Prijedlog UREDBE VIJEĆA o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2014. za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova, koji se primjenjuju u vodama EU-a te za plovila EU-a u nekim vodama izvan EU-a /* COM/2013/0753 final - 2013/0366 (NLE) */





OBRAZLOŽENJE 1. KONTEKST PRIJEDLOGA Razlozi i ciljevi Svim se uredbama o ribolovnim mogućnostima mora ograničiti izlov ribljih stokova na razine koje moraju biti u skladu sa sveobuhvatnim ciljevima zajedničke ribarstvene politike (ZRP). U tom pogledu, Uredbom Vijeća (EZ) br. 2371/2002 od 20. prosinca 2002. o očuvanju i održivom iskorištavanju ribolovnih resursa u okviru Zajedničke ribarstvene politike utvrđuju se ciljevi godišnjih prijedloga u vezi s ograničenjima ulova i ribolovnog napora kako bi ribolov Unije bio ekološki, gospodarski i socijalno održiv. Korištenje ribolovnih mogućnosti predstavlja godišnji ciklus upravljanja (dvogodišnji u slučaju dubokomorskih stokova). Međutim, to ne utječe na uvođenje dugoročnih pristupa upravljanju. Unija je u tom smislu ostvarila znatan napredak i ključni stokovi koji imaju tržišnu vrijednost predmet su višegodišnjih planova upravljanja. Godišnji ukupni dopušteni ulovi (TAC-ovi) i gornje granice napora moraju biti u skladu s njima. Područje primjene Komisija je za 2014. uzela u obzir želje država članica da se vrate samo jednom tekstu Opće uredbe o ribolovnim mogućnostima, suprotno pristupu iz 2012. i 2013. Svake od navedenih godina predložena su i donesena dva zasebna teksta: jedan u vezi s ribolovnim mogućnostima o kojima EU odlučuje sam i drugi koji sadržava ribolovne mogućnosti utvrđene na temelju odluka donesenih u okviru dvostranih ili višestranih pregovora. U skladu s tim, struktura i ponavljani tekst ovog prijedloga temelje se na spajanju tih zasebnih uredaba donesenih 2013. (Uredba Vijeća (EU) br. 39/2013 i Uredba Vijeća (EU) br. 40/2013). Što se tiče ribolovnih mogućnosti koje proizlaze iz dogovorenih mjera iz višestranih ili dvostranih sporazuma o ribarstvu ili procesa, Unija posreduje na temelju položaja koji proizlazi iz znanstvenih savjeta i ciljeva njezine vlastite politike koji se jednako primjenjuju na unutarnje odluke EU-a. Ishod takvih pregovora ukazuje na suglasnost Unije da preuzme obveze u odnosu na treće strane. Kad je u pitanju provedba takvih odluka u okviru prava Unije, Unija nema nikakav značajan diskrecijski prostor izvan unutarnje raspodjele među državama članicama. Što se tiče unutarnje raspodjele, primjenjuje se načelo relativne stabilnosti. U tom pogledu, prijedlogom je obuhvaćeno sljedeće: · dijeljeni stokovi, odnosno stokovi u Sjevernom moru i Skagerraku kojima se zajednički upravlja s Norveškom, ili stokovi povezani sa sporazumima s obalnim državama Konvencije za ribarstvo u sjeveroistočnom Atlantiku (NEAFC); · ribolovne mogućnosti koje proizlaze iz sporazuma postignutih u okviru regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom (RFMO). Veliki broj ribolovnih mogućnosti u ovom je prijedlogu označen kao „pm” (pro memoria). To je zato što: – savjeti o određenim stokovima neće biti dostupni do roka donošenja prijedloga; ili – određene granice ulova i ostale preporuke nadležnih regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom još se očekuju jer njihovi godišnji sastanci još uvijek nisu održani; ili – u vezi sa stokovima u vodama Grenlanda, kao i dijeljenim stokovima ili stokovima razmijenjenima s Norveškom i ostalim trećim zemljama, brojke još uvijek nisu dostupne i bit će utvrđene nakon savjetovanja s tim zemljama u studenome i prosincu 2014. Pregled stokova Kao obično, Komisija je u svojoj godišnjoj Komunikaciji o savjetovanju u vezi s ribolovnim mogućnostima (COM(2013)319 završna verzija, dalje u tekstu „Komunikacija”) preispitala situaciju na koju se mora odgovoriti prijedlozima ribolovnih mogućnosti. U Komunikaciji se iznosi pregled stanja stokova na temelju nalaza znanstvenih savjeta iz 2012. S pozitivne strane, u Komunikaciji je navedeno da je, među stokovima za koje je dostupna potpuna analiza, zabilježen je pad izlova iznad održivih razina s 86 % 2009. na 39 % 2013. Međutim, neka su kretanja još uvijek prisutna i izazivaju zabrinutost. Na primjer, povećao se broj stokova na koje se odnose savjeti da se ulovi smanje na najnižu moguću razinu. Nadalje, u smislu podataka, države članice nisu u potpunosti ispunile svoje obveze izvješćivanja, ključne za omogućavanje jasne analize stanja različitih stokova. U odgovoru na zahtjev Komisije, Međunarodno vijeće za istraživanje mora (ICES) u srpnju je iznijelo svoj godišnji savjet u vezi s većinom ribljih stokova obuhvaćenih ovim prijedlogom. ICES je uzeo u obzir smjernice koje je Komisija iznijela u svojoj Komunikaciji. Navedeni je savjet na svojoj ljetnoj plenarnoj sjednici revidirao Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF). Znanstveni savjeti koji su iznijela ta dva tijela u biti ovise o podacima: samo stokovi u vezi s kojima su dostupni dostatni i pouzdani podaci mogu biti u potpunosti ocijenjeni, kako bi se procijenile veličine stokova, te prognoza toga kako će isti reagirati na različite načine iskorištavanja (navedeno se naziva „tablice opcija ulova”). Kad su dostupni dovoljni podaci, znanstvena tijela mogu procijeniti prilagodbe ribolovnih mogućnosti koje će osigurati najveći održivi prinos (MSY) stokova. Taj se savjet, stoga, naziva „savjet najvećeg održivog prinosa (MSY)”. U ostalim se slučajevima znanstvena tijela oslanjanju na načelo predostrožnog pristupa kako bi iznijela preporuke u vezi s razinom ribolovnih mogućnosti. Metodologija koju u tom smislu prati ICES predstavljena je u objavljenom materijalu ICES-a koji se odnosi na provedbu savjeta u vezi sa stokovima ograničenih podataka[1]. Glavna skupina predloženih ukupnih dopuštenih ulova (TAC-ova) obuhvaćena je Prilogom I.A. Taj prilog obuhvaća 152 TAC-a stokova izlovljenih u Skagerraku, Kattegatu, ICES-ovim potpodručjima I., II., III., IV., V., VI., VII., VIII., IX., X., XII. i XIV., vodama EU-a u području CECAF-a i vodama Francuske Gvajane. Od tih TAC-ova, 23 je obuhvaćeno savjetom MSY. Što se tiče ostalih: · 13 TAC-ova predloženo je u skladu s dugoročnim planovima upravljanja, na primjer planovima upravljanja koji proizlaze iz posebnih uredbi zajedničke ribarstvene politike na snazi, prijedlozima Komisije u vezi s planovima upravljanja koji još nisu doneseni ili planovima upravljanja koje su iznijela regionalna savjetodavna vijeća (RAC) i koje su znanstvena savjetodavna tijela ocijenila kao predostrožna. · 55 TAC-ova povezano je sa stokovima ograničenih podataka, u vezi s kojima nije dostupna potpuna ocjena. Od toga je 21 TAC predložen na istoj razini kao 2012., nakon zajedničke izjave Vijeća i Komisije pri čemu bi ribolovne mogućnosti ostale stabilne, osim ako znanstveni savjeti postanu dostupni i ukazuju na pogoršanje stokova. Razlog za tu odluku jest činjenica da je većina navedenog ulova usputni ulov u mješovitim ribolovima i ne postoji nikakva stvarna pojava promjene TAC-a u odnosu na razvoj njihovog statusa, pri čemu ponavljana smanjenja TAC-a mogu dovesti do povećanja regulatornog odbačenog ulova. · Preostali TAC-ovi u ovoj su fazi prikazani u obliku „pm” (pro memoria) zbog toga što znanstveni savjeti još uvijek nisu dostupni ili ovise o međunarodnim pregovorima ili sporazumima koji bi trebali biti zaključeni tijekom godine. Što se tiče tih stokova, nakon što savjeti postanu dostupni bit će potrebno ažurirati prijedlog. Sve predložene ribolovne mogućnosti u skladu su sa znanstvenim savjetima koje je Komisija primila u vezi sa stanjem stokova i koji se koriste na način iznesen u Komunikaciji. Usklađenost s ostalim politikama i ciljevima Unije Predložene mjere u skladu su s ciljevima i pravilima zajedničke ribarstvene politike i politikom Unije za održivi razvoj. 2. REZULTATI SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENE UTJECAJA Savjetovanje sa zainteresiranim stranama (a) Metode savjetovanja, glavni ciljni sektori i opći profil ispitanika Komisija se savjetovala s dionicima, posebno putem regionalnih savjetodavnih tijela, i državama članicama u vezi sa svojim predloženim pristupom svojim raznim prijedlozima o ribolovnim mogućnostima na temelju svoje Komunikacije o ribolovnim mogućnostima za 2014. Osim toga, Komisija je uzela u obzir smjernice iz svoje Komunikacije Vijeću i Europskom parlamentu o poboljšanju savjetovanja o upravljanju ribarstvom Zajednice (COM(2006)246 završna verzija), u kojoj su iznesena načela za tzv. postupak poboljšanja kvalitete odluka. Nadalje, Komisija je u rujnu 2013. organizirala događanje za dionike na kojem su predstavljeni ishodi znanstvenih savjeta i njihove ključne posljedice, te se o istima vodila rasprava. (b) Sažetak odgovora i njihovo uzimanje u obzir Odgovor na prethodno navedeno savjetovanje Komisije o ribolovnim mogućnostima odražava stajališta država članica i dionika u vezi s procjenom Komisije koja se odnosi na stanje resursa i način osiguravanja primjerenog upravljanja. Države članice Jedina država članica koja je odgovorila na Komunikaciju u vrijeme sastavljanja ovog obrazloženja jest Ujedinjena Kraljevina. Ujedinjena Kraljevina u svom odgovoru cijeni napore Komisije da osigura usklađenost s paketom reformi zajedničke ribarstvene politike kao i Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji. Podržava ciljeve MSY-ja do 2015. gdje je to moguće i, što se tiče načela predostrožnog pristupa, poziva na pragmatizam i pojedinačni pristup uspostavi TAC-ova. Regionalno savjetodavno vijeće za sjeverozapadne vode (NWWRAC) NWWRAC je suglasno s ciljem ugrađenim u politički sporazum o reformi zajedničke ribarstvene politike u skladu s kojim bi se stokovi morali iskorištavati na MSY razini do 2015., a ako je moguće i do 2020. NWWRAC priznaje pa je u tom području interesnom prioritet unaprjeđenje odabira alata te prima na znanje konkretnu zabrinutost Komisije u pogledu ozimice (bakalar, koljak i pišmolj) u Irskom moru i zapadno od Škotske. Kad je riječ o znanstvenim savjetima, iako pozdravlja novu savjetodavnu metodologiju koju je 2012. uveo ICES, NWWRAC očekuje i razvoj sofisticiranijeg rješenja za stokove ograničenih podataka te će u tom cilju nastaviti usku suradnju s ICES-om i nacionalnim znanstvenicima u području raspoloživosti i kvalitete podataka. Prikupljanje stručnih mišljenja i njihova uporaba Što se tiče korištene metodologije, Komisija se, kako je već naznačeno, savjetovala s Međunarodnim vijećem za istraživanje mora (ICES) i njegovim Znanstvenim, tehničkim i gospodarskim odborom za ribarstvo (STECF). Savjeti ICES-a temelje se na okviru savjeta koji su razvile njegove stručne skupine i tijela koja donose odluke te su izdani u skladu s Memorandumom o razumijevanju usuglašenim s Komisijom. STECF iznosi svoje savjete na temelju opisa posla koji prima od Komisije. Krajnji cilj Unije jest uspostaviti razine stokova koje mogu proizvesti najveći održivi prinos (MSY). Taj je cilj izričito sadržan u prijedlogu Komisije za reformiranu zajedničku ribarstvenu politiku[2]. U lipnju 2013. suzakonodavci su postigli politički dogovor u vezi s ovim prijedlogom koji, između ostalog, predviđa da će cilj najvećeg održivog prinosa (MSY) „...biti ostvaren do 2015., kad je to moguće, i najkasnije do 2020. za sve stokove.” Izričito uključivanje ovog cilja u Osnovnu uredbu zajedničke ribarstvene politike odražava obvezu Unije preuzetu u vezi sa zaključcima Svjetskog sastanka na vrhu o održivom razvoju održanog 2002. u Johannesburgu i njegovim planom provedbe. Takvim se tekstovima predviđaj obvezu država, ako je to moguće, da najkasnije 2015. zadrže ili ponovno dovedu osiromašene riblje stokove na razine najvećeg održivog prinosa. Kako je već navedeno, ti su podaci dostupni za neke stokove. Među tim su brojkama vrlo važni stokovi u smislu ulova i tržišne vrijednosti poput oslića, bakalara, grdobinke, lista, patarače oštronoske, koljaka i škampa. Ostvarenje cilja najvećeg održivog prinosa (MSY) moglo bi, u pojedinim slučajevima, zahtijevati smanjenje stope ribolovne smrtnosti i/ili smanjenje ulova. U tom se kontekstu u ovom prijedlogu koristi savjet najvećeg održivog prinosa (MSY), kad je to moguće. Određeni su stokovi proteklih godina već iskorišteni na razinama MSY-ja. U ovom slučaju predloženi TAC-ovi teže održanju tih razina, ili u slučaju u kojem savjeti ukazuju na to da je izlov 2012. premašio najveći održivi doprinos (MSY), smanjenju ribolovne smrtnosti kako bi se ponovno uspostavile stope održivog iskorištavanja u vezi sa stokovima. Što se tiče stokova koji još nisu dosegnuli