HR Službeni list Europske unije C 299/7

Objava zahtjeva za izmjenu u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2017/C 299/08)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

ZAHTJEV ZA ODOBRENJE IZMJENE SPECIFIKACIJE KOJA NIJE MANJA ZA PROIZVOD ZAŠTIĆENE OZNAKE IZVORNOSTI/ZAŠTIĆENE OZNAKE ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA

Zahtjev za odobrenje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

„SAINT-NECTAIRE”

EU br.: PDO-FR-02299 – 8.3.2017.

ZOI ( X ) ZOZP ( )

1. Skupina koja podnosi zahtjev i legitimni interes

Međustrukovno udruženje za sir „Saint-Nectaire” (skraćeno ISN)

Adresa : 2 route des Fraux 63610 Besse-et-Saint-Anastaise FRANCUSKA Telefon : +33 473795257 Telefaks : +33 473795172 E-pošta : contact@syndicatstnectaire.com

Skupinu čine proizvođači, sakupljači mlijeka, prerađivači i pogoni za zrenje sira „Saint-Nectaire”, koja stoga ima legitimni interes za podnošenje zahtjeva za izmjenu.

2. Država članica ili treća zemlja

Francuska

3. Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje/primjenjuju izmjena/izmjene

— ☐ Naziv proizvoda — ☒ Opis proizvoda — ☐ Zemljopisno područje — ☒ Dokaz o podrijetlu — ☒ Metoda proizvodnje — ☐ Povezanost — ☒ Označivanje — ☒ Ostalo: kontrola, nacionalni zahtjevi, povezanost

4. Vrsta izmjene

— ☒ Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 — ☐ Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument), koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

5. Izmjena (izmjene)

Rubrika „Opis proizvoda”

Pri prethodnoj izmjeni specifikacije prosječna masa sira zamijenjena je najvećom masom (1,850 kg za veliki kalup i 0,650 kg za mali kalup). Uvođenje te odredbe bila je prilika za produbljivanje predmetnog kriterija. Kako bi se uzele u obzir razlike do kojih može doći u težini sireva te kako bi se točno definirao proizvod, najveća je masa povećana te nadopunjena najmanjom vrijednošću. Tako masa velikog sira „Saint-Nectaire” iznosi „od 1,450 kg do 1,950 kg”, umjesto da „ne prelazi 1,850 kg”. Za mali sir „Saint-Nectaire” masa iznosi „od 0,500 kg do 0,700 kg”, umjesto da „ne prelazi 0,650 kg”.

Pojašnjuje se opis tijesta zahvaljujući iskustvu komisija za kušanje. Tako je rečenica „Mekano i kremasto tijesto savija se pod prstima” zamijenjena rečenicom „Kremasto i mekano tijesto, koje se savija pod prstima, boje je slonovače i može imati nekoliko malih, ravnomjerno raspoređenih pukotina”. Tim novim opisom proizvod je točnije utvrđen.

Opis okusa proizvoda nadopunjuje se kako bi se bolje odrazila složenost okusa sira „Saint-Nectaire”. Tako se u rečenicu dodaju deskriptori „lagan” i „bez prekomjerne kiselosti” te ona glasi: „Okus mu je čist, lagan i blago slan, bez prekomjerne kiselosti, s različitim mliječnim notama (svježe mlijeko, vrhnje, maslac) i aromama nastalima zbog uvjeta dozrijevanja (podrum, slamnata podloga za dozrijevanje, zemlja ili raslinje) te čestim suptilnim primjesama arome lješnjaka.”.

Sve te izmjene, kojima se želi poboljšati opis proizvoda, unesene su i u jedinstveni dokument.

Rubrika „Dokaz o podrijetlu”

Uz identifikacijsku prijavu, koja prethodi akreditaciji gospodarskih subjekata kako bi im se priznala sposobnost ispunjavanja uvjeta specifikacije, uvrštene su prethodna izjava o nepostojanju namjere proizvodnje i prethodna izjava o ponovnom pokretanju proizvodnje kako bi gospodarski subjekti mogli privremeno obustaviti proizvodnju sira „Saint-Nectaire” ako to žele.

Radi lakšeg razumijevanja teksta navodi se da se mjesečno dostavljanje statističkih podataka o proizvodnji i zrenju odnosi i na poljoprivredne proizvođače koji ostavljaju proizvod da sazrije na farmi.

Za određene kategorije gospodarskih subjekata (sakupljači mlijeka, proizvođači i pogoni za zrenje) dodaje se obveza da za godinu n do 25. veljače godine n + 1, skupini dostave statističke podatke o svojoj djelatnosti u prethodnoj godini, uz mjesečne podatke koje su neki već obvezni dostavljati kako bi skupina imala na raspolaganju godišnji prikaz gospodarskih subjekata.

Izjave koje skupina zaprimi moraju se, uz godinu koja je u tijeku, čuvati najmanje dvije godine umjesto tri godine od datuma do datuma kako bi se pojednostavilo upravljanje arhivima tijekom kalendarske godine.

U pogledu iznesenih izmjena o ishrani životinja navodi se da se zbirna prijava ubrane i kupljene ishrane koju vodi proizvođač mlijeka odnosi na svu ubranu i kupljenu travu, bez obzira na njezino podrijetlo kako bi se uzela u obzir sva ubrana i kupljena trava.

Uz to, kako bi se mogla ocijeniti kvaliteta berbe i radi upravljanja raspodjelom ubrane trave, vođenje registara ishrane nadopunjuje se rečenicom: „Za krmiva koja se konzerviraju fermentacijom, a namijenjena su mliječnim kravama, svake godine do 1. studenoga proizvođač mlijeka provodi:

— analizu pH-vrijednosti ili postotka suhe tvari u svakom silosu siliranog krmiva (uključujući silirano krmivo u plastičnim crijevima),

— analizu postotka suhe tvari za ostala krmiva koja se konzerviraju fermentacijom za svakih 100 bala.”.

