Mišljenje Europskog odbora regija – Ususret makroregionalnoj strategiji za Sredozemlje

(2022/C 498/02)

Izvjestitelj: Nikola DOBROSLAVIĆ (HR/EPP)

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA (OR),

Doprinos makroregionalnih strategija teritorijalnoj koheziji, lokalnoj demokraciji i suradnji na vanjskim granicama

1. smatra da makroregije imaju ključnu ulogu u jačanju gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije Europske unije i njezina bliskog susjedstva jer omogućuju bolje prevladavanje specifičnih i zajedničkih izazova u prekograničnim područjima kroz komunikaciju, suradnju i provedbu;

2. naglašava da taj pristup omogućuje veću usklađenost i komplementarnost između politika, mjera i programa financiranja koje provode razne razine vlasti na određenom zemljopisnom području. Na taj način makroregije, promičući višerazinsko upravljanje, pridonose povećanju učinkovitosti i učinku politika;

3. podsjeća na to da se makroregionalne strategije temelje na načelu višerazinskog pristupa i da regije EU-a i one izvan njega moraju imati ključnu ulogu u razvoju, izgradnji i definiranju zajedničkih ciljeva zajedno s državama članicama EU-a i drugim uključenim zemljama;

4. napominje da područje Sredozemlja obuhvaća više zemalja kandidatkinja, potencijalnih kandidatkinja i zemalja koje nisu članice EU-a te naglašava važnost makroregija u jačanju prekogranične suradnje EU-a. Ta je suradnja nužna za svladavanje zajedničkih izazova te za to da se zemlje koje nisu članice EU-a uključe u dublju i pojačanu suradnju s Unijom;

5. podsjeća na to da je Europski parlament 3. srpnja 2012. usvojio rezoluciju pod naslovom „Razvoj makroregionalnih strategija EU-a: trenutačne prakse i izgledi za budućnost, posebno u Sredozemlju” ( 1 )

6. podsjeća na izvješće ARLEM-a „Kohezijska strategija za Sredozemlje” (2014.) u kojem se iznose prva promišljanja o makroregionalnom okviru upravljanja za Sredozemlje, koji se temelji na načelima višerazinskog upravljanja i postupnoj strukturi promjenjive geometrije;

7. također podsjeća na to da je Vijeće Europske unije ( 2 ) navelo da je otvoreno za razmatranje zajedničkih inicijativa usmjerenih na uspostavu novih makroregionalnih strategija;

Sredozemna makroregija, ključni alat za rješavanje izazova na Sredozemlju

8. ističe jedinstvene resurse Sredozemlja. S ukupno 46 000 km obale i 22 susjedne zemlje dom je za više od 500 milijuna ljudi, a od toga je trećina stanovništva koncentrirana u obalnim područjima. Oko 150 milijuna radnih mjesta neposredno je povezano sa Sredozemnim morem;

9. naglašava okolišnu važnost Sredozemnog mora, koje, iako obaseže samo 1 % svjetskih oceana, pridonosi 20 % svjetske morske proizvodnje ( 3 ) . Također je jedno od najvećih područja morske i obalne bioraznolikosti, u kojem nalazimo 28 % endemskih vrsta, 7,5 % divljih životinjskih i biljnih vrsta i 18 % svjetske morske flore;

10. naglašava potencijal sredozemnog bazena kao zaokruženog zemljopisnog područja čije stanovništvo dijeli zajedničku povijesnu i kulturnu baštinu, koja proizlazi iz duge tradicije suradnje i razmjene ideja, dobara i ljudi između svih triju obalnih strana;

11. svjestan je da se sredozemni bazen suočava s izazovima u upravljanju, socio-ekonomskim, humanitarnim, klimatskim, sigurnosnim i okolišnim izazovima koji iziskuju zajedničko djelovanje;

