizom obuhvaćena 461 transakcija od ukupno 532 transakcije u razdoblju od triju godina (koje uključuju zdravstvenu, okolišnu i ribarstvenu politiku). Nižu prosječnu stopu pogreške ima 71 transakcija koja nije obuhvaćena ovim izvješćem. Komisija također navodi da Sud utvrđuje uzorak i na godišnjoj osnovi izračunava stopu pogreške na razini politike (ruralni razvoj, okoliš, ribarstvo i zdravstvo). Ruralni razvoj predstavlja 90 % rashoda politike i skloniji je pogreškama od ostalih područja u toj skupini politike. Složenost nekih zahtjeva prihvatljivosti u mjerama ruralnog razvoja imala je znatan utjecaj na visoku razinu stopa pogrešaka. 5. Stope pogreške ne znače nužno da ciljevi politike nisu ostvareni, što se može utvrditi samo ocjenom provedbe poduprtih operacija. S obzirom na ambiciozne ciljeve ruralnog razvoja (RR), prilikom postizanja ciljeva politike ruralnog razvoja neizbježan je određeni stupanj složenosti u provedbi politike. Zbog toga valja napomenuti da će biti vrlo teško postići stopu pogreške od 2 % ili nižu bez korištenja nerazumnim metodama kontrole pod cijenu zabrane. Vrsta i učestalost PRONAĐENIH pogrešaka 12. Što se tiče vrsta pogrešaka koje ističe Sud, valja napomenuti da je Komisija tijekom svojih revizija mjera ulaganja i programa povezanih s područjem ustanovila nedostatke slične onima koje je utvrdio Revizorski sud. Kako bi se zaštitio proračun EU-a, predmetnim državama članicama određeni su financijski ispravci (ili su u tijeku postupci izdavanja potvrda o sukladnosti radi izvršavanja tih ispravaka). Nadalje, ako su utvrđeni nedostatci, predmetne države članice morale su poduzeti korektivne mjere. 14. Politika ruralnog razvoja provodi se s pomoću nacionalnog ili regionalnog programa ruralnog razvoja. Većina pogrešaka odnosi se na posebne uvjete utvrđene u programima i ostalim nacionalnim pravilima. Ta nacionalna pravila nužna su za provedbu politike, ali države članice suočavaju se s izazovom ograničavanja nacionalnih pravila na nužna pravila za postizanje ciljeva politike. Za programsko razdoblje 2014. – 2020. svi programi ruralnog razvoja moraju obuhvaćati ex-ante procjenu provjerljivosti i mogućnosti kontrole mjera, koju zajednički provode upravljačko tijelo i agencija za plaćanja. 26. Komisija je tijekom provođenja vlastitih revizija također utvrdila nedostatke u postupcima javne nabave. U tom su smislu već primijenjeni financijski ispravci. Javna nabava jedan je od glavnih elemenata u akcijskim planovima za ruralni razvoj. Međutim, valja napomenuti kako nesukladnost javne nabave ne znači nužno da je 100 % predmetnih rashoda neprihvatljivo. Projekt kao takav i dalje može postići svoj cilj i predstavljati stvarnu dodanu vrijednost. Nadalje, 19. prosinca 2013. Komisija je donijela nove smjernice o određivanju financijskih ispravaka koji se u slučaju nepridržavanja pravila o javnoj nabavi primjenjuju na izdatke u okviru podijeljenog upravljanja[2]. U skladu s tim smjernicama, nepoštovanje pravila o javnoj nabavi ocjenjuje se na temelju načela proporcionalnosti. Dokument koji sadržava smjernice o najčešćim nepravilnostima u upravljanju europskim strukturnim i investicijskim fondovima već je predstavljen državama članicama (4. seminar o stopi pogreške, listopad 2014.). 27. Što se tiče Tablice 1.: Rumunjska: Europski revizorski sud utvrdio je prijavljenu pogrešku u jamstvenoj izjavi 2012. Akcijski plan koji se odnosi na stope pogreške za Rumunjsku obuhvaća mjere usmjerene na rješavanje problema slabosti u postupcima javne nabave. Nizozemska: provincija je 2012. retroaktivno povukla pravila o javnoj nabavi, stupivši na snagu 1. siječnja 2010. Međutim, to se nije trebalo primijeniti u ovom slučaju. Komisija rješava to pitanje s državom članicom. Njemačka (Brandenburg-Berlin): Budući da su posljednje obveze za pristup širokopojasnom internetu mogle biti preuzete 2012., nisu mogle biti primijenjene daljnje preventivne i korektivne mjere. Za razdoblje od 2014. do 2020. nije predviđena potpora za pristup širokopojasnom internetu. Okvir 2. ‑ Ugovori koji su izravno dodijeljeni postojećim dobavljačima Švedska je u svojem akcijskom planu o stopi pogreške navela „javnu nabavu” kao glavni uzrok pogrešaka te korektivne i preventivne mjere. 