EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 20.9.2021. COM(2021) 578 final IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU 32. godišnje izvješće o zaštiti financijskih interesa Europske unije i borbi protiv prijevara – 2020. {SWD(2021) 257 final} - {SWD(2021) 258 final} - {SWD(2021) 259 final} - {SWD(2021) 262 final} - {SWD(2021) 263 final} - {SWD(2021) 264 final}



IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU 32. godišnje izvješće o zaštiti financijskih interesa Europske unije i borbi protiv prijevara – 2020. Sadržaj POPIS POKRATA SAŽETAK 1.Uvod 2.Financijski interesi EU-a 2020. 3.Dionici u zaštiti financijskih interesa EU-a i glavna kretanja 2020. 3.1.Zakonodavni okvir EU-a 3.2.Okvir za kontrolu financijskih interesa EU-a 3.2.1.Razina EU-a 3.2.2.Razina država članica 4.Suradnja u borbi protiv prijevara 4.1.Međuinstitucijska suradnja na razini EU-a 4.1.1.Suradnja između Komisije (OLAF-a), Europskog parlamenta i Vijeća 4.1.2.Suradnja OLAF-a i Europskog revizorskog suda 4.1.3.Radni dogovori između OLAF-a i EPPO-a 4.1.4.Suradnja OLAF-a i Europola 4.2.Suradnja EU-a i tijela država članica

4.2.1.Aktivnosti Savjetodavnog odbora za koordinaciju sprečavanja prijevara (COCOLAF) 4.2.2.Carinska suradnja 4.2.3.Zajedničke carinske operacije 4.3.Suradnja među državama članicama EU-a 4.4.Suradnja s trećim zemljama 5.Usmjerenost na inicijative koje su donesene, provedene ili su još bile u tijeku 2020. 5.1.Strategija Komisije za borbu protiv prijevara 5.2.Program Hercule: potpora aktivnostima država članica EU-a u borbi protiv prijevara 5.3.Prihodi: razina EU-a 5.3.1.Paket o PDV-u u e-trgovini 5.3.2.Borba protiv prijevara povezanih s carinama 5.3.3.Borba protiv nezakonite trgovine duhanskim proizvodima 5.4.Prihodi: razina država članica EU-a 5.5.Rashodi: razina EU-a 5.5.1.Vladavina prava – uvjetovanost 5.5.2.Proračun EU-a za razdoblje 2021.–2027. 5.5.3.Mehanizam za oporavak i otpornost 5.5.4.Tehnička potpora u okviru Programa potpore strukturnim reformama 5.6.Rashodi: razina država članica EU-a 6.Nepravilnosti, prijevare i rizici

6.1.Od otkrivanja do rizika 6.1.1.Prijevare povezane s PDV-om – Studija i izvješća o razlici između planiranog i naplaćenog PDV-a u državama članicama skupine EU-28 (objavljeno 2020.) 6.1.2.Nepravilnosti i prijevare u prihodima 6.1.3.Nepravilnosti i prijevare u rashodima 6.2.Dodati rizici od nepravilnosti i prijevara za 2021. i razdoblje nakon toga 6.2.1.Rizici u prihodima povezani s bolešću COVID-19 6.2.2.Rizici u rashodima povezani s bolešću COVID-19 6.2.3.Rizici povezani s Mehanizmom za oporavak i otpornost 7.Alati za jačanje borbe protiv prijevara 7.1.ARACHNE 7.2.Sustav ranog otkrivanja i isključenja (EDES) 7.3.Projekt GetI 7.4.Nacionalni informatički alati za zaštitu financijskih interesa EU-a 8.Zaključci i preporuke



POPIS POKRATA AFCOS služba za koordinaciju borbe protiv prijevara CAFS strategija Komisije za borbu protiv prijevara EPFRR Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj ERS Europski revizorski sud EDES sustav ranog otkrivanja i isključenja EPPO Ured europskog javnog tužitelja EFRR Europski fond za regionalni razvoj ESF Europski socijalni fond ESI fondovi europski strukturni i investicijski fondovi EU Europska unija IMS sustav za upravljanje nepravilnostima VFO višegodišnji financijski okvir NGEU Next Generation EU OLAF Europski ured za borbu protiv prijevara PIF zaštita financijskih interesa RRF Mehanizam za oporavak i otpornost UFEU Ugovor o funkcioniranju Europske unije TVS tradicionalna vlastita sredstva PDV porez na dodanu vrijednost



SAŽETAK EU i njegove države članice dijele odgovornost za zaštitu financijskih interesa EU-a. Kako bi izašle iz krize prouzročene pandemijom bolesti COVID-19 i poduprle tranziciju prema modernijoj i održivijoj Europi, države članice EU-a odobrile su financijski paket koji se sastoji od višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. („proračun EU-a”) u iznosu od 1,074 bilijuna EUR i privremenog instrumenta za oporavak (Next Generation EU) u iznosu od 750 milijardi EUR, koji će se ulagati u zelenu, digitalnu i otpornu Europu i financirati iz novih izvora prihoda EU-a. Taj paket ukupno iznosi više od 1,8 bilijuna EUR.

Kako bi se zaštitio novac poreznih obveznika EU-a, proteklih je godina preuređena arhitektura EU-a za borbu protiv prijevara, koja se oslanja na: reformirani Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF), istražne i tužiteljske ovlasti Ureda europskog javnog tužitelja (EPPO), koordinacijsku ulogu Eurojusta, analitičku sposobnost Europola i blisku suradnju s nacionalnim tijelima i među njima. Tijekom cijele 2020. ta je suradnja proširivana sklapanjem radnih dogovora, uspostavljanjem zajedničkih inicijativa i operacija te razmjenom primjera dobre prakse i provođenjem osposobljavanja. Zahvaljujući nekoliko ključnih događaja i mjera iz 2020. i prve polovine 2021. tijela EU-a i nacionalna tijela dobila su dodatne instrumente za bolju zaštitu financijskih interesa EU-a. Među njima su sljedeći događaji i mjere: ·EPPO je započeo s provođenjem svojih operacija, ·na temelju revidirane uredbe OLAF-u je omogućena suradnja s EPPO-om te su pojačane njegove istražne ovlasti, ·uveden je opći režim „uvjetovanosti” radi zaštite proračuna EU-a od povreda načelâ vladavine prava koje utječu na zaštitu financijskih interesa EU-a, ·ostvaren je znatan napredak u provedbi strategije Komisije za borbu protiv prijevara, što se vidi iz toga što su provedene dvije trećine planiranih mjera, a u tijeku je i provedba preostale trećine planiranih mjera. Broj prijevara i nepravilnosti koje su prijavila nadležna tijela EU-a i nadležna nacionalna tijela pao je 2020. u odnosu na prethodne godine. Dok se pad broja nepravilnosti koje se smatraju prijevarom može objasniti određenim cikličkim učincima, ne može se lako objasniti pad stope otkrivanja i prijavljivanja nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom u određenim područjima rashoda, pa taj pad stoga izaziva zabrinutost. Osim poznatih rizika pojavljuju se i novi problemi. Oni su povezani s novim načinima upravljanja sredstvima EU-a i trošenja tih sredstava, koji su povezani s uspješnošću i ostvarivanjem posebnih ciljeva, te s područjima pojačane potrošnje, koja su povezana, primjerice, sa zelenom i digitalnom tranzicijom i zdravstvenim sektorom. Za djelotvorno otklanjanje tih rizika bit će potrebni novi pristupi i instrumenti, to jest nova i zajednička europska vizija za suzbijanje prijevara, korupcije i drugih nezakonitih aktivnosti kojima se šteti financijskim interesima EU-a. Ta će se vizija temeljiti na postignućima iz prethodnih godina te će uključivati učinkovitije prikupljanje i korištenje podataka, pojačanu transparentnost, bolje koordinirane i usklađene aktivnosti za borbu protiv prijevara koje države članice provode u okviru nacionalnih strategija za borbu protiv prijevara te pojačanu suradnju unutar nacionalnih tijela, među državama članicama EU-a i s EU-om.

1.Uvod EU i njegove države članice dijele odgovornost za zaštitu financijskih interesa EU-a i borbu protiv prijevara. Tijela država članica EU-a upravljaju najvećim dijelom rashoda EU-a i prikupljaju tradicionalna vlastita sredstva (TVS). Komisija nadzire oba ta područja, određuje standarde i provjerava usklađenost. U skladu s člankom 325. stavkom 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) Komisija u suradnji s državama članicama EU-a Europskom parlamentu i Vijeću podnosi godišnje izvješće o mjerama poduzetima u borbi protiv prijevara i drugih nezakonitih aktivnosti kojima se šteti financijskim interesima EU-a („izvješće PIF”). Ovim izvješćem i priloženim dokumentima izvršava se ta obveza za 2020. Godinu 2020. obilježile su pandemija bolesti COVID-19 i njezine posljedice. Institucije EU-a na to su odgovorile dosad nezapamćenim odlukama u području financijske i gospodarske politike. Dovršile su i odobrile pregovore o proračunu EU-a za razdoblje od 2021. do 2027., kao i o instrumentu Next Generation EU (NGEU) i njegovu vodećem programu, Mehanizmu za oporavak i otpornost (RRF). Tim će se proračunom od 1,8 bilijuna EUR pomoći u obnovi Europe kako bi postala zelenija, digitalnija, otpornija i bolje prilagođena za rješavanje trenutačnih i budućih problema. Zaštita financijskih interesa EU-a bit će od ključne važnosti u ostvarivanju ambicioznih ciljeva iz tog povijesnog dogovora o proračunu. U izvješću PIF za 2020. prikazuje se sljedeće: I.pregled financijskih interesa EU-a u skladu sa strateškim odlukama donesenima 2020.; II.glavni dionici, na razini EU-a i na nacionalnoj razini; III.suradnja među tim dionicima; IV.najvažnije poduzete inicijative; V.rizici kojima su izloženi i kojima će biti izloženi financijski interesi EU-a, utvrđeni na temelju nepravilnosti i prijevara koje su otkrila tijela EU-a i nacionalna tijela; VI.instrumenti osmišljeni za borbu protiv prijevara. 2.Financijski interesi EU-a 2020.

Financijski interesi EU-a uključuju prihode, rashode i sredstva koji su obuhvaćeni proračunom EU-a te prihode, rashode i sredstva koji su obuhvaćeni proračunima institucija, tijela, ureda i agencija EU-a te proračunima kojima oni upravljaju ili koje nadziru. Prihodovna strana proračuna sastoji se od carina, poreza na dodanu vrijednost i udjela u bruto nacionalnom dohotku država članica EU-a. Na slici 1 . prikazana su sredstva kojima je EU raspolagao 2020. Tim sredstvima EU financira svoje politike (vidjeti sliku 2 .). Iako se izvršava na godišnjoj osnovi, proračun je dio dugoročnog proračuna Unije, višegodišnjeg financijskog okvira (VFO), u kojem su predviđena ograničenja za rashode za razdoblje od sedam godina. Iako je 2020. bila posljednja godina VFO-a za razdoblje 2014.–2020., to je bila i godina u kojoj je utvrđen pravni okvir za sljedeći dugoročni proračun. Sredstva iz proračuna EU-a troše se u okviru triju načina upravljanja (vidjeti sliku 3 .). Kako bi izašle iz krize prouzročene pandemijom bolesti COVID-19 i poduprle tranziciju prema modernijoj i održivijoj Europi, države članice EU-a odobrile su dugoročni proračun EU-a za razdoblje 2021.–2027. u iznosu od 1,074 bilijuna EUR i privremeni instrument za oporavak (Next Generation EU) u iznosu od 750 milijardi EUR. Taj paket ukupno iznosi više od 1,8 bilijuna EUR (vidjeti sliku 4.). Najvažniji element instrumenta NGEU jest Mehanizam za oporavak i otpornost (RRF) sa 672,5 milijardi EUR raspoloživih za zajmove i bespovratnu financijsku potporu u razdoblju od 2021. do 2026. 3.Dionici u zaštiti financijskih interesa EU-a i glavna kretanja 2020. Na financijske interese EU-a paze brojni dionici koji stalno rade na poboljšanju njihove zaštite oblikovanjem potrebnog zakonodavnog okvira i provedbom temeljnih politika. 3.1.Zakonodavni okvir EU-a Komisija predlaže zakonodavne akte za borbu protiv prijevara o kojima potom odlučuju Europski parlament i Vijeće („suzakonodavci”).