12. naglašava, kao što je istaknuto u Prvom mediteranskom izvješću o procjeni o klimatskim i okolišnim promjenama na Sredozemlju koje je objavila mreža neovisnih stručnjaka MedECC, da nedavne antropogene promjene u okolišu utječu na sve mediteranske podregije te da glavni pokretači promjena uključuju klimu, rast stanovništva, onečišćenje, neodržive prakse korištenja zemljišta i mora te neautohtone vrste. U većini područja pogođeni su i prirodni ekosustavi i sredstva za život ljudi ( 4 )

13. ističe da će globalno zatopljenje sadašnjim tempom na području Sredozemlja do 2040. dosegnuti 2,2 stupnja, i da se ta regija zagrijava 20 % brže od svjetskog prosjeka. Posljedice klimatskih promjena već su vrlo vidljive zbog sve češćih ekstremnih prirodnih pojava. Sredozemna društva su tako najviše pogođena klimatskim promjenama (50 % svjetskog stanovništva koje se suočava s nestašicom vode živi u ovom području, što utječe na sigurnost hrane; ugroženo je i 49 od 51 UNESCO-ovog mjesta kulturne baštine). Većina posljedica klimatskih promjena pojačana je drugim ekološkim izazovima, kao što su prekomjerna urbanizacija, poljoprivreda, ribarstvo i turizam, degradacija zemljišta, dezertifikacija i onečišćenje (zraka, tla, slatke i morska vode);

14. kao što se naglašava u mišljenju „Ususret održivoj upotrebi prirodnih resursa u kontekstu sredozemnih otoka”, ističe vrlo veliku ugroženost sredozemnih otoka u kontekstu globalnog zatopljenja, koje već ima gospodarske (ribarstvo, turizam itd.) i društvene (emigracije itd.) posljedice te preporučuje osmišljavanje posebnog pristupa utjecaju klimatskih promjena na makroregionalnoj razini za tu vrstu teritorija, kojim bi se uzele u obzir posebne potrebe otočja i otoka i poticala tješnja suradnja između tih područja, država članica i Europske unije u svladavanju izazova povezanih s okolišem i promicanju održivog razvoja;

15. ističe da, unatoč očitim zajedničkim obilježjima, sredozemno područje karakteriziraju velike razlike u stupnju razvoja. Te razlike, uključujući slabosti u institucionalnim kapacitetima, infrastrukturnoj povezanosti i trgovinskim odnosima, utječu na stabilnost, blagostanje i sigurnost sredozemnih društava;

16. smatra da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 podsjetnik da su hitno potrebni koordiniran pristup i jačanje zajedničke otpornosti na epidemije, ekonomske šokove i klimatske promjene;

17. smatra da mediteranska makroregija može služiti i kao koordinacijski instrument za upravljanje migracijskim tokovima, što se posebno tiče regionalnih i lokalnih vlasti na vanjskim granicama EU-a;

18. podsjeća da, s obzirom na napad Rusije na Ukrajinu, Sredozemlje ima ključnu ulogu u ublažavanju posljedica rata i prihvatu raseljenog stanovništva, dok istodobno nastavlja ulagati napore kako bi se osigurao napredak prema izgradnji mira diljem njegovih obalnih područja;

19. s obzirom na te izazove, naglašava da treba još bolje povezati sve tri strane Sredozemlja kako bi se ojačala kohezija, povećala važnost regije u Europi i svijetu, kao i njezin inovacijski potencijal, te doprinijelo dobrobiti ljudi i očuvanju okoliša;

20. prepoznaje da u tom procesu ključnu ulogu imaju lokalne i regionalne vlasti, koje su vrlo aktivne kroz inicijative i mreže kao što su Unija za Mediteran (UzM), ARLEM (Euro-mediteranska skupština lokalnih i regionalnih vlasti) i Savez za suradnju na Sredozemlju (MedCoopAlliance), kao i Intermediteransko povjerenstvo Konferencije rubnih primorskih regija (CPMR);