32. Slabosti utvrđene u tablici 2. navedene su u dotičnim akcijskim planovima u cilju poboljšanja sustava administrativne kontrole. 35. Komisija dijeli mišljenje da pojednostavnjenje ne bi trebalo ugroziti načela dobrog financijskog upravljanja. Novi pravni okvir za ZPP 2014. – 2020. sadržava čimbenike pojednostavnjenja koji nemaju negativan učinak na dobro financijsko upravljanje (npr. plaćanja u paušalnom iznosu, standardni troškovi). Člankom 60. Uredbe 1305/2013 utvrđeno je da se prihvatljivim smatraju samo rashodi za ulaganja nastali nakon podnošenja zahtjeva za potporu. Okvir 3. ‑ Primjer ukidanja djelotvornog kriterija prihvatljivosti Ove slabosti navedene su u predmetnim akcijskim planovima u cilju poboljšanja sustava administrativne kontrole. To više nije moguće u novom pravnom okviru. Vidjeti odgovor na točku 35. 38. Plaćanje u paušalnom iznosu, kao što je to u slučaju potpore za mlade poljoprivrednike, ne bi trebalo odgovarati ciljevima politike drugih mjera. Stoga se pojednostavnjenjem u provedbi mora osigurati prikladna ravnoteža s postizanjem ciljeva politike i dobrim financijskim upravljanjem. Korist u smislu smanjenja stope pogreške ne bi trebala biti jedini čimbenik koji se uzima u obzir. 40. Komisija želi naglasiti da lažni rashodi za ruralni razvoj koje su otkrile i prijavile države članice iznose 0,11 %[3]. 43. Komisija je tijekom svojih revizija također utvrdila nedostatke u provjeri kriterija malih i srednjih poduzeća (MSP-ova) te nepoštovanje povezanih postupaka privatne nabave. Nakon utvrđivanja nedostataka predmetnim je državama članicama određeno provođenje znatnih neto financijskih ispravaka (ili su u tijeku postupci izdavanja potvrda o sukladnosti radi izvršavanja tih ispravaka) kako bi se zaštitio proračun EU-a. Nadalje, predmetne države članice morale su poduzeti korektivne mjere. U trenutačnom pravnom okviru za razdoblje 2014. – 2020. ne postoje ograničenja u smislu veličine poduzeća koje može postati korisnik potpore u okviru ulaganja za fizičku imovinu. Države članice mogu usmjeriti potporu na određene korisnike nakon donošenja zaključaka SWOT analize i utvrđivanja potreba. Ti dodatni zahtjevi moraju biti provjerljivi i omogućivati kontrolu. 46. Slične odredbe primjenjivat će se za razdoblje 2014. – 2020. 48. Komisija dijeli stajalište da su nacionalna tijela mogla otkriti brojne pogreške koje je utvrdio Sud. Pravilima ZPP-a državama članicama pružaju se svi potrebni instrumenti za ublažavanje većine rizika od pogrešaka. Komisija će i dalje davati preporuke i smjernice državama članicama te će također nastaviti sa širenjem najboljih praksi u svrhu poboljšanja sustava kontrole u cilju izbjegavanja pogrešaka. Okvir 5. Primjeri nedovoljne kvalitete provjera koje su vršile države članice Ove slabosti navedene su u predmetnim akcijskim planovima u cilju poboljšanja sustava administrativne kontrole. 51. Komisija je tijekom provođenja vlastitih revizija također utvrdila slabosti u provođenju administrativnih provjera. Predmetne države članice morale su poduzeti korektivne mjere i, po potrebi, utvrđeni su financijski ispravci. 57. Komisija je tijekom svojih revizija također utvrdila slabosti u provjeri agrookolišnih obveza, a predmetne države članice morale su poduzeti korektivne mjere. Osim toga, po potrebi, predmetne države članice morale su provesti financijske ispravke. Okvir 7. Primjeri nepoštivanja jednostavnih agrookolišnih obveza Nedostatci u Malti u velikoj su mjeri nastali jer korisnici potpora u okviru agrookolišne mjere ne poštuju obveze. Malteška vlada pokrenula je brojne ciljane informacijske mjere i određenim je korisnicima omogućila pojedinačnu obuku. 