U tablici 1 . prikazani su ključni zakonodavni akti doneseni 2020. i početkom 2021. Naslov Opis mehanizma zaštite financijskih interesa EU-a Uredba Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. „Uredba o VFO-u”. Za sve sektorske akte VFO-a dogovorene su usklađene odredbe o borbi protiv prijevara. Uredba (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije. „Uredba o uvjetovanosti”. Cilj je mehanizma uvjetovanosti zaštita proračuna EU-a od povreda načelâ vladavine prava u državama članicama EU-a koje utječu ili postoji ozbiljan rizik od toga da bi mogle utjecati na dobro financijsko upravljanje proračunom EU-a ili na zaštitu financijskih interesa EU-a na dovoljno izravan način. Uredba (EU, Euratom) 2020/2223 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. prosinca 2020. o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 u pogledu suradnje s Uredom europskog javnog tužitelja i djelotvornosti istraga koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara. „Uredba o OLAF-u”. Tom izmijenjenom uredbom utvrđuju se odnosi OLAF-a i Ureda europskog javnog tužitelja (EPPO) kako bi se osigurala potpuna komplementarnost između tih dvaju tijela te pojačala istražna sposobnost OLAF-a. Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost. „Uredba o Mehanizmu za oporavak i otpornost”. Članak 22. te uredbe sadržava odredbe o zaštiti financijskih interesa EU-a. Sud Europske unije („Sud”) osigurava ujednačenu primjenu i ujednačeno tumačenje prava EU-a. Sud je 2020. donio tri odluke u području zaštite financijskih interesa EU-a. Broj i opis predmeta C-603/19, Úrad špeciálnej prokuratúry. U tom predmetu Sud je potvrdio da se članku 325. UFEU-a ne protive odredbe nacionalnog prava prema kojima država ne može sudjelovati u kaznenom postupku radi naknade štete koja joj je nanesena prijevarnim postupanjem okrivljenika, čija je posljedica zlouporaba sredstava iz proračuna EU-a, i kojima se u okviru tog postupka ne određuje nijedna druga radnja koja bi toj državi omogućivala da ostvari svoje pravo protiv okrivljenika. Sud je pojasnio da se člankom 325. UFEU-a, unatoč tome što države članice njime obvezuju na poduzimanje djelotvornih mjera za povrat iznosa nezakonito isplaćenih korisniku subvencije EU-a, ne uvode nikakva ograničenja u pogledu postupka povrata. Nacionalni sud mora jedino uzeti u obzir postoji li u upravnom, građanskom ili kaznenom pravu djelotvorno pravno sredstvo za naknadu štete financijskim interesima EU-a. C-743/18, Elme Messer Metalurgs. U tom je predmetu Sud dobio mogućnost protumačiti članak 2. točku 7. Uredbe (EZ) br. 1083/2006 o utvrđivanju općih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu i Kohezijskom fondu, u kojem se definira pojam „nepravilnost”. Sud je tu odredbu protumačio tako da pojam „nepravilnost” uključuje situaciju u kojoj korisnik bespovratnih sredstava iz Europskog fonda za regionalni razvoj zbog prekida poslovanja ili nesolventnosti svojeg jedinog poslovnog partnera u relevantnom razdoblju ne ostvari razinu prihoda predviđenu u okviru operacije za koju je odobreno financiranje. Sud je u svojoj presudi istaknuo da ne treba dokazati postojanje točno određene financijske posljedice na proračun EU-a i da je dovoljno da nije isključena mogućnost postojanja takve posljedice. C-496/18 i C-497/18, HUNGEOD i drugi. Direktivama EU-a o javnoj nabavi države članice EU-a ovlašćuju se za donošenje nacionalnog zakonodavstva kojim se nadzornom tijelu dopušta da, radi zaštite financijskih interesa EU-a, pokrene postupak preispitivanja po službenoj dužnosti radi nadzora povrede propisa u području javne nabave. S obzirom na to, Sud je naveo da, ako je takav postupak predviđen, on ulazi u područje primjene prava EU-a s obzirom na to da su ugovori o javnoj nabavi, koji su predmet takvog postupka, obuhvaćeni materijalnim područjem primjene direktiva o javnoj nabavi. U skladu s time Sud je smatrao da se u okviru tih postupaka preispitivanja moraju poštovati opća načela prava EU-a, a osobito opće načelo pravne sigurnosti. 3.2.Okvir za kontrolu financijskih interesa EU-a Na slici 6 . prikazana je složenost EU-ova okvira za kontrolu, koji se sastoji od mnogo dionika na europskoj i nacionalnoj razini. 3.2.1.Razina EU-a Institucije i tijela EU-a provode kontrolu i za prihode i za rashode EU-a. Komisija utvrđuje strategije te u politike i inicijative prenosi opće političke ciljeve koje su zajednički utvrdile institucije EU-a. Službe Komisije upravljaju konkretnim politikama i povezanim programima potrošnje, koji podupiru te politike. Upravljanje financijskim sredstvima može se provoditi u skladu s bilo kojim od načina upravljanja prikazanih na slici 3 . Komisija je odgovorna za izvršenje proračuna EU-a. Europski parlament provodi demokratski nadzor kako bi osigurao da Komisija i druge institucije ispravno postupaju sa sredstvima EU-a. Europski parlament, postupajući na temelju preporuke Vijeća, odlučuje o davanju razrješnice, tj. konačnog odobrenja za proračun za određenu godinu. Europski parlament odlučuje nakon što njegov Odbor za proračunski nadzor (CONT) pomno ispita financijska izvješća Komisije. Rezolucija Europskog parlamenta o izvješću PIF za 2018. donesena je na plenarnoj sjednici održanoj 10. srpnja 2020., nakon što ju je 7. svibnja 2020. izglasao Odbor za proračunski nadzor. Rezolucija Europskog parlamenta ključni je politički dokument u kojem se razmatra nekoliko pitanja povezanih sa zaštitom financijskih interesa EU-a i ističu područja koja bi se mogla poboljšati. Europski parlament, primjerice, potaknuo je Komisiju i države članice EU-a da pojačaju korištenje novih tehnologija u upravljanju sredstvima, da povećaju svoju analitičku sposobnost kako bi poboljšale procjenu rizika od prijevara i upravljanje tim rizicima, da poboljšaju prijavljivanje usporedivih podataka i korištenje analitičkih informatičkih alata te da iznesu zakonodavni prijedlog o uzajamnoj administrativnoj pomoći u području rashoda EU-a.

Europski revizorski sud procjenjuje ekonomičnost, djelotvornost, učinkovitost, zakonitost i pravilnost mjera EU-a radi poboljšanja odgovornosti, transparentnosti i financijskog upravljanja. Europski revizorski sud svake godine obavlja reviziju prihoda i rashoda proračuna EU a te izražava mišljenje o tome u kojoj je mjeri godišnja računovodstvena dokumentacija pouzdana te u kojoj su mjeri prihodi i rashodi usklađeni s važećim pravilima i propisima. Godišnje izvješće za financijsku godinu 2019. objavljeno je 10. studenoga 2020. Europski revizorski sud zaključio je da u računovodstvenoj dokumentaciji nije bilo značajnog pogrešnog prikazivanja. Kad je riječ o pravilnosti transakcija, zaključio je da u prihodima nije bilo značajnih pogrešaka. Kad je riječ o rashodima, rezultati revizije pokazali su da se procijenjena stopa pogreške povećala u odnosu na 2018. U visokorizičnim rashodima (uglavnom utemeljenima na nadoknadi troškova), na koje se često primjenjuju složena pravila, postojala je značajna stopa pogreške. Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) provodi neovisne istrage u slučajevima prijevare i korupcije koji uključuju sredstva EU-a te razrađuje politiku EU-a za borbu protiv prijevara radi suzbijanja prijevara, korupcije i svih drugih nezakonitih aktivnosti kojima se šteti financijskim interesima EU-a. Kratki prikaz 4.: Što se novo dogodilo 2020. u vezi s OLAF-om? I OLAF i Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) štite proračun EU-a. Iako to čine u okviru svojih odgovarajućih zadaća, uredbama o OLAF-u i EPPO-u osigurava se bliska suradnja između tih dvaju tijela. Ta suradnja počiva na trima sastavnim elementima: i. EPPO se može oslanjati na potporu i stručno znanje OLAF-a; ii. OLAF može na zahtjev EPPO-a ili u dogovoru s njime pokretati istrage koje su komplementarne istragama EPPO-a u svrhu olakšavanja povrata ili donošenja administrativnih mjera predostrožnosti; iii. ti će uredi razmjenjivati informacije prije i tijekom istraga putem mehanizama za uzajamno izvješćivanje. OLAF-u su revidiranom uredbom o OLAF-u osigurani i jači instrumenti za provođenje istraga o prijevarama na štetu proračuna EU-a. Primjerice, provjere na terenu koje provodi OLAF podliježu jasnijim pravilima te OLAF ima koristi od pojačane dvosmjerne suradnje s nacionalnim tijelima. OLAF će moći i pristupati informacijama o bankovnim računima pod istim uvjetima kao i nacionalna nadležna tijela. Sad zajedno s tim instrumentima postoje i jača postupovna jamstva za osobe na koje se odnose istrage OLAF-a i kontrolni mehanizmi za provedbu tih jamstava, kao što je nadzornik postupovnih jamstava. Rezultati rada OLAF-a 2020. opisani su u njegovu godišnjem izvješću. U lipnju 2020. provedena je reorganizacija OLAF-a radi jačanja njegovih istražnih sposobnosti, unutarnjih kontrola i financijskog upravljanja te što većeg povećanja potencijala koji proizlazi iz širokog spektra vještina i iskustva njegova osoblja. Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) ima ovlasti za istraživanje i kazneni progon kaznenih djela kojima se šteti financijskim interesima EU-a u 22 države članice EU-a koje sudjeluju u radu EPPO-a. S provođenjem svojih operacija započeo je 1. lipnja 2021. Kratki prikaz 5.: Što se novo dogodilo 2020. u vezi s EPPO-om? EPPO je osnovan Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939, koja je stupila na snagu 20. studenoga 2017. Nakon što je 2019. za glavnu europsku tužiteljicu imenovana Laura Codruța Kövesi, u rujnu 2020. konstituiran je kolegij europskih tužitelja. Kolegij je donio niz unutarnjih pravila potrebnih za djelotvorno funkcioniranje EPPO-a, uključujući: unutarnji poslovnik, uvjete zaposlenja za delegirane europske tužitelje te pravila o zaštiti podataka i stalnim vijećima. Na decentraliziranoj razini, koja se sastoji od delegiranih europskih tužitelja smještenih u državama članicama EU-a koje sudjeluju u radu EPPO-a, sve više država članica predlaže kandidate, a kolegij trenutačno provodi službena imenovanja. Početkom 2021. središnji ured EPPO-a uselio je u svoje prostorije u Luxembourgu. Uveden je sustav vođenja predmeta, što je ključni alat za operacije EPPO-a. Tijekom postupka uspostavljanja EPPO-a s državama članicama EU-a koje sudjeluju u radu EPPO-a provedena su savjetovanja o ključnim pitanjima, primjerice, o izmjenama potrebnima radi integriranja EPPO-a u nacionalne sustave. Hrvatska, Češka i Francuska navele su da su 2020. donijele organizacijske mjere i zakonodavne izmjene radi dovršetka nacionalnih priprema za početak provođenja operacija EPPO-a. Švedska je imenovala istražno povjerenstvo radi analiziranja i predlaganja potrebnih zakonodavnih izmjena i drugih mjera potrebnih za njezino sudjelovanje u radu EPPO-a. Eurojust, Agencija Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu, koordinira rad nacionalnih tijela – iz država članica EU-a i iz trećih zemalja – u području istraživanja i kaznenog progona prekograničnih kaznenih djela.

Europol, Agencija Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva, služi kao centar za podršku operacijama izvršavanja zakonodavstva, središte za razmjenu informacija o kriminalnim aktivnostima i centar za stručno znanje o izvršavanju zakonodavstva. 3.2.2.Razina država članica Kad je riječ o prihodima, države članice EU-a odgovorne su za provedbu carinskog zakonodavstva, obavljanje carinskih kontrola i prikupljanje carina, trošarina i PDV-a koji se naplaćuju na uvoz. Carinska tijela država članica imaju i nekoliko drugih ciljeva kao što su primjena nefiskalnih mjera usmjerenih na poboljšanje unutarnje sigurnosti EU-a, zaštitu EU-a od nepoštene i nezakonite trgovine i zaštitu okoliša. Carinska tijela država članica imaju ključnu ulogu u održavanju ravnoteže između potrebe za olakšavanjem trgovine, primjenom bržih i neometanih postupaka za uvoz, i potrebe za primjenom carinskih kontrola, u čemu im podršku pruža EU. Komisija je brzo reagirala na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 donošenjem zakonodavstva, izdavanjem smjernica i pružanjem aktivne potpore državama članicama EU-a i poduzećima kako bi se osigurala fleksibilnost u pogledu obveza povezanih s carinskim dugom, omogućili brzi carinski postupci za medicinsku/zaštitnu opremu i spriječio ulazak krivotvorene ili nesigurne opreme u EU. Znatan doprinos odgovoru EU-a na pandemiju 2020. dale su i države članice: carinska tijela prilagodila su svoje strategije carinskih kontrola; službe za borbu protiv prijevara u nekoliko država članica EU-a djelotvorno su suzbijale prijevare u kontekstu krize uzrokovane bolešću COVID-19. Time je omogućeno da opća zaštita financijskih interesa EU-a 2020. ostane na sličnoj razini kao i prethodnih godina i da se pritom osiguraju neometani trgovinski tokovi za građane i poduzeća u EU-u. Osim toga, države članice EU-a upravljaju i približno trima četvrtinama rashoda proračuna EU-a preko brojnih tijela (upravljačka tijela, agencije za plaćanja, tijela za reviziju, tijela za ovjeravanje), čiji se broj može razlikovati ovisno o veličini zemlje, iznosu sredstava EU-a kojima treba upravljati i njihovu stupnju decentraliziranosti. Vrhovne revizijske institucije imaju važnu ulogu u nadziranju zakonitosti i pravilnosti aktivnosti nacionalnih javnih tijela. Budući da su prijevare i korupcija kaznena djela, nacionalna tijela kaznenog progona, javna tužiteljstva i pravosudne službe imaju temeljnu ulogu u zaštiti financijskih interesa EU-a, koju obavljaju zajedno sa specijaliziranim tijelima, kao što su uredi za borbu protiv prijevara ili korupcije. Tim složenim sustavom osigurava se nekoliko razina kontrole (vidjeti sliku 7 .). Službe za koordinaciju borbe protiv prijevara (AFCOS-i): AFCOS-i, koji su osnovani na temelju Uredbe (EU, EURATOM) br. 883/2013 („Uredba o OLAF-u”), olakšavaju djelotvornu suradnju i razmjenu informacija s OLAF-om, uključujući razmjenu operativnih informacija. U nekoliko država članica EU-a AFCOS-i u stvarnosti imaju koordinacijsku i upravljačku ulogu u borbi protiv prijevara kojima se šteti financijskim interesima EU-a. Francuska i Grčka reorganizirale su svoje AFCOS-e. Uzimajući u obzir složenost nacionalnih okvira za zaštitu financijskih interesa EU-a, Komisija je proteklih godina među državama članicama promicala dobrovoljno donošenje nacionalnih strategija za borbu protiv prijevara.

