Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 22/09)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O STANDARDNOJ IZMJENI JEDINSTVENOG DOKUMENTA

„COTEAUX DU GIENNOIS”

PDO-FR-A0394-AM01

Datum obavijesti: 5. studenoga 2020.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1. Upućivanje na službeni zemljopisni šifrarnik

Za zemljopisno područje i područje u neposrednoj blizini dodano je upućivanje na službeni zemljopisni šifrarnik. Riječ je o pojašnjenju teksta kojim se ne mijenjaju ta dva područja.

U skladu s time mijenjaju se točke 6. i 9. jedinstvenog dokumenta.

2. Pravila o rezidbi

Uvođenje kratke rezidbe (račvasti uzgojni oblik ili oblik lepeze) za sortu pinot noir s najviše 12 pupova po trsu, od kojih su dva reznika rezana na najviše dva pupa. U slučaju kratko rezane sorte gamay N, uopćavanje rezidbe na reznike s najviše dva pupa.

Odobrenje kratke rezidbe u račvastvom uzgojnom obliku za sortu pinot noir, uz druge već odobrene tehnike, omogućit će bolju kontrolu prinosa, posebno za otporne klonove prethodno zasađene za tu sortu. Potvrđena je tehnička vještina vinogradara. Ta metoda rezidbe trebala bi omogućiti poboljšanje kvalitete grožđa, a time i vina. Naposljetku, smanjit će se proizvodni troškovi uočeni tijekom postupaka orezivanja pupova i zelene rezidbe koji zahtijevaju rezidbu na uzgojni oblik Guyot.

Tako pravila o rezidbi postaju jednaka za sorte pinot noir i gamay, uz uopćavanje pravila o kratkoj rezidbi (račvasti uzgojni oblik ili oblik lepeze), s najviše 12 pupova po trsu, od kojih su dva reznika rezana na najviše dva pupa. Te najveće dopuštene količine omogućuju da se predvidi održavanje kvalitete crnih i ružičastih vina s oznakom izvornosti.

U skladu s time mijenja se točka 5. jedinstvenog dokumenta.

3. Zrelost grožđa

Povećani su udio šećera u grožđu i najmanja prirodna volumna alkoholna jakost.

Gomilanje sušnih godina u kombinaciji s poboljšanjem kvalitativnih postupaka uzgoja (orezivanje pupova, prorjeđivanje izdanaka, uklanjanje lisne mase i zelena berba) dovodi do povećanja udjela šećera u grožđu.

U skladu s time mijenja se točka 3. jedinstvenog dokumenta.

4. Posebni enološki postupci

Najveća ukupna prirodna volumna alkoholna jakost nakon pojačavanja povećava se s 12,5 % na 13 %.

S obzirom na klimatske uvjete i uvjete zrelosti uočene tijekom nekoliko vinskih godina, to povećanje ne podrazumijeva pojačavanje, koje će i dalje biti predviđeno samo za posebne situacije, vlažne i hladne godine te vrlo suhe godine. Tim će se povećanjem vinogradarima olakšati tehnička komponenta rada.

U skladu s time mijenjaju se točke 3. i 4. jedinstvenog dokumenta.

5. Navodnjavanje

Ukidanje zabrane navodnjavanja

Važećim nacionalnim zakonodavstvom zabranjuje se navodnjavanje od 1. svibnja do berbe. Odsada će biti moguće navodnjavati vinovu lozu nakon berbe i prije 1. svibnja, i to ovisno o potrebama mladih nasada.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

6. Kretanje između ovlaštenih skladišta

U poglavlju 1. odjeljku IX. briše se točka 5. podtočka (b), koja se odnosi na kretanje između ovlaštenih skladišta.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

7. Prijelazne mjere

Iz specifikacije se brišu prijelazne odredbe koje su istekle. Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

8. Glavni elementi koje treba kontrolirati

Glavni elementi koje je potrebno kontrolirati revidirani su kako bi se pojednostavile metode njihova vrednovanja.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1. Naziv proizvoda

Coteaux du Giennois

2. Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla:

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3. Kategorije proizvoda od vinove loze

1. Vino

4. Opis vina

Riječ je o bijelim, crnim i ružičastim mirnim vinima sa sljedećim glavnim analitičkim svojstvima:

— najmanja prirodna volumna alkoholna jakost: 10,5 %,

— serije koje se mogu stavljati na tržište u rasutom stanju ili u fazi pakiranja imaju udio fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) od najviše 4 grama po litri za bijela i ružičasta vina te najviše 2,5 grama po litri za crna vina,

— vina nakon pojačavanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 13 %,

— serije crnog vina koje se mogu stavljati na tržište u rinfuzi ili u fazi pakiranja imaju udio jabučne kiseline od najviše 0,3 grama po litri.