Dodaje se pojašnjenje o evidenciji koja se nalazi na popisu zalihe krmiva. Radi lakše kontrole u popisu je potrebno navesti i kojim su životinjama namijenjene razne zalihe krmiva prema njihovu načinu konzerviranja, pakiranju i podrijetlu.

Navodi se da se računi za kupnju hrane odnose na kupnju krmiva i dopunske hrane kako bi se spriječila svaka dvoznačnost.

Kako bi se omogućila kontrola kretanja i ishrane junica za obnovu stada, dodaje se odredba koja sadržava obvezu za proizvođače mlijeka čije junice za obnovu stada nisu neprekidno od rođenja do prvog teljenja prisutne na području utvrđenom pod točkom 4. jedinstvenog dokumenta da vode evidenciju u kojoj se za svaku junicu navode datumi izlaska/izlazaka iz područja i povratka/povrataka u područje te vrsta i podrijetlo hrane koju su uzimale.

U pogledu izmjene u rubrici specifikacije „metoda proizvodnje” više se posebno ne zahtijeva dokaz o godišnjoj zamjeni sisnih guma i savitljivih cijevi muznog uređaja jer se stanje sisnih guma i savitljivih cijevi kontrolira i provjerava pri kontroli rada muznog uređaja (redovita kontrola postavljanja, stanja i rada muznog uređaja koja se provodi u okviru kontrole provođenja dobre higijenske prakse mužnje).

Radi bolje kontrole starosti nedozrelih sireva koji se zamrzavaju, u evidenciju unošenja i vađenja zamrznutih nedozrelih sireva dodaje se naznaka datuma vađenja sireva iz kalupa.

Kako bi se osigurali podaci potrebni za kontrolu, dodaje se razdoblje tijekom kojeg operater podruma za zrenje mora čuvati pohranjene evidencijske listiće o uvjetima zrenja: „uz tekuću godinu još najmanje dvije godine”.

U popisu oznaka koje se sastoje od jednog slova ili više njih koja se stavljaju na identifikacijske oznake radi označavanja općine u kojoj je proizveden sir, povlači se naznaka naziva kantona. Naime, s obzirom na to da je nakon nacionalne reforme došlo do promjene u administrativnoj podjeli kantona, ta je neobavezna naznaka zastarjela.

Izmijenjena je boja kazeinske pločice sira „Saint-Nectaire” proizvedenog u mljekari: riječi „zelene nijanse” zamijenjene su riječima „bež boje”. Zbog zelenih kazeinskih pločica na pretpakiranim porcijama sira može doći do odbijanja primitka sira ili do pritužbi potrošača. Uz to, pri upotrebi kazeinske pločice bež boje čitljivost napomena na pločici ne smanjuje se tijekom zrenja, a može se čak i povećati.

Odredba o sljedivosti domaćih sireva u rashladnoj komori preinačena je kako bi je svi gospodarski subjekti bolje razumjeli: rečenica „svi proizvedeni sirevi u rashladnoj komori označavaju se i postavljaju odvojeno na rešetkama” zamjenjuje se rečenicom „u rashladnoj komori svi proizvedeni sirevi označavaju se i postavljaju odvojeno” bez točnog navođenja upotrijebljene podloge jer se mogu upotrijebiti i druge podloge osim rešetaka, bez utjecaja na posebnost proizvoda.

Konačno, u proizvodnji mlijeka povlači se pojašnjenje prema kojem su sirevi „naslagani” jer se sljedivost sireva može osigurati i bez njihova slaganja na hrpe.

Svrha izmjena u rubrici „Dokaz o podrijetlu” jest osigurati prikladnije praćenje djelatnosti gospodarskih subjekata koji se bave proizvodnjom sira „Saint-Nectaire”.

Rubrika „Metoda proizvodnje”

Proizvodnja mlijeka – Mliječno stado

Iz odredbe o obvezi da mliječne krave budu rođene i uzgojene na području utvrđenom u točki 4. jedinstvenog dokumenta uklanja se istekli datum 1. siječnja 2015.

Dodaje se odredba kojom se navodi da se junice za obnovu stada moraju nalaziti na tom području najmanje polovinu svake godine. Time se želi omogućiti smještaj i/ili ispaša junicama za obnovu stada izvan područja tijekom ograničenog razdoblja, kraćeg od polovine njihova uzgojnog razdoblja. Tom se odredbom želi osigurati da na području bude dovoljno dostupnih travnjaka za ishranu mliječnih krava radi boljeg rješavanja situacija privremenog nedostatka travnjaka povezanog s klimatskim promjenama ili drugim vrstama prirodnih nepogoda. Ta odredba nema utjecaja na kvalitetu sira jer nakon što junica uđe u razdoblje laktacije, postaje mliječna krava i podliježe uvjetima proizvodnje, među kojima su i uvjeti ishrane mliječnih krava.

Navedenim se izmjenama gospodarskim subjektima želi omogućiti da vođenje svojeg stada bolje prilagode nepogodama.

U točki 3.3. jedinstvenog dokumenta briše se datum 1. siječnja 2015. te se uvodi prethodno navedena odredba o junicama za obnovu stada.

Proizvodnja mlijeka – Travnjaci:

Prinos po hektaru glavnog travnjaka smanjen je s 1,4 grla stoke na 1,3 grla stoke kako bi se povećala autonomnost ishrane na gospodarstvu.

