ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.1.

Na njihovu žalost, prevladavajuće liječničko i znanstveno mišljenje je da nema definitivnog dokaza koji bi brojne simptome opisane kao EHS povezao s izloženošću elektromagnetskim ili radijskim frekvencijama (EMP). Stoga Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) napominje: „Sve dosad provedene revizije pokazale su da izloženost ispod graničnih vrijednosti preporučenih u smjernicama ICNIRP-a o EMP-u (iz 1998. godine), koje pokrivaju puni raspon frekvencija od 0 do 300 GHz, ne uzrokuje nikakav poznati štetni utjecaj na zdravlje.” (WHO: http://www.who.int/peh-emf/research/en/). Bez obzira na to, aktivističke organizacije u nekoliko zemalja vode kampanje te i dalje zahtijevaju veće priznanje percipiranog problema, kao i više preventivnih i korektivnih mjera za suzbijanje intenziteta i širenja izvora EMP-a. Takve organizacije neaktivnost vlasti u najboljem slučaju smatraju nebrigom, a u najgorem, dijelom šire urote pod utjecajem vlade, komercijalnih ili stranih interesa koji nisu voljni suočiti se s velikim prilagodbama do kojih bi došlo da se korištenje uređaja za bežičnu komunikaciju (ili drugih elektroničkih uređaja) ograniči ili smanji.
3.3

Udio organizacija tipa uzajamne pomoći na tržištu je u prosjeku 15,8 % u Europi (12,8 % u životnom osiguranju i 20,5 % u neživotnom osiguranju). Uz to, procjenjuje se da organizacije uzajamne pomoći pružaju usluge zdravstva i socijalne usluge gotovo 230 milijuna europskih građana, od kojih je oko 100 milijuna na taj način pokriveno obaveznim zdravstvenim osiguranjem. Te organizacije zapošljavaju oko 3 50 000 ljudi u Europi. Uvriježeno je mišljenje da je za gospodarstvo povoljno sastojati se od različitih struktura jer ta raznolikost poboljšava reaktivnost kad dolazi do promjena na tržištu. Uz to, u kriznim razdobljima dugoročna vizija koju imaju organizacije uzajamne pomoći daje im prednost u odnosu na društva kapitala.
1.2

Da se to postigne, Europa mora za industriju razviti jasnu viziju i cilj. To mora dovesti do usklađene politike s jasnim žarištem na konkurentnosti europske industrije, što uključuje polja ostalih politika i čini Europu privlačnijim mjestom za pokretanje poslova.
2.13

S obzirom na trenutne društvene okolnosti, prijedlog zajedničke ili participativne potrošnje pogodan je također i za ranjive skupine i posebice za obitelji u teškoj gospodarskoj situaciji ili one koji mogu biti isključeni iz uobičajenih kanala pristupa kreditu kako bi nabavili potrebna dobra. No, također predstavlja mogućnost za one koji mogu pristupiti tržištu usluga i dobara na uobičajeni način, ali dobrovoljno odlučuju to ne napraviti zbog osobnog sustava vrijednosti.
3.11

EGSO navodi dva temeljna instrumenta koja je potrebno razmotriti pri analizi pristupačnosti kao ljudskog prava: — Razumna prilagodba označava „nužne i odgovarajuće izmjene i prilagodbe bez nametanja nesrazmjernog ili prekomjernog opterećenja, tamo gdje je to potrebno u pojedinom slučaju, kako bi se osobama s invaliditetom osiguralo ravnopravno uživanje ili korištenje svih ljudskih prava i temeljnih sloboda na ravnopravnoj osnovi s drugima (članak 2. CRPD-a)”. Razumna prilagodba ni u kojem slučaju ne smije zamijeniti obvezu o osiguravanju pristupačnosti infrastrukture, zgrada te roba i usluga u skladu s načelom univerzalnog dizajna. Cilj razumne prilagode je osigurati pojedinačnu pravdu u smislu da se osigurava nediskriminacija i jednakost, uzimajući u obzir dostojanstvo osobe, njezina samostalnost i izbor. EGSO vjeruje da općenito poboljšanje standarda pristupačnosti dovodi do razumnije prilagodbe; — EGSO vjeruje da „načelo nesrazmjernog ili prekomjernog opterećenja” treba provoditi u skladu sa sadašnjim uredbama te stoga poziva javna tijela da nadziru i podupiru provedbu razumne prilagodbe kroz alternativne kanale (fondovi, nabava itd.). U to treba uključiti i procjenu učinka u kojoj će prava građana imati prednost u odnosu na potrebe pružatelja. Važno je osigurati da u primjeni načela razumne prilagodbe bude vrlo malo iznimaka.
4.4.4

