Skrb se uglavnom pruža u neformalnom obliku, ali to ima svoju cijenu. Oko 52 milijuna Europljana, odnosno 14,4 % stanovništva u dobi od 18 do 74 godine, pruža neformalnu dugotrajnu skrb članovima obitelji ili prijateljima na tjednoj osnovi, što čini gotovo 80 % osoba koje pružaju dugotrajnu skrb na razini EU-a. Međutim, pružanje skrbi može biti teško, posebno za starije pružatelje skrbi, što utječe na njihovo zdravlje i dobrobit. Neformalna skrb podrazumijeva i (skrivene) troškove za gospodarstvo i pojedinca. Veća je vjerojatnost da će neformalni pružatelji skrbi (obično žene) na neko vrijeme prekinuti karijeru, odabrati rad na nepuno radno vrijeme ili se povući s tržišta rada, što povećava rodnu neravnopravnost te dovodi do manjka radne snage i vještina.

Očekuje se da će se javni rashodi za dugotrajnu skrb znatno dodatno povećati, što zahtijeva održivo financiranje. Predviđa se povećanje s 1,7 % BDP-a, koliko su iznosili 2019., na 2,5 % BDP-a 2050., uz znatne razlike među državama članicama. No to predviđeno povećanje možda se pokaže i znatno većim. Njime se ne uzima u obzir činjenica da današnji znatan doprinos neformalnih pružatelja skrbi, koji se trenutačno procjenjuje na 2,4 % BDP-a Unije, vjerojatno neće ostati na istoj razini u budućnosti zbog promjena u obiteljskim strukturama i povećanja zaposlenosti žena. Fiskalna održivost može se poboljšati osiguravanjem troškovne učinkovitosti dugotrajne skrbi, na primjer, dosljednim i integriranim okvirom upravljanja, potporom za neovisan život i boljim usmjeravanjem dugotrajne skrbi prema osobnim potrebama kako se, na primjer, osobama s manjim potrebama za skrbi ne bi pružala skrb u skupljim okruženjima predviđenima za osobe s izrazitim potrebama za skrbi. Nadalje, potrebne su ambicioznije mjere za promicanje zdravlja i sprečavanje bolesti kako bi se osiguralo da ljudi ostanu mentalno i fizički zdravi te kako bi radna snaga bila kvalitetna, a zdravstveni sustavi održivi i otporni.

· Mapping long-term care quality practices in the EU (Mapiranje kvalitetnih praksi dugotrajne skrbi u EU-u), Europska mreža za socijalnu politiku (2020.),

· Challenges in long-term care in Europe (Izazovi u području dugotrajne skrbi u Europi), Europska mreža za socijalnu politiku (2018.),

·Estimating the Effects of Social Protection for Long-Term Care in Old Age in Europe (Procjena učinaka socijalne zaštite na dugotrajnu skrb u starijoj dobi u Europi), Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) (u pripremi),

· Study on exploring the incidence and costs of informal long-term care in the EU (Studija o istraživanju učestalosti i troškova neformalne dugotrajne skrbi u EU-u), Ecorys (2021.),

· Study on the long-term care supply and market in EU Member States (Studija o pružanju dugotrajne skrbi i tržištu dugotrajne skrbi u državama članicama EU-a), KPMG (2021.),

· COVID-19 and older people: Impact on their lives, support and care (COVID-19 i starije osobe: utjecaj na njihove živote, podršku i skrb), Eurofound (2021.),

· Who Cares? Attracting and Retaining Care Workers (Kome je stalo? Privlačenje i zadržavanje njegovatelja), OECD (2020.),

· Long-term care workforce: employment and working conditions (Radna snaga u području dugotrajne skrbi: zapošljavanje i radni uvjeti), Eurofound (2021.),

· Izvješće o starenju stanovništva za 2021.: Gospodarska i proračunska predviđanja za države članice EU-a (2019.–2070.), Europska komisija (GU ECFIN), Odbor za ekonomsku politiku (Radna skupina za starenje stanovništva).