Određenim gospodarskim subjektima koji su podnijeli prigovor na tu odredbu tijekom nacionalnog razdoblja za podnošenje prigovora te koji ispunjavaju uvjete iz članka 15. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1151/2012 odobreno je prijelazno razdoblje, koje traje do 31. prosinca 2021.

Proizvodnja mlijeka – Ishrana životinja:

Mijenjaju se sadašnje odredbe o ishrani mliječnih krava kojima je propisano da se osnovni obrok mliječnih krava sastoji isključivo od trave s područja određenog u točki 4. jedinstvenog dokumenta te da su dodaci ishrani ograničeni na 30 % ukupnog obroka izraženo u suhoj tvari za sve mliječne krave tijekom godine. Osnovni obrok mliječnih krava i dalje se sastoji od trave, a navodi se sastav ukupnog godišnjeg dnevnog obroka mliječnih krava: on sadržava najmanje 70 % trave u suhoj tvari s područja određenog u točki 4. jedinstvenog dokumenta, a ostatak se sastoji od najviše 1 800 kilograma dopunske hrane po mliječnoj kravi tijekom godine (knjiži se kao sirovina, osim sirutke, kukuruza u klipu i kukuruza u zrnu koji se knjiže kao suha tvar) te po potrebi od trave koja se daje u obliku suhog krmiva s udjelom suhe tvari većim od 80 %, među kojim su sijeno lucerne i dehidrirana lucerna dugačkih niti koji mogu dolaziti i izvan područja. Novim tekstom omogućuje se jasnije utvrđivanje omjera hrane proizvedene na području određenom u točki 4. jedinstvenog dokumenta, a koji se temelji na važnosti ispaše, ostavljajući i mogućnost da se osnovni obrok mliječnih krava nadopuni suhim krmivom i dehidriranom lucernom dugačkih niti koji mogu dolaziti i izvan područja. Time su sijeno lucerne i dehidrirana lucerna dugačkih niti uklonjeni s popisa dopunske hrane. Zapravo, tehnički je riječ o krmivu. Stoga se predlaže knjižiti ih u osnovnom obroku mliječnih krava kako bi se svim gospodarskim subjektima bolje predočio osnovni obrok mliječnih krava te kako bi ga oni bolje shvatili. Uz to, radi lakše kontrole najveća dopuštena količina dodataka ishrani izražena je u kilogramima, a ne u udjelu ukupnog obroka.

Tako je u jedinstvenom dokumentu odredba „Osnovni obrok mliječnih krava sastoji se isključivo od trave koja potječe s područja određenog u točki 4.” zamijenjena odredbom „Osnovni obrok mliječnih krava sastoji se isključivo od trave. Ukupni godišnji dnevni obrok (osnovni obrok i dodaci ishrani) mliječnih krava u suhoj tvari sastoji se od najmanje 70 % trave koja potječe s područja određenog u točki 4.”. Jednako tako, dodaje se da je upotreba sirovina i aditiva „ograničena na 1 800 kg po mliječnoj kravi tijekom godine, a koji se knjiže kao sirovina, osim sirutke, kukuruza u klipu i kukuruza u zrnu koji se knjiže kao suha tvar”, čime se zamjenjuje rečenica „U svakom slučaju dodaci ishrani ograničeni su na 30 % ukupnog obroka izraženo u suhoj tvari za sve mliječne krave tijekom godine”.

Osim toga, jasno je da određeni proizvođači neće moći prilagoditi svoje poslovanje zabrani krmiva konzerviranog fermentacijom u ishrani mliječnih krava od 1. svibnja 2017. jer ta prilagodba zahtijeva ulaganja koja oni neće biti u stanju provesti. Uz to, mogućnost da proizvođač izabere način konzerviranja trave tijekom pripreme zimskih zaliha krmiva omogućuje bolju prilagodbu meteorološkim uvjetima i maksimalno iskorištavanje kvalitete trave dostupne na području. Naime, klimatski uvjeti (obilne padaline, kratka sunčana razdoblja) te velika nadmorska visina (planinsko područje) ponekad otežavaju pripremu zaliha trave samo u obliku suhog krmiva. Odredba „Od 1. svibnja 2017. zabranjuju se fermentirana krmiva u ishrani mliječnih krava. Jedino je dopušteno konzervirano krmivo trava koja im se daje u obliku suhog krmiva s udjelom suhe tvari većim od 80 %” stoga se briše, kao i iz točke 3.3. jedinstvenog dokumenta. Kako bi se istaknuo mali udio krmiva konzerviranog fermentacijom u ukupnoj godišnjoj ishrani mliječnih krava, dodaje se odredba kojom se udio krmiva za mliječne krave konzerviranog fermentacijom želi ograničiti na najviše 15 % ukupnog godišnjeg obroka u suhoj tvari. Uz to, dnevni omjer suhog krmiva u osnovnom obroku mliječnih krava izvan razdoblja ispaše izražen u suhoj tvari povećan je s 50 % na 60 %, u skladu s ograničenjem krmiva konzerviranog fermentacijom na najviše 15 % ukupnog godišnjeg obroka. Izmjena dnevnog omjera suhog krmiva u osnovnom obroku mliječnih krava izvan razdoblja ispaše uvodi se i u točku 3.3. jedinstvenog dokumenta.

Najmanje godišnje trajanje ispaše povećano je sa 140 na 160 dana kako bi se povećalo iskorištavanje dostupne trave na terenu. Kako bi odredba bila čitljivija, umjesto „tijekom tog razdoblja” navodi se da se zabranjuje ishrana svježom krmom „tijekom dana ispaše”. Predmetne se izmjene uvode i u točku 3.3. jedinstvenog dokumenta.

