Sažetak U ovoj se Komunikaciji nalazi Komisijin sažetak procjene nacrta proračunskih planova za 2016. koje je do 15. listopada u skladu sa zakonodavstvom dostavilo šesnaest država članica europodručja (EA-16), s izuzetkom onih koje su obuhvaćene makroekonomskim programom prilagodbe i Portugala, koji još nije dostavio plan. Komisija je u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 procijenila te planove i cjelokupnu proračunsku situaciju te smjer fiskalne politike u cijelom europodručju. Ukupna procjena nacrta proračunskih planova za 2016. i općeg smjera fiskalne politike za europodručje mogu se sažeti na sljedeći način: 1.Planovima država članica predviđa se nastavak smanjenja agregiranog ukupnog proračunskog deficita u europodručju u kontekstu oporavka koji je i dalje osjetljiv i uz niz negativnih rizika koji su uglavnom uzrokovani usporavanjem vanjske potražnje. Nakon znatnog pada sa 2,4 % BDP-a u 2014. na 1,9 % BDP-a ove godine, planira se dodatno smanjenje deficita na 1,7 % BDP-a u 2016. Nakon što je ukupni udio duga 2014. dosegao najvišu vrijednost, na temelju nacrta proračunskih planova planira se i da će se on donekle smanjiti u 2016., s vrijednosti od 91 % koliko iznosi procjena za tekuću godinu na nešto manje od 90 % BDP-a. 2.U usporedbi sa srednjoročnim planovima iznesenim u proljetnim Programima stabilnosti za 2015. planirano smanjenje deficita u 2016. revidirano je naniže i bit će manje za 0,3 postotna boda u europodručju. 3.Komisijinom jesenskom prognozom 2015. uglavnom se potvrđuje slika koja proizlazi iz nacrta proračunskih planova. Predviđa se da će rast realnog BDP-a ojačati sa 1,6 % koliko je iznosio ove godine na 1,8 % u 2016., a za negativni proizvodni jaz očekuje se da će se smanjiti na 1 % potencijalnog BDP-a. Premda polazi od nešto lošije procjene ukupnog deficita u europodručju za 2015. (2,0 % BDP-a), Komisija predviđa nešto veće smanjenje ukupnih deficita nego što je predviđeno u nacrtima proračunskih planova u 2016. (za 0,3 postotna boda umjesto za 0,2) te tako dolazi do istog ukupnog salda od –1,7 % BDP-a. Komisija predviđa da će se prvi put od početka krize ukupni udio duga u BDP-u smanjiti na 91 % u 2015. i dodatno pasti na 90 % u 2016., što je uglavnom u skladu s planovima navedenima u nacrtima proračunskih planova. 4.Na ukupnoj razini u Komisijinoj se prognozi navodi i nastavak uglavnom neutralnog smjera fiskalne politike u 2016. u europodručju. To bi trebalo ocijeniti s obzirom na dvostruki cilj dugoročne održivosti javnih financija i kratkoročne makroekonomske stabilizacije, naime, potrebe za osiguravanjem prebacivanja s vanjskih na domaće izvore rasta. U ovom su trenutku instrumenti makroekonomske politike ograničeni jer su nominalne kamatne stope već gotovo na granici nule u okruženju vrlo niske inflacije, čime se dodatno naglašava važnost fiskalne politike. U tim se uvjetima čini da je očekivani neutralni ukupni smjer fiskalne politike za sljedeću godinu uglavnom prikladan u svjetlu nezapamćeno niskih kamatnih stopa i velikih vanjskih suficita koji postoje u europodručju. Udjeli duga istovremeno ostaju na vrlo visokim razinama i samo se polako smanjuju, što pokazuje da je potrebno energično nastaviti s konsolidacijom kada se oporavak učvrsti. 5.Privremene uštede od niskih kamata potrebno je, zbog same njihove prirode, mudro upotrijebiti: u državama s velikim proračunskim neravnotežama trebale bi se odraziti u manjim deficitima, a u državama s većim fiskalnim mogućnostima dopustiti veće povećanje javnih ulaganja. Trenutačni fiskalni planovi samo su djelomično u skladu s takvom situacijom. 6.Zabrinutost u pogledu održivosti potvrđuje blago slabljenje predviđeno za strukturni saldo europodručja u Komisijinoj prognozi za 2016. za koji se može dogoditi da ne uspije zadovoljiti prosječne prilagodbe koje su obveza država članica europodručja u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Nadalje, pokretač toga je vrlo mala ili čak i negativna prilagodba država članica koje su suočene sa zabrinutošću u pogledu održivosti, bez obzira na još nedovoljnu orijentaciju drugih država članica prema upotrebi dostupnih fiskalnih mogućnosti. 