Sadržaj hlapljivih kiselina, ukupni sadržaj kiselina i ukupni sadržaj sumpornog dioksida u skladu su s propisima Unije.

Bijela su vina suha i izrazite mineralnosti i svježine. Najčešće ih karakteriziraju arome dunja i bijelog cvijeća.

Ružičasta su vina fina i nježna, često s blagom notom papra koja obilježava početak okusa i završnim voćnim pečatom, s aromama koje podsjećaju na zrelo voće i vinogradarske breskve.

Crna vina spoj su finoće i voćnosti. Često imaju arome s primjesama sitnog šumskog voća crvenih i crnih plodova sa začinskim notama.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena): Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) Najmanja ukupna kiselost: Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5. Enološki postupci

(a) Posebni enološki postupci

Poseban enološki postupak

Za proizvodnju ružičastih vina zabranjena je upotreba enološkog ugljena, čistog ili umiješanog u pripravke. Zabranjena je termička obrada berbe na temperaturi većoj od 40 °C ako nakon nje slijedi neposredno odvajanje tekuće i čvrste faze. Zabranjena je upotreba komadića drva. Za crna vina dopuštene su tehnike pojačavanja vina oduzimanjem vode, a najveća stopa djelomičnog koncentriranja u odnosu na upotrijebljenu količinu iznosi 10 %. Vina nakon pojačavanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 13 %.

Uz prethodno navedenu odredbu, u pogledu enoloških postupaka u proizvodnji vina potrebno je poštovati obveze utvrđene na razini Unije te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

Postupak uzgoja

(a) Najmanja gustoća nasada vinove loze iznosi 5 700 trsova po hektaru. Razmak između redova ne smije biti veći od 1,4 metra, a razmak između trsova u istom redu ne smije biti manji od 0,80 metara ni veći od 1,25 metara.

(b) Vinova loza reže se: sauvignon B – pinot noir N: — rezidbom jednostruki Guyot s najviše 10 pupova po trsu, od čega najviše osam pupova na kraku i jedan ili dva reznika s najviše dva pupa, ili — kratkom rezidbom (kordonac Royat ili, za pinot noir N, račvasti uzgojni oblik ili oblik lepeze), s najviše 12 pupova po trsu, uz najviše dva pupa na reznicima. gamay N: — rezidbom jednostruki Guyot s najviše osam pupova po trsu, od čega najviše šest pupova na kraku i jedan ili dva reznika s najviše dva pupa, ili — kratkom rezidbom (kordonac Royat, račvasti uzgojni oblik ili oblik lepeze) s najviše 10 pupova po trsu, uz najviše dva pupa na reznicima.

Razdoblje oblikovanja kordonca Royat ograničeno je na najviše četiri godine. Tijekom tog razdoblja dopuštena je rezidba jednostruki ili dvostruki Guyot. Na kraku se nalazi najviše osam pupova. Pomlađivanje vinogradarske čestice koja se uzgaja u kordoncu Royat ne smije prelaziti 20 % postojećih trsova godišnje, ili — kratkom rezidbom (račvastvi uzgojni oblik ili oblik lepeze) s najviše 10 pupova po trsu, od kojih su reznici rezani na najviše jedan ili dva pupa.

(b) Najveći prinosi

Bijela vina

75 hektolitara po hektaru

Crna i ružičasta vina

69 hektolitara po hektaru

6. Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja, razvoj i dozrijevanje vina odvijaju se na području sljedećih općina (popis sastavljen na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2019.): departman Loiret: Beaulieu-sur-Loire, Bonny-sur-Loire, Briare, Gien, Ousson-sur-Loire, Thou; departman Nièvre: Alligny-Cosne, La Celle-sur-Loire, Cosne-Cours-sur-Loire, Myennes, Neuvy-sur-Loire, Pougny, Saint-Loup, Saint-Père.