stope najvećeg održivog prinosa (MSY), predloženi TAC-ovi u skladu su s najvećim održivim prinosom 2015. Ovim se pristupom slijede načela predstavljena u Komunikaciji o ribolovnim mogućnostima za 2014. U vezi sa stokovima ograničenih podataka, znanstvena savjetodavna tijela izdaju preporuke koje se odnose na smanjenje, stabilizaciju ili dopuštanje povećanja ulova. Savjeti ICES-a u mnogim slučajevima pružaju kvantitativne smjernice o takvim varijacijama, temeljene na njihovoj metodologiji najveće promjene ulova +/- 20 %, od jedne godine do druge, iz razloga predostrožnosti. Te se smjernice koriste za uspostavu predloženih TAC-ova. U slučajevima u kojima nema nikakvih znanstvenih savjeta, slijedi se načelo predostrožnog pristupa, što znači smanjenja TAC-a iz razloga predostrožnosti za 20 %. Za određene će se stokove (uglavnom stokove koji žive na širokom području, morske pse i raže) savjeti iznijeti na jesen. Taj će prijedlog biti potrebno primjereno ažurirati odmah po primitku navedenih savjeta. Na kraju, kako je prethodno navedeno, u vezi sa 13 stokova savjeti se koriste za potrebe provedbe dogovorenih planova upravljanja. U smislu stvarnih kretanja povezanih s razvojem stokova, mogu se istaknuti sljedeći slučajevi: Iberijske vode Dok su grdobinka i patarača oštronoska u dobrom stanju te ih se iskorištava na održiv način, određeni stokovi škampa i dalje su osiromašeni. Biomasa južnog oslića i dalje se povećava, usprkos činjenici da je ribolovni pritisak na stok i dalje visok. Pozitivan odgovor stoka bi, stoga, mogao biti posljedica povoljnih ekoloških uvjeta. Kako bi se maksimizirala dobit koja proizlazi iz ovog kretanja, jamče se smanjenja ribolovnog napora u skladu s primjenjivim planom dugoročnog upravljanja za ovaj stok. Biskajski zaljev Stok lista običnog u Biskajskom zaljevu i dalje je u podoptimalnom stanju; ICES savjetuje smanjenja TAC-ova treću uzastopnu godinu. Međutim, TAC je u ovom prijedlogu prikazan kao „pm” (pro memoria) jer su odgovarajući dionici predstavili mjere u vezi s dugoročnim upravljanjem ovim stokom, a Komisija čeka znanstvene savjete u vezi s takvim predloženim mjerama (očekuju se u studenome 2013.). Keltsko more Sve je manje ribe u ribolovu, a biomasa za stokove visoke gospodarske važnosti u ovom se području smanjila. U skladu s tim, predlažu se znatna smanjenja TAC-a u slučajevima u kojima na to pozivaju znanstveni savjeti, npr. za bakalar i koljak. Visoke razine odbačenog ulova stalan su problem, ne samo u vezi s ribolovom ozimica nego i ribolovom koji se odnosi na iverke: list i iverak zlatopjeg love se zajedno; štoviše, znanstveni savjeti pozivaju na suprotne mjere upravljanja, odnosno na smanjenje u odnosu na list i povećanje u odnosu na iverak zlatopjeg. Problem je povećan tehničkom poteškoćom ostvarivanja selektivnosti u odnosu na list (odnosno, nije moguće postići da se ta vrsta ne zadržava u ribolovnom alatu, a da se pritom zadrži iverak zlatopjeg). Zapadno od Škotske U ovom su području ozimice (bakalar, pišmolj, koljak) u lošem stanju, zbog neodrživih razina odbačenog ulova. Razine bakalara ne uspijevaju se oporaviti i predlaže se TAC 0, iako čvrsto upravljanje samo putem TAC-a možda neće biti dovoljno da bi se zaustavio njegov pad. Štoviše, situaciju bi mogli pogoršati savjeti u vezi sa škampom koji će biti izdani u studenome. Ako se, prema očekivanjima, tim savjetima omogući povećanje TAC-a škampa, povećat će se ribolov ovog stoka te opasnost od dodatnog neželjenog ulova stokova ozimica. Mjere selektivnosti će, stoga, postati važno pitanje. ICES još uvijek nije utvrdio ni jednu promjenu smrtnosti bakalara koja proizlazi iz trenutnih mjera selektivnosti koje su donijele flote koje djeluju u ovom području. Irsko more Stanje stokova bakalara i pišmolja u ovom području i dalje su pitanje koje izaziva zabrinutost. Slično situaciji u području zapadno od Škotske, stope odbačenog ulova ozimica visoke su, a trenutne mjere selektivnosti čine se nedovoljnima. Stokovi lista i iverka zlatopjega usporedivi su sa situacijom u Keltskom moru. STECF potvrđuje te se u određenim slučajevima nadovezuje na savjete ICES-a. Sredstva pomoću kojih su stručna mišljenja postala javno dostupna Sva izvješća STECF-a dostupna su na web-mjestu Glavne uprave za Pomorstvo i ribarstvo (GU MARE). Sva izvješća ICES-a dostupna su na web-mjestu ICES-a. Procjena utjecaja Uredba o ribolovnim mogućnostima nije instrument kojim se Vijeću omogućuje da donese složene pakete mjera, i mora se ograničiti na područje primjene utvrđeno člankom 43. stavkom 3. Ugovora. Stoga je dobro prilagođena pristupu upravljanja rezultatima. Ako politika, kao cjelina, funkcionira bolje, tada će se godišnje ribolovne mogućnosti poboljšati. To posebno uključuje tehničke mjere, upravljanje flotom, strukturnu podršku, kontrolu i provedbu, regulaciju tržišta i integraciju alata upravljanja u sveobuhvatnu pomorsku politiku. Međutim, i dalje je potrebno koristiti uredbu o ribolovnim mogućnostima radi prilagodbe s ciljem očuvanja baze resursa za europsku industriju izlova i obrade, i sprečavanja ili ispravljanja negativnog utjecaja previsoke ribolovne smrtnosti na morski okoliš. Unija je donijela čitav niz višegodišnjih planova upravljanja za stokove od ključne gospodarske važnosti, uključujući oslić, bakalar, iverak i ostale. Prije donošenja, ti planovi podliježu procjeni utjecaja. Nakon što stupe na snagu, utvrđuju razine TAC-a koje se moraju utvrditi u navedenoj godini kako bi se ostvarili njihovi dugoročni ciljevi. Komisija je obvezna iznijeti svoj prijedlog u vezi s TAC-ovima u skladu s tim planovima dokle god su isti važeći i na snazi. Zbog toga su mnogi ključni TAC-ovi uključeni u prijedlog posljedica posebne procjene utjecaja izvršene u odnosu na plan na kojem se temelje. Što se tiče ostalih TAC-ova, i usprkos činjenici da višegodišnji planovi možda neće biti provedeni, prijedlogom se nastoji izbjeći kratkoročne pristupe u korist dugoročnih odluka u vezi s održivosti, uzimajući u obzir inicijative dionika i regionalnih savjetodavnih vijeća ako su im ICES i/ili STECF dali pozitivnu ocjenu. U mnogim slučajevima to znači postepeno smanjenje ribolovnih mogućnosti. Politika prema najvećem održivom prinosu koja ističe Komisijin pristup dugoročnog upravljanja predmet je detaljne analize i procjene utjecaja u okviru reforme zajedničke ribarstvene politike, procesa koji se ostvario kroz sastavljanje paketa prijedloga 13. srpnja 2011. i koji je sada u novoj fazi u kojoj su suzakonodavci suglasni o poželjnosti uspostave cilja najvećeg održivog prinosa među onima koji moraju voditi provedbu zajedničke ribarstvene politike tijekom sljedećeg desetljeća (vidi prethodni odjeljak 2.). Prijedlog reforme koji je iznijela Komisija propisno je izrađen na temelju procjene utjecaja (SEC(2011)891) u kontekstu kojeg je analiziran cilj najvećeg održivog prinosa. U njegovim se zaključcima identificira navedeni cilj kao uvjet koji je potreban za postizanje ekološke, gospodarske i socijalne održivosti. Suzakonodavci su u lipnju prihvatili objašnjenje na kojem se temelji prijedlog reforme koji je iznijela Komisija i postigli politički dogovor kojim se predviđa da će cilj najvećeg održivog prinosa (MSY) „...biti ostvaren do 2015., kad je to moguće, i najkasnije do 2020. za sve stokove.” U vezi s ribolovnim mogućnostima i stokovima regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom koji se dijele s trećim zemljama, ovim se prijedlogom u biti prenose mjere dogovorene na međunarodnoj razini. Pitanja svih elemenata važnih za ocjenu mogućih utjecaja ribolovnih mogućnosti rješavaju se kroz fazu pripreme i provođenja međunarodnih pregovora u okviru kojih se ribolovne mogućnosti Unije usuglašavaju s trećim stranama. 3. PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA Pravna osnova Pravna osnova ovog prijedloga je članak 43. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Obveze Unije u vezi s održivim iskorištavanjem živih morskih resursa proizlaze iz obveza utvrđenih člankom 2. Uredbe (EZ) br. 2371/2002. Sažetak prijedloga Prijedlogom se uspostavlja ograničenja ulova i napora primjenjiva na ribarstvo Unije kako bi se ostvario cilj zajedničke ribarstvene politike u vezi s osiguravanjem ribarstva na razinama koje su ekološki, gospodarski i socijalno održive. Primjena Odredbe u području prijedloga primjenjive su do 31. prosinca 2014., uz izuzeće određenih odredbi o ograničenjima napora koje su primjenjive do 31. siječnja 2015. te određenih TAC-ova s posebnim sezonskim ciklusima (npr. kapelin u vodama Grenlanda). Načelo supsidijarnosti Prijedlog je u isključivoj nadležnosti Unije kako je navedeno u članku 3. stavku 1. točki (d) UFEU-a. Načelo supsidijarnosti se, stoga, ne primjenjuje. Načelo proporcionalnosti Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti zbog sljedećeg razloga: zajednička ribarstvena politika je zajednička politika. Vijeće u skladu s člankom 43. stavkom 3. Ugovora donosi mjere o utvrđivanju i raspodjeli ribolovnih mogućnosti. Predloženom Uredbom Vijeća ribolovne mogućnosti dodjeljuju se državama članicama. Uzimajući u obzir članak 20. stavak 3. Uredbe (EZ) br. 2371/2002, države članice slobodne su te mogućnosti naizmjence raspodjeljivati među regijama ili gospodarskim subjektima na način na koji to smatraju primjerenim. Države članice stoga imaju širok manevarski prostor za odlučivanje o društveno-gospodarskom modelu koji su odabrale za iskorištavanje ribolovnih mogućnosti koje su im dodijeljene. Prijedlog nema nikakve nove financijske posljedice za države članice. Ovu Uredbu Vijeće donosi svake godine, a javna i privatna sredstva potrebna za njezinu provedbu već su na raspolaganju. Izbor instrumenata Predloženi instrument: uredba. 4. PRORAČUNSKE POSLJEDICE Ne postoje nikakve posljedice za proračun Unije. 5. DODATNI PODACI Pojednostavnjenje Prijedlogom se omogućuje pojednostavljenje upravnih postupaka za javna tijela (tijela Unije ili državna tijela), posebno u vezi sa zahtjevima koji se odnose na upravljanje naporom. Klauzula o pregledu/reviziji/vremenskom ograničenju valjanosti Budući da se odnosi na godišnju uredbu za godinu 2014., prijedlog ne uključuje klauzulu o reviziji. Detaljno objašnjenje prijedloga Ovaj je prijedlog ograničen na utvrđivanje i raspodjelu ribolovnih mogućnosti i uvjeta koji su funkcionalno povezani s korištenjem tih mogućnosti. Ribolovne mogućnosti su na temelju pravila iznesenih u odgovarajućim višegodišnjim planovima utvrđene za čitav niz stokova, poput oslića, lista, iverka zlatopjega i škampa. Što se tiče stokova u vezi s kojima je industrija predložila strategiju dugoročnog upravljanja koju su znanstvena savjetodavna tijela ocijenila kao učinkovitu i predostrožnu (na primjer, haringa u Keltskom moru) prijedlog prati ondje navedena pravila kontrole izlova. U vezi sa stokovima bakalara u Kattegatu, savjet za 2014. jednak je savjetu za 2013., odnosno da na temelju predostrožnih razmatranja ne bi trebalo biti usmjerenog ribolova te vrste u tom području, te bi usputni ulov i odbačeni ulov trebalo smanjiti na najmanju moguću razinu. Stoga je ovaj stok ograničenih podataka obuhvaćen člankom 9. plana za bakalar[3]; kao posljedica toga predlaže se smanjenje TAC-a od 20 %. Ista je odredba primjenjiva na bakalar u Irskom moru pa se i ovdje predlaže smanjenje od 20 %. Što se tiče bakalara u području zapadno od Škotske, savjet na temelju pristupa najvećeg održivog prinosa preporuča izbjegavanje usmjerenog ribolova i smanjenje usputnog ulova i odbačenog ulova 2014. na najmanju moguću razinu; Komisija, stoga, kao i 2013., predlaže TAC 0 uz dozvolu iskrcaja od 1,5 %. Situacija u vezi s bakalarom zapadno od Škotske krajnje je ozbiljna: u ovom području nije zabilježeno nikakvo stvarno smanjenje ribolovnog napora, na temelju alternativnih mjera kako bi se izbjegao bakalar i smanjio odbačeni ulov bakalara koje, u praksi, nisu učinkovite u pogledu procjena ponavljanog odbačenog ulova znatnih količina (trenutno oko 71 %). Stok očito ima smanjeni kapacitet reprodukcije, nisku biomasu i nemogućnost obnove. U navedenim uvjetima čak ni TAC 0, iako je jedino on preporučljiv, ne može sam osigurati oporavak stoka. Potrebno ga je nadopuniti dodatnim mjerama kako bi se učinkovito izbjegao neželjeni ulov i znatno smanjio odbačeni ulov. Što se tiče ribolovnih mogućnosti utvrđenih ovom uredbom u smislu ribolovnog napora, one se odnose na stokove bakalara, lista u zapadnom dijelu kanala La Manche te južni oslić i škamp. Ti su stokovi regulirani svojim planovima upravljanja. U slučaju prethodna navedena tri stoka bakalara (Kattegat, Irsko more, zapadno od Škotske), stvarno smanjenje ribolovnog napora je nužno, također iz gore navedenih razloga, i stoga se u skladu s člankom 12. stavkom 4. točkom (b) plana predlažu smanjenja napora. U slučaju južnog oslića te škampa i lista u zapadnom dijelu kanala La Manche, sustav upravljanja danima na moru prema vrsti plovila koje je ostvarilo rezultate u ribolovu će se i dalje primjenjivati tijekom 2014., no predložena uredba će i dalje omogućavati državama članicama da primjenjuju sustav po kilovat danima kako bi što učinkovitije iskoristile ribolovne mogućnosti i potaknule prakse očuvanja u dogovoru sa sektorom ribarstva. U slučaju ribolova lista u zapadnom dijelu kanala La Manche, prijedlog je usmjeren prema uspostavi gornjih granica napora (dodatni dani) primjenjivih na svaku državu članicu, na način koji se dosad već pokazao učinkovitim što se tiče ribolova južnog oslića i škampa u ribolovnim mogućnostima od 2011. Na taj način, od 2014. nadalje, stvarna brojka za svaku državu članicu bit će točno određena u uredbi o ribolovnim mogućnostima. Time će se omogućiti transparentniji proces preraspodjele dana na moru dobivenih od odbačenih plovila u ovom ribolovu, što rezultira posebnim brojkama za svaku državu članicu. Ovom se uredbom ovlašćuju države članice, četvrti put u regulatornom provođenju godišnjih ribolovnih mogućnosti, da same donesu određene TAC-ove, iako uz obvezu djelovanja u skladu s ciljevima zajedničke ribarstvene politike. Isto tako, kako je prethodno navedeno, u prijedlogu su uključena i ograničenja ulova dogovorena u kontekstu određenih regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom koje proizlaze iz pregovora s trećim zemljama (dijeljeni stokovi), od kojih većina do daljnjeg ostaje „pro memoria”, do zaključenja odgovarajućih međunarodnih pregovora. 