Člankom 75. Uredbe o CSD-ovima od Komisije se zahtijeva da do 19. rujna 2019. preispita tu uredbu i sastavi opće izvješće o širokom rasponu pitanja. Sastavljanje izvješća odgođeno je, a njegov je opseg uži od propisanog u Uredbi o CSD-ovima zbog kašnjenja s primjenom određenih mjera i s nedavnim (ponovnim) izdavanjem odobrenja za rad dostatnom broju CSD-ova na temelju Uredbe o CSD-ovima koji je potreban da bi se mogla provesti sveobuhvatna procjena. U članku 81. stavku 2.c Uredbe o Europskom nadzornom tijelu za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) od Komisije se zahtijeva i da procijeni mogući nadzor CSD-ova iz trećih zemalja koji provodi ESMA.

Uredbom o CSD-ovima nastojalo se provesti i međunarodne standarde za infrastrukture financijskih tržišta (načela za infrastrukture financijskih tržišta (PFMI) CPMI-ja i IOSCO-a) u EU-u.

3.Doprinosi dionika

U okviru izrade ovog izvješća:

·održan je sastanak stručne skupine država članica na koji su pozvani i predstavnici Europske središnje banke (ESB), Europskog parlamenta i ESMA-e (rujan 2020.),

·ESMA je Komisiji podnijela svoja prva dva izvješća o provedbi Uredbe o CSD-ovima (tj. izvješće o internaliziranoj namiri i izvješće o prekograničnom pružanju usluga), kako se zahtijeva na temelju članka 74. Uredbe o CSD-ovima (studeni 2020.). Sredinom 2021. očekuje se podnošenje dvaju dodatnih izvješća (izvješće o korištenju tehnoloških inovacija u CSD-ovima i izvješće o pružanju pomoćnih usluga bankovnog tipa),

·provedeno je ciljano savjetovanje o provedbi Uredbe o CSD-ovima u razdoblju od 8. prosinca 2020. do 2. veljače 2021. u kojem je sudjelovao 91 dionik. Detaljan sažetak dobivenih odgovora nalazi se u izvješću o povratnim informacijama. Osim toga, Komisija je primila i određene povjerljive odgovore. U odgovoru na savjetovanje Komisije o okviru EU-a za tržišta kriptoimovine, na koje je odgovorilo 198 ispitanika, neki su dionici upozorili i na određene probleme povezane s Uredbom o CSD-ovima.

4.Glavni utvrđeni problemi

4.1.Pojašnjavanje i pojednostavnjivanje opterećujućih zahtjeva povezanih s pružanjem usluga koje CSD-ovi pružaju na domaćim tržištima i preko granica

CSD-ovi iz EU-a na domaćim tržištima podliježu obvezi dobivanja odobrenja za rad od nadležnih tijela njihove matične države članice i kontinuiranom nadzoru koji obavljaju ta tijela. Većina ispitanika koji su sudjelovali u ciljanom savjetovanju, javnih tijela i CSD-ova na sličan je način tvrdila da su godišnja preispitivanja i ocjenjivanja CSD-ova nerazmjerna i da imaju ograničenu dodanu vrijednost. Izrazili su i zabrinutost u vezi s proporcionalnošću informacija koje se zahtijevaju za te postupke.

Unutar EU-a režimi „putovnice” omogućuju poduzećima s odobrenjem za rad u jednoj državi članici da pružaju svoje usluge na cijelom jedinstvenom tržištu, čime se jača tržišno natjecanje. U drugim područjima u načelu postoje minimalni dodatni zahtjevi koje tijela država članica domaćina postavljaju subjektima koji svoje usluge pružaju preko granica. Međutim, CSD-ovi mogu pružati samo usluge za financijske instrumente koji postoje na temelju prava druge države članice i to u okviru posebnog postupka, za što je potreban pristanak države članice domaćina, a on se temelji na usklađenosti određenog CSD-a s korporativnim propisima države članice domaćina i na suradnji tijela matične države članice i države članice domaćina, a u nekim slučajevima to se zahtijeva i nakon dobivanja putovnice.

Dobivene povratne informacije pokazuju da je pružanje prekograničnih usluga CSD-ova ograničeno . Na primjer, prema podacima ESMA-e namira vrijednosnih papira koje su izdali izdavatelji iz drugih država članica kod većine CSD-ova čini manje od 5 % njihove djelatnosti namire iako to čini više od 80 % djelatnosti međunarodnih CSD-ova.

Stoga su dionici bili jednoglasni u svojem pozivu Komisiji da pojasni i pojednostavi pravila o sustavu „putovnice”, ponajprije radi smanjenja administrativnog opterećenja i troškova. Predložene su različite opcije, u rasponu od dalekosežnijih opcija (zamjena postojećeg postupka jednostavnim postupkom prijave kakav postoji u slučaju drugih financijskih institucija) do opcija koje su više tehničke prirode (ciljane izmjene postojećeg okvira, npr. dopuštanje da se usluge povezane s određenim financijskim instrumentima (npr. obveznicama) pružaju preko granica bez primjene postupka dobivanja putovnice; pojašnjenje procjena tijela matične države članice i tijela države članice domaćina; standardiziranje sadržaja i oblika postupka).

Na temelju tih povratnih informacija primjereno je provesti evaluaciju pravila o godišnjim preispitivanjima i ocjenjivanjima CSD-ova, osobito s obzirom na njihovu učestalost i sadržaj, te evaluaciju zahtjeva iz Uredbe o CSD-ovima koji se odnose na izdavanje putovnica.

4.2.Poboljšanje konvergencije nadzora među tijelima uključenima u nadzor CSD-ova

Iako je postupak (ponovnog) izdavanja odobrenja za rad potrajao, danas gotovo svi CSD-ovi u EU-u imaju odobrenje za rad u skladu s Uredbom o CSD-ovima. Ostali CSD-ovi, pod uvjetom da su imali odobrenje za rad na temelju prethodno primjenjivog nacionalnog prava, i dalje posluju na temelju odredaba o stečenim pravima. Budući da je već prošlo sedam godina od donošenja Uredbe o CSD-ovima, mnogi se dionici zalažu za to da se odredi datum prestanka važenja tih odredaba kako bi se osigurali ravnopravni uvjeti među CSD-ovima u EU-u.

Nadalje, mnogi su dionici zatražili od Komisije da pojača konvergenciju nadzora nad CSD-ovima koji posluju i na domaćem tržištu i prekogranično. Na primjer, većina ispitanika koji su sudjelovali u ciljanom savjetovanju smatra da treba poboljšati suradnju među tijelima i poboljšati konvergenciju u postupku preispitivanja i ocjenjivanja zbog postojanja različitih pristupa u tom području. Izneseni su i prijedlozi o pojašnjavanju uloge relevantnih tijela u postupku izdavanja odobrenja za rad te u postupku preispitivanja i ocjenjivanja.

Osim toga, različiti načini primjene zahtjeva iz Uredbe o CSD-ovima i nedostatna suradnja između tijela matične države članice i države članice domaćina onemogućuju uspostavljanje pravog jedinstvenog tržišta za namire. Stoga su mnogi dionici, uključujući ESMA-u i Forum na visokoj razini o uniji tržišta kapitala, zagovarali dodatnu konvergenciju nadzora i pojačanu suradnju među tijelima. Na primjer, osnivanje kolegija supervizora za CSD-ove koji koriste sustav „putovnice”, u kojem je takva suradnja u većoj mjeri formalizirana i podložna posebnim pravilima, dobrovoljno je i o tome odlučuje tijelo matične države članice CSD-a pa je u praksi dosad osnovan samo jedan takav kolegij.