21. ističe da su svi izazovi s kojima se suočava mediteransko područje (klimatske promjene, erozija, dezertifikacija, onečišćenje plastikom, migracije, prekomjerni turizam itd.) koncentrirani na otočjima i otocima, koji su stoga idealna pilot-područja za provedbu integriranih politika održivog razvoja na Sredozemlju, te potiče Europsku komisiju da ubrza izradu strategije za otoke koja bi bila prilagođena morskim bazenima;

22. slaže se s Europskom komisijom da bi se ciljevi europskog zelenog plana trebali odražavati u bliskoj suradnji sa susjednim zemljama koje se suočavaju s istim klimatskim i okolišnim izazovima;

23. ističe da su lokalne i regionalne vlasti na svim trima obalnim stranama, koje imaju važnu ulogu u suočavanju s posljedicama klimatskih promjena, pozvale na izradu „mediteranskog zelenog plana” ( 5 )

24. prepoznaje ključnu ulogu koju lokalne vlasti imaju i moraju imati kao saveznici regija i zemalja u provedbi globalnih i regionalnih programa;

25. Također naglašava da je makroregionalna strategija kojom se promiče jačanje političkog dijaloga ključna za provedbu nove agende za Sredozemlje, kako je navedeno u komunikaciji Europske komisije iz veljače 2021. „Obnovljeno partnerstvo s južnim susjedstvom” ( 6 )

Ususret cjelovitoj strategiji za cijeli sredozemni bazen

26. pozdravlja pozitivne rezultate i pojačanu suradnju koji su omogućeni angažmanom dionika na Sredozemlju, a posebno lokalnih i regionalnih vlasti; poziva te dionike, a posebno lokalne i regionalne vlasti, da tu suradnju dodatno pojačaju kako bi se pripremio teren za izradu makroregionalne strategije za Sredozemlje;

27. cijeni velik napredak postignut prema uključivanju u Sredozemlje putem makroregionalne strategije za jadransko-jonsku regiju i strategije za regiju zapadnog Sredozemlja;

28. potiče Europsku komisiju da hitno razmotri napredak inicijative WestMED i da joj osigura resurse, čvrstu strukturu i dugoročnu strategiju konsolidacije, koja bi olakšala makroregionalnu integraciju u zapadnom Sredozemlju;

29. naglašava da postojeće inicijative i programi suradnje, kao i ključni akteri u području višerazinskog upravljanja, moraju biti bolje usklađeni kako se ne bi smanjili njihovi napori i učinak. Stoga je nužno da sredozemna područja napokon dobiju operativni alat koji će im omogućiti razvoj i provedbu integrirane strategije, konkretnog akcijskog plana i zajedničkih projekata kao odgovor na zajedničke prioritete utvrđene u postojećim institucionalnim okvirima za suradnju kao što su UzM, ARLEM i inicijative poput MedCoopAlliance ili BLUEMED, među ostalima;

30. smatra da se makroregionalnom strategijom za Sredozemlje ti izazovi neće rješavati zamjenom postojećih strategija, nego dopunom njihovih mjera, čime se maksimalno povećava njihov učinak, pronalaženjem odgovora na zajedničke izazove, kao što su oni koji proizlaze iz borbe protiv klimatskih promjena i digitalne tranzicije, njihovim pretvaranjem u velike mogućnosti za održivi razvoj, čime se doprinosi pravednoj i uključivoj zelenoj tranziciji iskorištavanjem zajedničkih mogućnosti, pridavanjem posebne pozornosti ljudskoj dimenziji i mogućnostima za mlade, čime se oslobađa gospodarski potencijal regije u korist građana;

31. naglašava da je ključno oblikovati makroregionalnu strategiju na razini sredozemnog bazena i da ona mora obuhvaćati sva tri podbazena, zapadni, istočni i jadransko-jonski, kako bi se pružila smislena rješenja za zajedničke izazove. Ta strategija mora stoga od početka biti otvorena za sve i mora u konačnici imati za cilj obuhvaćanje cijelog sredozemnog bazena na svim trima obalnim stranama;