2013/0366 (NLE) Prijedlog UREDBE VIJEĆA o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2014. za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova, koji se primjenjuju u vodama EU-a te za plovila EU-a u nekim vodama izvan EU-a VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov čanak 43. stavak 3., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, budući da: (1) Uredbom Vijeća (EZ) br. 2371/2002[4] zahtijeva se utvrđivanje mjera za uređivanje pristupa vodama i resursima i održivo obavljanje ribolovnih aktivnosti uzimajući u obzir dostupne znanstvene, tehničke i gospodarske savjete, a posebno izvješće koje je sastavio Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF) te na temelju savjeta regionalnih savjetodavnih vijeća. (2) Vijeće je obvezno donijeti mjere o utvrđivanju i dodjeljivanju ribolovnih mogućnosti, uključujući i, prema potrebi, s time funkcionalno povezane uvjete. Ribolovne mogućnosti treba raspodijeliti među državama članicama tako da se svakoj državi članici osigura relativna stabilnost ribolovnih aktivnosti za svaki stok ili tip ribolova te uzimajući u obzir ciljeve zajedničke ribarstvene politike utvrđene Uredbom (EZ) br. 2371/2002. (3) Ukupni dopušteni ulov (TAC) treba se utvrditi na temelju dostupnih znanstvenih savjeta, pri čemu je potrebno uzeti u obzir biološke i društveno-gospodarske aspekte, osigurati pošten tretman različitih ribarskih sektora te mišljenja koja su dionici izrazili tijekom savjetovanja, osobito na sastancima s regionalnim savjetodavnim vijećima. (4) Za stokove koji podliježu posebnim višegodišnjim planovima, TAC-ove treba uspostaviti u skladu s pravilima utvrđenima tim planovima. Stoga TAC-ove za stokove južnog oslića i škampa, lista u zapadnom dijelu kanala La Manche, iverka zlatopjega i lista u Sjevernom moru, haringe zapadno od Škotske, bakalara u Kattegatu, zapadno od Škotske, Irskom moru, Južnom moru, Skagerraku i istočnom Engleskom kanalu i plavoperajne tune u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru treba utvrditi u skladu s pravilima navedenima u: Uredbi Vijeća (EZ) br. 2166/2005[5]; Uredbi Vijeća (EZ) br. 509/2007[6]; Uredbi Vijeća (EZ) br. 676/2007[7]; Uredbi Vijeća (EZ) br. 1300/2008[8]; Uredbi Vijeća (EZ) br. 342/2008[9] („plan za bakalar”) i Uredbi Vijeća (EZ) br. 302/2009[10]. Međutim, u vezi sa stokovima sjevernog oslića (Uredba Vijeća (EZ) br. 811/2004[11]) i lista u Biskajskom zaljevu (Uredba Vijeća (EZ) br. 388/2006[12]), postignuti su najmanji ciljevi odgovarajućih planova oporavka i upravljanja i stoga je primjereno pridržavati se znanstvenih savjeta iznesenih kako bi se, prema potrebi, TAC-ovi postigli ili zadržali na razinama najvećeg održivog prinosa. (5) Za stokove u odnosu na koje ne postoje dovoljni ili pouzdani podaci kako bi se osigurale procjene veličine, mjerama upravljanja i razine TAC-a treba slijediti načelo predostrožnog pristupa upravljanju ribarstvom kako je definirano u članku 3. točki (i) Uredbe (EZ) br. 2371/2002, pritom uzimajući u obzir čimbenike specifične za stokove, posebno uključujući dostupne podatke o kretanjima stokova i razmatranjima mješovitog ribolova. (6) U skladu s člankom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 847/96 od 6. svibnja 1996.[13] treba utvrditi stokove obuhvaćene raznim mjerama iz tog članka. (7) Ako se TAC koji se odnosi na stok dodijeli samo jednoj državi članici, primjereno je ovlastiti tu državu članicu u skladu s člankom 2. stavkom 1. Ugovora da utvrdi razinu navedenog TAC-a. Treba utvrditi odredbe kako bi se osiguralo da, prilikom utvrđivanja te razine TAC-a, dotična država članica postupa na način u potpunosti sukladan načelima i pravilima zajedničke ribarstvene politike. (8) Potrebno je utvrditi gornju granicu ribolovnog napora za 2014. u skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 2166/2005, člankom 9. Uredbe (EZ) br. 676/2007, člankom 5. Uredbe (EZ) br. 509/2007, člancima 11. i 12. Uredbe (EZ) br. 1342/2008 i člancima 5. i 9. Uredbe br. 302/2009, pritom uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 754/2009[14]. (9) U svjetlu najnovijih znanstvenih savjeta ICES-a i u skladu s međunarodnim obvezama u kontekstu Konvencije o ribarstvu u sjeveroistočnom Atlantiku (NEAFC), potrebno je ograničiti ribolovni napor u vezi s određenim dubokomorskim vrstama. (10) Za određene vrste, poput određenih vrsta morskih pasa, čak bi i ograničen ribolovni napor mogao rezultirati ozbiljnim rizikom u odnosu na njihovo očuvanje. Ribolovne mogućnosti za takve vrste, stoga, treba u potpunosti ograničiti putem opće zabrane ribolova takvih vrsta. (11) Korištenje ribolovnih mogućnosti dostupnih plovilima EU-a utvrđenih u ovoj Uredbi podliježe Uredbi Vijeća (EZ) br. 1224/2009[15], posebno člancima 33. i 34. navedene Uredbe, u vezi s evidentiranjem ulova i ribolovnog napora i obavijesti o dostavi podataka o iscrpljenju ribolovnih mogućnosti. Stoga je potrebno navesti šifre koje bi države članice trebale koristiti pri slanju podataka Komisiji koji se odnose na iskrcaje stokova koji podliježu ovoj Uredbi. (12) Za određene TAC-ove, državama članicama treba omogućiti odobravanje dodatnih raspodjela za plovila koja sudjeluju u pokusnom potpuno dokumentiranom ribolovu. Cilj je tih pokusa ispitati sustav izlovnih kvota, odnosno sustav u kojem sav ulov treba iskrcati i pribrojiti kvotama kako bi se izbjegao odbačeni ulov i gubitak inače iskoristivih ribljih resursa koje on uključuje. Nekontroliranim odbačenim ulovom ribe ugrožava se dugoročna održivost ribe kao javnog dobra, a time i ciljevi zajedničke ribarstvene politike. Nasuprot tomu, sustavi izlovnih kvota za ribarstvo predstavljaju poticaj za optimizaciju selektivnosti ulova. Kako bi se postiglo racionalno upravljanje odbačenim ulovom, potpuno dokumentiranim ribolovom treba obuhvatiti svaku operaciju na moru, a ne samo ono što se iskrca u luci. Stoga bi uvjeti kojima se državama članicama omogućuje da odobre takve dodatne raspodjele trebali uključivati obvezu osiguravanja korištenja televizijskih kamera zatvorenog kruga (CCTV) koje su povezane sa sustavom osjetnika (zajedničkog naziva „sustav CCTV”). To bi trebalo omogućiti detaljno snimanje svih zadržanih i odbačenih dijelova ulova. Sustav koji se temelji na ljudskim promatračima u stvarnom vremenu na plovilu manje je učinkovit, skuplji i manje pouzdan. Stoga je korištenje sustava CCTV, u ovom trenutku, preduvjet za ostvarivanje programa za smanjenje odbačenog ulova, npr. potpuno dokumentirani ribolov. Pri korištenju takvog sustava treba postupati u skladu sa zahtjevima Direktive 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća[16]. (13) Kako bi se putem potpuno dokumentiranog pokusnog ribolova osiguralo učinkovito ocjenjivanje potencijala sustava izlovnih kvota za nadzor apsolutne ribolovne smrtnosti predmetnih stokova, potrebno je svu ribu ulovljenu u takvim pokusima, uključujući onu ispod najmanje iskrcajne veličine, pribrojiti ukupnoj raspodjeli koja je dodijeljena plovilu koje sudjeluje, te obustaviti ribolovne operacije kada predmetno plovilo u potpunosti iskoristi dodijeljenu ukupnu raspodjelu. Također je primjereno da se omogući prijenos raspodjela između plovila koja sudjeluju u potpuno dokumentiranom pokusnom ribolovu i plovila koja ne sudjeluju pod uvjetom da se može dokazati da nema povećanja odbačenog ulova kod plovila koja ne sudjeluju. (14) Primjereno je, slijedom savjeta Međunarodnog vijeća za istraživanje mora (ICES), zadržati i preispitati primjenu sustava za upravljanje hujicom u vodama EU-a u ICES-ovim područjima II.a i III.a i u ICES-ovom potpodručju IV. (15) [Ispuniti nakon savjetovanja s Norveškom] (16) [Ispuniti nakon godišnje sjednice Međunarodne komisije za očuvanje atlantske tune (ICCAT)]. (17) U skladu s pristupanjem Republike Hrvatske Europskoj uniji u srpnju 2013., odredbe ribolovnih mogućnosti za Hrvatsku uključene su u ovu Uredbu. (18) [Ispuniti nakon godišnje sjednice Komisije za očuvanje antarktičkih morskih živih resursa (CCAMLR)]. (19) Na svojem godišnjem sastanku 2013., Komisija za tunu u Indijskom oceanu (IOTC) usvojila je rezoluciju o zaštiti trupana oblokrilaca, primjenjivu na ribarska plovila uvrštena na popis ovlaštenih plovila IOTC-a zabranjujući, u obliku privremene mjere, zadržavanje na plovilu, prekrcavanje, iskrcavanje ili skladištenje bilo kojeg dijela ili cijele lešine trupana oblokrilca. Rezolucijom se predviđa izuzeće za mali ribolov, odnosno ribarska plovila koja djeluju u ribolovnim aktivnostima unutar isključivog gospodarskog pojasa države članice pod čijom zastavom plove. (20) [Ispuniti nakon godišnjeg sastanka Regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom u južnom Pacifiku (SPRFMO)]. (21) Na svojem 84. godišnjem sastanku, održanom 2013., Međuamerička komisija za tropsku tunu (IATTC) zadržala je svoje mjere za očuvanje žutoperajne tune, velikooke tune i tunja prugavca. IATTC je također zadržao svoju rezoluciju o očuvanju trupana oblokrilaca. Te mjere i dalje treba provoditi u pravu Unije. (22) [Ispuniti nakon godišnjeg sastanka Organizacije za ribarstvo na jugoistočnom Atlantiku (SEAFO)]. (23) [Ispuniti nakon godišnjeg sastanka Komisije za ribarstvo u zapadnom i središnjem Pacifiku (WCPFC)]. (24) [Ispuniti nakon donošenja mjera u kontekstu Konvencije o očuvanju i upravljanju resursima kolje u središnjem Beringovom moru]. (25) Na svojem je 35. godišnjem sastanku 2013. Organizacija za ribarstvo na sjeverozapadnom Atlantiku (NAFO) donijela odluku o nizu ribolovnih mogućnosti određenih stokova u potpodručjima 1-4 područja primjene konvencije NAFO za 2014. U tom je kontekstu NAFO utvrdio postupak za povećanje TAC-a za bijelu repatu tabinju u NAFO potpodručju 3NO utvrđenog za 2014. ako se ispune određeni uvjeti povezani sa stanjem tog stoka. Ugovorna stranka NAFO-a može obavijestiti izvršnog tajnika NAFO-a da su u NAFO potpodručju 3NO primijećene povećani ulovi po jedinici napora stoka bijele repate tabinje u odnosu na uobičajene ulove. Povećanje za godinu 2014. potvrđeno je glasanjem u NAFO-u te bi ga trebalo primijeniti u pravu Unije i povećati kvote dotičnih država članica. (26) Pojedine međunarodne mjere kojima se stvaraju ili ograničavaju ribolovne mogućnosti relevantni RFMO-i donose za Uniju krajem godine i njihova primjena počinje prije stupanja na snagu ove Uredbe. Stoga je potrebna retroaktivna primjena odredaba kojima se takve mjere provode u pravu Unije. Posebno, budući da ribolovna sezona u području primjene Konvencije CCAMLR-a (Komisije za očuvanje antarktičkih morskih živih resursa) traje od 1. prosinca do 30. studenoga te se određene ribolovne mogućnosti ili zabrane u području primjene Konvencije CCAMLR-a utvrđuju za razdoblje od 1. prosinca 2013., primjereno je da se relevantne odredbe ove