Kako bi se osigurala kvaliteta krmiva, određeni su uvjeti skladištenja i čuvanje krmiva konzerviranog fermentacijom: „Silirano krmivo skladišti se na betoniranom ili asfaltiranom prostoru, osim krmiva u plastičnim crijevima. Druga krmiva konzervirana fermentacijom (uključujući silirano krmivo u plastičnim crijevima) skladište se na betonirane ili stabilizirane prostore do 1. studenoga svake godine.”„Silirano krmivo ima pH-vrijednost ispod 4,4 ili udio suhe tvari 30 % ili više. Udio suhe tvari u drugim krmivima konzerviranima fermentacijom iznosi 50 % ili više.”

U skladu s prethodnim izmjenama iz rečenice „Kao aditivi za siliranje dopušteni su samo enzimi i inokulanti” uklanjaju se riječi „do 30. travnja 2017.”

Za potrebe kontrole navodi se da je odredba o osnovnom obroku izražena na godišnjoj razini. Dodaje se mogućnost unosa slame u osnovni obrok junica kako bi se mogao ublažiti gubitak krmiva na bazi trave u sušnim godinama. Uz to, tehnički je zanimljivo upotrijebiti slamu u osnovnim obrocima junica jer se time razvijaju burag i probavni kapaciteti tih životinja. Predmetne se izmjene uvode i u točku 3.3. jedinstvenog dokumenta.

Odredba kojom je bilo propisano: ”… na gospodarstvu se nalaze i junice za obnovu stada mliječnih krava gospodarstva ovlaštenog oznakom izvornosti ‚Saint-Nectaire’ te im se daje jednaka ishrana kao i mliječnim kravama najkasnije tri mjeseca prije njihove prve laktacije” briše se jer ta odredba stvara poteškoće u organizaciji vođenja stada, ali njezino brisanje nema negativnog učinka na kvalitetu sireva. Navedena se odredba uklanja i iz točke 3.3. jedinstvenog dokumenta.

Radi boljeg razumijevanja, u odredbi kojom se uređuje praksa ishrane svježom krmom izraz „tijekom razdoblja ispaše” zamjenjuje se izrazom „tijekom dana ispaše”.

U hranu koju je dopušteno davati u dehidriranom ili rehidriranom obliku sa sirutkom proizvedenom na gospodarstvu, uz pulpu cikle i kukuruzni trop dodaje se žitni trop jer također dolazi u dehidriranom obliku. Time se ispravlja administrativna pogreška u specifikaciji.

Sirovine i aditivi dopušteni u dodacima ishrani razdvojeni su na dva različita pozitivna popisa. Ti se popisi ažuriraju radi:

— poboljšanja njihove čitljivosti,

— uvođenja određenih sirovina koje upotrebljavaju proizvođači hrane ili se upotrebljavaju u ekološkoj poljoprivredi: dodavanja pira, prosa i sirka; dodavanja brašna i posija svih dopuštenih žitarica; dodavanja pšeničnog glutena i pšeničnog i kukuruznog škroba; dodavanja sjemenki i pogača bundeve, šafranike i sezama; dodavanja leće i grahorica,

— dodavanja među aditive aromatskih tvari koje se upotrebljavaju u hrani bogatoj mineralima kako bi bila ukusnija i kako bi je životinje lakše probavile te stabilizatora crijevne flore čija je svrha poboljšanje ekosustava buraga i razvoj flore,

— uzimanja u obzir dostupnih znanja o utjecaju određenih sirovina na kvalitetu sira (izbacivanje sojina ulja, ulja repice i suncokretova ulja koji mogu imati štetne posljedice za okus i miris određenih vrsta sireva).

Osim toga, sijeno lucerne i dehidrirana lucerna dugačkih niti uklonjeni su s popisa sirovina i dopuštenih aditiva u dodacima ishrani jer je riječ o vlaknastoj krmi koja je sastavni dio osnovnog obroka. Uz to, navodi se da se mogu upotrebljavati i eterična ulja dobivena iz prirodnih ekstrakata biljaka jer su važna za zdravlje stada.

U točki 3.3. jedinstvenog dokumenta dodaje se rečenica „Sirovine i aditivi upotrijebljeni u dodacima ishrani mliječnog stada navode se na pozitivnom popisu”.

Kako bi se ograničili postupci kojima se smiju podvrgavati sirovine, dodaje se rečenica „Sirovine koje se upotrebljavaju za ishranu životinja mogu se podvrgavati samo mehaničkim i/ili toplinskim postupcima prerade”.

Umjesto da se za svu preživačku stoku koja se nalazi na mliječnom gospodarstvu dopusti potrošnja jedino tekuće sirutke koja dolazi s gospodarstva, ta je odredba ograničena samo na mliječne krave i junice kako bi se omogućilo da druga preživačka stoka na gospodarstvu može uzimati sirutku bez obzira na njezino podrijetlo.

Dodaje se rečenica „Dopunska hrana ima udio suhe tvari veći od 85 %, osim tekuće sirutke i kukuruza u klipu i zrnu” kako bi se očuvali kvaliteta i ispravno čuvanje dopunske hrane koja se daje životinjama.

U rečenici „Krmne smjese proizvode se jedino od dopuštenih sirovina čiji je popis prethodno naveden” sirovinama se dodaje pojam „aditivi”. Riječ je o ispravku teksta važeće specifikacije jer krmne smjese mogu osim sirovina sadržavati i aditive.