Do kraja 2020. o donošenju takve strategije izvijestilo je 14 država članica . Međutim, te strategije mogu se razlikovati po opsegu i dubini, a neke od njih potrebno je ažurirati. Među onim državama članicama EU-a koje su odgovorile da nemaju nacionalne strategije za borbu protiv prijevara, pet država članica navelo je da su pokrenule postupak za donošenje tih strategija (vidjeti sliku 8 .). Stanje se popravilo u odnosu na 2019., kad je 10 država članica EU-a navelo da je donijelo tu strategiju. U okviru provedbe nacionalnih planova za oporavak i otpornost sve ostale države članice EU-a dobivaju mogućnost da primjenjuju i uspostave strategije za borbu protiv prijevara koje se temelje na smjernicama Komisije izrađenima u suradnji sa stručnjacima iz država članica EU-a. Za države članice EU-a koje već imaju takve strategije korak naprijed bilo bi ažuriranje tih strategija, uzimajući u obzir rizike povezane s provedbom Mehanizma za oporavak i otpornost te s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19. Među mjerama za zaštitu financijskih interesa EU-a koje su donesene 2020., Grčka, Italija i Rumunjska navele su nacionalne zakonodavne akte kojima je Direktiva PIF prenesena u nacionalno zakonodavstvo. Irska je to učinila 2021. Rumunjska je navela da je u nacionalno zakonodavstvo preneseno još nekoliko drugih direktiva EU-a. Komisija je državama članicama EU-a u izvješću PIF za 2019. o zaštiti financijskih interesa Europske unije dala niz preporuka o hitnim rashodima i prijavljivanju nepravilnosti. Kad je riječ o hitnim rashodima, Komisija je preporučila sljedeće: •provjere i mjere praćenja trebale bi se provoditi u što širem opsegu: 22 države članice odgovorile su da su u potpunosti provele tu preporuku. Malta i Slovačka izvijestile su da su preporuku djelomično provele, a Austrija i Danska smatrale su da su njihovi sustavi već usklađeni, •primjenu hitne nabave trebalo bi pomno procjenjivati: 23 države članice izvijestile su da su u potpunosti provele tu preporuku. Slovačka je izvijestila da je preporuku djelomično provela, a Austrija i Danska smatrale su da su njihovi sustavi već usklađeni, •trebalo bi dovršiti prelazak na postupke e-nabave: 18 država članica izvijestilo je da su u potpunosti provele prelazak na postupke e-nabave. Šest država članica izvijestilo je da su djelomično provele taj prelazak. Austrija ga nije provela, a Irska nije odgovorila na to pitanje, •trebalo bi razmotriti mogućnost dodatnog povećanja transparentnosti pri upotrebi sredstava EU-a, posebice u vezi s hitnom nabavom: 17 država članica odgovorilo je da su to učinile, a osam država članica izvijestilo je da nisu. Danska je navela da to pitanje nije relevantno za nju. Kad je riječ o preporuci o prijavljivanju i pomnom praćenju nepravilnosti, 22 države članice izvijestile su da su u potpunosti provele tu preporuku, a četiri države članice izvijestile su da su preporuku djelomično provele. 4.Suradnja u borbi protiv prijevara Postojeća složena arhitektura za borbu protiv prijevara zahtijeva blisku suradnju među raznim dionicima. 4.1.Međuinstitucijska suradnja na razini EU-a 4.1.1.Suradnja između Komisije (OLAF-a), Europskog parlamenta i Vijeća Aktivnosti OLAF-a bile su glavna tema nekoliko sastanaka Odbora za proračunski nadzor Europskog parlamenta održanih 2020. te je OLAF na njima mogao iznijeti svoje rezultate. OLAF je kao predstavnik Komisije sudjelovao u radu nekoliko radnih skupina Vijeća, a ponajprije u Radnoj skupini za suzbijanje prijevara. OLAF je 1. prosinca 2020. s Komisijom, Europskim parlamentom, Vijećem, glavnom europskom tužiteljicom i nadzornim odborom OLAF-a sudjelovao u međuinstitucijskoj razmjeni stajališta o OLAF-u, u okviru koje se raspravljalo o novoj arhitekturi EU-a za borbu protiv prijevara, uključujući reorganizaciju OLAF-a i suradnju s EPPO-om. Riječ je o događanju na visokoj razini na kojem su se vodile usredotočene i pozitivne rasprave kojima su stvoreni uvjeti za poboljšanu suradnju između OLAF-a, EPPO-a, Eurojusta i Europola. 4.1.2.Suradnja OLAF-a i Europskog revizorskog suda

Iako imaju različite dužnosti, Europski revizorski sud i OLAF imaju zajedničku misiju zaštite financijskih interesa EU-a i osiguravanja dobrog financijskog upravljanja proračunom EU-a. Europski revizorski sud obavješćuje OLAF o svakoj sumnji na prijevaru ili neku drugu nezakonitu aktivnost koju otkrije u okviru svojih revizija ili o kojoj dobije prijavu. OLAF je 2020. dobio šest takvih obavijesti od Europskog revizorskog suda, a one su sve dovele do pokretanja istraga. Nakon sklapanja administrativnog dogovora u svibnju 2019. OLAF i Europski revizorski sud poboljšali su svoju suradnju organiziranjem zajedničke godišnje radionice, provođenjem zajedničkih programa osposobljavanja te razmjenom stručnog znanja i analiza rizika. Godišnja radionica za 2020. morala se odgoditi do 2021. zbog pandemije bolesti COVID-19. 4.1.3.Radni dogovori između OLAF-a i EPPO-a U pravnim okvirima kojima se uređuje rad EPPO-a i OLAF-a predviđa se sklapanje radnih dogovora između tih dvaju tijela radi utvrđivanja praktičnih aspekata njihova odnosa. Radni dogovori usuglašeni su u studenome 2020. i potpisani 5. srpnja 2021. Tim se dogovorima općenito utvrđuju mehanizmi potrebni za osiguravanje djelotvornog izvješćivanja, izbjegavanja udvostručavanja aktivnosti i komplementarnosti istražnih aktivnosti tih dvaju ureda. Njima se osigurava bliska suradnja utvrđivanjem praktičnih načina za razmjenu informacija i tehničkih aspekata za uzajamni neizravni pristup sustavima vođenja predmeta tih dvaju ureda. 4.1.4.Suradnja OLAF-a i Europola U jesen 2020. OLAF i Europol potpisali su radne dogovore koji su doveli do uspostavljanja sigurnog kanala za komunikaciju (SIENA) i imenovanja OLAF-ova službenika za vezu pri Europolu. 4.2.Suradnja EU-a i tijela država članica 4.2.1.Aktivnosti Savjetodavnog odbora za koordinaciju sprečavanja prijevara (COCOLAF) U Savjetodavnom odboru za koordinaciju sprečavanja prijevara (COCOLAF) sudjeluju Komisija (koju predstavlja OLAF) i stručnjaci iz država članica. Riječ je o forumu za raspravu o glavnim događajima u borbi protiv prijevara i za izradu ovog izvješća. Njegove su aktivnosti strukturirane u okviru četiri radne skupine i plenarne sjednice. U 2020. održani su virtualni sastanci o sljedećim temama: •istrage OLAF-a u državama članicama EU-a, •rizici povezani s prijevarama i mjere za ublažavanje tih rizika u kontekstu krize uzrokovane bolešću COVID-19, •moguće primjene sustava ranog otkrivanja i isključenja (EDES) u svrhu zaštite financijskih interesa EU-a u okviru podijeljenog upravljanja, •mjere za izgradnju kapaciteta za utvrđivanje i sprečavanje prijevara i korupcije u europskim strukturnim i investicijskim fondovima, •glavni trendovi i obrasci povezani s prijevarama i nepravilnostima, •novi trokut tijela za borbu protiv prijevara: AFCOS-i, OLAF i EPPO. 4.2.2.Carinska suradnja Uzimajući u obzir prekograničnu prirodu carinskih prijevara, od ključne je važnosti da carinska tijela država članica EU-a surađuju u sprečavanju, istraživanju i kaznenom progonu povreda carinskog i poljoprivrednog zakonodavstva. Razmjene informacija mogu se provoditi na razini EU-a među državama članicama EU-a ili između njih i Komisije ili na međunarodnoj razini s trećim zemljama. Razmjene informacija na razini EU-a provode se ili na temelju Uredbe o uzajamnoj pomoći ili u okviru sustava upravljanja rizicima za informacije povezane s rizicima, a razmjene s trećim zemljama temelje se na posebnim sporazumima (vidjeti odjeljak 4.4.). Evaluacija Uredbe br. 515/97 započela je 2019. i sad je gotovo dovršena. Relevantni dionici iz država članica EU-a, službe i agencije Komisije i druge organizacije iznijeli su svoja stajališta o provedbi te uredbe i njezinoj relevantnosti u suzbijanju carinskih i poljoprivrednih prijevara. Dionici, naročito države članice EU-a, općenito su zadovoljni tom uredbom u njezinu postojećem obliku te smatraju da se njome ostvaruju njezini ciljevi te da je ona i dalje dobar instrument za rješavanje novih problema koji se pojavljuju u borbi protiv prijevara.