7. Glavne sorte vinove loze

Gamay N

Pinot noir N

Sauvignon B – Sauvignon blanc

8. Opis povezanosti

„Povezanost sa zemljopisnim područjem”

Na istoku omeđeno podnožjem planine Morvan i brežuljcima regije Puisaye, a na zapadu i jugozapadu brežuljcima mikroregije Sancerrois, zemljopisno područje proteže se od sjevera do juga na otprilike 45 km, odnosno od Giena na uskom pojasu obronaka okrenutih prema jugozapadu duž rijeke Loire do mjesta Cosne-Cours-sur-Loire, nakon čega slijede obronci izloženi prema jugu i jugoistoku duž nekoliko pritoka rijeke Loire smještenih na istoku Cosne-Cours-sur-Loire. Precizno razgraničene čestice za proizvodnju grožđa okupljene su na obroncima i rubovima visoravni koje mjestimice graniče s rijekom Loire i njezinim pritocima. Tla, koja ovisno o topografskom položaju mjestimice mogu sadržavati veliku količinu grubih čestica, razvijena su na vapnenačkoj podlozi gornje jure (kimeridžij i portlandij) ili na kredastim formacijama iz cenomana i turona ili na vapnenačkim formacijama jezerskog podrijetla iz eocena. Klima je blaga oceanska, na sjecištu oceanskih i kontinentalnih utjecaja. Loire djeluje kao toplinski regulator, kao i doline, koje odvode hladni zrak s brežuljaka. Niska količina oborina od otprilike 650 milimetara godišnje posljedica je učinka fena uzrokovanog blizinom brežuljaka mikroregije Sancerrois koji se uzdižu i do 434 metra. Vinova loza na nadmorskoj visini od 180 do 250 metara stoga je zaštićena od vlažnih zapadnih vjetrova.

Opis ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti

Sjemenke grožđa iz drugog stoljeća, pronađene u mjestu Cosne-Cours-sur-Loire svjedoče o davnoj prisutnosti vinove loze u tom predjelu doline rijeke Loire, u kojemu se nalaze i drugi poznati vinogradi. Nakon toga, kvalitetnu proizvodnju potvrđuju i srednjovjekovni dokumenti koji svjedoče o kupnji vina iz mikroregije Giennois namijenjenih dvoru kralja Karla VI. Dvorac Cosne-Cours-sur-Loire, koji je u trinaestom stoljeću izgradio grof od Auxerrea, obrađivao je značajan vinograd čija se proizvodnja odvijala u velikim podrumima. Izgradnja mnogih opatija u regiji također je znatno pridonijela nastanku tog vinograda. Konkretno, cistercitska opatija la Roche u Myennesu i utvrda templara imali su odlučujuću ulogu u njegovu razvoju.

Unutarnji plovni putovi, odnosno rijeka Loire, kanal Briare, a poslije i postranični kanal rijeke Loire omogućili su vrlo rano prijevoz vina do glavnog grada, prosperitet tog vinograda i učvršćivanje njegova identiteta. J. Née de la Rochelle zabilježio je 1827. u svojoj knjizi „Mémoires pour servir à l’histoire du Nivernais et Dionzais” da „vinova loza dobro uspijeva na obroncima nedaleko od Cosnea” i da „...[trgovina mjesta Cosne osim toga usmjerena je na vina, drva...]. Njegova je luka prostrana, a pomorska flota aktivna.” Neposredno prije krize nastale pojavom filoksere 1890. okrug Gien tako je brojao 2 300 hektara vinove loze, a kanton Cosne-Cours-sur-Loire 1 500 hektara. Tijekom krize nastale pojavom filoksere osnovani su vinogradarski sindikati (Syndicat anti-phylloxérique de Gien, osnovan 1886., i Syndicat anti-phylloxérique de Cosne-Cours-sur-Loire osnovan 1888.) čiji je cilj isprva bio očuvanje vinograda. Ta su se udruženja zatim mobilizirala kako bi postigla prepoznatljivost svojih vina.

Ugled vina iz mikroregije Giennois afirmirao se uglavnom nakon završetka Drugog svjetskog rata, zahvaljujući proizvodnji crnih vina proizvedenih od mješavine sorti gamay N i pinot noir N te bijelih vina proizvedenih od sorte sauvignon B. Prvo zemljopisno područje od šest općina, uključujući općinu Gien u departmanu Loiret, činilo je razgraničeno zemljopisno područje oznake izvornosti vina visoke kvalitete priznate 1954., kojem je 1964. i 1966. dodano osam općina departmana Nièvre koje su dotada imale običnu oznaku „Cosne-sur-Loire”. Taj će se vinograd priznati kao registrirana oznaka izvornosti 1998.