Radi unošenja pojašnjenja korisnih za kontrolu, dodaje se rečenica „životinje na gospodarstvu ne smiju se hraniti hranom označenom kao hrana ‚koja sadržava’ ili ‚koja bi mogla sadržavati’ genetski modificirane organizme”.

Pojašnjeni su uvjeti upotrebe sljedeće napomene na etiketi „Krmivo s našeg gospodarstva sastoji se isključivo od ispaše i sijena”: ta napomena dopuštena je za sireve proizvedene od mlijeka dobivenog s gospodarstava koja za osnovni obrok stada upotrebljavaju isključivo svježu ili konzerviranu travu u obliku suhog krmiva (s udjelom suhe tvari većim od 80 %) skladištenog u zgradi za svu preživačku stoku koja se nalazi na gospodarstvu”. Predmetnim odredbama pojašnjavaju se uvjeti koji se moraju ispuniti da bi se mogla upotrijebiti ta napomena, čime se pojednostavnjuje kontrola.

Mužnja, skladištenje i prikupljanje mlijeka

Rečenica „sisne gume i savitljive cijevi mijenjaju se najmanje jednom godišnje” briše se jer zbog razlike u otpornosti na habanje različitih upotrijebljenih materijala (gume, silikona…) te učestalosti upotrebe materijala u specifikaciji nije moguće jasno utvrditi jedinstveni rok za zamjenu. Ispravnost sisnih guma i savitljivih cijevi provjerava se pri kontroli rada muznog uređaja.

Proizvodnja

Kad je riječ o standardizaciji mlijeka namijenjenog mljekarskoj proizvodnji, u rečenici „[Mlijeko] može biti standardizirano u pogledu masnih tvari, ali ne u pogledu bjelančevina”, dio rečenice „ali ne u pogledu bjelančevina” radi boljeg razumijevanja preinačen je kako slijedi: „no standardizacija u pogledu bjelančevina zabranjena je”. Uz to, s obzirom na to da će radi smanjivanja troškova prikupljanja rok od 48 sati za prikupljanje mlijeka postati opće važeći, toplinska obrada mlijeka pokazat će se nužnom kako bi se ono obralo i postalo prikladno za proizvodnju sira „Saint-Nectaire”. Stoga su ponovno opisani načini toplinske obrade mlijeka kako bi se, uz pasterizaciju, eventualno omogućila toplinska obrada pri obiranju mlijeka: rečenicom „Ako je mlijeko pasterizirano, smije biti podvrgnuto samo jednom postupku pasterizacije” zamjenjuje se rečenica „Mlijeko smije biti podvrgnuto samo jednom postupku pasterizacije ili toplinske obrade”. Rečenica „Ako je toplinski obrađeno, toplinska obrada mora se provesti najkasnije 24 sata po dolasku u tvornicu” briše se kako bi poduzeća mogla prilagoditi svoju organizaciju. Tim izmjenama poduzećima se ostavlja mogućnost prilagodbe svojeg poslovanja trenutačnim ograničenjima.

Uzimajući u obzir opaske proizvođača, utemeljene na njihovu iskustvu, najviša temperatura sirenja mlijeka povišena je s 33 °C na 34 °C kako bi se poboljšala tekstura sireva, osobito kad je udio bjelančevina u mlijeku za proizvodnju nizak i/ili kad je udio masti visok.

Faze proizvodnje sira „Saint-Nectaire”, čiji je točan opis uveden u važeću specifikaciju, ponovno su ažurirane kako bi se prilagodile određene ciljne vrijednosti uzimajući u obzir opaske proizvođača, ne dovodeći u pitanje posebnost sira:

Mljekarska proizvodnja

— Utvrđivanjem postupaka uklanjanja laktoze omogućuje se očuvanje kvalitete sireva te znanja i umijeća sirara. Tako se rečenica „dio sirutke može se ukloniti i može se dodati voda temperature od 30 do 33 °C” briše i zamjenjuje rečenicom „Količina uklonjene sirutke iznosi 30 % količine mlijeka stavljenog u proizvodnju ili manje. Može se dodati pitka voda temperature od 30 °C do 34 °C, ali njezin udio ne smije biti iznad 30 % količine mlijeka stavljenog u proizvodnju”;

— Povećana je najviša pH-vrijednost salamure (5,50 umjesto 5,20) kako bi se uskladila s pH-vrijednošću sireva potrebnom pri vađenju iz kalupa.

— Najviša temperatura brisanja prilagođena je (14 °C umjesto 10 °C) prosječnim zabilježenim temperaturama salamurenja kako bi se spriječila prevelika razlika između temperature sireva po vađenju iz salamure i temperature prostorije za brisanje. Uz to, ta temperatura omogućuje bolji razvoj površinske flore i aroma u proizvodu.

Proizvodnja na farmi

— Trajanje koagulacije smanjeno je (riječi „od 25 do 50 minuta” zamijenjene su riječima „od 25 do 45 minuta”) kako bi se postigao gruš optimalne čvrstoće za dobivanje sireva mekog tijesta.

— Najkraće trajanje prešanja smanjeno je s deset na osam sati kako bi se omogućila bolja prilagodba razlikama u sastavu sirovine tijekom laktacije i veća fleksibilnost u organizaciji rada (kalupi i preše mogu se tako opet upotrijebiti za sljedeću proizvodnju). Temperatura prostorije u kojoj se odvija prešanje iznosi od 20 °C do 25 °C umjesto 18 °C do 22 °C jer to više odgovara upotrijebljenim termofilnim starterima;

— Kako bi se za određene sireve uskladilo razdoblje između sirenja i odnošenja u podrum (najmanje 48 sati) i trajanja sušenja sireva (najmanje 24 sata i najviše osam dana), a u vezi s praksom pogona za zrenje da prikupljaju svježe domaće sireve (takozvani „nedozreli sirevi”) svakih sedam dana, za tjednu proizvodnju moguće je da razdoblje između sirenja i odnošenja u podrum bude kraće od 48 sati. Tako se u rečenicu „razdoblje između datuma sirenja i datuma odnošenja u podrum iznosi najmanje 48 sati” dodaje sljedeće: „osim kad je riječ o tjednoj proizvodnji, u kojoj zbog organizacije prikupljanja nedozrelih sireva najkraće razdoblje između sirenja i odnošenja u podrum za zrenje može biti kraće od 48 sati”.