Carinska tijela mogu međusobno surađivati i razmjenjivati informacije i primjere najbolje prakse i u okviru zajedničkih djelovanja, seminara, tečajeva osposobljavanja, projektnih skupina, radnih posjeta i prekograničnih operacija financiranih iz EU-ovih programa djelovanja (Carina 2020. i Hercule III). 4.2.3.Zajedničke carinske operacije Zajedničke carinske operacije ciljane su mjere ograničena trajanja koje se provode radi suzbijanja prijevara i krijumčarenja osjetljive robe u posebnim područjima rizika i/ili na utvrđenim trgovinskim rutama. Osim što provodi istrage o slučajevima prijevara u području prihoda i krivotvorenja, OLAF koordinira zajedničke carinske operacije velikih razmjera u kojima sudjeluju EU i međunarodni operativni partneri. Potpora koju pruža OLAF posebno se prilagođava svakoj zajedničkoj carinskoj operaciji i može uključivati korištenje stalne tehničke infrastrukture te informatičkih i komunikacijskih alata, ponajprije virtualne jedinice za koordinaciju operacija (VOCU), koja služi za sigurnu razmjenu informacija, kao i provođenje posebnih strateških analiza i pružanje administrativne i financijske potpore. U tablici 2 . prikazane su zajedničke carinske operacije u koje je OLAF bio uključen 2020. Operacija Opis SILVER AXE V Operaciju je koordinirao Europol, a bila je usmjerena na nezakonit uvoz zabranjenih pesticida, što je jedna od najunosnijih aktivnosti za međunarodne počinitelje prijevara (procjenjuje se da ti pesticidi čine do 13,8 % svih pesticida koji se prodaju u EU-u). Operacija Silver Axe provodi se već pet godina i dosad je dovela do zapljena 2 568 tona nezakonitih pesticida. OPSON IX Operacija koja se provodi na svjetskoj razini pod vodstvom Europola i Interpola, a usmjerena je na krivotvorenu/nekvalitetnu hranu i pića, prijevare povezane s hranom i gospodarski motivirano patvorenje. OLAF je vodio akciju posebno usmjerenu na nezakonitu trgovinu krivotvorenim vinima i alkoholnim pićima. Zaplijenjeno je 1 158 199 litara vina (uglavnom šampanjca) i 109 267 litara raznih alkoholnih pića, koji su kršili prava intelektualnog vlasništva. SHIELD Operaciju je organizirao Europol, a bila je usmjerena na krivotvorene i nekvalitetne onkološke lijekove i hormonske tvari te je uključivala akciju usmjerenu na krivotvorene/nezakonite/zloupotrebljavane lijekove, tvari za doping, dodatke prehrani i medicinski materijal koji se upotrebljava u borbi protiv bolesti COVID-19. Koordinirao ju je OLAF i u njoj je sudjelovalo 13 država članica EU-a. Otkriveno je 58 slučajeva raznih nepravilnosti povezanih s nezakonitim i nekvalitetnim onkološkim lijekovima, hormonskim tvarima i dodacima prehrani. DEMETER VI Globalna operacija (73 zemlje sudionice) za praćenje i kontrolu nezakonitih prekograničnih kretanja otpada i nezakonite trgovine tvarima koje oštećuju ozonski sloj (ODS) i rashladnim plinovima (HFC-ima). Koordinirala ju je Svjetska carinska organizacija (WCO). OLAF je pružao informacije koje se temelje na riziku i obavještajne podatke, što je pridonijelo utvrđivanju i praćenju sumnjivih pošiljki s odredištem u EU-u. Otkriveno je i presretnuto 98 682,95 tona ODS-a i 41,97 tona HFC-a. STOP Operaciju je koordinirala Svjetska carinska organizacija (WCO), a u okviru nje mobilizirano je 99 carinskih uprava iz cijelog svijeta uz potporu OLAF-a. Bila je usmjerena na promet nezakonitim proizvodima povezanima s pandemijom bolesti COVID-19. Zaplijenjene su 307 215 524 jedinice nezakonitih lijekova i 47 891 628 jedinica medicinskog materijala (maske, rukavice, kompleti za testiranje, termometri) te 2 762 386 litara gela za dezinfekciju. ARKTOS Operaciju je koordinirao FRONTEX zajedno s finskim i latvijskim nacionalnim tijelima, a bila je usmjerena na prijevare povezane s trošarinama, i to ponajprije na krijumčarenje duhana, krivotvorenje isprava i nezakonito useljavanje na odabranim graničnim prijelazima na istočnim kopnenim granicama EU-a. U operaciji su sudjelovali OLAF, Interpol, Eurojust, Europol, Poljska, Estonija, Litva i Slovačka. Zaplijenjeno je 37 milijuna nezakonitih cigareta i više od 1,8 tona duhana. LUDUS Operaciju je koordinirao OLAF u okviru zajedničke carinske i policijske operacije pod vodstvom Europola te španjolske žandarmerije (Guardia Civil), nacionalne policije i carine. Akcija je bila usmjerena na krivotvorene i opasne igračke namijenjene europskom tržištu. Evaluacija rezultata je u tijeku. 4.3.Suradnja među državama članicama EU-a Države članice surađuju u borbi protiv prijevara, što se u nekim slučajevima financira iz programa Hercule (vidjeti odjeljak 5.2.). Neki od tih projekata ukratko su opisani u tablici 3 . Zemlja organizator Naziv projekta Ostale zemlje sudionice Upućivanje Bugarska Jačanje suradnje i modelâ kontrole u sprečavanju prijevara povezanih s carinskim režimima 4 200 i 4 000 koje utječu na sustav vlastitih sredstava EU-a. Rumunjska, Grčka, Turska str. 14. Slovačka Osposobljavanje carinskih službenika u područjima tumačenja snimaka dobivenih rendgenskim skenerom i postupka carinskih kontrola. Bugarska, Estonija, Finska, Grčka, Hrvatska, Mađarska, Latvija, Litva, Poljska, Rumunjska str. 15. Latvija Napredno osposobljavanje u području tumačenja rendgenskih snimaka. Estonija, Litva str. 23. 4.4.Suradnja s trećim zemljama Suradnja s trećim zemljama u sprečavanju, otkrivanju i suzbijanju povreda carinskog zakonodavstva temelji se na sporazumima o uzajamnoj administrativnoj pomoći. Trenutačno su na snazi sporazumi s više od 80 zemalja, među ostalim i s važnim trgovinskim partnerima EU-a, kao što su SAD, Kina i Japan. U 2020. dovršeni su pregovori s Ujedinjenom Kraljevinom i Uzbekistanom te su u tijeku bili pregovori s Australijom, Indonezijom i skupinom zemalja iz istočne i južne Afrike (skupina ESA5). Sporazumi o slobodnoj trgovini obično sadržavaju klauzulu o borbi protiv prijevara, koja omogućuje privremeni opoziv carinskih povlastica za određeni proizvod u slučajevima ozbiljnih carinskih prijevara i stalnog nedostatka dostatne suradnje u suzbijanju tih prijevara. U 2020. zaključeni su pregovori s Ujedinjenom Kraljevinom, a u tijeku su bili pregovori s Australijom, Čileom, Novim Zelandom i Indonezijom. 5.Usmjerenost na inicijative koje su donesene, provedene ili su još bile u tijeku 2020. 5.1.Strategija Komisije za borbu protiv prijevara Strategija Komisije za borbu protiv prijevara („CAFS”), donesena u travnju 2019. i njezin akcijski plan koji uključuje 63 mjere imaju važnu ulogu u sprečavanju mogućih zloupotreba novčanih sredstava EU-a. U 2020. ostvaren je znatan napredak u provedbi tih mjera. Do lipnja 2021. provedene su dvije trećine mjera, a provedba preostale trećine mjera bila je u tijeku. Strategija ima dva prioritetna cilja: i. poboljšati prikupljanje i analizu podataka i ii. poboljšati koordinaciju, suradnju i postupke. U skladu s prvim ciljem OLAF je pojačao svoj analitički rad, primjerice, u području procjena rizika od prijevara povezanih s bolešću COVID-19 (vidjeti odjeljak 6.2.2.), koji obavlja zajedno sa službama Komisije, i u području nepravilnosti i prijevara povezanih s financiranjem zdravstvene infrastrukture sredstvima EU-a (vidjeti kratki prikaz 13 .). U skladu s drugim ciljem iz CAFS-a ostvaren je znatan napredak u brojnim mjerama usmjerenima na povećanje koordinacije i suradnje među službama Komisije i osiguravanje Komisiji djelotvornijeg sustava nadzora borbe protiv prijevara. Kao najvažnije, pojačani su kontakti i suradnja među službama Komisije, ponajprije osnivanjem skupina sastavljenih od predstavnika Komisije unutar Mreže za sprečavanje i otkrivanje prijevara (FPDNet), koju vodi OLAF. Te skupine osnovane su prema načinu upravljanja ili na tematskoj osnovi, kao, primjerice, skupina za unutarnje predmete i skupina za upravljanje rizicima od prijevara, koje su obje pokrenute u proljeće 2021. Komisija je u CAFS-u preuzela obvezu poboljšanja praćenja mjera poduzetih na temelju preporuka OLAF-a, koje su od ključne važnosti za povrat novca u proračun EU-a i privođenje počinitelja prijevara pravdi. Stoga su Komisija i OLAF 2020. uložili znatan trud kako bi to praćenje učinili što učinkovitijim, uzimajući pritom u obzir približno 1 400 financijskih preporuka izdanih u razdoblju od siječnja 2012. do lipnja 2019. Iznos iz razdoblja 2012.–2020. za koji je preporučen povrat ukupno je veći od 6 milijardi EUR, pri čemu je više od polovine tog iznosa povezano s carinskim predmetima.

5.2.Program Hercule: potpora aktivnostima država članica EU-a u borbi protiv prijevara Programom Hercule III za razdoblje 2014.–2020. promicale su se mjere za borbu protiv prijevara, korupcije i drugih nezakonitih aktivnosti kojima se šteti financijskim interesima EU-a. U zadnjoj godini njegove provedbe, 2020., osiguran je proračun od 16,44 milijuna EUR za: ·mjere za jačanje operativnog i tehničkog kapaciteta nacionalnih i regionalnih tijela u državama članicama i za informatičku potporu (74 % proračuna programa), ·aktivnosti osposobljavanja, konferencije, seminare i razmjene članova osoblja, uglavnom namijenjene osoblju agencija za izvršavanje zakonodavstva u državama članicama EU-a i partnerskim zemljama, te aktivnosti izrade komparativnih istraživačkih studija i znanstvenih publikacija (26 % proračuna). Pandemija bolesti COVID-19 znatno je utjecala na opću provedbu programa. Većina aktivnosti osposobljavanja planiranih za 2020. odgođena je do 2021. ili su se one provodile virtualno ako je to bilo moguće. Produljeno je trajanje većine ugovora o bespovratnim sredstvima, što je korisnicima omogućilo da nastave provoditi svoje projekte. Korisnici bespovratnih sredstava iz programa Hercule III dodijeljenih u razdoblju 2017.–2019. izvijestili su o znatnim uspjesima postignutima s pomoću opreme i osposobljavanja koji su financirani u okviru tog programa. 5.3.Prihodi: razina EU-a 5.3.1.Paket o PDV-u u e-trgovini Zbog krize prouzročene pandemijom bolesti COVID-19 države članice i poduzeća suočavali su se s poteškoćama u ostvarivanju napretka u području informatičkog razvoja potrebnog za provedbu pravila o PDV-u u e-trgovini do 1. siječnja 2021. Stoga je stupanje na snagu paketa o PDV-u u e-trgovini odgođeno za šest mjeseci. Prilagođena su i carinska pravila koja se primjenjuju na e-trgovinu kako bi se omogućila neometana provedba pravila o PDV-u u e-trgovini. Komisija je u rujnu 2020. donijela i Carinski akcijski plan, u kojem je predložila mjere za rješavanje problema povezanih s e-trgovinom i jačanje borbe protiv prijevara povezanih s PDV-om i carinskih prijevara, kao što su iskazivanje niže vrijednosti, pogrešno opisivanje robe i lažne izjave o podrijetlu. Vijeće je 18. veljače 2020. donijelo zakonodavni paket kako bi uvelo zahtjev prema kojem pružatelji platnih usluga moraju slati informacije o prekograničnim plaćanjima koja potječu iz država članica EU-a i o korisniku („primatelju”) tih prekograničnih plaćanja. U skladu s tim paketom pružatelji platnih usluga koji pružaju platne usluge u EU-u morat će pratiti primatelje prekograničnih plaćanja i slati informacije tijelima država članica EU-a o onim primateljima koji prime više od 25 prekograničnih plaćanja po tromjesečju. Te će se informacije potom pohranjivati u središnjoj europskoj bazi podataka (središnji elektronički sustav za informacije o plaćanjima – CESOP) i putem mreže Eurofisc staviti na raspolaganje stručnjacima za borbu protiv prijevara iz država članica EU-a. Cilj je te nove mjere poreznim tijelima država članica EU-a osigurati prave instrumente za otkrivanje mogućih prijevara povezanih s PDV-om u području e-trgovine koje su počinili prodavatelji s poslovnim nastanom u drugoj državi članici ili trećoj zemlji. Slanje podataka mora započeti 1. siječnja 2024. 5.3.2.Borba protiv prijevara povezanih s carinama Pandemija bolesti COVID-19 imala je teške posljedice na carinska tijela, koja su morala ispuniti svoje osnovne zadaće unatoč teškoj situaciji. Početkom veljače 2020. Komisija je aktivirala upozorenje o krizi u okviru sustava upravljanja carinskim rizicima kako bi racionalizirala i centralizirala razmjenu informacija o rizicima povezanima s pandemijom bolesti COVID-19. Države članice EU-a na to su vrlo dobro reagirale te je razmjena informacija dosegnula iznimno visoke razine. Komisija je u svibnju 2020. donijela smjernice o određivanju prioriteta u području carinskih kontrola, u kojima su predviđene privremene mjere za potporu državama članicama EU-a. U njima se opisuju glavni rizici koji se moraju prioritetno otklanjati, ovisno o učinku krize na te zemlje. Komisija provodi, na terenu ili na daljinu, posjete radi praćenja i kontrolne posjete kako bi se osigurala ispravna primjena carinskog zakonodavstva i zakonodavstva o tradicionalnim vlastitim sredstvima. Ako se smatra da su suradnja i napredak u otklanjanju neriješenih problema nedostatni, primjenjuju se korektivne mjere. Kako je navedeno u izvješću PIF za 2019., Komisija je takve korektivne mjere već primijenila protiv Ujedinjene Kraljevine u pogledu umanjivanja vrijednosti tekstila i obuće iz Kine (vidjeti kratki prikaz 1 .). Komisija je 2020. poduzela daljnje korake kako bi kvantificirala slične gubitke TVS-a koji su nastali u svim državama članicama te im je poslala preliminarne izračune potencijalnih gubitaka TVS-a koji se odnose na uvoz tekstila i obuće iz Kine kojima je možda umanjena vrijednost, a koji se dogodio na njihovim državnim područjima. Osim toga, Komisija je kvantificirala potencijalne gubitke TVS-a koji se odnose na izbjegavanje plaćanja antidampinških pristojbi za solarne ploče te je o tome obavijestila predmetne države članice EU-a. 5.3.3.Borba protiv nezakonite trgovine duhanskim proizvodima Borba protiv nezakonite trgovine duhanom važna je sastavnica politike EU-a za zaštitu financijskih interesa EU-a. Komisija je tijekom cijele 2020. nastavila provoditi drugi akcijski plan za suzbijanje nezakonite trgovine duhanom. Provedba većine ključnih mjera bila je u tijeku ili je završena do kraja godine. Unutar EU-a Komisija je pomogla državama članicama u uvođenju novog sustava sljedivosti duhana pokrenutog 2019. Ostvaren je znatan napredak u području analize i procjene obavještajnih podataka. Na primjer, neovisni laboratorij za duhan 2020. je obradio više od 150 zahtjeva. Studija o utvrđivanju metodologije za mjerenje nezakonitog tržišta duhana dovršena je 2020. i objavljena početkom 2021.

