Mišljenje Europskga gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Deset godina Istočnog partnerstva: promišljanje o postignućima i oblikovanje buduće politike Istočnog partnerstva”

(samoinicijativno mišljenje)

(2020/C 14/04)

Izvjestiteljica: Indrė VAREIKYTĖ

Odluka Plenarne skupštine: 20.2.2019. Pravni temelj: pravilo 32. stavak 2. Poslovnika (samoinicijativno mišljenje) Nadležna stručna skupina: Stručna skupina za vanjske odnose Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 5.9.2019. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 26.9.2019. Plenarno zasjedanje br.: 546 Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani): 155/3/6

1. Zaključci i preporuke

1.1. Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) smatra da je Istočno partnerstvo prijeko potrebna i potencijalno uspješna inicijativa EU-a te poziva novoizabrani Europski parlament i Europsku komisiju da se u potpunosti posvete toj inicijativi. EGSO se također obvezuje da će ostati znatno uključen u izgradnju snažnijih i demokratskijih društava u susjednim zemljama. ( 1 )

1.2. Iako su glavna postignuća Istočnog partnerstva sporazumi o pridruživanju, uključujući detaljan i sveobuhvatan sporazum o slobodnoj trgovini (DCFTA) i sporazume o putovanju bez viza s Gruzijom, Republikom Moldovom i Ukrajinom (pridružena trojka), veći i usmjereniji napredak očekuje se u okviru partnerstva tijekom sljedećeg desetljeća.

1.3. Odbor naglašava da iako je pridružena trojka pokazala veći napredak i spremnost na provedbu reformi, zajedno s Armenijom koja je slijedila njihov dobar primjer, Bjelarus i Azerbajdžan uglavnom su stagnirali te su se u nekim slučajevima dodatno udaljili od pojma demokracije.

1.4. EGSO smatra da je EU prije svega unija vrijednosti, zbog čega bi se odnosi s njegovim susjedima trebali temeljiti na istim vrijednostima i biti uvjetovani.

1.5. Odbor utvrđuje sljedeće glavne izazove unutar Istočnog partnerstva: učinkovita provedba sporazuma o pridruživanju i detaljnog i sveobuhvatnog sporazuma o slobodnoj trgovini i drugih povezanih obaveza, jačanje vladavina e prava, provedba pravosudnih reformi i borba protiv korupcije; daljnja zaštita okoliša i aktivno suzbijanje klimatskih promjena; povećanje otpornosti društva suzbijanjem hibridnih prijetnji i dezinformacija; jačanje pogodnog okružja za civilno društvo i slobodne i neovisne medije; te intenziviranje angažmana EU-a na poboljšanju životnih uvjeta građana pogođenih sukobima u regiji.

1.6. EGSO preporučuje da Komisija za svaku zemlju partnera za sljedeće razdoblje Istočnog partnerstva odredi prilagođene ciljeve i rezultate. Sudjelovanje civilnog društva u ovom procesu bit će ključno kao dodatni instrument za aktivno praćenje napretka.

1.7. EGSO predlaže izradu rasporeda za obavezne uzastopne procjene napretka kako bi se vlade Istočnog partnerstva potaknulo da izrade vlastite planove kao dodatak bilateralnim planovima te da provedu i prate ostvarivanje ciljeva i rezultata.

1.8. Odbor također preporučuje da se postupno poveća broj pokazatelja i podataka koje zemlje Istočnog partnerstva moraju dostaviti Eurostatu.

1.9. U svjetlu dezinformacija koje promiče ruska vlada te agresivnih kineskih i ruskih kampanja ulaganja, kao i drugih prijetnja regiji, institucije EU-a moraju preispitati komunikacijsku strategiju za regiju Istočnog partnerstva kako bi doprle do građana.

1.10. EGSO smatra da su potrebni veća usmjerenost te veći broj instrumenata za poboljšanje vještina organizacija civilnog društva, javnih službenika i političkih vođa u zemljama Istočnog partnerstva te za izgradnju kapaciteta sindikata i poslovnih udruženja.

1.11. Odbor vjeruje da bi se veći prioritet trebao dati prevladavanju nedostatka kvalificirane radne snage i nesrazmjera ponude i potražnje u pogledu vještina u zemljama Istočnog partnerstva, poboljšanju opće učinkovitosti obrazovanja i jačanju veza između obrazovanja, istraživanja i inovacija kako bi se poboljšala suradnja između javnog i privatnog sektora.