32. poziva na to da se u okviru makroregionalne strategije za Sredozemlje, kao i svake makroregionalne pomorske strategije, posebna pozornost posveti otočnim područjima u skladu s člankom 174. UFEU-a; poziva na to da se istinski uzmu u obzir posebne značajke i ranjivosti tih područja uspostavom snažnijeg partnerstva s konkretnim i koordiniranim djelovanjem između tih područja, država članica i Europske unije;

33. ističe da bi se ta regionalna integracija trebala odvijati postupno, na temelju dobrovoljnog pristupa sredozemnih nacionalnih, regionalnih i lokalnih vlasti, s obzirom na izazove koje predstavljaju određene nestabilne sigurnosne, političke i diplomatske situacije;

Ključna načela višerazinskog upravljanja na Sredozemlju

34. predlaže da upravljanje budućom makroregionalnom strategijom za Sredozemlje u potpunosti odražava načelo višerazinskog upravljanja, uključujući europske, nacionalne, regionalne i lokalne vlasti, kao i njihova pripadajuća udruženja i euroregije;

35. smatra da se makroregionalna strategija za Sredozemlje, kako bi bila uspješna, mora temeljiti na čvrstoj i reprezentativnoj shemi upravljanja koja bi se sastojala od sljedećeg: i. opće skupštine na političkoj razini koja uključuje europska, nacionalna i regionalna tijela, ii. izvršnog odbora koji se sastoji od po jednog člana (regionalnog ili nacionalnog) za nacionalnu koordinaciju svake zemlje zastupljene u strategiji i promiče uključivanje regionalnih i lokalnih vlasti, promatrača iz mreža regionalnih i lokalnih vlasti, njihovih udruga i Euroregija u proces odlučivanja te iii. tematske akcijske skupine za razvoj i provedbu konkretnih projekata suradnje kojima će se mobilizirati socioekonomski javni i privatni akteri, akademska zajednica i civilno društvo;

36. predlaže da se, na temelju dobre prakse WestMED-a, uspostavi godišnje rotirajuće supredsjedništvo, koje će u duetu voditi zemlje iz EU-a i partnerskih zemalja i koje će surađivati uz blisku potporu predstavničkih organizacija regionalnih i lokalnih vlasti. Predsjedništvo bi trebalo svoj rad obavljati vodeći računa o prošlim, sadašnjim i budućim predsjedavajućim zemljama i održavati ravnotežu između EU-a i partnerskih zemalja zastupljenih u toj strategiji, dok bi se potpora predstavničkih organizacija regionalnih i lokalnih vlasti također rotirala na istoj osnovi. Takva je dinamika nužna kako bi se osiguralo uzimanje u obzir i povezanost različitih tijela koja upravljaju makroregionalnom strategijom i pružale strateške smjernice za aktivnosti makroregije u okviru godišnjih programa rada. Koordinaciju i potporu strategiji trebalo bi osigurati tehničko tajništvo (Tajništvo Mediteranske makroregionalne strategije);

37. predlaže da predstavnici važnih međunarodnih i euromediteranskih institucija, tijela i inicijativa kao što su UzM, ARLEM i MedCoopAlliance, kao i predstavnici EUSAIR-a i WestMED-a, budu uključeni u provedbu strategije kako bi se osigurala njezina usklađenost s postojećim inicijativama; Europske grupacije za teritorijalnu suradnju (EGTS-ovi) također pružaju korisne mogućnosti, kao što su „laboratoriji” za višerazinsko upravljanje za potporu ciljevima nove agende za Sredozemlje;

Makroregionalna strategija usmjerena na prioritetne izazove

38. smatra da bi makroregionalna strategija za Sredozemlje morala biti usmjerena na ograničen broj zajedničkih izazova, koji će se s vremenom postupno prevladavati; ističe da su zelena i digitalna transformacija ključni izazovi s kojima bi trebalo postupati prioritetno;