59. Agrookolišni programi odražavaju dobrovoljne obveze poljoprivrednika za pružanje okolišnih prednosti i okolišnih javnih dobara, što prelazi okvire obveznih zahtjeva. Kompenzacijska narav agrookolišnih plaćanja (pokrivanje nastalih troškova i izgubljenih prihoda) ne podrazumijeva neposrednu gospodarsku korist za poljoprivrednike, iako takva korist nije dugoročno isključena. 62. Što se tiče „niske” stope kontrole za agrookolišne obveze, u skladu s važećim zakonodavstvom, u slučaju da se provjerama na terenu otkrije znatna nesukladnost u kontekstu određenog programa potpore ili mjere potpore ili u regiji ili dijelu regije, država članica mora povećati postotak korisnika koji podliježu provjerama na terenu. Ovisno o državi članici i pojedinoj mjeri, stvarna stopa provjera na terenu može biti viša od 5 %. Ispravna primjena ovog pristupa provjerava se tijekom revizija sukladnosti koje provodi Komisija. Tijekom provjere na terenu provjeravaju se svi kriteriji prihvatljivosti, obveze i ostale dužnosti. Ako nešto od navedenoga ne može biti trenutačno provjereno u okviru provjere na terenu, organizira se drugi posjet. 63. U skladu s primjenjivim pravnim aktima, administrativne provjere moraju obuhvaćati sve elemente koji se mogu podvrgnuti administrativnoj kontroli te koji su prikladni za nju (uključujući poštovanje agrookolišnih obveza). Komisija tijekom svojih provjera sukladnosti također provjerava mogu li se, osim terenske, provesti i administrativne provjere. Kada je to potrebno, državama članicama izdaju se preporuke i primjenjuju se financijski ispravci. Nadalje, novi pravni okvir za ZPP 2014. – 2020. sadržava odredbe kojima se utvrđuje da države članice moraju osigurati da se sve mjere ruralnog razvoja koje namjeravaju provesti mogu provjeriti i kontrolirati. U program ruralnog razvoja mora biti uključena ex-ante procjena provjerljivosti i mogućnosti kontrole mjera. 64. Komisija smatra da, iako sankcije za nesukladnost trebaju biti razmjerne, one moraju ostati odvraćajuće. U skladu s novim pravnim okvirom, tijekom izračuna smanjenja potrebno je uzeti u obzir ponovni nastanak. Države članice definiraju stvarnu primjenu kriterija uključenih u pravne tekstove, kao i njihove stvarne stope i iznose. 65. U slučaju ozbiljne nesukladnosti s obvezama korisnik se isključuje iz potpore tijekom godine u kojoj je rezultat utvrđen i sljedeće godine. Okvir 10. ‑ Dodatni uvjeti prihvatljivosti koje su države članice uvele za plaćanja za područja s otežanim uvjetima gospodarenja Ove slabosti navedene su u predmetnim akcijskim planovima u cilju poboljšanja sustava administrativne kontrole. 74. Od 2012. Komisija nastoji riješiti pitanje visoke stope pogrešaka zahtijevajući od država članica nacionalne akcijske planove i prateći njihovu primjenu. Na temelju stečenog iskustva i preporuka Revizorskog suda ovi su akcijski planovi s vremenom poboljšani. Očekivani rezultati svih mjera neće uvijek biti vidljivi u kratkoročnom smislu, posebice što se tiče mjera koje se provode u okviru višegodišnjih obveza. Neovisno o tome, prvi rezultati zajedničkih napora Komisije i država članica za smanjenje stopa pogreške provedbom akcijskih planova već su vidljivi u nižoj stopi pogreške u području ruralnog razvoja u 2013. Komisija će nastaviti s praćenjem provedbe akcijskih planova s revizijskog i operativnog gledišta s pomoću bilateralnih sastanaka, odbora za praćenje i godišnjih sastanaka za pregled. 75. Ovlasti Komisije povećane su novom Uredbom o ZPP-u (EU) br. 1306/2013. U članku 41. stavku 2. utvrđeno je da privremena plaćanja nekoj državi članici mogu biti suspendirana ili smanjena ako ključne komponente dotičnog nacionalnog sustava kontrole nisu učinkovite ili ako nisu provedene potrebne korektivne mjere. U članku 36. stavku 7. utvrđeno je da je prekid privremenih plaćanja prva brza i reaktivna mjera u slučaju sumnji u zakonitost i pravilnost plaćanja. Nadalje, kako bi se izbjegli financijski ispravci, svaka agencija za plaćanja za koju su u godišnjem izvješću o aktivnostima Glavne uprave AGRI predviđene rezervacije morat će djelovati bez odgađanja. Komisija smatra da, iako sankcije za nesukladnost trebaju biti razmjerne, one moraju ostati odvraćajuće. 