7.Analizu primjerenosti smjera fiskalne politike u europodručju dopunjava pregled sastava javnih financija. Iako se nedavnim mjerama smanjenja poreznog opterećenja rada ide u dobrom smjeru, u pogledu sastava rashoda postignut je samo ograničen napredak prema poticanju rasta, a očekuje se da će se kapitalni rashodi kao udio BDP-a još smanjiti. 8.U nekoliko se nacrta proračunskih planova spominje proračunski učinak izuzetnog priljeva izbjeglica. U međuvremenu se, ili u budućnosti, zabrinutost može pojaviti i u drugim državama članicama. Fleksibilnost ugrađena u Pakt o stabilnosti i rastu omogućuje uzimanje u obzir progresivne potrošnje u određenoj godini povezane s izvanrednim događajima na koje vlade nisu mogle utjecati, u preventivnom i korektivnom dijelu Pakta. Komisija je voljna upotrijebiti te odredbe. Pozorno će pratiti situaciju na temelju zabilježenih podataka koje su dostavila tijela predmetnih država članica kako bi odredila prihvatljive iznose. Te će se informacije upotrebljavati pri (ex post) procjeni mogućih privremenih odstupanja od uvjeta Pakta o stabilnosti i rastu za 2015. i 2016. To znači da odstupanja koja isključivo i izravno potječu od neto izvanrednih troškova izbjegličke krize neće dovesti do pooštravanja postupaka. To se odnosi i na otvaranje postupka u slučaju prekomjernog deficita ako deficit opće države ostane blizu 3 % BDP-a u slučaju prelaska preko tog praga. 9.Komisijina procjena planova pojedinih država članica može se sažeti na sljedeći način: Ni u jednom nacrtu proračunskog plana za 2016. nije utvrđena posebno ozbiljna neusklađenost sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. U nekoliko slučajeva, međutim, Komisija je utvrdila da planirane fiskalne prilagodbe zaostaju, ili bi mogle zaostati, za onim što se zahtijeva u Paktu. Konkretno: u pogledu dvanaest država na koje se primjenjuje preventivni dio Pakta: – nacrti proračunskih planova pet država (Njemačka, Estonija, Luksemburg, Nizozemska i Slovačka) smatraju se da su u skladu s uvjetima za 2016. u okviru Pakta – nacrti proračunskih planova četiri države (Belgija, Latvija, Malta i Finska) smatraju se da su uglavnom u skladu s uvjetima za 2016. u okviru Pakta; za te bi države planovi mogli dovesti do određenih odstupanja od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju svake države – nacrti proračunskih planova tri države (Italija, Litva i Austrija), sadržavaju rizik od neusklađenosti s uvjetima za 2016. u okviru Pakta; nacrti proračunskih planova tih država članica mogu dovesti do znatnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju u pogledu pet država na koje se trenutačno primjenjuje korektivni dio Pakta (tj. koje su u postupku u slučaju prekomjernog deficita): – nacrti proračunskih planova tri države (Francuske, Irske i Slovenije) smatraju se uglavnom u skladu s uvjetima za 2016. u okviru Pakta. U slučaju Francuske, iako se očekuje da će preporučeni cilj ukupnog deficita biti postignut u 2016., nacrt proračunskog plana sadržava rizike u pogledu usklađenosti s uvjetima postupka u slučaju prekomjernog deficita jer se prema svim mjerenjima očekuje da će fiskalni napor znatno podbaciti u odnosu na preporučenu razinu; Komisija poziva nadležna tijela da poduzmu potrebne mjere u okviru nacionalnog proračunskog postupka kako bi osigurala da proračun za 2016. bude usklađen s Paktom o stabilnosti i rastu; ako u 2015. postignu pravovremeno i održivo smanjenje prekomjernog deficita, Irska i Slovenija mogle bi od 2016. prijeći u područje primjene preventivnog dijela Pakta; za 2016. postoji rizik od određenog odstupanja (koje je u slučaju Slovenije gotovo znatno) od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2016. – za nacrt proračunskog plana koji je Španjolska predstavila 11. rujna zaključeno je da predstavlja rizik od neusklađenosti s uvjetima za 2016. u okviru Pakta posebice se ne predviđa ni postizanje preporučenog fiskalnog napora ni ciljnog ukupnog deficita za 2016.; Komisija poziva nadležna tijela da poduzmu potrebne mjere u okviru nacionalnog proračunskog postupka kako bi osigurala da proračun za 2016. bude usklađen s Paktom te ih poziva da što prije podnesu ažurirani nacrt proračunskog plana – nadalje, Komisija potiče Portugal da što je prije moguće dostavi nacrt proračunskog plana.