Nakon što je 2018. stupio na snagu Protokol o uklanjanju nezakonite trgovine duhanskim proizvodima uz Okvirnu konvenciju Svjetske zdravstvene organizacije o nadzoru nad duhanom (Protokol uz FCTC), OLAF je u bliskoj suradnji sa službama Komisije i državama članicama EU-a postao aktivan dionik na multilateralnoj razini. Međunarodna suradnja bila je usmjerena na osiguravanje lanca opskrbe duhanskim proizvodima. OLAF, u pogledu drugog sastanka stranaka koji se treba održati u studenome 2021., djeluje kao „ključni koordinator” radne skupine za sustave praćenja i sljedivosti. Osim toga, OLAF pruža svoje stručno znanje kao aktivan član radne skupine za pomoć i suradnju. 5.4.Prihodi: razina država članica EU-a Radi bolje zaštite prihoda EU-a neke države članice EU-a donijele su posebne mjere, kako je prikazano u tablici 4 . Država članica Opis Područje prihoda Belgija Nacionalni operativni plan za 2020. carinske i porezne prijevare Hrvatska pojačane kontrole u luci Rijeka carine provedba općeg sustava podrške reviziji pri hrvatskoj Poreznoj upravi porezne prijevare Češka ubrzavanje postupka utvrđivanja carinskog duga carine Estonija borba protiv prijevara povezanih s gorivima carine Grčka mjere usmjerene na smanjenje krijumčarenja carinske i porezne prijevare Mađarska plan za provjere nakon puštanja u promet za 2021. carinske i porezne prijevare Italija provedba mehanizama kontrole u svrhu primjene Odluke 2020/491 carine Latvija registracija internetskih stranica ili mobilnih aplikacija u području komercijalnog putničkog prijevoza porezne prijevare provjere na temelju nasumičnog odabira porezne prijevare segmentacija poreznih obveznika carinske i porezne prijevare Litva zajednička operacija JAD HANSA carinske i porezne prijevare Nizozemska carinsko sprečavanje prijevara povezanih s pandemijom bolesti COVID-19 carine Portugal provedba zajedničkih kriterija i standarda financijskog rizika (FRC) carine međusobno povezivanje sustava za automatski odabir i sustava za uvoz robe male vrijednosti (e-trgovina) carine Slovenija ažuriranje slovenske analize rizika carinske i porezne prijevare 5.5.Rashodi: razina EU-a Donošenje paketa potrošnje za proračun EU-a za razdoblje 2021.–2027. i instrument NGEU popraćeni su odredbama potrebnima za osiguravanje dostatne zaštićenosti financijskih interesa EU-a. 5.5.1.Vladavina prava – uvjetovanost Uredbom (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća uvodi se opći režim uvjetovanosti za zaštitu proračuna EU-a. Njime se nastoji zaštititi proračun EU-a od povreda načelâ vladavine prava koje utječu (ili postoji ozbiljan rizik od toga da bi mogle utjecati) na dobro financijsko upravljanje proračunom EU-a ili na zaštitu financijskih interesa EU-a na dovoljno izravan način. On je stoga povezan s proračunom EU-a. Na temelju te uredbe Komisija može Vijeću predložiti odgovarajuće mjere za zaštitu proračuna EU-a ili financijskih interesa EU-a, kao što su suspenzija i ukidanje plaćanja te zabrana preuzimanja novih pravnih obveza i financijski ispravci. Tom se uredbom dopunjuju ostali postupci za zaštitu proračuna EU-a utvrđeni zakonodavstvom EU-a, uključujući istrage OLAF-a i EPPO-a. Komisija će i dalje primjenjivati sve raspoložive instrumente kako bi djelotvorno zaštitila proračun EU-a, uključujući npr. sustav ranog otkrivanja i isključenja, provjere i revizije ili financijske ispravke. Komisija će mehanizam uvjetovanosti početi primjenjivati od 2021. kad smatra da ostali instrumenti nisu djelotvorniji za potrebe zaštite proračuna EU-a. Komisija je u srpnju 2021. objavila drugo godišnje izvješće o vladavini prava, u kojem se iznosi sinteza stanja vladavine prava u EU-u i procjena stanja u svakoj od država članica EU-a. U izvješću o vladavini prava prate se važni pomaci, pozitivni i negativni, koji se odnose na vladavinu prava u državama članicama EU-a. Izvješće obuhvaća četiri stupa: i. pravosudni sustav, ii. okvir za borbu protiv korupcije, iii. medijski pluralizam i iv. slobodu te druga institucionalna pitanja povezana sa sustavom provjere i ravnoteže. To je zaseban instrument u odnosu na Uredbu o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije i čini važan izvor informacija za Komisiju. 5.5.2.Proračun EU-a za razdoblje 2021.–2027. Zakonodavnim okvirom koji se izrađuje za proračun EU-a za razdoblje 2021.–2027. uvest će se neke značajne promjene i pojednostavnjenja u upravljanju sredstvima EU-a, osobito u europskim strukturnim i investicijskim fondovima koje će obilježavati: ·povećani udio plaćanja na temelju rezultata umjesto na temelju troškova, ·povećana primjena pojednostavnjenih mogućnosti obračuna troškova i povećana isplata jednokratnih iznosa. Za odobrenje proračuna EU-a za razdoblje 2021.–2027. potrebno je utvrditi i posebne propise za svaki program potrošnje. Dogovorene su posebne odredbe za borbu protiv prijevara kako bi se osiguralo da se nadležnom dužnosniku za ovjeravanje, OLAF-u i Revizorskom sudu dodijele potrebna prava i potrebni pristup kako bi mogli sveobuhvatno izvršavati svoje odgovarajuće nadležnosti te kako bi se osiguralo da svaka treća strana koja je uključena u izvršenje sredstava EU-a dodijeli jednakovrijedna prava. Kad je riječ o OLAF-u, ta prava moraju uključivati pravo provođenja istraga, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako je predviđeno u Uredbi (EU, Euratom) br. 883/2013. Te odredbe primjenjivale bi se i na treće zemlje koje sudjeluju u programima EU-a. 5.5.3.Mehanizam za oporavak i otpornost Nakon svojeg Prijedloga uredbe o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost iz svibnja 2020. Komisija je u rujnu 2020. objavila smjernice za države članice EU-a o izradi nacionalnih planova za oporavak i otpornost, koje su ažurirane nakon političkog dogovora između Parlamenta i Vijeća postignutog u prosincu 2020.

Europsko vijeće u srpnju je i prosincu 2020. istaknulo važnost dobrog financijskog upravljanja i zaštite financijskih interesa EU-a za taj novi instrument. U skladu s Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost, Komisija pri ocjenjivanju nacionalnih planova za oporavak i otpornost provjerava jesu li države članice EU-a uspostavile sustave unutarnje kontrole za upravljanje instrumentom, kojima se osigurava da se primljeno financiranje upotrebljava u skladu s pravom EU-a i nacionalnim pravom te kojima se omogućuje, u prvom redu, sprečavanje, otkrivanje i ispravljanje sukoba interesa, prijevara, korupcije i dvostrukog financiranja. Tijekom provedbe Mehanizma za oporavak i otpornost države članice EU-a moraju osigurati dobro financijsko upravljanje tim sredstvima i izvršiti povrat nepropisno potrošenih iznosa. U prvom redu, države članice EU-a moraju prikupljati standardizirane kategorije podataka u pogledu krajnjih primatelja sredstava, ugovaratelja, podugovaratelja i stvarnih vlasnika za reviziju i kontrolu te moraju Komisiji, OLAF-u, Europskom revizorskom sudu i EPPO-u osigurati pristup tim podacima (prema potrebi). Komisija će državama članicama EU-a staviti na raspolaganje informacijski sustav i sustav praćenja, uključujući jedinstveni alat za rudarenje podataka i utvrđivanje razine rizika, za pristup relevantnim podacima i njihovu analizu. Uz zahtjeve za plaćanje u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost države članice EU-a moraju priložiti izjavu o upravljanju i sažetak provedenih revizija, koji uključuju utvrđene nedostatke i sve poduzete korektivne mjere. Nakon plaćanja Komisija će provesti kontrole koje se temelje na rizicima. Sve u svemu, uključen je sveobuhvatan skup mjera za jačanje zaštite financijskih interesa EU-a te su u prvim mjesecima 2021. države članice EU-a blisko surađivale s Komisijom kako bi se te mjere odražavale u njihovim planovima za oporavak i otpornost, koje su podnijele u drugom tromjesečju 2021. Komisija će pomno pratiti provedbu tih planova. 5.5.4.Tehnička potpora u okviru Programa potpore strukturnim reformama Za brojne je mjere u borbi protiv korupcije i prijevara 2020. pružana tehnička potpora u okviru Programa potpore strukturnim reformama. Započeti su projekti s tijelima iz brojnih država članica EU-a radi: ·informiranja o borbi protiv korupcije u međunarodnim poslovnim transakcijama i jačanja standarda u toj borbi, ·razrade okvira za procjenu rizika i za stjecanje uvida u ponašanje radi boljeg upravljanja rizicima povezanima s korupcijom, ·jačanja koordinacije u području sprečavanja i otkrivanja korupcije, ·poboljšanja otkrivanja rizika od prijevara povezanih s bespovratnim sredstvima, i ·povećanja djelotvornosti provedbe i praćenja mjera za borbu protiv korupcije. 5.6.Rashodi: razina država članica EU-a Nekoliko država članica EU-a donijelo je 2020. mjere za bolju zaštitu sredstava koja dolaze iz proračuna EU-a i koja se troše u okviru podijeljenog upravljanja. Te mjere obuhvaćaju širok raspon inicijativa, kao što su sektorske strategije, kojima se poboljšava suradnja među predmetnim tijelima, jača borba protiv korupcije ili sprečava sukob interesa. Odabrane inicijative prikazane su u tablici 5 ., a daljnje mjere za informatičke alate za borbu protiv prijevara opisane su u odjeljku 6.5. Država članica Mjera Proračunski sektor Austrija revizijska strategija poljoprivreda, ribarstvo, kohezijska politika i Fond za najpotrebitije sprečavanje nepravilnosti provedbom provjera velike gustoće kohezijska politika Belgija mjere za jačanje provjera kohezijska politika mjere za jačanje integriteta i suzbijanje sukoba interesa poljoprivreda, ribarstvo i kohezijska politika Bugarska pravilnik o utvrđivanju nepravilnosti koje opravdavaju uvođenje financijskih ispravaka i odgovarajući postotak ispravaka u skladu sa Zakonom o upravljanju sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova sva područja rashoda Hrvatska provedba politike za borbu protiv prijevara za operativne programe kohezijska politika Češka ažuriranje postupaka za provjeru strukture vlasništva i postojanja sukoba interesa kohezijska politika Danska akcijski plan za zajedničku poljoprivrednu politiku (ZPP) poljoprivreda strategija Danske agencije za ribarstvo za borbu protiv prijevara ribarstvo Finska suradnja među nacionalnim tijelima u borbi protiv prijevara u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova sva područja rashoda Njemačka mjere za borbu protiv prijevara (program Sjeverne Rajne-Vestfalije u okviru EFRR-a) kohezijska politika Mađarska paket mjera za borbu protiv korupcije svi rashodi Luksemburg administrativne mjere za borbu protiv prijevara kohezijska politika Poljska jačanje kontrolnih mehanizama i sredstava za praćenje ugovora o javnoj nabavi financiranih iz sredstava EU-a izmjenom pravila kojima se uređuje kontrola javne nabave sva područja rashoda politika za borbu protiv korupcije Agencije za restrukturiranje i osuvremenjivanje poljoprivrede poljoprivreda Portugal revizija mjera za borbu protiv prijevara donesenih u okviru operativnih programa za programsko razdoblje 2014.–2020. kohezijska politika Slovačka osnivanje odjela za borbu protiv korupcije na razini Ministarstva poljoprivrede i ruralnog razvoja poljoprivreda certifikat ISO 37001 – Sustav upravljanja borbom protiv korupcije i Kodeks ponašanja u borbi protiv korupcije kohezijska politika Slovenija suradnja u postupcima pred nacionalnim sudovima kohezijska politika mjere koje je poduzela Agencija za poljoprivredna tržišta i ruralni razvoj poljoprivreda Španjolska sporazum o suradnji između španjolskog AFCOS-a i španjolske žandarmerije (Guardia Civil) sva područja rashoda konsolidacija suradnje među nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima za borbu protiv prijevara sva područja rashoda 6.Nepravilnosti, prijevare i rizici 6.1.Od otkrivanja do rizika