76. Rezultati revizija sustavnije su popraćeni u posljednjim inačicama akcijskih planova (rujan 2014.). Države članice morale su u mnogo većoj mjeri uzeti u obzir rezultate revizija Suda i Komisije. Na konkretne rezultate revizije odnosilo se 46 % mjera država članica, od kojih je 50 % proizašlo iz izvješća Suda. Valja napomenuti da Komisija prati sve materijalne slučajeve o kojima izvješćuje Sud, uključujući, po potrebi, s pomoću postupka sukladnosti. 77. U okviru trećeg ažuriranja akcijskih planova u rujnu 2014. od država članica zatraženo je da navedu pokazatelje praćenja i posljednje poznate rezultate u svrhu poboljšanja učinkovitosti mjera. 78. Dosad organizirana četiri zajednička sastanka Odbora za fondove za ruralni razvoj i poljoprivredu posvećena isključivo stopama pogreške (seminari) sustavni su postupak u okviru kojeg se provodi razmjena dobrih i inovativnih praksi. Osim toga, valja napomenuti da se, osim seminarima i aktivnostima EMRR-a, razmjena najboljih praksi provodi i na službenim sastancima Odbora za ruralni razvoj i na trima godišnjim sastancima direktora agencija za plaćanja svih država članica. Počevši od 2015., Europska mreža za ruralni razvoj (EMRR) bit će još jedan način širenja najboljih praksi tijekom razdoblja 2014. – 2020. EMRR će organizirati posebna događanja, dijeliti bitne informacije i uključiti dionike u inicijative podizanja svijesti. 79. Komisija osigurava redovitu razmjenu znanja s državama članicama o pitanjima koja se odnose na stopu pogreške te je osigurala sveobuhvatan komplet dokumenata sa smjernicama o mjerama ruralnog razvoja i ostalim bitnim horizontalnim temama (kao što su pojednostavnjene mogućnosti financiranja i pravila o javnoj nabavi). U SWD-u (2013) 244 o stopama pogreške u ruralnom razvoju navedeni su najčešći glavni uzroci koji mogu biti bitni za sve države članice, koje trebaju utvrditi koji se uzorci odnose na njih i uspostaviti prikladne mjere ublažavanja. 80. Komisija prati nedostatke vidljive u rezultatima revizija i sustavno traži od država članica da ih riješe u svojim akcijskim planovima. 81. Činjenica da su države članice provele ex-ante procjenu provjerljivosti i mogućnosti kontrole mjera (preventivno), zajedno s detaljnijim praćenjem rezultata revizije, omogućit će poboljšanje učinkovitosti akcijskih planova, kako je vidljivo iz inačice iz listopada 2014. 90. Promjena koju spominje Sud uvedena je jer troškovi primjene administrativnih kazna za male iznose mogu biti nerazmjerni u odnosu na prednosti, čime se ugrožava dobro financijsko upravljanje. 91. Komisija je u cijelosti svjesna važnosti sljedećih koraka u regulatornom postupku. U ovom su smislu odgovornosti država članica povećane zahtijevanjem provedbe ex-ante procjene upravljačkih tijela i agencija za plaćanja o provjerljivosti i mogućnosti nadzora mjera obuhvaćenih programom. Nadalje, Komisija sada ima ojačane preventivne alate, kao što su obustavljanja i prekidi, koji trebaju imati odvraćajući učinak na pogreške. Kako je Sud potvrdio u tom tematskom izvješću, prerevno uvođenje pravila (dodatna i neopravdana nacionalna/regionalna pravila) ima neznatan učinak na stopu pogreške. 