Premda su te studije izvedivosti omogućile nekim državama članicama da ostvare potpunu pokrivenost gospodarstva, to još nije slučaj za četiri države članice (Danska, Francuska, Italija i Malta), čiji podaci nisu u potpunosti usporedivi s onima za ostatak EU-a. U Francuskoj i Italiji ankete uključuju samo poslovne jedinice s 10 ili više zaposlenih, dok javne institucije nisu obuhvaćene javnom upravom, obrazovanjem i zdravstvenom zaštitom (NACE Rev. 2, područja O, P i Q). U Malti su u ankete uključene samo jedinice s 10 ili više zaposlenih. U Danskoj su obuhvaćene samo jedinice u okviru poslovnog gospodarstva (NACE Rev. 2, područja od B do N).

Takvom standardizacijom izbjegavaju se dvosmislenosti i nesporazumi s državama članicama te se pojednostavnjuje postupak provjere valjanosti podataka, čineći ga prikladnim za automatizaciju. To se postiglo s pomoću novog alata za IT provjeru valjanosti, koji je opisan u nastavku.

2.2. IT provjera valjanosti

Za potrebe provjere strukture i kodiranja statističkih podataka o slobodnim radnim mjestima uveden je novi IT alat (STRUVAL) kako bi se pojednostavnio postupak izrade i smanjio rizik od pogrešaka koji proizlazi iz pogrešnog kodiranja. Ako prenesena datoteka nije u skladu sa standardima SDMX koji su na snazi, ona se automatski odbija te države članice e-poštom dobivaju obavijest o uspješnom odnosno neuspješnom prijenosu. Izvješću o IT provjeri valjanosti može se pristupiti putem mrežne usluge.

2.3. Statistička provjera valjanosti

Za svaki tromjesečni prijenos Eurostat obavlja provjere vjerodostojnosti na način da uspoređuje podatke tijekom vremena i po ekonomskim djelatnostima iz klasifikacije NACE Rev. 2. U slučaju znatnih promjena na tromjesečnoj osnovi u broju popunjenih odnosno slobodnih radnih mjesta Eurostat traži od država članica da potvrde podatke ili ponovno dostave ispravljenu podatkovnu datoteku. Provjerama vjerodostojnosti nisu otkriveni nikakvi veći problemi tijekom posljednjih nekoliko godina. Međutim, kod nekih zemalja uočene su manje nedosljednosti između pojedinačnih i zbirnih područja klasifikacije NACE Rev. 2. Te su nedosljednosti ispravljene.

S obzirom na volatilnost, rezultati za Finsku nešto su iznad prosjeka. Finska će istražiti može li se volatilnost podataka smanjiti na način da se poveća veličina uzorka ili poboljša korištena metodologija.

Malta je poboljšala svoju nacionalnu metodologiju na način da mjeri samo broj slobodnih radnih mjesta na referentni datum („podaci o stanju”), vodeći računa o tome da se ne bilježe slobodna radna mjesta popunjena prije tog datuma.

U prijenosu francuskih podataka za četvrto tromjesečje 2018. provjerom valjanosti Eurostata uočene su znatne revizije u odnosu na četvrto tromjesečje 2015. Francuska je objasnila da je to rezultat unaprjeđenja obuhvata ankete Acemo (Acemo: „Activité et conditions d’emploi de la main-d’oeuvre”), što je dovelo do promjene u razini popunjenih i slobodnih radnih mjesta, dok je stopa slobodnih radnih mjesta općenito ostala nepromijenjena.

2.4. Upravljanje oznakama

Eurostat je uveo i nova pravila o obradi oznaka kojima se signaliziraju posebni događaji, kao što su prekidi u nizu, i određuje jesu li podaci povjerljivi. U skladu s tim, označivanje statističkih podataka o slobodnim radnim mjestima sada je usklađeno na razini EU-a te između nacionalnih brojki i europskih agregata.

2.5. Desezoniranje

U skladu s člankom 1. Uredbe Komisije (EZ) br. 1062/2008 države članice EU-a obvezne su prenositi i desezonirane podatke. Desezonirane podatke o slobodnim i popunjenim radnim mjestima obvezno je dostavljati barem za pojedinačna/zbirna područja klasifikacije NACE Rev. 2 od B do E, F, od G do I, J, K, L, od M do N, od O do Q, od R do S. Eurostat upotrebljava dostavljene podatke o desezoniranim slobodnim i popunjenim radnim mjestima kako bi izračunao desezonirane stope slobodnih radnih mjesta za svaku zemlju kao omjer.

U prosincu 2016. Eurostat je počeo objavljivati desezonirane podatke za EU i europodručje uz postojeće desezonirane podatke o pojedinačnim državama članicama. Te su brojke dostupne za sljedeća zbirna područja klasifikacije NACE Rev. 2: od B do S, od B do N, od B do F i od G do N.

Na razini EU-a i razini europodručja popunjena i slobodna radna mjesta najprije se zbrajaju za sve države članice te se potom desezoniraju (izravno desezoniranje).

Eurostat je počeo desezoniranim podacima davati veću vidljivost tako što u članku o statističkim podacima o slobodnim radnim mjestima na internetskim stranicama „Statistics Explained” uz nedesezonirane podatke objavljuje europske agregate.

3.Kvaliteta podataka

U ovom se dijelu razmatraju sve dimenzije kvalitete europskih statističkih podataka o slobodnim radnim mjestima: relevantnost, preciznost, pravodobnost, točnost, koherentnost i usporedivost.

3.1.Relevantnost

Prikupljanje statističkih podataka o slobodnim radnim mjestima od velike je važnosti jer su to jedini statistički podaci kojima se mjeri nezadovoljena potražnja za radnom snagom. Tromjesečnim podacima o slobodnim radnim mjestima koriste se Komisija (Glavna uprava za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivanje te Glavna uprava za ekonomske i financijske poslove) i Europska središnja banka u svrhu praćenja kratkoročnih kretanja u poslovnom ciklusu i na tržištu rada. Stopa slobodnih radnih mjesta jedan je od glavnih europskih ekonomskih pokazatelja (PEEI-ja), koji su glavni izvor podataka za analizu i praćenje kratkoročnih cikličkih ekonomskih kretanja u EU-u, europodručju te u pojedinačnim državama članicama EU-a.

Statistički podaci o slobodnim radnim mjestima upotrebljavaju se i za strukturne analize na temelju pokazatelja koje se provode u okviru strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast. Stopa slobodnih radnih mjesta uvrštena je i u prikaz učinkovitosti zapošljavanja, koji sadržava izbor ključnih pokazatelja na tržištu rada koji se prate u kontekstu Zajedničkog izvješća o zapošljavanju Komisije.