Pri donošenju bilo kakve odluke, donositelji političkih odluka trebali bi se zapitati koji je očekivani utjecaj određenog akta, odnosno hoće li on dovesti do porasta stanovništva u gradovima ili će ljude zadržati u ruralnim područjima. One politike koje bi unaprijedile globalnu teritorijalnu ravnotežu ili je bar ne bi mijenjale, bile bi odmah odobrene. O bilo kojoj odluci koja bi naškodila ovoj ravnoteži na način da bi povećala koncentraciju urbanog stanovništva trebalo bi izraditi procjenu utjecaja u kojoj će se dokazati da njezine prednosti nadmašuju ovaj nedostatak.
3.1

Međunarodna organizacija za biološki nadzor nad štetnim životinjama i biljkama (International Organisation for Biological and Integrated Control of Noxious Animals and Plants, IOBC) definira integriranu proizvodnju kao poljoprivredni sustav za proizvodnju hrane koji optimizira korištenje prirodnih resursa i regulatornih mehanizama, osiguravajući time dugoročno uspješnu i održivu poljoprivredu. Taj oblik poljoprivrede pažljivo odabire biološke metode, tehnike uzgoja i kemijske postupke koje koristi, pokušavajući naći ravnotežu između zaštite okoliša, isplativosti i socijalnih potreba.
3.5

Važan element uspješne integracije u društvo domaćina jest učinkovito sudjelovanje u društvenom životu kroz uključenost u socijalne, političke, kulturne, sportske aktivnosti ili ispovijedanje vjere – npr. u klubovima, udrugama, savezima, strankama ili sindikatu. No često postoje brojne prepreke koje mladima iz drugih zemalja onemogućuju nesmetano sudjelovanje, a isto tako manjka i potrebnih poticaja, ohrabrenja i uvođenja u društveni život zajednice. To može lako dovesti do nematerijalnog osiromašenja mladih migranata, koje također ima katastrofalne učinke.
3.3

U sektoru je izravno zaposleno 7 00 000 ljudi (od kojih je 70 % žena) različitih znanstvenih i tehnoloških specijalizacija, a neizravno stvara tri do četiri puta više radnih mjesta. Radi se o radnim mjestima visoke kvalitete. Zaposlenici u tom sektoru dobro su obrazovani te on stvara veću dodanu vrijednost po radniku nego bilo koji drugi visokotehnološki sektor. Farmaceutske kompanije su, u usporedbi s drugim sektorima, otpornije na kratkoročne makroekonomske cikluse naglog rasta i pada. To je velika prednost Europe.
7.1