93. Od 2012. Komisija nastoji riješiti pitanje visoke stope pogrešaka zahtijevajući od država članica nacionalne akcijske planove i prateći njihovu primjenu. Na temelju stečenog iskustva i preporuka Revizorskog suda ovi su akcijski planovi s vremenom poboljšani. Očekivani rezultati svih mjera neće uvijek biti vidljivi u kratkoročnom smislu, posebice što se tiče mjera koje se provode u okviru višegodišnjih obveza. Neovisno o tome, prvi rezultati zajedničkih napora Komisije i država članica za smanjenje stopa pogreške provedbom akcijskih planova već su vidljivi u nižoj stopi pogreške za ruralni razvoj u 2013. Komisija će nastaviti s praćenjem provedbe akcijskih planova s revizijskog i operativnog gledišta s pomoću bilateralnih sastanaka, odbora za praćenje i godišnjih sastanaka za pregled. 95. Prva alineja: Komisija je u vezi s ovim pitanjima također utvrdila slabosti u vlastitim revizijama. U tom su smislu već primijenjeni znatni financijski ispravci. Javna nabava i nepoštovanje obveza glavni su čimbenici u akcijskim planovima za ruralni razvoj. Međutim, valja napomenuti kako nesukladnost s pravilima javne nabave ne znači nužno da je 100 % predmetnih rashoda neprihvatljivo. Projekt kao takav i dalje može postići svoj cilj i predstavljati stvarnu dodanu vrijednost. Druga alineja: Komisija dijeli ovaj zaključak. Komisija će i dalje davati preporuke i smjernice državama članicama te će također nastaviti sa širenjem najboljih praksi u svrhu poboljšanja sustava kontrole u cilju izbjegavanja pogrešaka. Nadalje, agencije za plaćanja moraju postići sukladnost s akreditacijskim kriterijima utvrđenima u Prilogu I. Uredbi 907/2014 (program 2014. – 2020.) prije izvršenja plaćanja. Službe Komisije ocjenjuju akreditaciju s pomoću ex-post revizija. 96. Što se tiče ograničenih poticaja za korisnike u smislu sukladnosti s poljoprivrednim obvezama, agrookolišni programi odražavaju dobrovoljne obveze poljoprivrednika za pružanje okolišnih prednosti i javnih dobara, što prelazi okvire obveznih zahtjeva. Kompenzacijska narav agrookolišnih plaćanja (pokrivanje nastalih troškova i izgubljenih prihoda) ne podrazumijeva neposrednu gospodarsku korist za poljoprivrednike, iako takva korist nije dugoročno isključena. Što se tiče „niske” stope kontrole za obveze, u skladu s važećim zakonodavstvom, u slučaju da se provjerama na terenu otkrije znatna nesukladnost, država članica mora povećati postotak korisnika koji podliježu provjerama na terenu. Ispravna primjena ovog pristupa provjerava se tijekom revizija sukladnosti koje provodi Komisija. Stopa kontrole za poljoprivredne obveze iznosi 100 % za administrativne provjere i 5 % za provjere na terenu. Troškovi upravljanja i nadzora objavljeni u GIR-u za 2013. iznose 4 milijarde eura za cijeli ZPP. Stoga je potrebno posvetiti posebnu pozornost poboljšanju učinkovitosti kontrola, a ne njihovoj učestalosti. Što se tiče sankcija, Komisija smatra da, iako sankcije za nesukladnost trebaju biti razmjerne, moraju ostati odvraćajuće. 97. Izrada akcijskih planova zamišljena je kao preventivan postupak, na temelju SWD-a (2013) 244, koji se zasniva na samoprocjeni država članica u smislu glavnih uzroka koji su utjecali na stope pogreške. Ovaj je postupak postupno postigao reaktivno gledište te su se sustavno uzimali u obzir rezultati revizija i predlagale posebne korektivne mjere. Dvostruko gledište (preventivno i reaktivno) i dalje je dio postupka. Posljednja inačica akcijskih planova pokazuje da je gotovo 50 % radnji potaknuto stvarnim rezultatima revizije Suda ili Komisije, dok se druga polovica temelji na samoprocjeni država članica. Nadalje, ex-ante procjena provjerljivosti i mogućnosti kontrole svih mjera uključenih u programe ruralnog razvoja 2014. – 2020. također se bavi rizikom stope pogreške iz preventivnog gledišta. 