Zrenje

Najviša temperatura podruma za zrenje povećana je s 12 °C na 14 °C jer je utvrđeno da se na višoj temperaturi bolje stvara kora na sirevima i da pogoduje razvoju aroma.

Zamrzavanje

U definiciji nedozrelog sira,

— Maksimalna starost sira od najviše deset dana izražena je u vezi s datumom vađenja iz kalupa, a ne više s datumom sirenja jer je vađenje iz kalupa faza u kojoj se dobiva nedozreli sir i jer je riječ o vremenskoj odrednici koju gospodarski subjekti mogu lako utvrditi;

— Najviša temperatura čuvanja u rashladnoj komori povećana je s 10 °C na 14 °C kako bi ostala u skladu s najvišom temperaturom brisanja koja je povećana na 14 °C u mljekarskoj proizvodnji.

Radi boljeg razumijevanja i kako bi se spriječila primjena naziva proizvoda na svježi sir, rečenica „etiketa zamrznutih nedozrelih sireva sadržava naziv proizvoda” zamijenjena je rečenicom „etiketa zamrznutih nedozrelih sireva sadržava napomenu ‚nedozreli sir’”.

Radi bolje čitljivosti naslovi pod kojima se na tržište smiju stavljati nedozreli sirevi koji su bili zamrznuti: „‚svježi sir proizveden na farmi od sirovog mlijeka’ ili ‚svježi mljekarski sir od sirovog mlijeka” ili ‚toplinski obrađen svježi mljekarski sir’ ili ‚svježi mljekarski sir od pasteriziranog mlijeka’, uz upućivanje na sposobnost proizvodnje oznake izvornosti”, zamijenjeni su jedinstvenim naslovom, a to je: „nedozreli sir iz kojeg se može dobiti sir s oznakom izvornosti ‚Saint-Nectaire’”.

Rubrika „Označivanje”

Dodaje se mogućnost upotrebe sljedećih napomena na etiketi:

— „Krmivo s našeg gospodarstva sastoji se isključivo od ispaše i sijena” kako bi se razlikovali sirevi proizvedeni od mlijeka s farmi koje ne beru i ne upotrebljavaju krmiva konzervirana fermentacijom;

— „proizvedeno od mlijeka 100 % dobivenog od pasmine ‚ferrandaise’” kako bi se razlikovali sirevi proizvedeni isključivo od mlijeka krava pasmine ‚ferrandaise’ (malobrojna lokalna pasmina).

Predmetne se izmjene uvode i u točku 3.6. jedinstvenog dokumenta.

Iz točke 3.6. jedinstvenog dokumenta uklonjena je rečenica „Obvezno je na etiketi sira istaknuti oznaku ‚ZOI’ Europske unije”.

Ostalo

— U rubrici „Upućivanja na kontrolna tijela” podaci o kontrolnom tijelu zamijenjeni su podacima o tijelu nadležnom za kontrolu kako bi se izbjegla izmjena specifikacije u slučaju promjene kontrolnog tijela.

— U rubrici „Nacionalni zahtjevi” ažurira se tablica koja sadržava glavne točke koje treba provjeriti i način njihova ocjenjivanja kako bi se uzele u obzir izmjene unesene u rubriku „metoda proizvodnje”.

— Kako bi se opisala posebnost proizvoda, u rubrici „Povezanost” uvode se elementi dodani u poglavlje o opisu proizvoda u pogledu opisa okusa sira „Saint-Nectaire” (lagan i bez prekomjerne kiselosti). Te se izmjene uvode i u točku 5. jedinstvenog dokumenta.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„SAINT-NECTAIRE”

EU br.: PDO-FR-02299 – 8.3.2017.

ZOI ( X ) ZOZP ( )

1. Naziv

„Saint-Nectaire”

2. Država članica ili treća zemlja

Francuska

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1. Vrsta proizvoda

Razred 1.3. Sirevi

3.2. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Sir „Saint-Nectaire” proizvodi se isključivo od usirenog kravljeg mlijeka, polutvrdog, tlačenog, nekuhanog, fermentiranog i slanog tijesta. Sadržava najmanje 45 grama masne tvari na 100 grama sira u potpuno isušenom proizvodu. Udio suhe tvari ne smije biti manji od 50 grama na 100 grama zrelog sira.

Cilindričnog je oblika, blago izravnanog ruba, promjera od 20 do 24 cm, visine od 3,5 do 5,5 cm, i težine od 1,450 do 1,950 kg. Najkraće trajanje dozrijevanja jest 28 dana nakon odnošenja u podrum.

Sir „Saint-Nectaire” može biti i manjeg kalupa, promjera od 12 do 14 cm, visine od 3,5 do 4,5 cm i težine od 0,500 do 0,700 kg. U tom slučaju najkraće trajanje dozrijevanja je 21 dan nakon odnošenja u podrum.

Kremasto i mekano tijesto, koje se savija pod prstima, boje je slonovače i može imati nekoliko malih, ravnomjerno raspoređenih pukotina.