EGSO predlaže Europskoj komisiji da razmotri uspostavu Europskog fonda za energetsku solidarnost kako bi pružila podršku mjerama koje je predložio EGSO, a to su: informiranje i osposobljavanje građana, europsko umrežavanje lokalnih projekata, potpora razmjeni, prijenos i opća upotreba dobrih praksi proizašlih iz nadnacionalnih projekata financiranih u okviru EU-a ili provedenih na lokalnoj i nacionalnoj razini. To, primjerice, uključuje mehanizme za financijsku pomoć koje su uspostavile države ili lokalne vlasti u cilju plaćanja računa (subvencionirane tarife, čekovi za energiju itd.), zabranu deložacija tijekom zimskih mjeseci, uvođenje jedinstvenih informacijskih punktova, osposobljavanje savjetnika za energetsku učinkovitost (npr. europski projekt Achieve), obnovu stambenih četvrti, pomoć ili tehničku pripomoć za rad na području energetske učinkovitosti (npr. europski projekt CEB-ELENA Europski instrument energetske pomoći na lokalnoj razini – European Local Energy Assistance Facility), "mikroproizvodnju obnovljivih izvora energije kao i financijske pakete prilagođene osjetljivim kućanstvima (npr. europski projekt FinSH – Instrumenti financiranja i podrške za borbu protiv energetskog siromaštva u subvencioniranoj stanogradnji – Financial and Support Instruments for Fuel Poverty in Social Housing).
1.7.1

Odbor podupire diplomatske aktivnosti EU-a na području sirovina. Posebice smatra da je na globalnoj razini potrebno uložiti više napora, i da ti napori moraju biti usklađeniji, prvenstveno u okviru skupine G20 (koja uključuje mnoge ključne države koje potražuju strateška uvozna dobra), gdje je to pitanje do sada razmatrano na manje produktivan način, te kroz OECD, UN i UN-ove agencije Snižavanje uvjeta rada („race to the bottom”) nikome neće biti od pomoći.
3.2

Gospodarska kriza i pad potrošnje doveli su do restrukturiranja sektora u Europi pri čemu je došlo do konsolidacije djelatnosti u Europi i ulaganja većih međunarodnih i nacionalnih koncerna izvan EU-a. Istovremeno je u svim zemljama porastao broj manjih pivovara, što je povećalo raznovrsnost ponude potrošačima i potvrdilo poduzetnički mentalitet pivara koji je u skladu s Akcijskim planom za razvoj poduzetništva do 2020. godine (10). U pogledu održivosti ovo je dobar razvoj događaja, s obzirom da obično ima pozitivan učinak na regionalni turizam i često omogućuje kraće cikluse proizvodnje i potrošnje, što je korisno za okoliš.
1.4

Izbjegavajući obvezujuće propise, EGSO potiče dobrovoljne mjere certifikacije. Primjerice, na području bijele tehnike je 10- ili 20-godišnje jamstvo nabave rezervnih dijelova definitivno privuklo kupce. To bi se jamstvo moglo standardizirati na razini Europe za sve proizvode kupljene na području 28 zemalja Unije kako se ne bi naškodilo europskim poduzećima. Osim toga, proizvođači bi se mogli obvezati da će objaviti podatke o najčešćim kvarovima budući da znaju koji su najučestaliji. Mogli bi zadržati samo te dijelove, obvezati se da će ih proizvoditi po potrebi ili pronaći podugovarače koji bi ih proizvodili. Na taj bi se način određena poduzeća čvrsto obvezala na jamčenje pouzdanosti svojeg proizvoda, i to povrh svog odnosa s potrošačima. To se također uklapa u ideju dobrovoljnog certificiranja čime se osigurava sve što je potrebno za održavanje i osiguranje dugotrajnosti proizvoda.
—

Moguća uporaba Inicijative projektnih obveznica Europa 2020. u područjima povezanima s prijevozom i energetikom, dodjeljivanje regionalnih sredstava (uključujući sredstva povezana s „pametnom specijalizacijom”) pomorskome sektoru; odluka Komisije – koju se mora donijeti do kraja 2013. – o produljenju okvira za odobrene državne potpore brodograđevnom sektoru do prijedloga i stupanja na snagu novih pravila kako za opći okvir za istraživanje, razvoj i inovacije (RDI), tako i za regionalne potpore, koje zajedno trebaju u budućnosti preuzeti ulogu sadašnjega okvira; treba poduzeti korake kako bi se osiguralo da istek toga okvira i njegova zamjena novim pravilima ne proizvedu nova financijska uska grla pa treba poduzeti svaki napor da se sektoru SMRC-a nadoknadi gospodarska šteta koju to može prouzročiti;
3.1.