Na financijske interese EU-a može negativno utjecati sljedeće: ·smanjenje sredstava iz proračuna EU-a, što negativno utječe na mogućnost financiranja politika EU-a, ·povećanje troškova povezanih s određenom stavkom rashoda, ·traćenje sredstava financiranjem projekata niske kvalitete ili neostvarivanjem očekivanih rezultata, ·zloupotreba sredstava za potrebe različite od onih za koje su sredstva izvorno namijenjena (korisnik ili projekt nemaju pravo na financijsku potporu). Ako je negativni učinak na proračun EU-a posljedica povrede pravila, definira se kao „nepravilnost”. Kad je riječ o namjernom ponašanju, kao što je svaka radnja ili propuštanje koji se odnose na upotrebu ili prikazivanje lažnih, netočnih ili nepotpunih izjava ili dokumenata ili na neotkrivanje informacija, čime se krši određena obveza, takvo ponašanje smatra se „prijevarom”. Stoga nepravilnost može biti posljedica netočnog tumačenja pravila, dok je prijevara posljedica namjernog kršenja pravila. Na financijske interese EU-a mogu štetno utjecati i druga nezakonita ponašanja, kao što su davanje ili primanje mita te pronevjera sredstava ili imovine EU-a koju počini javni službenik kojem je izravno ili neizravno povjereno upravljanje tim sredstvima ili imovinom. Prijevara na štetu proračuna EU-a može se počiniti i počinjenjem drugih kaznenih djela u kontekstu predikatnih kaznenih djela. Iako nije izravno povezan sa zaštitom proračuna EU-a, u ovom je kontekstu relevantan i pravni okvir EU-a za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma. Organizirani kriminal velika je prijetnja europskim građanima, poduzećima i državnim institucijama te gospodarstvu u cjelini. Organizirane kriminalne skupine prisutne su u svim državama članicama EU-a i iskorištavaju svoju veliku nezakonitu zaradu kako bi se infiltrirale u legalno gospodarstvo i javne institucije, među ostalim korupcijom, narušavanjem vladavine prava i temeljnih prava te potkopavanjem prava ljudi na sigurnost i njihova povjerenja u javna tijela. Prijevara postaje sve privlačnija za organizirani kriminal. Način rada organiziranih kriminalnih skupina temelji se na korupciji. U skladu s postojećim pravilima EU-a za borbu protiv korupcije države članice obvezne su kriminalizirati aktivnu i pasivnu korupciju javnih dužnosnika, uspostaviti odgovarajuće sankcije i osigurati kaznenu odgovornost osoba koje potkupljuju dužnosnike. EU je 2019. uveo novo zakonodavstvo kojim se štite zviždači i zahtijeva uspostava sigurnih kanala za prijavljivanje korupcije. U godišnjem izvješću o vladavini prava ispituje se stanje u državama članicama EU-a, među ostalim i u pogledu politika za borbu protiv korupcije. Okvir za kontrolu koji je uspostavljen na europskoj i nacionalnoj razini (vidjeti odjeljak 3.2.) usmjeren je na sprečavanje, otkrivanje i otklanjanje tih rizika. Države članice imaju prvenstvenu odgovornost za upravljanje s približno 80 % rashoda proračuna i za prikupljanje gotovo cjelokupnog prihoda. Države članice EU-a trebale bi Komisiji prijavljivati slučajeve nepravilnosti (uključujući potencijalne slučajeve prijevare) koje su otkrile. Na temelju tih obavijesti („prijavljene prijevare” ili „prijavljene nepravilnosti”) Komisija može utvrditi najučestalije rizike i obrasce povezane s prijevarama. U sljedećim odjeljcima ukratko se prikazuju glavni trendovi povezani s nepravilnostima i prijevarama otkrivenima u prošlosti, kako su ih prijavile države članice EU-a. Ti trendovi upućuju na rizike koji bi mogli biti relevantni za buduća djelovanja. Slučajevi otkriveni u prošlosti mogu se smatrati pokazateljima inherentnih rizika i osjetljivosti u sustavima upravljanja koje su počinitelji prijevara iskorištavali. Bez znatnih poboljšanja u sprečavanju nepravilnosti i prijevara postoje rizici da će se slične nepravilnosti i prijevare događati i u budućnosti. Kratki prikaz 13. – Otkrivanje prijevara Otkrivanje prijevare mnogo je teže od otkrivanja „jednostavne” nepravilnosti, kod koje nema namjernog pokušaja prijevare. Dok potonje obično može proizlaziti iz osjetljivosti prve razine kontrole, prethodno je, čak i kad se iskorištavaju postojeće slabosti, rezultat konkretne radnje koju poduzimaju pojedinci i/ili organizacije sa zlonamjernom nakanom i primjenom metoda koje se kreću od najjednostavnijih do najsloženijih planova. Otkrivanje i prijavljivanje prijevara dokazuje da sustav kontrole uspostavljen na nacionalnoj razini i razini EU-a općenito funkcionira. 6.1.1.Prijevare povezane s PDV-om – Studija i izvješća o razlici između planiranog i naplaćenog PDV-a u državama članicama skupine EU-28 (objavljeno 2020.) Države članice EU-a gube milijarde eura prihoda od PDV-a zbog poreznih prijevara i neprikladnih sustava naplate poreza. „Razlika u PDV-u” (razlika između očekivanih i stvarno naplaćenih prihoda od PDV-a) utječe na financijske interese EU-a. Ukupna razlika u PDV-u u državama članicama EU-a 2018. iznosila je približno 140 milijardi EUR. Na temelju projekcija Komisije ta se razlika u PDV-u 2019. vjerojatno smanjila i mogla bi biti manja od 130 milijardi EUR ili 10 % ukupnih obveza plaćanja PDV-a. Pojedinačni rezultati država članica EU-a i dalje znatno odstupaju od medijanske vrijednosti od 9,2 % iz 2018. Razlika u PDV-u smanjila se za 21 državu članicu, najviše u Mađarskoj (–5,1 %), Latviji (–4,4 %) i Poljskoj (–4,3 %). Najveće povećanje zabilježeno je u Luksemburgu (+2,5 %), nakon čega slijede neznatna povećanja u Litvi (+0,8 %) i Austriji (+0,5 %).

6.1.2.Nepravilnosti i prijevare u prihodima Broj prijavljenih slučajeva u odnosu na petogodišnji prosjek smanjio se i za nepravilnosti povezane s prihodima EU-a koje se smatraju prijevarom i za one koje se ne smatraju prijevarom. Povezani iznos povećao se za nepravilnosti koje se smatraju prijevarom, ali se smanjio za nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom. Proračunski sektor Nepravilnosti koje se smatraju prijevarom Nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom FDR IDR BROJ EUR (u milijunima) BROJ EUR (u milijunima) % % Tradicionalna vlastita sredstva 451 108 4 003 382 0,43 % 1,54 % Čini se da je pandemija bolesti COVID-19 na cjelokupno stanje 2020. utjecala u manjoj mjeri nego što bi se moglo očekivati. Razlike u broju slučajeva prijavljenih kao prijevara ili slučajeva koji nisu prijavljeni kao prijevara te povezanih iznosa zapravo su unutar uobičajenog raspona godišnjih fluktuacija (vidjeti okvir desno). Međutim, neke države članice EU-a bile su teže pogođene od ostalih (vidjeti odjeljak 5.3.1.). Inspekcije koje provode službe za borbu protiv prijevara bile su 2020. najuspješnija metoda otkrivanja prijevara i s njima povezanih iznosa. Kontrole nakon puštanja u promet i kontrole pri puštanju u promet bile su gotovo jednako važne za otkrivanje organiziranog kriminala u području izbjegavanja plaćanja carina i novih obrazaca prijevara. Nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom uglavnom su otkrivene kontrolama nakon puštanja u promet. U novčanom smislu približno 43 % ukupnih procijenjenih i utvrđenih iznosa otkriveno je u okviru kontrola nakon puštanja u promet, a 29 % u okviru poreznih revizija, pri čemu je 2020. porasla važnost poreznih revizija kao metode otkrivanja. Većina slučajeva koji 2020. jesu ili nisu prijavljeni kao prijevara i koji utječu na prihode EU-a odnosi se na umanjenje vrijednosti, pogrešno razvrstavanje/pogrešno opisivanje robe ili krijumčarenje. Obuća, tekstil, vozila, električni strojevi i oprema bili su vrste robe koje su bile najviše pogođene prijevarama i nepravilnostima i po broju slučajeva i u novčanom smislu. 6.1.3.Nepravilnosti i prijevare u rashodima U posljednjih pet godina smanjio se broj prijavljenih nepravilnosti (koje se smatraju prijevarom i koje se ne smatraju prijevarom) povezanih s rashodima EU-a za programsko razdoblje 2007.–2013., dok se broj takvih nepravilnosti za razdoblje 2014.–2020. povećavao dosljedno s ciklusima provedbe. Prijavljene nepravilnosti povezane s godišnjim rashodima (izravne potpore poljoprivrednicima i mjere potpore tržištu) ostale su stabilne. Proračunski sektor Nepravilnosti koje se smatraju prijevarom Nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom FDR IDR BROJ EUR (u milijunima) BROJ EUR (u milijunima) % % Poljoprivreda 255 28,4 3 016 162,4 0,02 % 0,11 % Ruralni razvoj 127 19,2 2 086 96,9 0,14 % 0,70 % Potpore poljoprivredi 117 6,5 903 62,1 0,02 % 0,15 % Oboje/nejasno 11 2,7 27 3,4 – – ESI fondovi 281 225,1 2 297 490,2 0,40 % 0,88 % Kohezijska i regionalna politika 221 213,7 1 685 432,1 0,52 % 1,05 % Socijalna politika 56 8,7 554 51,8 0,07 % 0,40 % Ribarstvo 4 2,7 54 6,2 0,36 % 0,82 % Ostalo 0 0 4 0,2 0,00 % 0,02 % Pretpristupna pomoć 28 3,4 98 4,8 0,18 % 0,25 % IPA I 17 2,9 49 3,7 n.d. n.d. IPA II 11 0,5 49 1,1 0,03 % 0,06 % Izravni rashodi 41 9,1 1 285 53,2 0,03 % 0,28 % UKUPNO 605 266,0 6 696 710,6 0,19 % 0,51 % Poljoprivreda: u posljednjih pet godina (vidjeti okvir u nastavku) prijavljivanje nepravilnosti koje se smatraju prijevarom povezanih s ruralnim razvojem za razdoblje 2014.–2020. sporo je počelo – što bi moglo upućivati na nedostatan trud uložen u otkrivanje u državama članicama EU-a – i smanjilo se za programsko razdoblje 2007.–2013. – u skladu s očekivanjima. Prijavljivanje prijevara bilo je relativno stabilno za potpore poljoprivredi (uključujući izravne potpore poljoprivrednicima i tržišne mjere). Razmjerno plaćanjima koja su primile države članice EU-a, čini se da je ruralni razvoj više pogođen prijevarama od izravne potpore poljoprivrednicima. Izravne potpore temelje se na materijalnim pravima te postoje sustavi kojima se podupire sprečavanje. Tržišne mjere apsorbiraju manje financijskih sredstava, ali broj prijavljenih slučajeva prijevare razmjerno plaćanjima još je viši nego za ruralni razvoj (vidjeti sliku 14 .). Prijavljene prijevare odnose se ponajprije na nacionalne programe potpore za sektor vina (mjere ulaganja, promidžba, osobito na tržištima izvan EU-a, te restrukturiranje i prenamjena vinograda) i sektor voća i povrća (potpore skupinama proizvođača za preliminarno priznavanje, osobito mjere ulaganja). Osim toga, čini se da je u sektoru „promidžbe” učestalost prijevara veća, i na tržištima u EU-u i na tržištima izvan njega.

U poljoprivrednim rashodima, kao i u mnogim drugim područjima rashoda, postoji rizik od krivotvorenja dokumenata. Kad je riječ o ruralnom razvoju, krivotvorenje se može odnositi na, primjerice, račune, deklaracije o opremi u kojima se oprema prikazuje kao nova iako je rabljena, ponude u kontekstu javne nabave i informacije o usklađenosti s uvjetima za primanje potpora. Kad je riječ o drugim oblicima potpora poljoprivredi, krivotvorenje se može odnositi na, primjerice, račune ili ugovore o najmu ili na zahtjeve za potporu, koji mogu sadržavati lažne informacije o raspoloživim površinama prihvatljivima za potpore, usklađenosti s ostalim uvjetima za potpore itd. Postoji i rizik od stvaranja umjetnih uvjeta za potpore. Primjerice, korisnici mogu umjetno podijeliti poljoprivredna gospodarstva i zatražiti potporu preko nekoliko povezanih poduzeća kako bi izbjegli stope postupnog smanjenja potpora ili ograničenja s obzirom na površine ili broj životinja. Kad je riječ o ruralnom razvoju, znatan broj nepravilnosti koje se smatraju prijevarom odnosi se na nepotpunu provedbu mjere, što upućuje na znatne rizike u tom sektoru. Kad je riječ o tržišnim mjerama, zabilježeni su visoki financijski iznosi u nekoliko slučajeva sukoba interesa u kombinaciji s drugim povredama povezanima s promidžbom koje je istraživao OLAF. Kohezijska politika i ribarstvena politika: u posljednjih pet godina broj otkrivenih i prijavljenih nepravilnosti koje se smatraju prijevarom i onih koje se ne smatraju prijevarom za programsko razdoblje 2007.–2013. za europske strukturne i investicijske fondove (ESI fondovi, tj. Kohezijski fond, Europski fond za regionalni razvoj, Europski socijalni fond i Fond za ribarstvo) padao je u skladu s ciklusom provedbe (vidjeti okvir desno). Broj nepravilnosti prijavljenih za razdoblje 2014.–2020. rastao je. Međutim, kad je riječ o nepravilnostima koje se ne smatraju prijevarom, taj je porast bio ograničen i u njemu se ističe izniman pad broja otkrivenih nepravilnosti (i povezanih financijskih iznosa) u odnosu na prethodno programsko razdoblje. Ta je razlika znatna za sve fondove, ali osobito je velika za Europski fond za regionalni razvoj. Prijavljene nepravilnosti koje se smatraju prijevarom i one koje se ne smatraju prijevarom najčešće pogađaju projekte u okviru ESI fondova povezane s istraživanjima i tehnološkim razvojem, inovacijama i poduzetništvom. Države članice EU-a prijavljuju sve veći broj nepravilnosti koje se smatraju prijevarom povezanih s mjerama za povećanje zapošljivosti. Sve se više prijavljuju i nepravilnosti koje se smatraju prijevarom povezane s infrastrukturom namijenjenom pružanju osnovnih usluga europskim građanima (primjerice, usluga povezanih s energijom, okolišem, prijevozom te informacijskim i komunikacijskim tehnologijama) te socijalnom, zdravstvenom i obrazovnom infrastrukturom. Najviši financijski iznosi povezani s nepravilnostima koje se ne smatraju prijevarom odnose se na infrastrukturne projekte, a ponajprije na projekte za autoceste i ceste u okviru mreže TEN-T (osnovna mreža). Razmjerno plaćanjima, čini se da je ribarstvena politika jako pogođena prijevarama i nepravilnostima. Među najrizičnijim su operacijama mjere za proizvodna ulaganja u akvakulturu i ulaganja u preradu i stavljanje na tržište. Čini se da su osjetljiva područja i tehnička pomoć te razvoj novih tržišta i promidžbene kampanje. Na slici 15 . prikazane su vrste nepravilnosti koje su se najčešće otkrivale, a odnosile su se na nepravilnosti koje se smatraju prijevarom povezane s projektima financiranima u okviru programskog razdoblja 2014.–2020. To su bile sljedeće nepravilnosti: netočni, nedostajući, lažni ili krivotvoreni popratni dokumenti, povrede ugovornih odredaba, prihvatljivost i povrede pravila o javnoj nabavi. Povrede povezane s etičnošću i integritetom pojavljivale su se u 5 % otkrivenih slučajeva, a povrede povezane s dvostrukim financiranjem u 1 % otkrivenih slučajeva. Sve većom primjenom pojednostavnjenih mogućnosti obračuna troškova rizici se prebacuju u područje stvarne i ispravne provedbe mjere. O tome se mora voditi računa u strategijama kontrole. S obzirom na nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom, najveći udio imaju povrede pravila o javnoj nabavi (vidjeti kratki prikaz 18 . za rizike povezane s javnom nabavom). Izravni rashodi: otkrivene nepravilnosti koje se smatraju prijevarom povezane s izravnim rashodima Komisije smanjile su se od 2016. i ostale relativno stabilne u posljednje tri godine. Kad je riječ o nepravilnostima koje se ne smatraju prijevarom, 2020. zabilježeno je najmanje takvih nepravilnosti i po broju slučajeva i s obzirom na predmetne iznose. Najučestalije vrste nepravilnosti odnose se na prihvatljivost rashoda te ostvarivanje loših rezultata/neostvarivanje rezultata. Posebno, kad je riječ o nepravilnostima koje se smatraju prijevarom, problemi povezani s popratnom dokumentacijom druga su najučestalija vrsta nepravilnosti nakon „prihvatljivosti”. Područja politike najviše pogođena nepravilnostima bila su 2020. istraživanja i inovacije, komunikacijske mreže, sadržaj i tehnologije te međunarodna suradnja i razvoj. 6.2.Dodati rizici od nepravilnosti i prijevara za 2021. i razdoblje nakon toga Stanje 2020. bilo je dosad nezabilježeno u novijoj povijest zbog pandemije bolesti COVID-19. U tom se kontekstu Mehanizmom za oporavak i otpornost mijenja i situacija u smislu rizika. Države članice EU-a i Komisija moraju zbog novih ciljeva i znatnih promjena u okruženju brzo pokrenuti mjere kako bi se utvrdili i procijenili dodatni rizici od nepravilnosti i prijevara. 6.2.1.Rizici u prihodima povezani s bolešću COVID-19