Sir ima koru s tankim slojem plijesni, sličnu s obiju strana. Ovisno o stupnju dozrelosti plijesan može biti bijela, smeđa ili siva, a baza može biti od krem do narančaste boje sa žutom i/ili crvenom pjenom. Isključuju se potpuno bijeli, potpuno narančasti ili potpuno crni sirevi.

„Okus mu je čist, lagan i blago slan, bez prekomjerne kiselosti, s raznim mliječnim notama (svježe mlijeko, vrhnje, maslac) i aromama nastalima zbog uvjeta dozrijevanja (podrum, slamnata podloga za dozrijevanje, zemlja ili raslinje) te čestim suptilnim primjesama arome lješnjaka.

Sir koji nosi oznaku izvornosti „Saint-Nectaire” može se prezentirati i u obliku zapakiranih komada koji obvezno moraju imati dio kore svojstvene toj oznaci.

3.3. Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Krave iz svakog stada od kojih se dobiva mlijeko za proizvodnju sira „Saint-Nectaire” moraju biti rođene i uzgojene na području određenom u točki 4.

Da bi se junice za obnovu stada mogle smatrati „uzgojenima na području određenom u točki 4.”, moraju se nalaziti na tom području najmanje polovinu svake godine.

Međutim, zbog sanitarnih razloga ili za pasmine „salers”, „ferrandaise”, „abondance”, „simmental française” i „brune” prisutne u malom broju na području određenom u točki 4. te za koje postoji veća potražnja od ponude koju je priznao ravnatelj Nacionalnog instituta za podrijetlo i kvalitetu, za tu mjeru mogu postojati odstupanja koje odobrava ravnatelj Nacionalnog instituta za podrijetlo i kvalitetu.

Osnovni obrok mliječnih krava sastoji se isključivo od trave.

Ukupni godišnji dnevni obrok (osnovni obrok i dodaci ishrani) mliječnih krava u suhoj tvari sastoji se od najmanje 70 % trave koja potječe s područja određenog u točki 4.

Za mliječne krave obvezna je ispaša u trajanju od najmanje 160 dana godišnje. Tijekom dana ispaše potpuno se zabranjuje ishrana svježom krmom.

Izvan razdoblja ispaše trava koja im se daje u obliku suhog krmiva s udjelom suhe tvari većim od 80 % čini najmanje 60 % osnovnog dnevnog obroka mliječnih krava, izraženo u suhoj tvari.

Sirovine i aditivi upotrijebljeni u dodacima ishrani mliječnog stada navode se na pozitivnom popisu. Njihova je upotreba ograničena na 1 800 kg po mliječnoj kravi godišnje, a knjiže se kao sirovina, osim sirutke, kukuruza u klipu i kukuruza u zrnu, koji se knjiže kao suha tvar.

Sva hrana ne potječe obvezno s područja određenog u točki 4. jer zbog visine i klime tehnički nije moguće proizvesti hranu u dovoljnim količinama.

Godišnji osnovni obrok mliječnih krava sastoji se od trave od koje najmanje 40 % dolazi iz područja određenog u točki 4. i eventualno od slame.

U ishrani životinja dopuštaju se jedino bilje, suproizvodi i dopunska hrana koja potječe od genetski nemodificiranih proizvoda. Zabranjuju se sadnja i sijanje genetski modificiranih kultura na svim površinama gospodarstava koja proizvode mlijeko namijenjeno proizvodnji sira oznake izvornosti „Saint-Nectaire”. Ta se zabrana odnosi na sve biljne vrste koje bi mogle poslužiti za ishranu životinja na gospodarstvu i svaki uzgoj vrste koja bi ih mogla kontaminirati.

3.4. Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Proizvodnja mlijeka, proizvodnja sira i zrenje moraju se provoditi na određenom zemljopisnom području.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6. Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Svi sirevi s registriranom oznakom izvornosti „Saint-Nectaire” moraju na sebi imati etiketu na kojoj je naveden naziv ZOI-ja slovima čija je veličina najmanje dvije trećine veličine najvećih slova na etiketi.

Neovisno o propisanim napomenama koje se primjenjuju na sve sireve, pri označivanju, oglašavanju, na računima ili u trgovačkim dokumentima zabranjena je upotreba pridjevaka ili drugih napomena uz oznaku izvornosti, uz izuzetak:

— posebnih robnih ili proizvodnih marki,

— napomena „Krmivo s našeg gospodarstva sastoji se isključivo od ispaše i sijena”, „proizveden od mlijeka 100 % dobivenog od pasmine ‚salers’”, „proizveden od mlijeka 100 % dobivenog od pasmine ‚ferrandaise’”, „dozreo u prirodnoj spilji”, „posebno trajanje zrenja dulje od najmanjeg trajanja od 28 dana”, „dozreo na slami”, „dozreo na farmi”, „dozreo na jelovini” i „dozreo na smrekovini”. U svakom slučaju veličina slova ne prelazi dvije trećine veličine slova oznake „Saint-Nectaire”,

— napomene „proizveden u mljekari” ili bilo koje druge napomene koja upućuje na mljekarsku proizvodnju sira.

Na etiketama sireva navodi se dolazi li sir s farme ili iz mljekare.

Veličina slova kojima je pisana napomena o tome dolazi li sir s farme ili iz mljekare iznosi najmanje dvije trećine veličine slova oznake „Saint-Nectaire”.

4. Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje oznake izvornosti „Saint-Nectaire” obuhvaća područja općina unutar departmana Cantal i Puy-de-Dôme.

Proizvodnja mlijeka i sireva mora se obavljati na području koje je u skladu s prirodnim i ljudskim čimbenicima navedenima u točki 5.