EGSO načelno izražava podršku ciljevima kružnog gospodarstva i inicijativi za održive proizvode jer održivost u ovom slučaju podrazumijeva povezivanje okolišnih, gospodarskih i socijalnih aspekata. To znači da svi gospodarski subjekti moraju ispuniti nužne, nove i stroge zahtjeve. Od poduzeća se zahtijeva da svoju proizvodnju i dizajn proizvoda usmjere na održivost i dostave informacije o njima. Potrošači to moraju razumjeti i na temelju informacija odgovorno donijeti „pravu” odluku. Smatra da su potrebne odgovarajuće kampanje za podizanje svijesti. Potrebna je također učinkovita kontrola kako bi se osiguralo da se ciljevi poštuju i ne potkopavaju jer bi to naštetilo Europi kao lokaciji za poslovanje, odnosno time bi se poticala nepovjerljivost prema zelenim politikama. Štoviše, cilj glasi: dobra radna mjesta, bolji razvoj, cjelovit pristup te informirani potrošači i kupci.
3.4.

Potreba za smanjenjem troškova i poboljšanjem suradnje u području nadzora dovela je do prijedloga Komisije da se uspostave kolegiji supervizora, što EGSO snažno podupire kao odgovarajuću i uravnoteženu mjeru. Odbor pozdravlja uvođenje samo jednog kolegija za CSD, a ne dva zasebna kolegija, kako bi se osiguralo da CSD ne ovisi istodobno o kolegiju za izdavanje putovnica i kolegiju na razini grupe. To bi trebalo dovesti do smanjenja troškova i pridonijeti postizanju znatnih sinergija u području nadzora.
2.4.