Godinu 2020. obilježile su pandemija bolesti COVID-19 i nagli pad tokova uvoza. Trgovina unutar skupine EU-27 bila je teško pogođena. Zabilježen je znatan pad uvoza (–11,6 %) u odnosu na 2019. Pad obujma uvoza i znatno okretanje prema e-trgovini prouzročeni pandemijom bolesti COVID-19 nisu doveli samo do promjena broja carinskih deklaracija koje trebaju proći carinski postupak, nego i do promjena u radnom opterećenju i načinima rada. Reakcije nacionalnih tijela na te izazove i brzina kojom su se carinska tijela uspjela prilagoditi novim okolnostima mogu se uspoređivati samo djelomično jer su se često mijenjana pravila o ograničenjima kretanja uvelike mijenjala tijekom godine i među državama članicama EU-a i unutar određenih regija u nekim državama članicama EU-a. Međutim, na temelju cjelokupnih brojčanih podataka čini se da su razlike u ukupnom broju prijavljenih nepravilnosti (koje se smatraju prijevarom i koje se ne smatraju prijevarom) te povezanih iznosa zapravo unutar uobičajenog raspona godišnjih fluktuacija , stoga je na njih pandemija bolesti COVID-19 vjerojatno manje utjecala. Međutim, čini se da su tijekom pandemije bolesti COVID-19 carinske prijevare pogađale države članice EU-a u različitoj mjeri. Dok su stope otkrivanja u Belgiji, Bugarskoj, Njemačkoj, Hrvatskoj, Mađarskoj, Poljskoj, Sloveniji i Švedskoj 2020. bile na najvišim razinama u odnosu na prethodnih pet godina, stope otkrivanja u Italiji, Nizozemskoj, Austriji, Portugalu i Slovačkoj bile su na najnižim razinama . Kad je riječ o robi povezanoj s bolešću COVID-19, godine 2020. zabilježeno je neznatno povećanje iznosa prijavljenih kao nepravilnost, ponajprije za robu kao što je zaštitna odjeća. Međutim, analiza pokazuje da je učinak nepravilnosti koje su pogađale robu povezanu s bolešću COVID-19 izgleda ostao relativno nizak 2020. (na tu se robu odnosi 6 % ukupnog broja nepravilnosti prijavljenih 2020. i 3 % povezanih iznosa). 6.2.2.Rizici u rashodima povezani s bolešću COVID-19 Pandemija bolesti COVID-19 prisilila je institucije EU-a i države članice EU-a na to da omoguće da se iz proračuna EU-a podupire odgovor na krizu, dodavanjem potrebnih sredstava i fleksibilnosti. EU ima stroga pravila o zaštiti svojeg proračuna od prijevara. Međutim, počinitelji prijevara brzo prilagođavaju svoje operacije. Niz ključnih potencijalnih rizika povezanih s izbijanjem bolesti COVID-19 mogao bi im otvoriti nove mogućnosti. Kao prvo, postoje rizici povezani s upravljanjem hitnim situacijama, za što su potrebni pojednostavnjeni postupci. Zloupotreba pojednostavnjenih postupaka može dovesti do manje konkurentne dodjele ugovora o javnoj nabavi i izravne dodjele, čime se povećava rizik od sukoba interesa i korupcije te se otežava provođenje kontrola. Postupci u hitnim situacijama mogu dovesti do niže kvalitete natječajnih specifikacija, čime se počiniteljima prijevara olakšava preuveličavanje troškova ili smanjenje kvalitete tijekom provedbe. Za hitne operacije može se primiti financiranje sredstvima EU-a nakon što su one dovršene izvan okvira za upravljanje i kontrolu za sredstva EU-a (retroaktivno financiranje). Iako usluge konzultantskih društava mogu biti od velike pomoći, povećano oslanjanje na njih može biti povezano s rizicima od prijevare. Povećana potražnja i poremećaji u lancu opskrbe tijekom hitnih situacija mogu dovesti do ugovornih odnosa s nepouzdanim partnerima. Ostali rizici posljedica su pritiska na tijela zadužena za upravljanje sredstvima EU-a. Kašnjenja u tekućim operativnim programima uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19, nove potrebe povezane s hitnim rashodima i početak sljedećeg programskog razdoblja mogu biti čimbenici stresa od kojih koristi imaju počinitelji prijevara koji upotrebljavaju mreže (fiktivnih) poduzeća koja nude iste usluge u brojnim projektima u okviru različitih operativnih programa (rizici od sukoba interesa, dvostrukog financiranja itd.) ili preuveličavaju troškove provođenjem lažnih transakcija unutar mreže. Takav pritisak može pojačati problem procjenjivanja deklaracija podnositelja zahtjeva, čime se povećava rizik od preuveličavanja troškova i osiguravanja financiranja poduzećima bez ikakvih financijskih i operativnih kapaciteta. To može dovesti i do smanjenja primjene jamstava ili smanjenja broja ili kvalitete kontrola, što je otežano i zbog primjene ograničenja povezanih s putovanjima. Još jedan od rizika može se odnositi na to da se korisnici neopravdano pozivaju na višu silu kako bi opravdali nepoštovanje ugovornih obveza u provedbi programa. To može čak i olakšati prijevarne stečajeve, za koje se lažno tvrdi da su prouzročeni krizom. Ti se rizici mogu primjenjivati na 2020., što zahtijeva prilagodbu strategija kontrole povezanih s operacijama provedenima na vrhuncu zdravstvene krize, te na 2021. i razdoblje nakon toga, što zahtijeva sprečavanje primjenom posebnih mjera ublažavanja i usmjerenih djelovanja radi otkrivanja budućih nepravilnosti i prijevara. 6.2.3.Rizici povezani s Mehanizmom za oporavak i otpornost U odnosu na Mehanizam za oporavak i otpornost, u Uredbi (EU) 2021/241 ponajprije se izdvajaju četiri posebna rizika protiv kojih države članice EU-a moraju poduzimati odgovarajuće mjere, a to su rizici od: i. prijevara, ii. korupcije, iii. sukoba interesa i iv. dvostrukog financiranja. U toj se uredbi ti rizici definiraju kao „ozbiljne nepravilnosti”. Mehanizmom za oporavak i otpornost osigurat će se veliki novčani iznosi nekim državama članicama EU-a koje već imaju slabu apsorpcijsku sposobnost kad je riječ o europskim strukturnim i investicijskim fondovima. To će pojačati pritisak na sustav upravljanja i kontrole. Većina država članica EU-a mora razviti nove informatičke alate za prikupljanje informacija i upravljanje njima u svrhu provedbe Mehanizma za oporavak i otpornost. Možda neće biti moguće osigurati interoperabilnost među različitim nacionalnim sustavima. U provedbi Mehanizma za oporavak i otpornost države članice EU-a trebat će osigurati djelotvoran i učinkovit sustav unutarnje kontrole te razviti pouzdanu informatičku infrastrukturu za prikupljanje: a) informacija o ostvarivanju ključnih etapa i ciljnih vrijednosti; i b) standardiziranih kategorija podataka (o krajnjim primateljima, ugovarateljima, podugovarateljima i stvarnim vlasnicima). Komisija će staviti na raspolaganje informacijski sustav i sustav praćenja, uključujući jedinstveni alat za rudarenje podataka i utvrđivanje razine rizika, za pristup tim podacima i informacijama i za njihovu analizu, za opću primjenu u državama članicama. Komisija, OLAF, Revizorski sud i prema potrebi EPPO mogu upotrebljavati taj informacijski sustav i sustav praćenja u okviru svojih ovlaštenja. Kratki prikaz 18. – Usmjerenost na zdravstveni sektor