Uredbe primjenjuju od tog datuma. Takvom retroaktivnom primjenom ne dovodi se u pitanje načelo opravdanih očekivanja budući da je članicama CCAMLR-a zabranjen ribolov u području primjene Konvencije CCAMLR-a bez odobrenja. (27) U skladu s izjavom Unije koja je upućena Bolivarskoj Republici Venezueli („Venezuela”) o dodjeli ribolovnih mogućnosti u vodama Unije ribarskim plovilima koja plove pod zastavom Venezuele u isključivom gospodarskom pojasu (IGP) u obalnim vodama Francuske Gvajane[17], potrebno je utvrditi ribolovne mogućnosti za ribe vrste Lutjanus campechanus koje su Venezueli na raspolaganju u vodama Unije. (28) Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za izdavanje odobrenja pojedinoj državi članici za korištenje pogodnosti sustava upravljanja svojim raspodjelama ribolovnog napora u skladu sa sustavom kilovat dana, Komisiji treba dodijeliti provedbene ovlasti. (29) Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ove Uredbe, Komisiji treba dodijeliti provedbene ovlasti u odnosu na dodjeljivanje dodatnih dana na moru za trajno ukidanje ribolovnih aktivnosti i za poboljšanu pokrivenost znanstvenog promatranja te utvrđivanje formata tablica za prikupljanje i prijenos podataka o prenošenju dana na moru između ribarskih plovila koja plove pod zastavom države članice. Te ovlasti treba izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011[18]. (30) Kako bi se izbjegao prekid ribolovnih aktivnosti i osigurao izvor zarade ribarima Unije, ova se Uredba treba primjenjivati od 1. siječnja 2014., osim odredaba o ograničenjima ribolovnog napora, koje se trebaju primjenjivati od 1. veljače 2014. i određenih odredaba u pojedinim regijama, koje bi trebale imati poseban datum primjene. Zbog hitnosti ova bi Uredba trebala stupiti na snagu odmah nakon objave. (31) Ribolovne mogućnosti treba koristiti potpuno u skladu s primjenjivim pravom Unije. DONIJELO JE OVU UREDBU: GLAVA I. OPĆE ODREDBE Članak 1. Predmet 1. Ovom se Uredbom utvrđuju ribolovne mogućnosti dostupne u vodama EU-a, plovilima EU-a, u određenim vodama izvan EU-a za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova. 2. Ribolovne mogućnosti iz stavka 1. uključuju: (a) ograničenja ulova za 2014. i, ako je navedeno u ovoj Uredbi, za 2015.; (b) ograničenja ribolovnog napora za razdoblje od 1. veljače 2014. do 31. siječnja 2015.; (c) ribolovne mogućnosti za razdoblje od 1. prosinca 2013. do 30. studenoga 2014. za određene stokove u području primjene Konvencije CCAMLR-a; (d) ribolovne mogućnosti za razdoblja utvrđena člankom 32. za određene stokove u području primjene Konvencije IATTC-a za godinu 2014. i, ako je navedeno u ovoj Uredbi, za godinu 2015. Članak 2. Područje primjene Ova se Uredba primjenjuje na sljedeća plovila: (a) plovila EU-a; (b) plovila trećih zemalja u vodama EU-a. Članak 3. Definicije Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije: (c) „plovilo Unije” znači ribarsko plovilo koje plovi pod zastavom države članice i koje je registrirano u Uniji; (d) „plovilo treće zemlje” znači ribarsko plovilo koje plovi pod zastavom treće zemlje i registrirano je u trećoj zemlji; (e) „vode EU-a” znači vode koje su pod suverenitetom ili jurisdikcijom država članica uz iznimku voda koje graniče s prekomorskim zemljama i teritorijima navedenima u Prilogu II. Ugovoru; (f) „međunarodne vode” znači vode koje se nalaze izvan suvereniteta ili jurisdikcije bilo koje države; (g) „ukupni dopušteni ulov” (TAC) znači količina koja se smije izloviti i iskrcati iz svakog pojedinog ribljeg stoka svake godine; (h) „kvota” znači udio TAC-a koji je dodijeljen Uniji ili državi članici; (i) „analitičke procjene” znači kvantitativna evaluacija kretanja određenog stoka, na temelju podataka o biologiji i iskorištavanju stoka, za koji je znanstvena analiza pokazala da je dovoljne kvalitete da može poslužiti kao znanstveni savjet o mogućnostima za budući ulov. (j) „veličina oka” znači veličina oka ribarskih mreža utvrđena u skladu s Uredbom (EU) br. 517/2008[19]; (k) „registar ribarske flote EU-a” znači registar koji je Komisija uspostavila u skladu s člankom 15. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 2371/2002; (l) „očevidnik o ribolovu” znači očevidnik iz članka 14. Uredbe (EZ) br. 1224/2009; Članak 4. Ribolovne zone Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije: (m) Zone ICES-a (Međunarodnog vijeća za istraživanje mora) su zemljopisna područja definirana u Prilogu III. Uredbi Vijeća (EZ) br. 218/2009[20]; (n) „Skagerrak” znači zemljopisno područje koje je na zapadu omeđeno crtom od svjetionika Hanstholm do svjetionika Lindesnes, a na jugu crtom od svjetionika Skagen do svjetionika Tistlarna, i od te točke do najbliže točke na švedskoj obali; (o) „Kattegat” znači zemljopisno područje koje je na sjeveru omeđeno crtom od svjetionika Skagen do svjetionika Tistlarna, i od te točke do najbliže točke na švedskoj obali, a na jugu crtom od Hasenørea do Gnibens Spidsa, od Korshagea do Spodsbjerga i od Gilbjerg Hoveda do Kullena; (p) „funkcionalna jedinica 16 potpodručja ICES-a VII.” znači zemljopisno područje omeđeno loksodromama koje uzastopno spajaju sljedeće točke: – 53° 30' S 15° 00' Z, – 53° 30' S 11 ° 00' Z, – 51 ° 30' S 11 ° 00' Z, – 51 ° 30' S 13 ° 00' Z, – 51 ° 00' S 13 ° 00' Z, – 51 ° 00' S 15° 00' Z, – 53° 30' S 15° 00' Z; (q) „Kadiški zaljev” znači zemljopisno područje ICES područja IX.a istočno od geografske dužine 7° 23′ 48″ Z; (r) područja CECAF-a (Odbor za ribarstvo za istočni središnji Atlantik) su zemljopisna područja navedena u Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 216/2009 Europskog parlamenta i Vijeća[21]; (s) područja NAFO-a (Organizacija za ribarstvo na sjeverozapadnom Atlantiku) su zemljopisna područja utvrđena u Prilogu III. Uredbi (EZ) br. 217/2009 Europskog parlamenta i Vijeća[22]; (t) „područje primjene Konvencije SEAFO-a (Organizacija za ribarstvo na jugoistočnom Atlantiku)” je zemljopisno područje definirano u Konvenciji o očuvanju i gospodarenju ribolovnim resursima u jugoistočnom Atlantskom oceanu[23]; (u) „područje primjene Konvencije ICCAT-a (Međunarodne komisije za očuvanje atlantskih tuna)” je zemljopisno područje definirano u Međunarodnoj konvenciji o očuvanju atlantskih tuna[24]; (v) „područje primjene Konvencije CCAMLR (Komisija za očuvanje antarktičkih morskih živih resursa)” je zemljopisno područje definirano u članku 2. točki (a) Uredbe (EZ) br. 601/2004[25]; (w) „područje primjene Konvencije IATTC-a (Međuameričke komisije za tropsku tunu)” je zemljopisno područje definirano u Konvenciji o jačanju Međuameričke komisije za tropsku tunu koja je uspostavljena Konvencijom iz 1949. između Sjedinjenih Američkih Država i Republike Kostarike[26]; (x) „područje primjene Konvencije IOTC-a (Komisija za tunu u Indijskom oceanu)” je zemljopisno područje definirano u Sporazumu o osnivanju Komisije za tunu u Indijskom oceanu[27]; (y) „područje primjene Konvencije SPRFMO-a (Regionalna organizacija za upravljanje ribarstvom u južnom Pacifiku)” je zemljopisno područje južno od 10° S, sjeverno od područja primjene Konvencije CCAMLR-a, istočno od područja primjene Konvencije SIOFA-e kako je definirano u Sporazumu o ribarstvu u južnom Indijskom oceanu[28], i zapadno od područjâ ribolovnih nadležnosti južnoameričkih država; (z) „područje primjene Konvencije WCPFC-a (Komisija za ribarstvo u zapadnom i središnjem Pacifiku)” je zemljopisno područje definirano u Konvenciji o očuvanju i upravljanju visoko migracijskim ribljim stokovima u zapadnom i središnjem Pacifiku[29]; (aa) „pučina Beringova mora” je zemljopisno područje otvorenog mora u Beringovu moru iza 200 nautičkih milja od polaznih crta od kojih se mjeri širina teritorijalnog mora obalnih država Beringova mora. (bb) „područje preklapanja IATTC-a i WCPFC-a” odnosi se na zemljopisno područje određeno sljedećim granicama: – geografska dužina 150º Z, – geografska dužina 130 Z, – geografska širina 3º J, – geografska širina 50º J. GLAVA II. RIBOLOVNE MOGUĆNOSTI ZA PLOVILA EU-a Poglavlje I. Opće odredbe Članak 5. TAC-ovi i raspodjele 1. TAC-ovi za plovila EU-a u vodama EU-a ili u određenim vodama izvan EU-a i raspodjela tih TAC-ova među državama članicama, te uvjeti koji su s njima funkcionalno povezani, prema potrebi, utvrđeni su Prilogom I. 2. Plovila EU-a imaju odobrenje za ribolov, u okviru TAC-ova koji su utvrđeni Prilogom I., u vodama koje potpadaju pod ribolovnu nadležnost Farskih Otoka, Grenlanda, Islanda i Norveške, te ribolovne zone oko otoka Jan Mayen, na koje se primjenjuju uvjeti utvrđeni člankom 14. i Prilogom III. ovoj Uredbi i Uredbom (EZ) br. 1006/2008[30] i njezinim provedbenim odredbama. 3. Za potrebe posebnog uvjeta iz Priloga I.A za stokove hujice u vodama EU-a ICES-ovih zona II.a, III.a i IV., primjenjuju se područja upravljanja definirana u Prilogu II.D. Članak 6. TAC-ovi koje utvrđuju države članice 4. TAC-ove za određene riblje stokove određuju dotične države članice. Ti su stokovi utvrđeni u Prilogu I. 5. TAC-ovi koje određuje država članica moraju: (a) biti usklađeni s načelima i pravilima zajedničke ribarstvene politike, a posebno s načelom održivog iskorištavanja stoka; i (b) dovesti do: i. ako su dostupne analitičke procjene dostupne, iskorištavanja stoka u skladu s najvećim održivim prinosom od 2015. nadalje, sa što većom mogućom vjerojatnosti; ii. ako su analitičke procjene nedostupne ili nepotpune, iskorištavanja stoka u skladu s načelom predostrožnog pristupa upravljanju ribarstvom. 6. Do 15. ožujka 2014., svaka dotična država članica Komisiji dostavlja sljedeće informacije: (c) donesene TAC-ove; (d) podatke koje je prikupila i ocijenila dotična država članica, a na kojima se temelje doneseni TAC-ovi; (e) pojedinosti o tome na koji su način usvojeni TAC-ovi u skladu sa stavkom 2. Članak 7. Uvjeti za istovar ulova i usputnog ulova Riba iz stokova za koje su utvrđeni TAC-ovi zadržava se na plovilu ili se istovaruje samo ako: (cc) su ulove ostvarila plovila koja plove pod zastavom države članice kojoj je određena kvota, a ta kvota nije iscrpljena; ili (dd) se ulovi sastoje od udjela kvote EU-a koja nije raspodijeljena po kvotama država članica, a ta kvota EU-a nije iscrpljena. Članak 8. Izvješće o ribolovnom naporu 7. Od 1. veljače 2014. do 31. siječnja 2015., mjere vezane uz ribolovni napor propisane u: (ee) Prilogu II.A primjenjuju se na određene stokove bakalara, lista i iverka zlatopjega u Kattegatu, Skagerraku, dijelu ICES-ova područja III.a koji nije obuhvaćen Skagerrakom i Kattegatom, u ICES-ovom potpodručju IV. i ICES-ovim područjima VI.a, VII.a i VII.d i vodama EU-a ICES-ovih područja II.a i V.b; (ff) Prilogu II.B primjenjuju se na obnovu oslića i škampa u ICES-ovim područjima VIII.c i IX.a, sa izuzećem Kadiškog zaljeva; (gg) Prilogu II.C primjenjuju se na upravljanje stokom lista u ICES-ovom području VII.e. Članak 9. Ograničenja ulova i napora za dubokomorski ribolov 8. Člankom 3. stavkom1. Uredbe (EZ) br. 2347/2002[31] koji zahtijeva dozvolu za dubokomorski ribolov primjenjuje se na grenlandsku ploču. Na ulov, zadržavanje na plovilu, pretovar i iskrcavanje grenlandske ploče primjenjuju se uvjeti navedeni u tom članku. 9. Države članice osiguravaju da u 2014. razine ribolovnog napora za plovila koja posjeduju dozvolu za dubokomorski ribolov iz članka 3. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 2347/2002, izmjereno u kilovat danima odsutnosti iz luke, ne prelaze 65 % prosječnog godišnjeg ribolovnog napora koji su plovila dotične države članice primijenila 2003. u ribolovu kada su imala dozvole za dubokomorski ribolov ili su ulovljene dubokomorske vrste kako su navedene u Prilozima I. i II. toj Uredbi. Ovaj se stavak primjenjuje isključivo na izlaske u ribolov u kojima se ulovi više od 100 kg dubokomorskih vrsta osim velikog srebrnjaka. Članak 10. Posebne odredbe o raspodjeli ribolovnih mogućnosti 10. Raspodjelom ribolovnih mogućnosti među državama članicama kako je utvrđeno ovom Uredbom ne dovode se u pitanje: (a) razmjene u skladu s člankom 20. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 2371/2002; (b) smanjenja i preraspodjele u skladu s člankom 37. Uredbe (EZ) br. 1224/2009; (c) preraspodjele u skladu s člankom 10. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1006/2008; (d) dodatni iskrcaj dopušten na temelju članka 3. Uredbe (EZ) br. 847/96; (e) količine zadržane u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 847/96; (f) odbitke u skladu s člancima 105., 106. i 107. Uredbe (EZ) br. 1224/2009; (g) prijenosi i razmjene kvota u skladu s člankom 20. ove Uredbe. 