3 do 2030. Prenamjena postojećih postrojenja za bioplin u tom će razdoblju zahtijevati ulaganja u iznosu od 37 milijardi EUR. Kako bi potaknula elektrifikaciju i primjenu vodika u industriji, Komisija će uvesti ugovore za kompenzaciju razlike u odnosu na ugljik i namjenske komponente plana REPowerEU u okviru Inovacijskog fonda te uspostaviti Savez EU-a za solarnu industriju. Vlada interes i za biomasom te šumskim i poljoprivrednim ostacima. Komisija od suzakonodavaca traži da brzo usvoje prijedloge, koji su trenutno u postupku, o alternativnim gorivima i druge predmete povezane s prometom kojima se podupire zelena mobilnost. Inicijativa za ekologizaciju prijevoza tereta planira se za 2023. Komisija ističe da je potrebno ubrzati postupke izdavanja dozvola, među ostalim ranom primjenom prijedloga koji su u postupku. U okviru trećeg stupa predlaže se zamjena fosilnih goriva i ubrzanje prelaska Europe na čistu energiju: prvo je cilj iz Direktive o energiji iz obnovljivih izvora povećan s 40 na 45 % do 2030. Istaknute su ključne tehnologije kao što su solarna tehnologija (cilj od više od 320 GW postavljenih solarnih fotonaponskih modula do 2025. – udvostručenje kapaciteta instaliranih 2022. – i 600 GW do 2030.), strategija EU-a za solarnu energiju, nova europska inicijativa za solarne krovove, tehnologija vjetra (ubrzavanje izdavanja dozvola, na primjer u okviru takozvanih glavnih područja), udvostručenje stope uvođenja dizalica topline na 10 milijuna jedinica u sljedećih pet godina i elektrolizatori. Od suzakonodavaca se traži da usklade potciljeve za obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla u okviru Direktive o energiji iz obnovljivih izvora (75 % za industriju, 5 % za promet), ubrzaju veću primjenu vodika udvostručenjem broja „dolina vodika”, do ljeta finaliziraju procjenu važnih projekata od zajedničkog europskog interesa u području vodika te izgrade odgovarajuću infrastrukturu za proizvodnju, uvoz i prijevoz 20 milijuna tona vodika do 2030. ( 7 ) . Uspostavit će se nova partnerstva za vodik (s Mediteranom, Ukrajinom). Proizvodnja biometana povećat će se na 35 milijardi mdo 2030. Prenamjena postojećih postrojenja za bioplin u tom će razdoblju zahtijevati ulaganja u iznosu od 37 milijardi EUR. Kako bi potaknula elektrifikaciju i primjenu vodika u industriji, Komisija će uvesti ugovore za kompenzaciju razlike u odnosu na ugljik i namjenske komponente plana REPowerEU u okviru Inovacijskog fonda te uspostaviti Savez EU-a za solarnu industriju. Vlada interes i za biomasom te šumskim i poljoprivrednim ostacima. Komisija od suzakonodavaca traži da brzo usvoje prijedloge, koji su trenutno u postupku, o alternativnim gorivima i druge predmete povezane s prometom kojima se podupire zelena mobilnost. Inicijativa za ekologizaciju prijevoza tereta planira se za 2023. Komisija ističe da je potrebno ubrzati postupke izdavanja dozvola, među ostalim ranom primjenom prijedloga koji su u postupku.
Zbog tih čimbenika EGSO smatra da bi oporavak zrakoplovnog tržišta mogao biti teži nego što Komisija pretpostavlja. Razni segmenti tržišta još se uvijek oporavljaju različitom brzinom: teretni segment 6 % u odnosu na razine iz 2019.; segment niskotarifnih prijevoznika –9 %, a segment mrežnih prijevoznika 21 %. To je tim važnije jer se pragovi odnose na cijelu seriju slotova, što znači da serija slotova (npr. letovi u vrijeme najvećeg prometa) mora biti iznad praga od 80 %. U pretpandemijskom razdoblju stopa iskorištenosti slotova iznosila je 95 %, s najnižom stopom iskorištenosti slotova od 80 %. Ako EUROCONTROL predviđa prosječnu stopu iskorištenosti slotova od 90 %, mora se pretpostaviti da serija slotova (u prosjeku) neće dosegnuti 80 %. Zbog toga je prerano vratiti se na prag od 80:20. Čini se prikladnijim usvojiti omjer od 70:30 dok ne budu dostupni pouzdaniji podaci koji dokazuju da se tržište oporavlja na održiv način. Treba napomenuti i da problemi s kojima se suočavaju europske zračne luke jasno pokazuju da učinci pandemije bolesti COVID-19 još nisu apsorbirani. Velika čvorišta u EU-u (npr. Frankfurt) i čvorišta izvan EU-a (npr. London Heathrow) ograničila su letove u svoje zračne luke i iz njih, što je dovelo do masovnog otkazivanja letova u pokušaju da se smanji pritisak na zračne prijevoznike koji u njima posluju. Ti su pritisci uzrokovani nizom varijabli poput manjka osoblja. To upućuje na činjenicu da stopa iskorištenosti slotova još ne može dosegnuti pretpandemijske pragove ( 6 )
2.12.

Nacionalni centar za nestalu i iskorištavanu djecu u Sjedinjenim Američkim Državama zaprimio je 2021. gotovo 30 milijuna prijava za sumnju na seksualno iskorištavanje djece, a tijela kaznenog progona obaviještena su o više od 4 000 novih dječjih žrtava. Broj prijavljenih slučajeva djece koja su bila žrtve mamljenja u razdoblju od 2020. do 2021. povećao se za više od 16 %. Posebno su pogođena djeca s invaliditetom: čak do 68 % djevojčica i 30 % dječaka s intelektualnim ili fizičkim poteškoćama postanu žrtve seksualnog nasilja prije 18. rođendana Prema podacima Europola ( 12 ) u prvim mjesecima krize uzrokovane bolešću COVID-19 potražnja za materijalom koji sadržava seksualno zlostavljanje djece u državama članicama povećala se do 25 %.u Sjedinjenim Američkim Državama zaprimio je 2021. gotovo 30 milijuna prijava za sumnju na seksualno iskorištavanje djece, a tijela kaznenog progona obaviještena su o više od 4 000 novih dječjih žrtava. Broj prijavljenih slučajeva djece koja su bila žrtve mamljenja u razdoblju od 2020. do 2021. povećao se za više od 16 %. Posebno su pogođena djeca s invaliditetom: čak do 68 % djevojčica i 30 % dječaka s intelektualnim ili fizičkim poteškoćama postanu žrtve seksualnog nasilja prije 18. rođendana ( 13 )
2.2.