• Procjena učinka

Predloženim instrumentom državama članicama pružaju se smjernice o tome kako poboljšati pristup cjenovno pristupačnoj, visokokvalitetnoj i dugotrajnoj skrbi, čime im se omogućuje fleksibilnost u osmišljavanju i provedbi mjera u skladu s njihovim nacionalnim praksama. Stoga nije potrebna procjena učinka. Nadalje, učinak ove Preporuke ovisit će ne samo o načinu na koji države članice provode mjere, nego i o okolnostima specifičnima za pojedinu zemlju, kao što su makroekonomska situacija, ustroj sustava socijalne zaštite i socijalnih usluga te struktura i funkcioniranje tržišta rada. Zbog tih je okolnosti teško razdvojiti konkretan učinak prijedloga od drugih čimbenika. Prijedlogu je priložen radni dokument službi u kojem se razmatraju izazovi u području dugotrajne skrbi i mogući načini djelovanja.

• Primjerenost i pojednostavnjenje propisa

Nije primjenjivo.

• Temeljna prava

Ovom Preporukom poštuju se temeljna prava i načela priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima . Konkretno, ovom se Preporukom poštuje načelo nediskriminacije (članak 21. Povelje) i pridonosi zaštiti prava djeteta (članak 24. Povelje), prava starijih osoba na dostojan život i neovisnost te na sudjelovanje u društvenom i kulturnom životu (članak 25. Povelje), prava osoba s invaliditetom na mjere čiji je cilj osiguravanje njihove neovisnosti, društvene i profesionalne uključenosti te njihovo sudjelovanje u životu zajednice (članak 26. Povelje), prava obitelji na pravnu, gospodarsku i socijalnu zaštitu (članak 33. Povelje) te prava na pristup pravima iz socijalne sigurnosti i socijalnim službama koje pružaju zaštitu u slučajevima poput materinstva, bolesti, nesreća pri radu, ovisnosti ili starosti te u slučaju gubitka posla, u skladu s pravilima utvrđenima pravom Unije te nacionalnim zakonodavstvima i praksom (članak 34. Povelje).

4. UTJECAJ NA PRORAČUN

Prijedlog nema nikakav financijski učinak na proračun Unije.

5. DRUGI ELEMENTI

• Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

Predlaže se da Komisija, zajedno s Odborom za socijalnu zaštitu i Odborom za zapošljavanje, prati provedbu ove Preporuke u kontekstu europskog semestra. Praćenje bi se trebalo temeljiti na nacionalnim akcijskim planovima koje države članice trebaju dostaviti Komisiji u roku od godine dana od donošenja preporuke i naknadnim izvješćima o napretku.

U prijedlogu se preporučuje da države članice imenuju nacionalnog koordinatora za dugotrajnu skrb, s odgovarajućim resursima i mandatom, koji će djelotvorno koordinirati i pratiti provedbu ove Preporuke te djelovati kao osoba za kontakt na razini Unije. Komisija će surađivati s koordinatorima za dugotrajnu skrb, Odborom za socijalnu zaštitu i Odborom za zapošljavanje kao i sa svim drugim relevantnim dionicima kako bi se olakšalo uzajamno učenje, razmijenila iskustva i pratile mjere koje su države članice poduzele u vezi s provedbom ove Preporuke.

Predlaže se da Komisija redovito prati napredak u provedbi ove preporuke s Odborom za socijalnu zaštitu i, prema potrebi, Odborom za zapošljavanje na temelju nacionalnih akcijskih planova i izvješća o napretku država članica. Komisija će surađivati i s Odborom za socijalnu zaštitu na daljnjem razvoju okvira pokazatelja za dugotrajnu skrb kako bi se pridonijelo praćenju provedbe Preporuke te pripremila zajednička izvješća za analizu učestalih izazova u području dugotrajne skrbi.

Naposljetku, nakon početnog razdoblja provedbe, Komisija će razmotriti ostvareni napredak i o tome izvijestiti Vijeće u roku od pet godina nakon donošenja.