39. poziva na to da se najprije prepoznaju ključni izazovi, a to su klimatske promjene, digitalna transformacija, okolišna i humanitarna kriza, kao i potrebna zelena tranzicija; Sljedeći prioriteti hitno zahtijevaju koordinirano djelovanje na razini Sredozemlja: budućnost otočja i otoka, obalnih i urbanih područja, onečišćenje mora (osobito mikroplastikom i otpadnim vodama), očuvanje biološke raznolikosti, agroekologija, kružno gospodarstvo, upravljanje prirodnim rizicima i njihovo sprečavanje te smanjenje emisija stakleničkih plinova i prilagodba klimatskim promjenama, kao i odgovor na humanitarnu krizu u okviru kojeg će se jamčiti temeljna prava i slobode;

40. predlaže da Europska komisija kratkoročno podupre, putem programa Interreg Euro-MED ili nekog drugog relevantnog postojećeg programa (zbog činjenice da se za makroregionalne strategije primjenjuje trojno načelo da nema novog zakonodavstva, novog financiranja i novih institucija), pokretanje pilot-projekta za nultu stopu onečišćenja mora u Sredozemlju u 2024., čime bi se tematski doprinijelo i misiji EU-a „Ocean” ( 7 ) . Time bi se omogućila suradnja zemalja i područja koja žele razviti makroregionalnu strategiju za Sredozemlje, a radom na postizanju konkretnog cilja stavila bi se na probu ključna načela te strategije;

41. slijedeći novu agendu za Sredozemlje, napori bi se tada mogli proširiti na prevladavanje sljedećih izazova: (a) promicanje uravnoteženog i održivog gospodarskog razvoja kroz zajedničke projekte usmjerene na jačanje istraživanja, inovacija, održivog korištenja prirodnih resursa i međusobno povezanog poduzetništva; (b) integriranje plavoga gospodarstva; (c) promicanje ljudskog razvoja, uključujući područja kulture i nasljeđa, turizma, obrazovanja, zdravlja, zapošljavanja, razvoja mladih i socijalne uključenosti marginaliziranih skupina i pomoć izbjeglicama, kao i zadovoljavanje potreba koje proizlaze iz prisutnosti migracijskih tokova, naročito na vanjskim granicama EU-a; (d) jačanje povezivosti putem prometne i digitalne infrastrukture; (e) jačanje prehrambene i energetske autonomije na Sredozemlju s obzirom na posljedice klimatskih promjena i rata u Ukrajini koji je izazvala Rusija; (f) jačanje alata i kapaciteta javnih i privatnih institucija kako bi se ublažili uzroci klimatskih promjena i gubitak biološke raznolikosti;

Operativni akcijski plan koji se temelji na postojećem financiranju

42. smatra da se mediteranska makroregionalna strategija nužno mora temeljiti na operativnom akcijskom planu kako bi se prioriteti pretvorili u konkretne mjere na razini Sredozemlja. Kako bi taj plan doista sadržavao teritorijalnu dimenziju (čime bi se doprinijelo ne samo ostvarivanju zajedničke vizije boljeg, kohezivnog i održivog razvoja u sredozemnom bazenu već i uključila civilna društva s triju obala Sredozemnog mora), u njegovoj izradi sudjelovat će lokalne i regionalne vlasti, koje su najbliže građanima;

43. ističe da se za potporu sredozemnim projektima mogu povući znatna financijska sredstva, uključujući 7 milijardi EUR koje je Europska komisija stavila na raspolaganje u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa. Programi europske teritorijalne suradnje aktivni na Sredozemlju (Next-MED, EUROMED, ADRION, MARITTIMO) također pružaju veliku priliku za podršku projektima koji mogu doprinijeti ciljevima makroregionalne strategije;