Kao odgovor na taj poziv Europska komisija i Visoki predstavnik predstavili su 18. svibnja 2022. Zajedničku komunikaciju o analizi nedostatnih ulaganja u obranu i o daljnjim koracima. U Zajedničkoj komunikaciji navodi se da je dugogodišnji ozbiljan manjak ulaganja u obranu doveo do nedostataka u industriji i kapacitetima u EU-u te do trenutačno niskih razina zaliha obrambene opreme. Prijenosi obrambene opreme u Ukrajinu u kombinaciji s razinom zaliha koja je prilagođena mirnodopskim uvjetima doveli su do pojave hitnih i kritičnih nedostataka u pogledu vojne opreme.
3.5.

Usporedno s tim, Europska komisija, Vijeće, Parlament i države članice na nacionalnoj razini moraju se pobrinuti za to da se postojećim i novim zakonodavnim i javnopolitičkim inicijativama i dalje na primjeren način rješava problem energetskog siromaštva. To bi, primjerice, trebalo činiti tijekom provedbe europskog zelenog plana i vala obnove putem preispitivanja nacionalnih energetskih i klimatskih planova i dugoročnih strategija za obnovu zgrada te izvješćivanja o njihovu napretku, te stavljanjem većeg naglaska na energetsko siromaštvo u okviru postupka europskog semestra. Zakonodavne inicijative i pregledi isto su tako bitne prilike za daljnje rješavanje problema energetskog siromaštva, kao što su predstojeće revizije Direktive o energetskoj učinkovitosti zgrada, Direktive o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora, Direktive o energetskoj učinkovitosti te prijedlog za Socijalni fond za klimatsku politiku. Osim toga, Europska unija mora osigurati da se u svim novim inicijativama za pružanje cjenovno povoljne, sigurne i održive energije nastavi pridavati osobita pozornost učincima na najugroženije potrošače kako bi se ublažile posljedice visokih cijena energije. To uključuje inicijative za niskougljično gospodarstvo i za okončanje ovisnosti Europe o ruskim fosilnim gorivima, kao što je Komunikacija o planu REPowerEU.
1.6.

okviru četiriju stupova Programa za dostojanstven rad ojača i usklađenost s postojećim instrumenatima i usvoje novi instrumenti, uključujući one regulatorne. U okviru prvog područja djelovanja, odnosno politika EU-a s područjem primjene izvan EU-a, EGSO pozdravlja činjenicu da EU na globalnoj razini promiče inovativne standarde kojima se podupiru društvena odgovornost, transparentnost i održivost poslovanja. EGSO također pozdravlja činjenicu da je Europski parlament usvojio Rezoluciju o novom trgovinskom instrumentu za zabranu proizvoda nastalih prisilnim radom EGSO cijeni to što je Komisija u Komunikaciji predložila da se uojača i usklađenost s postojećim instrumenatima i usvoje novi instrumenti, uključujući one regulatorne. U okviru prvog područja djelovanja, odnosno politika EU-a s područjem primjene izvan EU-a, EGSO pozdravlja činjenicu da EU na globalnoj razini promiče inovativne standarde kojima se podupiru društvena odgovornost, transparentnost i održivost poslovanja. EGSO također pozdravlja činjenicu da je Europski parlament usvojio Rezoluciju o novom trgovinskom instrumentu za zabranu proizvoda nastalih prisilnim radom ( 1 )
3.13.