11. Osim ako je u Prilogu I. ovoj Uredbi navedeno drukčije, članak 3. Uredbe (EZ) br. 847/96 primjenjuje se na stokove koji podliježu predostrožnom TAC-u, a članak 3. stavci 2. i 3. te članak 4. te Uredbe primjenjuju se na stokove koji podliježu analitičkom TAC-u. Članak 11. Sezone zabrane ribolova 12. Zabranjen je ribolov ili zadržavanje na plovilu sljedećih vrsta u području Porcupine Bank u razdoblju od 1. svibnja do 31. svibnja 2014.: bakalar, patarača oštronoska, grdobina, koljak, pišmolj, oslić, škamp, iverak zlatopjeg, kolja, koljuška, raže i voline, list obični, kljovan, manjić morski, manjić i pas kostelj piknjavac. Za potrebe ovog članka, Porcupine Bank obuhvaća zemljopisno područje omeđeno loksodromama koje uzastopno povezuju sljedeće položaje: Točka || Geografska širina || Geografska dužina 1 || 52° 27' S || 12° 19' Z 2 || 52° 40' S || 12° 30' Z 3 || 52° 47' S || 12° 39.600' Z 4 || 52° 47' S || 12° 56' Z 5 || 52° 13,5' S || 13 ° 53.830' Z 6 || 51 ° 22' S || 14 ° 24' Z 7 || 51 ° 22' S || 14 ° 03' Z 8 || 52° 10' S || 13 ° 25' Z 9 || 52° 32' S || 13 ° 07.500' Z 10 || 52° 43' S || 12° 55' Z 11 || 52° 43' S || 12° 43' Z 12 || 52° 38.800' S || 12° 37' Z 13 || 52° 27' S || 12° 23' Z 14 || 52° 27' S || 12° 19' Z Odstupajući od podstavka 1., dozvoljen je provoz kroz Porcupine Bank dok se na plovilu nalaze vrste navedene u tom stavku, u skladu s člankom 50. stavcima 3., 4. i 5. Uredbe (EZ) br. 1224/2009. 13. Od 1. siječnja do 31. ožujka 2014. i od 1. kolovoza do 31. prosinca 2014. zabranjen je komercijalni ribolov hujice pridnenom povlačnom mrežom ili sličnim povlačnim ribolovnim alatom s veličinom mrežnog oka manjom od 16 mm u ICES-ovim područjima II.a, III.a i u ICES-ovom potpodručju IV. Zabrana utvrđena prethodnim podstavkom primjenjuje se na plovila treće zemlje koja imaju dozvolu za ribolov hujice u vodama EU-a u ICES-ovom potpodručju IV., osim ako je drukčije navedeno. Članak 12. Zabrane 14. Plovilima EU-a zabranjeno je obavljati ribolov, zadržavati na plovilu ili prekrcavati i iskrcavati sljedeće vrste: (hh) psina golema (Cetorhinus maximus) i velika bijela psina (Carcharodon carcharias) u svim vodama; (ii) kučina (Lamna nasus) u svim vodama, osim ako je drukčije predviđeno u Prilogu I.A; (jj) sklat sivac (Squatina squatina) u vodama EU-a; (kk) raža volina (Dipturus batis) u vodama EU-a u ICES-ovom području II.a i ICES-ovim potpodručjima III., IV., VI., VII., VIII., IX. i X.; (ll) raža vijošarka (Dipturus batis) i raža balavica (Raja alba) u vodama EU-a u ICES-ovim potpodručjima VI., VII., VIII., IX. i X.; (mm) ražopsi (Rhinobatidae) u vodama EU-a u ICES-ovim potpodručjima I., II., III., IV., V., VI., VII., VIII., IX., X. i XII.; (nn) divovska manta (Manta birostris) u svim vodama. 15. Kod slučajnog ulova, vrstama iz stavka 1. ne smije se nauditi. Primjerci se odmah puštaju u more. Članak 13. Prijenos podataka Kada, na temelju članaka 33. i 34. Uredbe (EZ) br. 1224/2009, države članice Komisiji dostavljaju podatke koji se odnose na iskrcaj ulovljenih količina stoka, koriste oznake za stokove koje su utvrđene u Prilogu I. ovoj Uredbi. Poglavlje II. Dodatne raspodjele za plovila koja sudjeluju u pokusnom potpuno dokumentiranom ribolovu Članak 14. Dodatne raspodjele 16. Za određene stokove pojedina država članica može odobriti dodatne raspodjele plovilu koje plovi pod njezinom zastavom i sudjeluje u pokusom potpuno dokumentiranom ribolovu. Ti su stokovi utvrđeni u Prilogu I. 17. Dodatna raspodjela iz stavka 1. ne prelazi cjelokupno ograničenje koje je utvrđeno u Prilogu I. kao postotak kvote dodijeljene toj državi članici. Članak 15. Uvjeti za dodatne raspodjele 18. Dodatna raspodjela iz članka 14. ispunjava sljedeće uvjete: (a) plovilo koristi televizijske kamere zatvorenog kruga (CCTV) koje su povezane sa sustavom osjetnika (zajedničkog naziva „sustav CCTV”) za snimanje svih aktivnosti ribolova i prerade na plovilu; (b) dodatna raspodjela odobrena pojedinačnom plovilu koje sudjeluje u potpuno dokumentiranom pokusnom ribolovu ne smije prelaziti ni jednu od sljedećih graničnih vrijednosti: i. 75 % količine odbačenog stoka, prema procjeni predmetne države članice, koji proizvodi vrsta plovila kojoj pripada ono plovilo kojemu je odobrena dodatna raspodjela; ii. 30 % pojedinačne raspodjele plovilu prije sudjelovanja u pokusnom ribolovu; (c) svi ulovi koje iz dotičnog stoka, uključujući ribe ispod minimalne iskrcajne veličine kako je definirana u Prilogu XII. Uredbi (EZ) br. 850/98[32], plovilo ostvari u okviru dodatne raspodjele dodaju se pojedinačnoj raspodjeli plovilu kao rezultat eventualne dodatne raspodjele odobrene na temelju članka 14.; (d) kada plovilo u potpunosti iskoristi pojedinačnu raspodjelu za bilo koji stok koji podliježe dodatnoj raspodjeli, predmetno plovilo mora obustaviti sve ribolovne aktivnosti u području relevantnog TAC-a; (e) u pogledu stokova na koje se može primjenjivati ovaj članak, države članice mogu dozvoliti prijenos pojedinačnih raspodjela ili bilo kojeg njihova dijela s plovila koja ne sudjeluju u potpuno dokumentiranom pokusnom ribolovu na plovila koja sudjeluju u tim pokusima pod uvjetom da je moguće dokazati da nema povećanja odbačenog ulova od strane plovila koja ne sudjeluju. 19. Neovisno o stavku 1. točki (b) podtočki (i), država članica može iznimno odobriti plovilu koje polovi pod njezinom zastavom dodatnu raspodjelu koja prelazi 75 % procijenjenog odbačenog stoka koji proizvodi vrsta plovila kojoj pripada ono plovilo kojemu je odobrena dodatna raspodjela, pod uvjetom da: (a) je postotak odbačenog stoka, prema procjeni za određenu vrstu plovila, manji od 10 %; (b) je uključivanje te vrste plovila bitno za procjenu nadzornog potencijala sustava CCTV; (c) se ne prelazi ukupna granična vrijednost od 75 % procijenjenog odbačenog stoka za sva plovila koja sudjeluju u pokusu. 20. Prije nego što odobri dodatnu raspodjelu iz članka 14., država članica Komisiji dostavlja sljedeće informacije: (a) popis plovila koja plove pod njezinom zastavom i sudjeluju u potpuno dokumentiranom pokusnom ribolovu; (b) specifikacije elektroničke opreme za daljinski nadzor ugrađene u predmetna plovila; (c) kapacitet, vrstu i specifikaciju ribolovnih alata koje koriste predmetna plovila; (d) procijenjeni odbačeni ulov za svaku vrstu plovila koja sudjeluju u pokusnom ribolovu; (e) količinu ulova stoka na koji se primjenjuje relevantni TAC koji su 2013. ostvarila plovila koja sudjeluju u pokusima. Članak 16. Obrada osobnih podataka U mjeri u kojoj snimke dobivene u skladu s člankom 15. stavkom 1. uključuju obradu osobnih podataka u smislu Direktive 95/46/EZ, ta se Direktiva primjenjuje na obradu takvih podataka. Članak 17. Povlačenje dodatnih raspodjela Kada država članica uoči da plovilo koje sudjeluje u potpuno dokumentiranom pokusnom ribolovu ne ispunjava uvjete koji su utvrđeni člankom 15., bez odgađanja povlači dodatnu raspodjelu odobrenu tom plovilu i isključuje ga iz sudjelovanja u pokusnom ribolovu u preostalom dijelu 2014. Članak 18. Znanstvena revizija procjene odbačenog ulova Komisija može zatražiti od države članice koja koristi ovo poglavlje da svoju procjenu odbačenog ulova prema vrsti plovila dostavi na reviziju znanstvenom savjetodavnom tijelu u svrhu praćenja provedbe zahtjeva koji je utvrđen člankom 15. stavkom 1. točkom (b) podtočkom i. Ako procjene koja potvrđuje takav odbačeni ulov nema, dotična država članica poduzima sve odgovarajuće mjere kako bi osigurala usklađenost s tim zahtjevom i o tome obavješćuje Komisiju. Poglavlje III. Odobrenja za ribolov u vodama trećih zemalja Članak 19. Odobrenja za ribolov 21. Najveći broj odobrenja za ribolov ribarskim plovilima EU-a u vodama treće zemlje utvrđen je Prilogom III. 22. Ako jedna država članica prenosi kvotu na drugu državu članicu („zamjena”) u ribolovnim područjima koja su utvrđena Prilogom III. na temelju članka 20. stavka 5. Uredbe (EZ) br. 2371/2002, prijenos uključuje odgovarajući prijenos odobrenja za ribolov i prijavljuje se Komisiji. Međutim, ne premašuje se ukupan broj odobrenja za ribolov za svako ribolovno područje kako je utvrđen Prilogom III. Poglavlje IV. Ribolovne mogućnosti u vodama regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom Članak 20. Prijenos i razmjena kvota 23. Ako su, u skladu s pravilima regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom („RFMO-i”), dozvoljeni prijenosi ili razmjene kvota između ugovornih stranaka RFMO-a, država članica („dotična država članica”) može pregovarati s ugovornom strankom RFMO-a i, prema potrebi, utvrditi okvir za namjeravani prijenos ili razmjenu kvota. 24. Nakon što dotična država članica obavijesti Komisiju, Komisija može potvrditi nacrt za namjeravani prijenos ili razmjenu kvota koju je država članica dogovorila s dotičnom ugovornom strankom RFMO-a. Komisija zatim, bez odgađanja, razmjenjuje s dotičnom ugovornom strankom RFMO-a obvezujući pristanak na prijenos ili razmjenu kvote. Komisija o usuglašenom prijenosu ili razmjeni kvota obavješćuje tajništvo RFMO-a u skladu s pravilima te organizacije. 25. Komisija obavješćuje države članice o usuglašenom prijenosu ili razmjeni kvota. 26. Ribolovne mogućnosti koje su primljene od dotične ugovorne stranke ili prenesene na dotičnu ugovornu stranku RFMO-a na temelju prijenosa ili razmjene kvote smatraju se kvotama koje su dodijeljene ili oduzete od raspodjele dotične države članice, od trenutka kada prijenos ili razmjena kvote stupi na snagu u skladu s uvjetima sporazuma koji je postignut s dotičnom ugovornom strankom RFMO-a ili u skladu s pravilima relevantnog RFMO-a, prema potrebi. Takvom se dodjelom ne mijenja postojeći ključ raspodjele za potrebe dodjele ribolovnih mogućnosti među državama članicama u skladu s načelom relativne stabilnosti ribolovnih aktivnosti. ODJELJAK 1. PODRUČJE PRIMJENE KONVENCIJE ICCAT-a Članak 21. Ograničenja za ribolovne, uzgojne i tovne kapacitete za plavoperajnu tunu 27. Broj brodova EU-a s mamcima i brodova s povlačnim povrazima koji imaju odobrenje za aktivan ribolov plavoperajne tune veličine između 8 kg/75 cm i 30 kg/115 cm u istočnom Atlantiku ograničen je kako je utvrđeno točkom 1. Priloga IV. 28. Broj plovila EU-a za mali obalni ribolov koja imaju odobrenje za aktivan ribolov plavoperajne tune veličine između 8 kg/75 cm i 30 kg/115 cm u Sredozemnom moru ograničen je kako je utvrđeno točkom 2. Priloga IV. 29. Broj plovila EU-a za ribolov plavoperajne tune u Jadranskom moru za potrebe uzgoja koja imaju odobrenje za aktivan ribolov plavoperajne tune veličine između 8 kg/75 cm i 30 kg/115 cm ograničen je kako je utvrđeno točkom 3. Priloga IV. 30. Broj i ukupni kapacitet izražen u bruto tonaži ribarskih plovila koja imaju odobrenje za ribolov, zadržavanje na plovilu, prekrcaj, prijevoz ili iskrcavanje plavoperajne tune u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru ograničen je kako ej utvrđeno točkom 4. Priloga IV. 31. Broj klopki koje se koriste u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru za ribolov plavoperajne tune ograničen je kako je utvrđeno točkom 5. Priloga IV. 32. Uzgojni kapacitet za plavoperajnu tunu, tovni kapacitet te najveći unos divlje ulovljene plavoperajne tune koji se dodjeljuje ribogojilištima u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru ograničen je kako je utvrđeno točkom 6. Priloga IV. Članak 22. Rekreacijski i sportski ribolov Države članice dodjeljuju posebnu kvotu plavoperajne tune za rekreacijski i sportski ribolov iz kvota koje su im dodijeljene u Prilogu I.D. Članak 23. Morski psi 33. U bilo kojoj vrsti ribolova zabranjeno je zadržavanje na plovilu, prekrcavanje ili iskrcavanje bilo kojeg dijela ili cijele lešine velikooke lisice (Alopias superciliosus). 34. Zabranjen je usmjereni ribolov vrste morski pas lisica iz roda Alopias. 35. Zabranjeno je zadržavanje na plovilu, prekrcavanje ili iskrcavanje bilo kojeg dijela ili cijele lešine mlata iz porodice Sphyrnidae (osim Sphyrna tiburo) u vezi s ribolovom u području primjene Konvencije ICCAT-a. 36. Zabranjeno je zadržavanje na plovilu, prekrcavanje ili iskrcavanje bilo kojeg dijela ili cijelih lešina trupana oblokrilca (Carcharhinus longimanus) ulovljenih u bilo kojoj vrsti ribolova. 37. Zabranjeno je zadržavanje na plovilu svilenkastih morskih pasa (Carcharhinus falciformis) koji su ulovljeni u bilo kojoj vrsti ribolova. ODJELJAK 2. PODRUČJE PRIMJENE KONVENCIJE CCAMLR-a Članak 24. Zabrane i ograničenja ulova 38. Zabranjen je usmjereni ribolov vrsta koje su utvrđene Prilogom V. dijelom A, u zonama i u razdobljima koja su utvrđena tim Prilogom. 