1. preporuka Komisija prihvaća preporuku. Problemi na koje upozorava Sud trebali bi se riješiti u akcijskim planovima samo ako se utvrde nedostatci. Komisija prepoznaje važnost smjernica povezanih s trima glavnim uzrocima pogrešaka i širenja najboljih praksi. Ovim će se baviti u okviru Europske mreže za ruralni razvoj i na seminarima. Nadalje, Komisija je državama članicama već predstavila konkretne smjernice o javnoj nabavi i agroekološku klimatsku mjeru, uključujući dvostruko financiranje. Namjerno izbjegavanje pravila dio je strategije protiv prijevara i seminara koji se o toj temi organiziraju u nekoliko država članica. Javna nabava Ova je preporuka upućena državama članicama. Neovisno o tome, Komisija želi napomenuti da je za razdoblje od 2014. do 2020. već predstavila smjernice za osoblje koje provodi mjere o izbjegavanju najčešćih pogrešaka u projektima europskih strukturnih i investicijskih fondova. Te su smjernice predstavljene upravljačkim tijelima i agencijama za plaćanja na seminaru o stopi pogreške održanome u listopadu 2014. Namjerno izbjegavanje pravila Komisija se slaže s preporukom upućenom državama članicama. Agrookolišna plaćanja Komisija se slaže s preporukom upućenom državama članicama i želi naglasiti da tijekom svojih provjera sukladnosti sustavno provjerava mogu li se uz provjere na terenu provesti i administrativne provjere. Ako je to moguće, državama članicama izdaju se preporuke o povećanju opsega administrativnih provjera i primjenjuju se financijski ispravci. Nadalje, pravni okvir za ZPP 2014. – 2020. sadržava odredbe kojima se utvrđuje da države članice moraju osigurati da se sve mjere ruralnog razvoja koje namjeravaju provesti mogu provjeriti i kontrolirati. Svi programi ruralnog razvoja moraju obuhvaćati ex-ante procjenu provjerljivosti i mogućnosti kontrole tih mjera, uključujući agrookolišne klimatske mjere, operacije i konkretne obveze. Ako ove kontrole nisu zadovoljavajuće, potrebno je izmijeniti programe ruralnog razvoja (članak 62. Uredbe 1305/2013). Nadalje, predviđeno je potpuno smanjenje potpore u slučaju ozbiljne nesukladnosti s obvezama ili kršenja kriterija prihvatljivosti, kao i izuzimanje korisnika iz potpore za godinu na koju se odnose rezultati i sljedeću godinu. Što se tiče sankcija, Komisija dijeli mišljenje da, iako sankcije za nesukladnost trebaju biti razmjerne, one moraju ostati odvraćajuće. 2. preporuka Komisija prihvaća ovu preporuku. Komisija trenutačno ocjenjuje mogućnost kontrole i provjerljivost novih programa te će istaknuti sve nedostatke u okviru sastanaka odbora za praćenje i godišnjih sastanaka za pregled s upravljačkim tijelima. Nadalje, rezultati revizije pratit će se kako bi se utvrdili i ispravili izvori pogreške koji se mogu pripisati nacionalnim provedbenim pravilima te će se, po potrebi, zatražiti trenutačne izmjene. Znanje stečeno provedbom programa i nacionalnih pravila dijelit će se s pomoću EMRR-a i seminara o stopama pogreške. 3. preporuka Komisija djelomično prihvaća ovu preporuku jer ne može pretpostaviti opseg i rezultat takve analize ili buduće izbore koje će u smislu politike donijeti zakonodavci za sljedeće programsko razdoblje. Komisija će 2017. pripremiti strateško izvješće o fondu, u kojem će iznijeti sažetak godišnjih izvješća o napretku koja podnose države članice (članak 53. Uredbe 1303/2013). Nadalje, Komisija i države članice ocijenit će provedbu programa ruralnog razvoja tijekom provedbe pregleda uspješnosti predviđenog člankom 21. Uredbe 1303/2013. S obzirom na ove i druge dokaze (npr. rezultate revizije) Komisija će ocijeniti način na koji je politika osmišljena i moguću potrebu za izradom prijedloga za sljedeće programsko razdoblje. Nakon isteka programskog razdoblja Komisija će provesti temeljitu analizu trajne potrebe za svakom mjerom potpore prije donošenja prijedloga za sljedeće programsko razdoblje, kako je učinjeno za ovo programsko razdoblje. Posljednja točka: Komisija se slaže da je potrebno upotrebljavati administrativne provjere kad god je to moguće, iako napominje da u većini slučajeva to nije izvedivo za agrookolišne radnje. [1] SWD(2013) 244 od 27. 6. 2013. [2] Odluka Komisije C(2013)9527 [3] Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću: Zaštita financijskih interesa Europske unije – Borba protiv prijevara, Godišnje izvješće za 2013. COM(2014) 474 završna verzija