Kada su se izrađivali glavni ugovori o svemiru, pitanja svemirskog otpada te zasićenosti orbita i frekvencija nisu bila na dnevnom redu, no danas je ovisnost naših društava o satelitskim resursima dovela do naglog porasta lansiranja objekata u svemir, do te mjere da je pitanje orbita i dodjele frekvencija postalo pravi strateški izazov.
1.6.

EGSO preporučuje Komisiji da pomno prati sukobe koji se mogu pojaviti u postupcima certifikacije, posebno s trećim zemljama, te da iskoristi svoju pregovaračku moć. Iako nema nikakve dvojbe da ovlast odlučivanja o dodjeli certifikacije mora biti na Uredu Europske unije za intelektualno vlasništvo (EUIPO), tijelu nadležnom za industrijsko vlasništvo, Komisija bi ipak s njim trebala uspostaviti komunikacijski kanal kako bi se analizirali predmeti koji dovode do dvojbi i koji bi mogli dovesti do sporova. Prekogranične regije, i one unutar Europske unije i one s trećim zemljama, mogu predstavljati posebne izazove u smislu postizanja potrebnog konsenzusa kako bi se zaštitili i proizvođači i potrošači.
3.8.

EGSO podržava pravo javnih institucija na pristup podacima u hitnim slučajevima, kada je to dopušteno zakonom. Međutim, to bi trebalo pažljivo pratiti kako bi se izbjegle zlouporabe ili ugrožavanje demokratskih vrijednosti i vladavine prava. Povećanje otpornosti i osiguravanje poštenog tržišnog nadmetanja, uz poštovanje ljudskih prava, čimbenici su koji se moraju uzeti u obzir u slučaju nužde. Općenito, tijelima javnog sektora dopušten je pristup podacima kada je to potrebno za zaštitu općeg interesa, na razmjeran način kojim se opterećenje za fizičke osobe ili pravne subjekte smanjuje na najmanju moguću mjeru. Bilo bi korisno podržati osnivanje neovisnih pouzdanih tijela nadležnih za promicanje dobrovoljne ili obvezne razmjene podataka između poduzeća i vlasti s tehničkog, ugovornog, operativnog i financijskog stajališta. Te bi organizacije također djelovale kao tijela za rješavanje sporova.
2.7.

Cilj je postojeće Uredbe o fluoriranim stakleničkim plinovima smanjiti emisije tih plinova u EU-u za dvije trećine do 2030. u usporedbi s razinama iz 2014. godine. Kako je istaknula Komisija, u skladu sa Zakonom o klimi novim će se Prijedlogom pridonijeti smanjenju emisija za najmanje 55 % do 2030., čime će Europa postati klimatski neutralna do 2050., posebno na sljedeći način: — postizanjem ambicioznijih ciljeva, — poboljšanjem izvršenja i provedbe, — sveobuhvatnijim praćenjem, — osiguravanjem usklađenosti s Montrealskim protokolom.
1.9.

EU je trenutno utočište koje nudi azil i zaštitu milijunima ukrajinskih građana i građanki, no teret prihvata i pomoći neravnomjerno je raspoređen u odnosu na kapacitete i resurse država članica. Otvaranje unutarnjih granica EU-a dosad je omogućilo neometano kretanje ukrajinskih izbjeglica na željena odredišta, no i dalje postoji objektivan nerazmjer između tereta koji snose susjedne zemlje i druge države članice. Bez obzirom na to što su razmjeri neusporedivi, instrumentalizacija migranata na bjelaruskoj granici i u prethodnim slučajevima upućuje na to da postoji potreba za temeljitom revizijom mehanizama solidarnosti i suradnje EU-a i država članica, posebno preraspodjelom migranata kojima se pruža pomoć, što je nedvojbeno potrebno u kriznim situacijama.