5. Povezanost sa zemljopisnim područjem

Posebnosti zemljopisnog područja

Prirodni čimbenici

Zemljopisno područje oznake „Saint-Nectaire” nalazi se u središtu Francuske, na području Središnjeg masiva.

Na visini većoj od 700 m na proizvodnju mlijeka i sira utječu posebni uvjeti.

Prevladavajući zapadni vjetrovi donose visoku vlažnost na zapadne padine vulkanskih planina, a manju na istočne padine. Zahvaljujući vrlo plodnom vulkanskom tlu trava raste posvuda, a područje je bogato raznolikom florom: majčinom dušicom, žutim srčanikom, mirišljavim štrpcem, običnim stolisnikom, alpskom djetelinom itd. Proizvodnja krmiva uglavnom se temelji na gospodarstvima s trajnim pašnjacima, koji su bogati cvjetnicama i čine najmanje 90 % travnate površine gospodarstva.

Ljudski čimbenici

Sir „Saint-Nectaire” već se stoljećima proizvodi u regiji Monts Dore. Njegov se naziv pojavljuje u gastronomiji u 17. stoljeću. Navodi ga se u mnogim djelima (osobito 1786. i 1787.), dok se njegova proizvodnja u 19. i 20. stoljeću razvila na malim planinskim farmama s malim brojem goveda gdje su se uzgojem sira bavile žene poljoprivrednika i gdje se ustalilo znanje i umijeće proizvodnje. Tradicionalno, proizvođači su vrlo rijetko ostavljali sir da sazrije i običavali su ga odnositi na brojne tržnice na tom području u nedozrelom stanju. Specijalizirani pogoni za zrenje u departmanima Puy-de-Dôme i Cantal, koji su imali prikladne objekte i potrebno znanje i umijeće kupovali su sir od proizvođača kako bi ga ostavili da sazrije blizu središta potrošnje. Ta tradicija održala se do danas, ali sada postoji organizirano prikupljanje nedozrelih sireva izravno na mjestima proizvodnje.

Priznavanje oznake izvornosti za sir „Saint-Nectaire” datira od presude suda u Issoireu iz 1955.

Ishrana mliječnih krava od kojih se dobiva mlijeko za proizvodnju sira „Saint-Nectaire” temelji se na izvorima navedenima u točki „Prirodni čimbenici”. Naime, osnovni obrok sastoji se isključivo od trave, a ispaša je obvezna u jednom dijelu godine. Dodaci ishrani ograničeni su.

Faza zrenja isto je tako važan korak u dobivanju sira „Saint-Nectaire”. Naime, pogoni za zrenje posjeduju ključno znanje i umijeće za obradu sireva. Sirevi se ispiru više puta, zatim se trljaju i redovito okreću kako bi nastala njihova kora.

Posebnosti proizvoda

Sir „Saint-Nectaire” jest sir od kravljeg mlijeka, tlačenog nekuhanog tijesta. Cilindričnog je oblika i izravnanog ruba s najvećim promjerom od 24 cm i najvećom visinom od 5,5 cm što je malena veličina u odnosu na ostale sireve iz planinskih regija. Ima koru s tankim slojem plijesni koja može biti bijela, smeđa ili siva, a baza može biti od krem do narančaste boje sa žutom i/ili crvenom pjenom. Okus mu je čist, lagan i blago slan, bez prekomjerne kiselosti, s raznim mliječnim notama (svježe mlijeko, vrhnje, maslac) i aromama nastalima zbog uvjeta dozrijevanja (podrum, slamnata podloga za dozrijevanje, zemlja ili raslinje) te čestim suptilnim primjesama arome lješnjaka.

Povezanost

Zemljopisno područje odgovara području na kojem su se oduvijek odvijale razne faze izrade sira „Saint-Nectaire”. Određeni prirodni čimbenici poput nadmorske visine pašnjaka i flore kao i ljudski čimbenici moraju biti prisutni za dobivanje mlijeka i proizvodnju sira „Saint-Nectaire”.

Naime, područje vulkanskog tla pogoduje trajnim pašnjacima koji su bogati mirisnom florom. Učestalost kiša koje donose zapadni vjetrovi koji prevladavaju na tom visokom području omogućuje gotovo neprestano navodnjavanje pašnjaka što povećava njegovo bogatstvo. Zahvaljujući toj botaničkoj raznolikosti, u cvijeću su prisutni brojni aromatični spojevi (na primjer terpeni), koje krave unose hraneći se krmivom koje dolazi s tih pašnjaka.

Ti čimbenici, povezani sa znanjem i umijećem proizvođača te obradom sira „Saint-Nectaire” tijekom zrenja, daju mu okus raznih mliječnih nota (svježe mlijeko, vrhnje, maslac) i arome nastale zbog uvjeta dozrijevanja (podrum, slamnata podloga za dozrijevanje, zemlja ili raslinje), uz česte suptilne primjese arome lješnjaka.

Tijekom obrade sira „Saint-Nectaire” u pogonima za zrenje nastaje i njegova kora s tankim slojem plijesni bijelosive do narančastosmeđe boje.

Oblik sira „Saint-Nectaire” povezan je pak s njegovom poviješću. Naime, istodobno je odgovarao farmama koje su posjedovale mala stada (nekoliko krava) i većim gospodarstvima koja su željela iskoristiti svoju relativno ograničenu proizvodnju mlijeka zimi, dok je mnogo obilnija proizvodnja ljeti bila namijenjena proizvodnji sira „Fourme de Cantal”.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-7737d188-1884-4b45-9c2e-9d468ca2a5e8/telechargement

(1) SL L 343, 14.12.2012., str. 1.