Nakon izbijanja bolesti COVID-19 financiranje sredstvima EU-a radi jačanja nacionalnih zdravstvenih sustava povećalo se i još će se povećavati u sljedećem programskom razdoblju, uključujući nacionalne planove povezane s Mehanizmom za oporavak i otpornost. Stoga postoje veće posljedice u slučaju ostvarivanja rizika, pa je potrebno utvrditi osjetljivosti i poduzeti mjere za otklanjanje rizika. Projekti za poboljšanje zdravstvene infrastrukture složeni su i zahtijevaju nabavu usluga, radova te medicinske i obične opreme. Općenito, rizici od nepravilnosti i prijevara odnose se na: i. ograničavanje tržišnog natjecanja (ograničavanjem informacija, isključivanjem ili odvraćanjem potencijalnih ponuditelja, netransparentnim postupkom odabira ili evaluacije, tajnim dogovorima); ii. izmjene ugovora nakon dodjele; iii. nedostatke u provedbi; iv. preuveličavanje troškova. Kad je riječ o ograničavanju tržišnog natjecanja, otvorenost postupka može se dovesti u pitanje nepravilnostima koje se odnose na odgovore na pitanja „kako”, „što” i „kada” u vezi s objavljivanjem obavijesti o nadmetanju, čija je svrha informirati sve potencijalne ponuditelje. To može biti posljedica umanjivanja procijenjene vrijednosti ugovora ili umjetnog razdvajanja ugovora. Broj potencijalnih ponuditelja mogao bi se neopravdano smanjiti zbog prekomjernih ili diskriminirajućih zahtjeva koji se odnose na ponuditelja. Nadalje, javni naručitelji mogli bi u istim ugovorima neopravdano objedinjavati radove, nabavu robe ili pružanje usluga koje obično nude različiti gospodarski subjekti (umjetno objedinjavanje). Ostale moguće zloupotrebe odnose se na tehničke specifikacije, koje su preusko utvrđene ili se čak odnose na određenu marku. Nejasnim ili promjenjivim uvjetima može se otežati sudjelovanje u postupcima javne nabave. Nedostatna dokumentacija u okviru postupka evaluacije te nejasni ili nepropisni kriteriji za dodjelu mogu evaluaciju učiniti netransparentnom. Ugovori bi mogli biti dodijeljeni subjektima koji ne ispunjavaju kriterije. Međutim, isključivanje određenih subjekata moglo bi biti neopravdano. Tržišno natjecanje moglo bi se dovesti u pitanje tajnim dogovorima, uključujući suradnju među ponuditeljima ili između ponuditelja i javnog naručitelja. Ugovori bi se mogli mijenjati nakon dodjele. Ugovor se može razlikovati od natječajnih specifikacija već kod prvog potpisivanja ili se može promijeniti tijekom provedbe. Da su te izmjene bile uključene još u natječajne specifikacije, drugi subjekti mogli su dati bolje ponude i pobijediti na natječaju. Nadalje, te izmjene mogu gospodarskom subjektu donijeti dodatnu zaradu zbog jeftinijih materijala, manje količine potrebnih materijala ili manjeg opsega radova po istoj cijeni ili zbog dodatnih materijala ili radova po višoj cijeni. Postojeći ugovori mogli bi se izmijeniti ili bi se postojećem ugovaratelju mogli neopravdano dodijeliti dodatni ugovori, izravno ili nakon pregovaračkog postupka bez objave natječaja. Nedostaci u provedbi mogu se pojavljivati u različitim oblicima. To može imati teške posljedice u zdravstvenim ustanovama. To može biti popraćeno dokumentacijom koja ne odgovara stvarnoj provedbi na terenu. Nepravilnosti se mogu pojaviti i zbog rashoda koji ne dovode do očekivanih poboljšanja u pružanju zdravstvenih usluga. Primjerice, može se dogoditi da korisnik ne upotrebljava ili rijetko upotrebljava medicinsku opremu financiranu projektom, da se ta oprema upotrebljava u komercijalne svrhe ili suprotno ciljevima financiranja itd. Može doći do plaćanja prekomjernih cijena za medicinsku opremu. Zahtjevi za nadoknadu troškova mogu uključivati troškove za neprihvatljive materijale ili aktivnosti. Može se dogoditi da se projekt odnosi samo na novu medicinsku opremu, a stvarni rashodi na neprihvatljivu rabljenu opremu (s preuveličanom cijenom kao da je riječ o novoj opremi). Još je jedan od potencijalnih rizika dvostruko financiranje. 7.Alati za jačanje borbe protiv prijevara Komisija će u svojem radu upotrebljavati postojeće i razvijati nove alate radi rješavanja problema koji su se pojavili tijekom pandemije bolesti COVID-19 i pronalaženja novih načina upravljanja financijskim sredstvima EU-a. 7.1.ARACHNE Komisija potiče na upotrebu alata ARACHNE, integriranog informatičkog alata za rudarenje i obogaćivanje podataka. Komisija je taj alat razvila radi potpore upravljačkim tijelima u njihovim administrativnim kontrolama i provjerama upravljanja u strukturnim fondovima (Europski socijalni fond i Europski fond za regionalni razvoj). Upotreba alata proširena je i na projekte u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) te će se on nakon reforme zajedničke poljoprivredne politike upotrebljavati za sve poljoprivredne fondove. U okviru alata ARACHNE uspostavlja se sveobuhvatna baza podataka za projekte EU-a koji se provode u okviru fondova, na temelju podataka koje dostavljaju upravljačka tijela i agencije za plaćanja, te se ti podaci obogaćuju javno dostupnim informacijama kako bi se, na temelju niza pokazatelja rizika, utvrdili projekti, korisnici, ugovori i ugovaratelji koji bi mogli biti podložni rizicima od prijevara, sukobima interesa i nepravilnostima. Tim se alatom dobivaju vrlo važna upozorenja o rizicima radi poboljšanja provjera upravljanja, ali se ne dobivaju nikakvi dokazi o pogreškama, nepravilnostima ili prijevarama. Alatom ARACHNE može se povećati učinkovitost u odabiru projekata i provjerama upravljanja te dodatno pojačati utvrđivanje, sprečavanje i otkrivanje prijevara. S obzirom na rizike istaknute u odjeljku 6., općom i sustavnom primjenom alata kao što je ARACHNE omogućilo bi se jačanje borbe protiv prijevara, nepravilnosti, sukoba interesa i dvostrukog financiranja. 7.2.Sustav ranog otkrivanja i isključenja (EDES) Komisija upravlja sustavom ranog otkrivanja i isključenja (EDES). Na sustav EDES upućuje se u člancima od 135. do 145. Financijske uredbe koja se primjenjuje na proračun EU-a. To je alat za jačanje zaštite financijskih interesa EU-a protiv nepouzdanih subjekata i osoba isključivanjem takvih gospodarskih subjekata iz sudjelovanja u postupcima dodjele sredstava EU-a u okviru izravnog i neizravnog upravljanja. Zabranjene prakse uključuju širok raspon ponašanja koja utječu na profesionalni integritet (npr. prijevara, korupcija i teška povreda dužnosti) i ostvarivanje loših rezultata (kao što su znatni nedostaci u provedbi ugovorâ). Konkretnije, sustav EDES omogućuje: ·rano otkrivanje subjekata ili osoba koje su rizik za financijske interese EU-a, ·isključivanje tih gospodarskih subjekata iz dobivanja sredstava EU-a u okviru izravnog i neizravnog upravljanja i/ili izricanje financijske kazne, ·unošenje navedenih informacija u bazu podataka sustava EDES, koja je dostupna financijskim dionicima zaduženima za provedbu sredstava Unije, ·u najtežim slučajevima, objavljivanje imena predmetnih subjekata ili osoba na internetskim stranicama Komisije.

Sustav EDES omogućuje centraliziranu procjenu situacija za isključenje, pri čemu se istodobno štite temeljna prava predmetnih osoba i subjekata, a osobito njihovo pravo na saslušanje. Posebnost i snaga sustava EDES leži u ovlasti danoj institucijama i tijelima EU-a da djeluju „u nedostatku pravomoćne nacionalne presude ili, ako je to primjenjivo, konačne upravne odluke”. Sankcije se mogu izreći na temelju „činjenica i nalaza” utvrđenih revizijama, provjerama ili kontrolama provedenima pod odgovornošću nadležnog dužnosnika za ovjeravanje, istragama koje je proveo OLAF ili nepravomoćnim upravnim odlukama nacionalnih tijela ili međunarodnih organizacija. Odluku o izricanju sankcije nepouzdanim gospodarskim subjektima može donijeti relevantni dužnosnik za ovjeravanje tek nakon što prvo dobije formalnu preporuku od centraliziranog međuinstitucijskog povjerenstva. 7.3.Projekt GetI Projekt GetI usmjeren je na jačanje analitičke sposobnosti osoblja OLAF-a koje obavlja operativne i strateške zadaće, poboljšanjem dostupnosti i vizualizacije informacija te brzine i fleksibilnosti pri upitima o podacima. Raznolikost oblika podataka i količina nestrukturiranih podataka dovela je posljednjih godina do potrebe za okruženjem, alatima i funkcijama kojima se olakšava analitički rad. S pomoću skupa softvera otvorenog koda i komercijalnog softvera projektom GetI nastoje se automatizirati mnogi vremenski zahtjevni zadaci i uvesti moderne tehnologije, kao što je umjetna inteligencija. 7.4.Nacionalni informatički alati za zaštitu financijskih interesa EU-a Države članice EU-a priopćile su 2020. da su razvile nekoliko informatičkih alata (vidjeti tablicu 8 .) radi jačanja zaštite financijskih interesa EU-a, što će biti od posebne važnosti pri rješavanju problema koji su se pojavili s pandemijom bolesti COVID-19 i pronalaženju novih načina upravljanja financijskim sredstvima EU-a. Država članica Alat Proračunski sektor Bugarska upotreba centralizirane elektroničke platforme u javnoj nabavi svi rashodi Češka ažuriranje postupaka za provjeru strukture vlasništva i postojanja sukoba interesa kohezijska politika Danska objedinjavanje podataka radi utvrđivanja slučajeva dvostrukog financiranja kohezijska politika Estonija pokretanje internetskih stranica za informiranje i obavješćivanje o kiberkriminalitetu horizontalna primjena poboljšanja u registru javne nabave svi rashodi Njemačka samoprocjena rizika od prijevara za savezne programe u okviru ESF-a i EFRR-a kohezijska politika Mađarska upotreba alata ARACHNE i sustava EDES kohezijska politika i Fond za najpotrebitije Litva nabava analitičkog softvera i računalne opreme za provedbu mjera za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma horizontalna primjena informatički alati i regulatorne mjere poljoprivreda Nizozemska poboljšanje digitalnog zahtjeva za subvencije poljoprivreda alat za utvrđivanje razine rizika: izdvajanje zemljišnih čestica podložnih prijevarama poljoprivreda Rumunjska digitalizirane provjere nadležnih tijela za ESI fondove radi povećanja učinkovitosti provjera u području javne nabave kohezijska politika Španjolska izravan pristup AFCOS-a bazama podataka španjolskog sustava socijalne sigurnosti svi rashodi Švedska bolji statistički podaci o javnoj nabavi svi rashodi 8.Zaključci i preporuke Zdravstvena kriza prouzročena bolešću COVID-19 imala je i nastavit će imati velike gospodarske i socijalne posljedice na naše živote. Odgovor EU-a, koji se pruža sredstvima predviđenima u okviru sljedećeg proračuna EU-a i instrumenta Next Generation EU, najveći je plan oporavka u Europi još od Marshallova plana. Kako bi se zaštitio novac poreznih obveznika EU-a, uvedena je preuređena arhitektura EU-a za borbu protiv prijevara, koja se oslanja na: ·istražne i tužiteljske ovlasti EPPO-a, ·koordinacijsku ulogu Eurojusta, ·analitičku sposobnost Europola, i ·reformirani OLAF, koji je dobio instrumente potrebne za suradnju s EPPO-om i za provođenje još djelotvornijih istraga. Potrebna je bliska i djelotvorna suradnja s nacionalnim tijelima kako se ona prilagođavaju suočavanju s novim rizicima i provedbi novih načina upravljanja sredstvima EU-a. Upravljanje Mehanizmom za oporavak i otpornost i znatnim dijelom programâ potrošnje za razdoblje 2021.–2027. temeljit će se na rezultatima, a pritom će države članice EU-a imati veću odgovornost za to upravljanje. Te iznimne promjene ne idu u prilog održavanja postojećeg stanja. Za oporavak Europe potrebno je intenzivnije raditi i poduzimati dodatne mjere, a za to je potrebna nova i zajednička europska vizija za suzbijanje prijevara, korupcije i drugih nezakonitih aktivnosti kojima se šteti financijskim interesima EU-a. Ta bi se vizija mogla temeljiti na sljedećim elementima:

·učinkovitijem prikupljanju i upotrebi podataka, pri čemu se u potpunosti iskorištavaju mogućnosti koje pružaju informatička međupovezanost, rudarenje podataka i alati za utvrđivanje razine rizika. Primjenom paneuropskih alata dodatno bi se povećala ta učinkovitost i djelotvornije ciljala rizična područja, ·poboljšanoj transparentnosti za korisnike (uključujući ugovaratelje, podugovaratelje i stvarne vlasnike) financiranja iz javnih (europskih i nacionalnih) sredstava, ·bolje koordiniranim, sveobuhvatnim aktivnostima u borbi protiv prijevara na razini država članica EU-a, koje se temelje na izradi i provedbi nacionalnih strategija za borbu protiv prijevara, ·povećanoj suradnji unutar nacionalnih tijela, među državama članicama EU-a i s europskom razinom. Preporuka Države članice EU-a koje se nisu uključile u rad EPPO-a trebale bi razmotriti tu mogućnost. Države članice EU-a koje nisu donijele nacionalnu strategiju za borbu protiv prijevara trebale bi razmotriti donošenje takve strategije. Nacionalne strategije koje su ranije donesene i nisu prilagođene novim znatnim rizicima trebale bi se brzo ažurirati. Prihodi Carinskom politikom EU-a i nacionalnim carinskim politikama znatno se pridonijelo odgovoru EU-a na pandemiju bolesti COVID-19 godine2020. osiguravanjem neometanih trgovinskih tokova za europske građane i zaštitom financijskih interesa EU-a. Neke države članice EU-a bile su brže i fleksibilnije u prilagođavanju svojih aktivnosti kontrole. Određena odstupanja na nacionalnoj razini i različita trajanja mjera ograničenja kretanja te problemi specifični za pojedine zemlje utjecali su na sposobnost država članica EU-a da se prilagode teškoj stvarnosti 2020. Sad je od ključne važnosti razmotriti sve moguće pristupe za osiguravanje optimalnog funkcioniranja carinske unije i optimalnog rada carinskih tijela država članica EU-a, očuvanje fleksibilnosti i otpornosti u razdobljima krize te bolje predviđanje problema. To prije svega podrazumijeva ponovno naglašavanje važnosti osiguravanja veće dostupnosti i primjene podataka i analize podataka za carinske potrebe te razvoja odgovarajućeg skupa alata za predviđanje kriza i zajedničko upravljanje krizama. Stoga je u otkrivanju slučajeva nepravilnosti potrebno poduzimati daljnje korake za osiguravanje procjene rizika, standardiziranih provjera te koordinacije i suradnje na razini cijelog EU-a i međunarodnoj razini, imajući pritom na umu da prijevare i širenje određenih mehanizama prijevara nisu ograničeni nacionalnim granicama. Preporuke Države članice EU-a pozivaju se da procijene rizike i nedostatke nacionalnih strategija carinskih kontrola koji su otkriveni tijekom pandemije bolesti COVID-19 te da izvijeste o stečenim iskustvima i korektivnim mjerama poduzetima radi: - poboljšanja fleksibilnosti za određenu vrstu carinskih kontrola, - smanjenja potencijalnih posljedica neočekivanih budućih događaja, - osiguravanja provedbe ujednačenih kontrola unutar EU-a. Nadalje, države članice pozivaju se da procijene financijske rizike koji možda nisu u dostatnoj mjeri otklonjeni 2020. i da izrade planove za nadoknađivanje zaostataka u provedbi odgovarajućih carinskih provjera koje su se zbog mjera ograničenja kretanja morale otkazati ili odgoditi, npr. provjera u prostorima subjekata i fizičkih provjera prije puštanja robe u slobodni promet. Rashodi Rizici se mogu ublažiti samo ako su prethodno utvrđeni. Propuštanjem prilika za utvrđivanje rizika države članice EU-a postaju slabije i u potpunosti se izlažu tim rizicima, i u pogledu njihovih posljedica i u pogledu vjerojatnosti njihova ostvarenja. Stoga je u postojećim okolnostima ključno da države članice EU-a provedu temeljite i ciljane procjene rizika. Time će se pridonijeti jačanju pravila o okvirima za unutarnje kontrole. Preporuka Ako to već nisu učinile, države članice EU-a pozivaju se da pokrenu postupke ciljanog upravljanja rizicima povezane s posljedicama pandemije bolesti COVID-19 i predstojećom provedbom Mehanizma za oporavak i otpornost.