39. Za istraživački ribolov, ograničenja TAC-a i usputnog ulova koja su utvrđena Prilogom V. dijelom B primjenjuju se u potpodručjima koja su utvrđena tim Prilogom. Članak 25. Istraživački ribolov 40. Godine 2014. samo one države članice koje su članice Komisije CCAMLR-a mogu sudjelovati u istraživačkom ribolovu parangalom na vrstu Dissostichus spp. u potpodručjima FAO-a 88.1. i 88.2. te u područjima 58.4.1., 58.4.2. i 58.4.3.a izvan područja pod nacionalnom jurisdikcijom. Ako država članica namjerava sudjelovati u tom ribolovu, o tome obavješćuje Tajništvo CCAMLR-a u skladu s člancima 7. i 7.a Uredbe (EZ) br. 601/2004 najkasnije do 1. lipnja 2014. 41. U pogledu potpodručja FAO-a 88.1. i 88.2. te područja 58.4.1., 58.4.2. i 58.4.3.a, ograničenja TAC-ova i usputnog ulova prema potpodručju i području, i njihova raspodjela među malim istraživačkim jedinicama (Small Scale Research Units – SSRU-i) unutar svakog od njih, utvrđena su Prilogom V. dijelom B. Ribolov u bilo kojem SSRU-u mora biti obustavljen kada prijavljeni ulov dosegne određeni TAC i taj se SSRU zatvara za ribolov u preostalom dijelu sezone. 42. Ribolov se odvija u najvećem mogućem zemljopisnom rasponu i rasponu izobate kako bi se dobile informacije potrebne za određivanje ribolovnog potencijala i kako bi se izbjegla prevelika koncentracija ulova i ribolovnog napora. Međutim, ribolov u potpodručjima FAO-a 88.1. i 88.2. te područjima 58.4.1., 58.4.2. i 58.4.3.a zabranjen je na dubinama manjima od 550 m. Članak 26. Ribolov planktonskih račića u ribolovnoj sezoni 2014./2015. 43. U ribolovnoj sezoni 2014./2015. samo one države članice koje su članice Komisije CCAMLR-a mogu obavljati ribolov planktonskih račića (Euphausia superba) u području primjene Konvencije CCAMLR-a. Ako takva država članica namjerava loviti planktonske račiće u području primjene Konvencije CCAMLR-a, o tome obavješćuje Tajništvo CCAMLR-a u skladu s člankom 5.a Uredbe (EZ) br. 601/2004 i Komisiju, najkasnije do 1. lipnja 2014.: (a) o namjeri ribolova planktonskih račića, koristeći obrazac utvrđen Prilogom V. dijelom C; (b) o obliku konfiguracije mreže, koristeći obrazac utvrđen Prilogom V. dijelom D. 44. Obavijest iz stavka 1. ovog članka uključuje informacije predviđene člankom 3. Uredbe (EZ) br. 601/2004 za svako plovilo kojem država članica treba odobriti sudjelovanje u ribolovu na planktonske račiće. 45. Država članica koja namjerava loviti planktonske račiće u području primjene Konvencije CCAMLR-a o svojoj namjeri obavješćuje samo plovila s odobrenjem koja plove pod njezinom zastavom u vrijeme slanja obavijesti ili plove pod zastavom druge članice CCAMLR-a za koje se očekuje da će, za vrijeme ribolova, ploviti pod zastavom dotične države članice. 46. Države članice imaju pravo odobriti sudjelovanje u ribolovu na planktonske račiće plovilima koja nisu prijavljena Tajništvu CCAMLR-a u skladu sa stavcima 1., 2. i 3. ovog članka ako je odobreno plovilo spriječeno sudjelovati zbog opravdanih operativnih razloga ili više sile. U takvim okolnostima dotična država članica bez odgađanja obavješćuje Tajništvo CCAMLR-a i Komisiju, dostavljajući: (a) potpune detalje o namjeravanom(-im) zamjenskom(-im) plovilu(-ima), uključujući informacije predviđene člankom 3. Uredbe (EZ) br. 601/2004; (b) sveobuhvatno izvješće o razlozima koji opravdavaju zamjenu i odgovarajuće popratne dokaze ili upute. 47. Države članice ne odobravaju sudjelovanje u ribolovu na planktonske račiće plovilu koje je uvršteno na bilo koji CCAMLR-ov popis nezakonitih, neprijavljenih i nereguliranih (NNN) plovila. ODJELJAK 3. PODRUČJE PRIMJENE KONVENCIJE IOTC-a Članak 27. Ograničenje ribolovnog kapaciteta plovila koja obavljaju ribolov u području primjene Konvencije IOTC-a 48. Najveći broj plovila EU-a koja obavljaju ribolov tropske tune u području primjene Konvencije IOTC-a i odgovarajući kapacitet u bruto tonaži utvrđeni su točkom 1. Priloga VI. 49. Najveći broj plovila EU-a koja obavljaju ribolov igluna (Xiphias gladius) i tunja dugokrilca (Thunnus alalunga) u području primjene Konvencije IOTC-a i odgovarajući kapacitet u bruto tonaži utvrđeni su točkom 2. Priloga VI. 50. Države članice mogu preraspodijeliti plovila koja su raspoređena na jednu od dvije vrste ribolova iz stavaka 1. i 2. na drugu vrstu ribolova, pod uvjetom da mogu dokazati Komisiji da takva promjena ne dovodi do povećanja ribolovnog napora za riblji stok na koji se odnosi. 51. Ako je predložen prijenos kapaciteta na njihovu flotu, države članice osiguravaju da su plovila koja se prenose uvrštena u ITOC-ovu evidenciju plovila ili evidenciju plovila drugih regionalnih organizacija za ribolov tune. Osim toga, ne smije se prenositi ni jedno plovilo koje se nalazi na popisu plovila koja se bave ribolovnim aktivnostima NNN (plovila NNN) bilo kojeg RFMO-a. 52. Kako bi se uzela u obzir provedba razvojnih planova koji su dostavljeni IOTC-u, države članice mogu ribolovni kapacitet povećati iznad graničnih vrijednosti iz stavaka 1. i 2. samo u okviru ograničenja koja su utvrđena u tim planovima. Članak 28. Morski psi 53. Zabranjeno je zadržavanje na plovilu, prekrcavanje ili iskrcavanje bilo kojeg dijela ili cijelih lešina velikooke lisice iz porodice Alopiidae ulovljene u bilo kojoj vrsti ribolova. 54. Zabranjeno je zadržavanje na plovilu, prekrcavanje ili iskrcavanje bilo kojeg dijela ili cijelih lešina trupana oblokrilca (Carcharhinus longimanus) ulovljenih u bilo kojoj vrsti ribolova, osim za plovila sveukupne dužine manje od 24 m koja su uključena samo u ribolovne aktivnosti unutar isključivog gospodarskog pojasa države članice pod čijom zastavom plove, i pod uvjetom da je njihov ulov namijenjen isključivo za lokalnu potrošnju. 55. Kod slučajnog ulova, vrstama iz stavka 1. i 2. ne smije se nauditi. Primjerci se odmah puštaju u more. ODJELJAK 4. PODRUČJE PRIMJENE KONVENCIJE SPRFMO-a Članak 29. Pelagični ribolov - ograničenje kapaciteta Države članice koje su 2007., 2008. ili 2009. aktivno obavljale pelagične ribolovne aktivnosti u području primjene Konvencije SPRFMO-a moraju ograničiti ukupnu razinu bruto tonaže plovila koja plove pod njihovom zastavom i ribolov pelagičnih stokova u 2014. na ukupnu razinu Unije od 78 600 tona bruto u tom području. Članak 30. Pelagični ribolov – TAC-ovi 56. Samo države članice koje su aktivno obavljale aktivnosti pelagijskog ribolova u području primjene Konvencije SPRFMO-a 2007., 2008. i 2009., kako je utvrđeno člankom 24., mogu loviti pelagijske stokove u tom području u skladu s TAC-ima utvrđenima Prilogom I.J. 57. Ribolovne mogućnosti utvrđene Prilogom I.J mogu se loviti samo pod uvjetom da države članice pošalju Komisiji, kako bi ga priopćile Tajništvu SPRFMO-a, popis plovila koja aktivno love ili su uključena u pretovar u području primjene Konvencije SPRFMO-a, evidencije sustava za praćenje plovila, mjesečne izvještaje o ulovu te, prema potrebi, podatke o pristajanju u luci najkasnije do petog dana sljedećeg mjeseca. Članak 31. Pridneni ribolov Države članice koje su ostvarile rezultate u pridnenom ribolovnom naporu ili ulovu u području primjene Konvencije SPRFMO-a u razdoblju od 1. siječnja 2002. do 31. prosinca 2006. moraju ograničiti svoj napor ili ulov na: (a) prosječne parametre razine ulova ili napora tijekom tog razdoblja; ili (b) samo one dijelove područja primjene Konvencije SPRFO-a u kojima se pridneni ribolov odvijao u nekoj prethodnoj ribolovnoj sezoni. ODJELJAK 5. PODRUČJE PRIMJENE KONVENCIJE IATTC-a Članak 32. Ribolov okružujućim mrežama plivaricama 58. Zabranjen je ribolov žutoperajne tune (Thunnus albacares), velikooke tune (Thunnus obesus) i tunja prugavca (Katsuwonus pelamis) plovilima s okružujućim mrežama plivaricama: (a) od 29. srpnja do 28. rujna 2014. ili od 18. studenoga 2014. do 18. siječnja 2015. u području koje je određeno sljedećim granicama: – pacifičkim obalama Amerika, – 150° , – 40° sjeverne geografske širine, – 40° južne geografske širine; (b) od 29. rujna do 29. listopada 2014. u području koje je određeno sljedećim granicama: – 96° zapadne geografske dužine, – 110° zapadne geografske dužine, – 4° sjeverne geografske širine, – 3° južne geografske širine. 59. Dotične države članice obavješćuju Komisiju o odabranom razdoblju lovostaja iz stavka 1. prije 1. travnja 2014. U odabranom razdoblju sva plovila s okružujućim mrežama plivaricama dotičnih država članica moraju obustaviti ribolov okružujućim mrežama plivaricama u područjima koja su definirana u stavku 1. 60. Plovila s okružujućim mrežama plivaricama koja love tunu u području primjene Konvencije IATTC-a svu ulovljenu žutoperajnu tunu, velikooku tunu ili tunja prugavca moraju zadržati na plovilu, a zatim iskrcati ili prekrcati. 61. Stavak 3. ne primjenjuje se u sljedećim slučajevima: (a) kada se riba smatra neuporabljivom za prehranu ljudi zbog drugih razloga osim veličine; ili (b) u završnom dijelu izlaska u ribolov, ako plovilo nema dovoljan tovarni prostor za smještaj sve tune ulovljene u tom dijelu. 62. Zabranjen je ribolov psa trupana oblokrilca (Carcharhinus longimanus) u području primjene Konvencije IATTC-a, te zadržavanje na plovilu, prekrcavanje, skladištenje, nuđenje na prodaju, prodaja ili iskrcavanje bilo kojeg dijela ili cijele lešine trupana oblokrilca u tom području. 63. Ako bude slučajno ulovljena, vrsti iz stavka 5. ne smije se nauditi. Operater plovila odmah pušta primjerke i: (a) bilježi broj puštanja uz naznaku statusa (mrtvi ili živi); (b) dostavlja državi članici čiji su državljani informacije utvrđene u stavku (a). Države članice te informacije šalju Komisiji do 31. siječnja 2014. ODJELJAK 6. PODRUČJE PRIMJENE KONVENCIJE SEAFO-a Članak 33. Zabrana ribolova dubokomorskih morskih pasa Zabranjen je usmjereni ribolov sljedećih dubokomorskih morskih pasa u području primjene Konvencije SEAFO-a: – raže (Rajidae), – pas kostelj piknjavac (Squalus acanthias), – Bigelowov kostelj (Etmopterus bigelowi), – kratkorepi kostelj (Etmopterus brachyurus), – kostelj svijetleći (Etmopterus princeps), – kostelj sićušni (Etmopterus pusillus), – fantomska morska mačka (Apristurus manis), – baršunasti kostelj (Scymnodon squamulosus), – dubokomorski morski psi iz nadreda Selachimorpha. ODJELJAK 7. PODRUČJE PRIMJENE KONVENCIJE WCPFC-a Članak 34. Uvjeti ribolova velikooke tune, žutoperajne tune,tunja prugavca i južnopacifičkog tunja dugokrilca 1. Države članice osiguravaju da se ne poveća broj dana ribolova dodijeljen plovilima s okružujućim mrežama plivaricama koja love velikooku tunu (Thunnus obesus), žutoperajnu tunu (Thunnus albacares) i tunja prugavca (Katsuwonus pelamis) u području primjene Konvencije WCPFC-a na otvorenom moru između 20° S i 20° J. 2. Plovila EU-a ne love južnopacifičkog tunja dugokrilca (Thunnus alalunga) u području primjene Konvencije WCPFC-a južno od 20° J. Članak 35. Područje zabrane ribolova FAD uređajima 64. U području primjene Konvencije WCPFC-a koje se nalazi između 20° S i 20° J, zabranjene su ribolovne aktivnosti plovilima s okružujućim mrežama plivaricama koja koriste uređaje za okupljanje ribe (FAD uređaji) od 00:00 sati 1. srpnja 2014. do 24:00 sata 31. listopada 2014. U tom razdoblju, plovilo s okružujućim mrežama plivaricama može obavljati ribolovne aktivnosti samo unutar tog područja primjene Konvencije WCPFC-a samo ako se na plovilu nalazi promatrač koji nadzire da plovilo ni u jednom trenutku: (a) ne koristi FAD ili srodni elektronički uređaj; (b) ne lovi jata riba koristeći FAD uređaj. 65. Sva plovila s okružujućim mrežama plivaricama u dijelu područja primjene Konvencije WCPFC-a iz stavka 1. zadržavaju i iskrcavaju ili prekrcavaju svu ulovljenu velikooku tunu, žutoperajnu tunu i tunja prugavca. 66. Stavak 2. ne primjenjuje se u sljedećim slučajevima: (a) u završnom dijelu izlaska u ribolov, ako plovilo nema dovoljan tovarni prostor za smještaj sve ribe; (b) ako je riba neuporabljiva za prehranu ljudi zbog drugih razloga osim veličine; ili (c) ako dođe do ozbiljnog kvara uređaja za zamrzavanje. Članak 36. Područje preklapanja IATTC-a i WCPFC-a 67. Plovila navedena isključivo u registru WCPFC-a primjenjuju mjere utvrđene člancima od 34. do 37. pri ribolovu u području preklapanja IATTC-a i WCPFC-a kako je utvrđeno člankom 4. točkom (p). 