44. ističe da su mnogi programi koje izravno provodi Europska komisija, kao što su Obzor Europa, LIFE ili Erasmus +, otvoreni za sudjelovanje trećih zemalja te su stoga zanimljiv izvor dodatnog financiranja. Nadalje, programima kao što je Partnerstvo za istraživanje i inovacije na mediteranskom području (PRIMA) ili bilateralnim instrumentima koje je Europska unija uspostavila u susjednim zemljama izravno se podupire suradnja na Sredozemlju;

45. ističe da su donatori kao što su Svjetska banka ili Europska investicijska banka te institucije kao što je Zaklada Anna Lindh također aktivni na Sredozemlju i mogu olakšati pokretanje zajedničkih projekata;

46. naposljetku, ističe da mnoge zemlje, regije i gradovi provode programe decentralizirane suradnje koji također mogu doprinijeti provedbi većih projekata suradnje na Sredozemlju;

47. nadalje, naglašava da će provedba programa Europske teritorijalne suradnje za razdoblje 2021.–2027. biti popraćena razvojem mehanizama upravljanja za lakšu koordinaciju europskih financijskih sredstava dostupnih u tom području. Odbor smatra da to može dati konkretan doprinos stvaranju makroregionalne strategije za Sredozemlje;

Zaključci

48. pozdravlja novi poticaj za sredozemnu suradnju dan na Svjetskom mediteranskom forumu pod francuskim predsjedanjem;

49. sa zanimanjem iščekuje sljedeće predsjedanje Europskom unijom koje će 2023. biti u rukama sredozemne zemlje, konkretno Španjolske, s nadom da će se fokus vratiti na upravljanje Sredozemljem i na mogućnost obnovljenog makroregionalnog okvira za upravljanje i suradnju;

50. potiče Europsku komisiju i države članice EU-a da podrže razvoj makroregionalne strategije za Sredozemlje i drugih potrebnih novih makroregionalnih strategija;

51. isto tako, poziva Europski parlament i Europski gospodarski i socijalni odbor da podrže poziv na makroregionalnu strategiju za cijelo Sredozemlje kako bi ta regija bila bolja, integriranija i povezanija;

52. poziva Europsko vijeće da predloži Europskoj komisiji 2022. da razvije makroregionalnu strategiju za Sredozemlje s akcijskim planom koji će omogućiti Vijeću i Europskom parlamentu da odobre strategiju u drugoj polovici 2023. tijekom španjolskog predsjedanja.

Bruxelles, 11. listopada 2022. Predsjednik Europskog odbora regija Vasco ALVES CORDEIRO

(1) P7_TA (2012) 0269

(2) 13424/20, Zaključci Vijeća o provedbi makroregionalnih strategija, 2. prosinca 2020.

(3) Randone i dr., 2017., Reviving the Economy of the Mediterranean Sea: Actions for a Sustainable Future (Gospodarski oporavak Sredozemnog mora: mjere za održivu budućnost), inicijativa WWF-a za Sredozemlje.

(4) MedECC (2020.), Climate and Environmental Change in the Mediterranean Basin – Current Situation and Risks for the Future. First Mediterranean Assessment Report (Klimatske i okolišne promjene u mediteranskom bazenu – trenutačno stanje i rizici u budućnosti. Prvo mediteransko izvješće o procjeni) [Cramer, W., Guiot, J., Marini, K. (ur.)], Unija za Mediteran, Plan Bleu (Plavi plan), UNEP/MAP, Marseille.

(5) Plenarna sjednica Euro-mediteranske skupštine regionalnih i lokalnih vlasti (ARLEM), 23. siječnja 2020.

(6) JOIN (2021) 2 final. Vidjeti i Mišljenje Europskog odbora regija „Obnovljeno partnerstvo s južnim susjedstvom – novi program za Sredozemlje” (SL C 440, 29.10.2021., str. 19.).

(7) Misija EU-a: obnova naših oceana i voda.