Javno zdravlje i zajednička, koordinirana spremnost i kapaciteti odgovora moraju ostati glavni prioritet programa EU-a ako želimo da naš gospodarski rast u doba pandemija bude dugoročno održiv. Osim toga, kvaliteta i otpornost zdravstvenih sustava moraju se poboljšati, posebno u najmanje razvijenim regijama, u kojima je smrtnost od bolesti COVID-19 veća nego u razvijenijim regijama, kao što je navedeno u 8. izvješću o koheziji. U tu su svrhu nacionalnim tijelima dostupni kohezijski fondovi. U razdoblju od 2014. do 2020. znatan dio financijskih sredstava ESF-a dodijeljen je za potporu zdravstvenim i socijalnim uslugama, a zdravstvene ustanove koje su do sada izgrađene ili poboljšane uz potporu EFRR-a pružile su poboljšanu uslugu za 53,3 milijuna ljudi.

3.DALJNJI OPREZ

S obzirom na te aktualne izazove budući tijek pandemije COVID-19 i njezino opterećenje za društvo u nadolazećim godinama ovisit će o odlukama koje sada donosimo.

Države članice trebale bi iskoristiti ovo razdoblje za jačanje nadzora, zdravstvenih sustava i opće pripravnosti za pandemiju. Istraživači i proizvođači cjepiva u međuvremenu bi prednost trebali dati razvoju univerzalnih cjepiva otpornih na varijante virusa koja pružaju dugotrajniju zaštitu od zaraze. Isto tako, razvoj terapeutika protiv bolesti COVID-19, posebno onih usmjerenih na imunokompromitirane pacijente koji su prekomjerno zastupljeni u odjelima intenzivne njege, te stalna potreba za poboljšanjem pristupa cjepivima i terapeuticima protiv bolesti COVID-19 na svjetskoj razini područja su koja zahtijevaju našu pozornost.

(I)Bolja procijepljenost cjepivima za COVID-19

Strategije cijepljenja

Strategijom EU-a za cjepiva osiguran je širok portfelj cjepivâ protiv bolesti COVID-19, a cjepivo je dostupno svima. S obzirom na varijantu omikron, sada bi trebalo inzistirati na povećanju uvođenja dodatnih doza, posebno za najranjivije skupine. Države članice i dalje se znatno razlikuju po stopi procijepljenosti: dok su neke dosegnule visoku stopu, druge bitno zaostaju. Prioritet bi trebalo ostati smanjenje razlika u procijepljenosti odraslih, unutar i među državama članicama.

Kumulativna procijepljenost među osobama od 18 i više godina, 13. tjedan 2022.

Vrijednosti u EU-u/EGP-u na temelju podataka prikupljenih iz izvješća 30 zemalja

Primijenjena najmanje jedna doza, s dostupnim podacima o ciljnim skupinama stanovništva

Kumulativna procijepljenost barem jednom dozom cjepiva Kumulativna procijepljenost, primarno cijepljenje Kumulativna procijepljenost dodatnom dozom

U zajedničkoj izjavi koju su 6. travnja objavili ECDC i Europska agencija za lijekove (EMA) agencije EU navode da se na temelju najnovijih dostupnih dokaza imunokompromitiranim osobama i dalje preporučuje četvrta doza cjepiva mRNA. Vrlo stare osobe (odrasli stariji od 80 godina) zbog svoje krhkosti, nižeg imunološkog odgovora na cijepljenje i većeg rizika od razvoja teških simptoma bolesti COVID-19 te uzimajući u obzir lokalnu epidemiološku situaciju mogle bi se cijepiti i drugom dodatnom dozom najmanje 4 mjeseca nakon prve.

Kad je riječ o djeci i mladima, postoji nekoliko cjepiva protiv bolesti COVID-19 koja su na razini EU-a odobrena za uporabu u adolescenata (od 12 do 17 godina) i djece (od 5 do 11 godina). Općenito, procijepljenost adolescenata u Europskoj uniji visoka je (npr. više od 71 % adolescenata od 15 do 17 godina prošlo je puni primarni ciklus cijepljenja), ali procijepljenost mlađe djece stagnira na niskim razinama (npr. manje od 15 % djece od 5 do 9 godina prošlo je puni primarni ciklus cijepljenja). Iako je uklanjanje jaza u cijepljenju među odraslima i dalje prioritet, države članice EU-a trebale bi razmisliti o jačanju nastojanja da se poveća procijepljenost među mlađom djecom.

Naš trenutačni portfelj cjepiva i pristup prilagođenim cjepivima koji je njime omogućen ako to bude potrebno u budućnosti, državama članicama nude niz opcija u pogledu budućih strategija cijepljenja. Države članice trebale bi biti spremne uvesti dodatne doze cjepiva prije nadolazećeg jesenskog/zimskog razdoblja. Bit će potrebno uzeti u obzir nove dokaze o slabljenju zaštite dobivene cjepivom ili prirodnom zarazom, epidemiološku situaciju i pojavu novih varijanti, kao i razvoj novih cjepiva i njihova učinka na zarazu i daljnji prijenos. Nadalje, bit će potrebno odgovoriti na važna javnozdravstvena pitanja, primjerice određivanje najboljih kombinacija cjepiva i najboljeg načina integracije sljedeće generacije cjepiva u rasporede cijepljenja. U kampanjama cijepljenja za nadolazeće jesensko i zimsko razdoblje potrebno je razmotriti i istovremeno kruženje bolesti COVID-19 i sezonske gripe.