68. Plovila navedena i u registru WCPFC-a i u registru IATTC-a te plovila navedena isključivo u registru IATTC-a primjenjuju mjere utvrđene člankom 32. stavkom 1. točkom (a) i stavcima od 2. do 6. pri ribolovu u području preklapanja IATTC-a i WCPFC-a kako je utvrđeno člankom 4. točkom (n). Članak 37. Ograničenja broja plovila EU-a s odobrenjem za ribolov igluna (sabljarki) Najveći broj plovila EU-a koja imaju odobrenje za ribolov igluna (sabljarki) (Xiphias gladius) u područjima južno od 20° J područja primjene Konvencije WCPFC-a naveden je u Prilogu VII. ODJELJAK 8. BERINGOVO MORE Članak 38. Zabrana ribolova na pučini Beringova mora Zabranjen je ribolov aljaške kolje (Theragra chalcogramma) na pučini Beringova mora. GLAVA III. RIBOLOVNE MOGUĆNOSTI ZA PLOVILA TREĆIH ZEMALJA U VODAMA EU-a Članak 39. TAC-ovi Ribarska plovila koja plove pod zastavom Norveške i ribarska plovila koja su registrirana na Farskim Otocima imaju odobrenje za ribolov u vodama EU-a u okviru TAC-ova koji su utvrđeni Prilogom I. ovoj Uredbi i na koje se primjenjuju uvjeti predviđeni ovom Uredbom i poglavljem III. Uredbe (EZ) br. 1006/2008. Članak 40. Odobrenja za ribolov 69. Najveći broj odobrenja za ribolov za plovila trećih zemalja koja obavljaju ribolov u vodama EU-a utvrđen je Prilogom VIII. 70. Ribe iz stokova za koje nisu utvrđeni TAC-ovi ne smiju se zadržavati na plovilu ili iskrcati osim ako su ulove ostvarila plovila trećih zemalja koja imaju kvotu i ta kvota nije iscrpljena. Članak 41. Zabrane 71. Plovilima trećih zemalja zabranjeno je obavljati ribolov, zadržavati na plovilu ili prekrcavati i iskrcavati sljedeće vrste: (a) psina golema (Cetorhinus maximus) i velika bijela psina (Carcharodon carcharias) u vodama EU-a; (b) sklat sivac (Squatina squatina) u vodama EU-a; (c) raža volina (Dipturus batis) u vodama EU-a u ICES-ovom području II.a i ICES-ovim potpodručjima III., IV., VI., VII., VIII., IX. i X.; (d) raža vijošarka (Dipturus batis) i raža balavica (Raja alba) u vodama EU-a u ICES-ovim potpodručjima VI., VII., VIII., IX. i X.; (e) kučina (Lamna nasus) u vodama EU-a; (f) ražopsi (Rhinobatidae) u vodama EU-a u ICES-ovim potpodručjima I., II., III., IV., V., VI., VII., VIII., IX., X. i XII.; (g) divovska manta (Manta birostris) u vodama EU-a. 72. Kod slučajnog ulova, vrstama iz stavka 1. ne smije se nauditi. Primjerci se odmah puštaju u more. Članak 42. Stupanje na snagu Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se od 1. siječnja 2014. Međutim, članak 8. primjenjuje se od 1. veljače 2014. Odredbe o ribolovnim mogućnostima utvrđene člancima 24., 25. i 26. i prilozima I.E i V. za područje primjene Konvencije CCAMLR-a primjenjuju se od datuma koji su u njima određeni. Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu Za Vijeće Predsjednik POPIS PRILOGA PRILOG I.:TAC-ovi primjenjivi na plovila EU-a u područjima gdje su TAC-ovi određeni prema vrsti i području PRILOG I.A:Skagerrak, Kattegat, ICES-ova potpodručja I., II., III., IV., V., VI., VII., VIII., IX., X., XI.I i XIV., vode EU-a u području CECAF-a, vode Francuske Gvajane PRILOG I.B: Sjeveroistočni Atlantik i Grenland, ICES-ova potpodručja I., II., V., XII. i XIV. i grenlandske vode u području NAFO 1 PRILOG I.C: Sjeverozapadni Atlantik - područje primjene Konvencije NAFO-a PRILOG I.D: Vrlo migratorne ribe – sva područja PRILOG I.E: Antarktika – područje primjene Konvencije CCAMLR-a PRILOG I.F: Jugoistočni Atlantski ocean – područje primjene Konvencije SEAFO-a PRILOG I.G: Južna plavoperajna tuna – sva područja PRILOG I.H: Područje primjene Konvencije WCPFC-a PRILOG I.J: Područje primjene Konvencije SPRFMO-a PRILOG II.A: Ribolovni napor za plovila u kontekstu upravljanja određenim stokovima bakalara, iverka zlatopjega i lista ICES-ovim područjima III.a, VI.a, VII.a, VII.d, ICES-ovom potpodručju IV i vodama EU-a ICES-ovih područja II.a i V.b PRILOG II.B: Ribolovni napor za plovila u kontekstu obnove određenih stokova južnog oslića i škampa u ICES-ovim područjima VIII.c i IX.a, sa izuzećem Kadiškog zaljeva PRILOG II.C: Ribolovni napor za plovila u kontekstu upravljanja stokovima lista u zapadnom dijelu kanala La Manche u ICES-ovom području VII.e PRILOG III.D: Područja upravljanja za hujicu u ICES-ovim područjima II.a, III.a i ICES-ovom potpodručju IV. PRILOG III.: Najveći broj odobrenja za ribolov za plovila EU-a u vodama trećih zemalja PRILOG IV.: Područje primjene Konvencije ICCAT-a PRILOG V.: Područje primjene Konvencije CCAMLR-a PRILOG VI.: Područje primjene Konvencije IOTC-a PRILOG VII.: Područje primjene Konvencije WCPFC-a PRILOG VIII.: Kvantitativna ograničenja odobrenja za ribolov za plovila trećih zemalja koja obavljaju ribolov u vodama EU-a [1] Vidi posebno dokument „Opći kontekst savjeta ICES-a” (General Context of ICES Advice) na sljedećoj poveznici: http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2013/2013/1.2_General_context_of_ICES_advice_2013_June.pdf [2] Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkoj ribarstvenoj politici, COM(2011) 425 završna verzija [3] Uredba Vijeća (EZ) br. 1342/2008 od 18. prosinca 2008. o donošenju dugoročnog plana za stokove bakalara i ribolov koji iskorištava te stokove („plan za bakalar”). [4] Uredba Vijeća (EZ) br. 2371/2002 od 20. prosinca 2002. o očuvanju i održivom iskorištavanju ribolovnih resursa u okviru Zajedničke ribarstvene politike (SL L 358, 31.12.2002., str. 59.). [5] Uredba Vijeća (EZ) br. 2166/2005 od 20. prosinca 2005. o uspostavi mjera za oporavak stokova oslića južnih mora i škampa u Kantabrijskom moru i zapadno od Iberijskog poluotoka te o izmjeni Uredbe (EZ) br. 850/98 o očuvanju ribolovnih resursa putem tehničkih mjera za zaštitu nedoraslih morskih organizama (SL L 345, 28.12.2005., str. 5). [6] Uredba Vijeća (EZ) br. 509/2007 od 7. svibnja 2007. o utvrđivanju višegodišnjeg plana održivog iskorištavanja stoka lista u zapadnom dijelu kanala La Manche (SL L 122, 11.5.2007., str. 7.). [7] Uredba Vijeća (EZ) br. 676/2007 od 11. lipnja 2007. o utvrđivanju višegodišnjeg plana za ribarstvo kojim se iskorištavaju stokovi iverka zlatopjega i lista u Sjevernom moru (SL L 157, 19.6.2007., str. 1.). [8] Uredba Vijeća (EZ) br. 1300/2008 od 18. prosinca 2008. o utvrđivanju višegodišnjeg plana za stok haringi koji živi zapadno od Škotske i ribarstvo koje iskorištava taj stok (SL L 344, 20.12.2008., str. 6.). [9] Uredba Vijeća (EZ) br. 1342/2008 od 18. prosinca 2008. o donošenju dugoročnog plana za stokove bakalara i ribolov koji iskorištava te stokove i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 423/2004 (SL L 348, 24.12.2008., str. 20.). [10] Uredba Vijeća (EZ) br. 302/2009 od 6. travnja 2009. o višegodišnjem planu oporavka plavoperajne tune u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru te o izmjeni Uredbe (EZ) br. 43/2009 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1559/2007 (SL L 96, 15.4.2009., str. 1.). [11] Uredba Vijeća (EZ) br. 811/2004 od 21. travnja 2004. o utvrđivanju mjera za obnavljanje stoka sjevernog oslića (SL L 150, 30.4.2004., str. 1.). [12] Uredba Vijeća (EZ) br. 388/2006 od 23. veljače 2006. o utvrđivanju višegodišnjeg plana održivog iskorištavanja stoka lista u Biskajskom zaljevu (SL L 65, 7.3.2006., str. 1.). [13] Uredba Vijeća (EZ) br. 847/96 od 6. svibnja 1996. o uvođenju dodatnih uvjeta za upravljanje godišnjim ukupnim dopuštenim ulovom (TAC) i kvotama (SL L 115, 9.5.1996., str. 3.). [14] Uredba Vijeća (EZ) br. 754/2009 od 27. srpnja 2009. o isključivanju određenih skupina plovila iz režima ribolovnog napora koji je utvrđen u poglavlju III. Uredbe (EZ) br. 1342/2008 (SL L 214, 19.8.2009., str. 16.). [15] Uredba Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike, o izmjeni uredbi (EZ) br. 847/96, (EZ) br. 2371/2002, (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 768/2005, (EZ) br. 2115/2005, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007, (EZ) br. 676/2007, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1300/2008, (EZ) br. 1342/2008 i o stavljanju izvan snage uredbi (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1627/94 i (EZ) br. 1966/2006 (SL L 343, 22.12.2009., str. 1.). [16] Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka, (SL L 281, 23.11.1995., str. 31.). [17] SL L 6, 10.1.2012, str. 9. [18] Uredba (EU) br. 182/20012 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o pravilima i općim načelima na temelju kojih države članice nadziru Komisiju u izvršavanju njezinih provedbenih ovlasti (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.). [19] Uredba Komisije (EZ) br. 517/2008 od 10. lipnja 2008. o detaljnim pravilima za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 850/98 u pogledu određivanja veličine oka mrežnog tega i debljine konca ribarskih mreža (SL L 151, 11.6.2008., str. 5). [20] Uredba (EZ) br. 217/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o podnošenju statističkih podataka o nominalnom ulovu država članica koje obavljaju ribolov u sjeveroistočnom Atlantiku (SL L 87, 31.3.2009., str. 70.). [21] Uredba (EZ)br. 216/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o podnošenju statističkih podataka o nominalnom ulovu država članica koje obavljaju ribolov u određenim područjima osim na području sjevernog Atlantika (SL L 87, 31.3.2009., str.1.). [22] Uredba (EZ) br. 217/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o podnošenju statističkih podataka o ulovu i aktivnostima država članica koje obavljaju ribolov u sjeverozapadnom Atlantiku (SL L 87, 31.3.2009., str. 42.). [23] Sklopljena Odlukom Vijeća 2002/738/EZ (SL L 234, 31.8.2002., str. 39.). [24] Unija je pristupila Odlukom Vijeća 86/238/EEZ (SL L 162, 18.6.1986., str. 33.). [25] Uredba Vijeća (EZ) br. 601/2004 od 22. ožujka 2004. o određenim mjerama nadzora koje se primjenjuju na ribolovne aktivnosti u području koje pokriva Konvencija o očuvanju antarktičkih morskih živih resursa (SL L 97, 1.4.2004., str. 16.). [26] Sklopljena Odlukom Vijeća 2006/539/EZ (SL L 224, 16.8.2006., str. 22.). [27] Unija je pristupila Odlukom Vijeća 95/399/EZ (SL L 236, 5.10.1995., str. 24.). [28] Sklopljena Odlukom Vijeća 2008/780/EZ (SL L 268, 9.10.2008., str. 27.). [29] Unija je pristupila Odlukom Vijeća 2005/75/EZ (SL L 32, 4.2.2005., str. 1.). [30] Uredba Vijeća (EZ) br. 1006/2008 od 29. rujna 2008. o odobravanju ribolovnih aktivnosti koje ribarska plovila Zajednice obavljaju izvan voda Zajednice i o pristupu plovila trećih zemalja vodama Zajednice (SL L 286, 29.10.2008., str. 33.). [31] Uredba Vijeća (EZ) br. 2347/2002 od 16. prosinca 2002. o određivanju posebnih uvjeta pristupa i s njima povezanih pravila za ribolov dubokomorskih stokova (SL L 351, 28.12.2002., str. 6.). [32] Uredba Vijeća (EZ) br. 850/98 od 30. ožujka 1998. o očuvanju ribolovnih resursa putem tehničkih mjera za zaštitu nedoraslih morskih organizama (SL L 125, 27.4.1998., str. 1.). PRILOG I. UKUPNO DOPUŠTENI ULOVI (TAC-ovi) PRIMJENJIVI NA PLOVILA EU-a U PODRUČJIMA ZA KOJA SU TAC-ovi UTVRĐENI PREMA VRSTI I PREMA PODRUČJU U tablicama u prilozima I.A, I.B, I.C, I.D, I.E, I.F, I.G, I.J utvrđeni su TAC-ovi i kvote (u tonama žive vage, osim ako je drukčije određeno) po stoku i, prema potrebi, uvjeti koji su s njim funkcionalno povezani. Na sve ribolovne mogućnosti koje su utvrđene ovim Prilogom primjenjuju se pravila utvrđena Uredbom (EZ) br. 1224/2009, a posebno članci 33. i 34. te Uredbe. Osim ako je navedeno drukčije, upute na ribolovne zone jesu upute na zone ICES-a. Unutar svakog područja riblji se stokovi navode prema abecednom redu latinskog naziva vrste. Samo se latinskim nazivima određuju vrste za regulatorne potrebe; dijalektalni nazivi navedeni su radi jednostavnijeg upućivanja. Za potrebe ove Uredbe navodi se sljedeća usporedna tablica latinskih i uobičajenih naziva: Znanstveni naziv || Troslovna šifra || Uobičajeni naziv Amblyraja radiata || RJR || Zvjezdasta raža glatica Ammodytes spp. || SAN || Hujice Argentina silus || ARU || Veliki srebrnjak Beryx spp. || ALF || Alfonsini (ribe roda Beryx) Brosme brosme || USK || Kljovan Caproidae || BOR || Kljunčica Centrophorus squamosus || GUQ || Ljuskasti kostelj dubinac Centroscymnus coelolepis || CYO || Portugalski morski pas Chaceon spp. || GER || Dubokomorski crveni rak Chaenocephalus aceratus || SSI || Ledena riba Champsocephalus gunnari || ANI || Antarktička ledena riba Channichthys rhinoceratus || LIC || Jednoroga ledena riba Chionoecetes spp. || PCR || Snježna rakovica Clupea harengus || HER || Haringa Coryphaenoides rupestris || RNG || Tuponosi grenadir Dalatias licha || SCK || Drkovina Deania calcea || DCA || Kljunasti morski pas Dipturus batis || RJB || Raža Dissostichus eleginoides || TOP || Patagonski zuban Dissostichus mawsoni || TOA || Antarktički zuban Dissostichus spp. || TOP || Zuban Engraulis encrasicolus || ANE || Inćun Etmopterus princeps || ETR || Veliki kostelj crnac Etmopterus pusillus || ETP || Glatki kostelj crnac Euphausia superba || KRI || Planktonski račić Gadus morhua || COD || Bakalar