Godine 2010. površina vinogradarskog područja iznosila je 195 hektara, koje je obrađivalo 40 vinogradara, s proizvodnjom od oko 8 000 hl. Bijela vina činila su 50 % proizvodnje, crna vina 30 %, a ružičasta vina preostalih 20 %.

„Opis proizvoda i uzročne veze”

Bijela su vina suha i izrazite mineralnosti i svježine. Najčešće ih karakteriziraju arome dunja i bijelog cvijeća. Ružičasta su vina fina i nježna, često s blagom notom papra koja obilježava početak okusa i završnim voćnim pečatom, s aromama koje podsjećaju na zrelo voće i vinogradarske breskve. Crna vina spoj su finoće i voćnosti. Često imaju arome s primjesama šumskog voća crvenih i crnih plodova sa začinskim notama.

Louis Levadoux, poznati ampelograf, primijetio je 1973.: „ovdje ne postoji samo jedan prirodni čimbenik koji treba uzeti u obzir, nego više povoljnih čimbenika koji se međusobno zbrajaju i koji su prisutni posebice u području tektonike i topografskog oblika mjesta. [...] Obronci mikroregije Giennois sastoje se tako od niza brežuljaka, poredanih u ravnoj liniji s istoka na zapad, čiji južni, jugoistočni i jugozapadni obronci te zapadni klif mogu biti i oduvijek su bili podloga vinovoj lozi od koje se proizvode kvalitetna vina.” Taj navod jasno odražava povoljne zemljopisne i klimatske uvjete zemljopisnog područja. Obronci koji su jako izloženi vapnenačkim ili silikatnim tlima, posebna klima povezana s drenažnim utjecajem rijeke Loire i učinkom fena uzrokovanim brežuljcima mikroregije Sancerrois na zapadu zemljopisnog područja omogućuju rani razvoj vinove loze i veliku zrelost berbe.

Tradicionalno, u razgraničeno područje čestica za berbu grožđa razvrstane su samo čestice čija su tla dobro prilagođena toplinskim uvjetima. Stoga kvaliteta i originalnost vinâ „Coteaux du Giennois” proizlaze iz odabira čestica za uzgoj vinove loze, prilagodbe, a zatim i kontinuiteta proizvodne prakse koju je tijekom naraštaja uvela zajednica vinogradara. Miješanjem sorti gamay N i pinot N koje su zasađene velikom gustoćom na tim obroncima pretežno izloženima prema jugu, ostvaruje se puni potencijal i omogućuje proizvodnja originalnog i krepkog crnog vina voćnog okusa.

Sorta sauvignon B, čiji potencijal potpuno dolazi do izražaja na tim obroncima, odlikuje se stalnim razinama zrelosti tijekom godina i omogućuje proizvodnju svježih i originalnih vina. Ona danas prednjače među vinima sa zaštićenom oznakom, koja su u 2010. činila polovinu proizvodnje.

Zajednička nastojanja u proizvodnji originalnih vina tijekom posljednjih nekoliko desetljeća dovela su do stabilnog i redovitog napretka tog vinograda, koji postupno potvrđuje svoj identitet u blizini moćnih i poznatih vinograda.

9. Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini, za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu proizvodnje, razvoja i dozrijevanja vina, čini područje sljedećih općina (popis sastavljen na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2019.): departman Cher: Bannay, Bué, Crézancy-en-Sancerre, Jalognes, Menetou-Râtel, Ménétréol-sous-Sancerre, Montigny, Neuvy-Deux-Clochers, Saint-Satur, Sainte-Gemme-en-Sancerrois, Sancerre, Sury-en-Vaux, Thauvenay, Veaugues, Verdigny, Vinon; departman Loiret: Saint-Brisson-sur-Loire; departman Nièvre: Bulcy, Garchy, Mesves-sur-Loire, Pouilly-sur-Loire, Saint-Andelain, Saint-Laurent-l’Abbaye, Saint-Martin-sur-Nohain, Tracy-sur-Loire; departman Yonne: Lavau.

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

(a) Sve neobvezne oznake na etiketama navode se slovima koja visinom i širinom smiju biti najviše dvostruko veća od slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti.

(b) Slova u zemljopisnom nazivu „Val de Loire” moraju visinom i širinom biti barem za trećinu manja od slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti.

(c) Na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice: — ako je riječ o registriranoj lokaciji, — ako je ta jedinica navedena na izjavi o berbi.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-969d4bf1-b8ce-4792-af8b-8fd3b96dda75

(1) SL L 9, 11.1.2019., str. 2.