Galeorhinus galeus || GAG || Pas butor Glyptocephalus cynoglossus || WIT || Pašara Gobionotothen gibberifrons || NOG || Tuponosa nototenija Hippoglossoides platessoides || PLA || Američki iverak Hippoglossus hippoglossus || HAL || Veliki romb Hoplostethus atlanticus || ORY || Zvjezdook Illex illecebrosus || SQI || Lignjun Lamna nasus || POR || Kučina Lepidonotothen squamifrons || NOS || Siva nototenija Lepidorhombus spp. || LEZ || Patarače Leucoraja naevus || RJN || Mala raža Limanda ferruginea || YEL || Žutorepi list Limanda limanda || DAB || Iverak (limanda) Lophiidae || ANF || Grdobinke Macrourus spp. || GRV || Grenadiri Makaira nigricans || BUM || Plavi iglan Mallotus villosus || CAP || Kapelan Manta birostris || RMB || Divovska manta Martialia hyadesi || SQS || Lignja Melanogrammus aeglefinus || HAD || Koljak Merlangius merlangus || WHG || Pišmolj Merluccius merluccius || HKE || Oslić Micromesistius poutassou || WHB || Ugotica pučinka Microstomus kitt || LEM || List crvenac Molva dypterygia || BLI || Manjić morski Molva molva || LIN || Manjić Nephrops norvegicus || NEP || Škamp Notothenia rossii || NOR || Kraljevska nototenija Pandalus borealis || PRA || Sjeverna kozica Paralomis spp. || PAI || Rakovice Penaeus spp. || PEN || Kozice Platichthys flesus || FLE || Iverak Pleuronectes platessa || PLE || Iverak zlatopjeg Pleuronectiformes || FLX || Plosnatice Pollachius pollachius || POL || Kolja Pollachius virens || POK || Koljuška Psetta maxima || TUR || Oblić Pseudochaenichthys georgianus || SIG || Ledena krokodil riba Raja alba || RJA || Raža balavica Raja brachyura || RJH || Plava raža Raja circularis || RJI || Raža smeđa Raja clavata || RJC || Raža kamenica Raja fullonica || RJF || Raža Raja (Dipturus) nidarosiensis || JAD || Norveška raža Raja microocellata || RJE || Sitnooka raža Raja montagui || RJM || Raža crnopjega Raja undulata || RJU || Raža vijošarka Rajiformes || SRX || Raže i voline Reinhardtius hippoglossoides || GHL || Grenlandska ploča Scomber scombrus || MAC || Skuša Scophthalmus rhombus || BLL || List glatki Sebastes spp. || RED || Škarpina Solea solea || SOL || List obični Solea spp. || SOO || List Sprattus sprattus || SPR || Papalina Squalus acanthias || DGS || Kostelj Tetrapturus albidus || WHM || Atlantski bijeli iglan Thunnus maccoyii || SBF || Južna plavoperajna tuna Thunnus obesus || BET || Velikooka tuna Thunnus thynnus || BFT || Plavoperajna tuna Trachurus murphyi || CJM || Čileanski šnjur Trachurus spp. || JAX || Šarun Trisopterus esmarkii || NOP || Norveška ugotica Urophycis tenuis || HKW || Bijela repata tabinja Xiphias gladius || SWO || Iglun Sljedeća usporedna tablica uobičajenih naziva i latinskih naziva služi isključivo za potrebe objašnjenja: Alfonsini (ribe roda Beryx) || ALF || Beryx spp. Američki iverak || PLA || Hippoglossoides platessoides Inćuni || ANE || Engraulis encrasicolus Grdobinke || ANF || Lophiidae Antarktički zuban || TOA || Dissostichus mawsoni Veliki romb || HAL || Hippoglossus hippoglossus Velikooka tuna || BET || Thunnus obesus Kljunasti morski pas || DCA || Deania calcea Ledena riba || SSI || Chaenocephalus aceratus Plava raža || RJH || Raja brachyura Manjić morski || BLI || Molva dypterygia Plavi iglan || BUM || Makaira nigricans Ugotica pučinka || WHB || Micromesistius poutassou Plavoperajna tuna || BFT || Thunnus thynnus Kljunčica || BOR || Caproidae List glatki || BLL || Scophthalmus rhombus Kapelan || CAP || Mallotus villosus Bakalar || COD || Gadus morhua Iverak (limanda) || DAB || Limanda limanda Raža || RJB || Dipturus batis List obični || SOL || Solea solea Rakovice || PAI || Paralomis spp. Mala raža || RJN || Leucoraja naevus Dubokomorski crveni rak || GER || Chaceon spp. Iverak || FLE || Platichthys flesus Plosnatice || FLX || Pleuronectiformes Divovska manta || RMB || Manta birostris Veliki kostelj crnac || ETR || Etmopterus princeps Veliki srebrnjak || ARU || Argentina silus Grenlandska ploča || GHL || Reinhardtius hippoglossoides Grenadiri || GRV || Macrourus spp. Siva nototenija || NOS || Lepidonotothen squamifrons Koljak || HAD || Melanogrammus aeglefinus Oslić || HKE || Merluccius merluccius Haringa || HER || Clupea harengus Šarun || JAX || Trachurus spp. Tuponosa nototenija || NOG || Gobionotothen gibberifrons Čileanski šnjur || CJM || Trachurus murphyi Drkovina || SCK || Dalatias licha Planktonski račići || KRI || Euphausia superba Ljuskasti kostelj dubinac || GUQ || Centrophorus squamosus List crvenac || LEM || Microstomus kitt Manjić || LIN || Molva molva Skuša || MAC || Scomber scombrus Antarktička ledena riba || ANI || Champsocephalus gunnari Kraljevska nototenija || NOR || Notothenia rossii Patarače || LEZ || Lepidorhombus spp. Sjeverna kozica || PRA || Pandalus borealis Škamp || NEP || Nephrops norvegicus Norveška ugotica || NOP || Trisopterus esmarkii Norveška raža || JAD || Raja (Dipturus) nidarosiensis Zvjezdook || ORY || Hoplostethus atlanticus Patagonski zuban || TOP || Dissostichus eleginoides Kozice || PEN || Penaeus spp. Iverak zlatopjeg || PLE || Pleuronectes platessa Kolja || POL || Pollachius pollachius Kučina || POR || Lamna nasus Portugalski morski pas || CYO || Centroscymnus coelolepis Škarpina || RED || Sebastes spp. Tuponosi grenadir || RNG || Coryphaenoides rupestris Koljuška || POK || Pollachius virens Hujice || SAN || Ammodytes spp. raža smeđa || RJI || Raja circularis Raža || RJF || Raja fullonica Lignjun || SQI || Illex illecebrosus Raže i voline || SRX || Rajiformes Sitnooka raža || RJE || Raja microocellata Glatki kostelj crnac || ETP || Etmopterus pusillus Snježna rakovica || PCR || Chionoecetes spp. List || SOO || Solea spp. Ledena krokodil riba || SIG || Pseudochaenichthys georgianus Južna plavoperajna tuna || SBF || Thunnus maccoyii Raža crnopjega || RJM || Raja montagui Papalina || SPR || Sprattus sprattus Morski pas / kostelj || DGS || Squalus acanthias Lignje || SQS || Martialia hyadesi Zvjezdasta raža glatica || RJR || Amblyraja radiata Iglun || SWO || Xiphias gladius Raža kamenica || RJC || Raja clavata Zuban || TOP || Dissostichus spp. Pas butor || GAG || Galeorhinus galeus Oblić || TUR || Psetta maxima Kljovan || USK || Brosme brosme Raža vijošarka || RJU || Raja undulata Jednoroga ledena riba || LIC || Channichthys rhinoceratus Bijela repata tabinja || HKW || Urophycis tenuis Atlantski bijeli iglan || WHM || Tetrapturus albidus Raža balavica || RJA || Raja alba Pišmolj || WHG || Merlangius merlangus Pašara || WIT || Glyptocephalus cynoglossus Žutorepi list || YEL || Limanda ferruginea PRILOG I.A SKAGERRAK, KATTEGAT, ICES-ova POTPODRUČJA I., II., III., IV., V., VI., VII., VIII., IX., X., XII. I XIV., VODE EU-a U PODRUČJU CECAF-a, VODE FRANCUSKE GVAJANE || || || || || || || Vrsta: || Hujice || || || Zona: || Norveške vode u IV. || || Ammodytes spp. || || || (SAN/04-N.) || || Danska || || 0 || || Analitički TAC || || Ujedinjena Kraljevina || 0 || || || Ne primjenjuje se članak 3. Uredbe (EZ) br. 847/96 Unija || || 0 || || Ne primjenjuje se članak 4. Uredbe (EZ) br. 847/96 || || || || || || || TAC || || Nije primjenjivo || || || || || || || || || || || || Vrsta: || Hujice || || || Zona: || Vode EU-a u II.a, III.a, i IV (1) || || Ammodytes spp. || || || || || Danska || || 0 || (2) || Analitički TAC || || Ujedinjena Kraljevina || 0 || || (2) || Ne primjenjuje se članak 3. Uredbe (EZ) br. 847/96 Njemačka || || 0 || (2) || Ne primjenjuje se članak 4. Uredbe (EZ) br. 847/96 Švedska || || 0 || (2) || || || || Unija || || 0 || || || || || Norveška || || 0 || || || || || || || || || || || || TAC || || 0 || || || || || (1) Isključujući vode unutar šest nautičkih milja od polaznih linija Ujedinjene Kraljevine kod Shetlandskih otoka i otoka Fair Isle i Foula. || || (2) Najmanje 98 % iskrcaja koji se pribrajaju toj kvoti mora biti hujica. Slučajni usputni ulov iverka, skuše i pišmolja ulazi u preostala 2 % kvote (OT1/*2A3A4). Poseban uvjet: u okviru ograničenja gore spomenutih kvota, u sljedećim se područjima upravljanja hujicom, koja su definirana u Prilogu II.D, ne smije izloviti više od dolje navedenih količina: || Zona: Vode EU-a na područjima upravljanja hujicom || || || || 1 || 2 || 3 || 4 || 5 || 6 || 7 || (SAN/234_1) || (SAN/234_2) || (SAN/234_3) || (SAN/234_4) || (SAN/234_5) || (SAN/234_6) || (SAN/234_7) Danska || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Ujedinjena Kraljevina || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Njemačka || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Švedska || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Unija || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Norveška || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || || || || || || Ukupno || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || || || || || || || || || || || || || Vrsta: || Veliki srebrnjak || || Zona: || Vode EU-a i međunarodne vode na područjima I. i II. || Argentina silus || || || (ARU/1/2.) || || Njemačka || || 24 || || Analitički TAC || || Francuska || || 8 || || || || || Nizozemska || || 19 || || || || || Ujedinjena Kraljevina || || 39 || || || || || Unija || || 90 || || || || || || || || || || || || TAC || || 90 || || || || || || || || || || || || Vrsta: || Veliki srebrnjak || || Zona: || Vode EU-a u III. i IV. || || Argentina silus || || || (ARU/34-C) || || Danska || || 911 || || Analitički TAC || || Njemačka || || 9 || || || || || Francuska || || 7 || || || || || Irska || || 7 || || || || || Nizozemska || || 43 || || || || || Švedska || || 35 || || || || || Ujedinjena Kraljevina || || 16 || || || || || Unija || || 1 028 || || || || || || || || || || || || TAC || || 1 028 || || || || || || || || || || || || Vrsta: || Veliki srebrnjak || || Zona: || Vode EU-a i međunarodne vode u V., VI. i VII. || Argentina silus || || || (ARU/567.) || || Njemačka || || 289 || || Analitički TAC || || Francuska || || 6 || || || || || Irska || || 268 || || || || || Nizozemska || || 3 023 || || || || || Ujedinjena Kraljevina || || 212 || || || || || Unija || || 3 798 || || || || || || || || || || || || TAC || || 3 798 || || || || || || || || || || || || Vrsta: || Kljovan || || || Zona: || Vode EU-a i međunarodne vode u I., II. i XIV. || Brosme brosme || || || (USK/1214EI) || || Njemačka || || 6 || (1) || Analitički TAC || || Francuska || || 6 || (1) || || || || Ujedinjena Kraljevina || || 6 || (1) || || || || Ostalo || || 3 || (1) || || || || Unija || || 21 || (1) || || || || || || || || || || || TAC || || 21 || || || || || (1) Isključivo za slučajni usputni ulov. Usmjereni ribolov nije dozvoljen unutar ove kvote. || || || || || || || || || || Vrsta: || Kljovan || || || Zona: || III.a; vode EU-a potpodručja 22 – 32 || Brosme brosme || || || (USK/3A/BCD) || Danska || || 15 || || Analitički TAC || || Švedska || || 7 || || || || || Njemačka || || 7 || || || || || Unija || || 29 || || || || || || || || || || || || TAC || || 29 || || || || || || || || || || || || Vrsta: || Kljovan || || || Zona: || Vode EU-a u IV. || || Brosme brosme || || || (USK/04-C.) || || Danska || || 64 || || Analitički TAC || || Njemačka || || 19 || || || || || Francuska || || 44 || || || || || Švedska || || 6 || || || || || Ujedinjena Kraljevina || || 96 || || || || || Ostalo || || 6 || (1) || || || || Unija || || 235 || || || || || || || || || || || || TAC || || 235 || || || || || (1) Isključivo za slučajni usputni ulov. Usmjereni ribolov nije dozvoljen unutar ove kvote. || || || || || || || || || || Vrsta: || Kljovan || || || Zona: || Vode EU-a i međunarodne vode u V., VI. i VII. || Brosme brosme || || || (USK/567EI.) || || Njemačka || || pm || || Analitički TAC || || Španjolska || || pm || || Primjenjuje se članak 11. ove Uredbe || Francuska || || pm || || || || || Irska || || pm || || || || || Ujedinjena Kraljevina || || pm || || || || || Ostalo || || pm || (1) || || || || Unija || || pm || || || || || Norveška || || pm || (2)(3)(4)(5) || || || || || || || || || || || TAC || || pm || || || || || (1) Isključivo za slučajni usputni ulov. Usmjereni ribolov nije dozvoljen unutar ove kvote. || || || (2) Dozvoljeno loviti u vodama EU-a u II.a, IV., V.b, VI. i VII. (USK/*24X7C). || || || (3) Poseban uvjet: od čega je dozvoljen slučajni ulov drugih vrsta u iznosu od 25 % po brodu, u bilo kojem trenutku, u V.b, VI. i VII. Međutim, taj se postotak može premašiti u prva 24 sata nakon početka ribolova na određenom području. Ukupan slučajni ulov drugih vrsta u V.b, VI. i VII. ne smije premašiti sljedeći iznos u tonama (OTH/*5B67-): || || pm || || || || || (4) Uključujući manjić. Kvote za Norvešku love se isključ