1.12. Iako trgovina između zemalja Istočnog partnerstva i EU-a raste, trebalo bi ojačati trgovinu unutar regije kako bi se osigurala diversifikacija i održivost prihoda od trgovine.

1.13. EGSO čvrsto vjeruje da mora postojati obvezan pravni okvir koji bi omogućio civilnom društvu da pristupa informacijama, poziva vladu na odgovornost i sudjeluje u donošenju politika u svakoj zemlji Istočnog partnerstva.

1.14. Odbor snažno podupire prijedlog za uvođenje pojačanog dijaloga između EU-a i pridružene trojke o reformama povezanima sa sporazumom o pridruživanju i detaljnim i sveobuhvatnim sporazumom o slobodnoj trgovini te uključivanje usporedivih elemenata u preporuke za pojedine zemlje u okviru sporazuma o pridruživanju i usklađivanje njihove objave kako bi se potaknula pozitivna konkurencija.

2. Opće napomene

2.1. Istočno partnerstvo pokrenuto je 2009. kao inicijativa zajedničke politike s ciljem produbljivanja i jačanja odnosa između Europske unije, njezinih država članica i njezinih šest istočnih susjednih zemalja: Armenije, Azerbajdžana, Bjelarusa, Gruzije, Republike Moldove i Ukrajine.

2.2. Unutar toga okvira svi su se partneri dogovorili da će pridonositi vidnom poboljšanju svakodnevnog života svojih građana jačanjem institucija i dobrog upravljanja, osiguravanjem vladavine prava i njezine provedivosti, provedbom ključnih pravosudnih reformi, borbom protiv korupcije; povećanjem suradnje s civilnim društvom, osnaživanjem žena i osiguravanjem rodne ravnoteže, jačanjem strateške komunikacije i pružanjem potpore medijskom pluralizmu i neovisnosti; pomaganjem rasta malih i srednjih poduzeća, privlačenjem ulaganja, otvaranjem kvalitetnih radnih mjesta u novim sektorima, povećanjem prilika za trgovanje podupiranjem pristupa novim tržištima; poboljšanjem prometnih veza i infrastrukture, povećanjem energetske otpornosti i učinkovitosti te uporabe obnovljive energije; ulaganjem u vještine mladih, poduzetništvo i zapošljivost.

2.3. Iako su sporazum o pridruživanju, detaljni i sveobuhvatni sporazum o slobodnoj trgovini te sporazum o putovanju bez vize sklopljeni sa zemljama potpisnicama hvalevrijedna postignuća, opći napredak zabilježen u većini prethodno navedenih područja nažalost je umjeren, pri čemu postavljeni ciljevi do sada nisu u potpunosti ostvareni.

2.4. EGSO smatra da je EU prije svega unija vrijednosti ( 2 ) , zbog čega bi se odnosi s njegovim susjedstvom trebali temeljiti na istim vrijednostima. Trebala bi postojati veća uvjetovanost u okviru Istočnog partnerstva i jasni zajednički dogovoreni putovi s državama Istočnog partnerstva kako bi se osiguralo poštovanje ljudskih prava, sloboda građana i medija, vladavina prava, transparentno upravljanje, rodna ravnopravnost, socijalni dijalog, zaštita okoliša i druge temeljne vrijednosti, bez kojih bi Europa danas bila nezamisliva. Cijela regija imat će najviše koristi ako susjedne demokracije EU-a postignu istu razinu kao i EU. Partnerske države trebale bi ujedno predstaviti vremenski okvir za ratifikaciju svih 18 međunarodnih ugovora o ljudskim pravima ( 3 ) i za dobivanje (ili zadržavanje) akreditacijskog statusa „A” koji dodjeljuje Globalni savez nacionalnih institucija za ljudska prava ( 4 )

2.5. Odbor prepoznaje potrebu za jasnim i mjerljivim rezultatima te preporučuje da Komisija za svaku zemlju partnera za sljedeće razdoblje Istočnog partnerstva odredi prilagođene ciljeve i rezultate. Ključno je osigurati da se budući ciljevi i rezultati ne usmjeravaju samo na gospodarske pokazatelje, već i na socijalno blagostanje i dobrobit. Usmjerenost samo na gospodarski razvoj nije dovela do očekivanih rezultata. Na primjer, Ukrajina je i dalje najsiromašnija zemlja u regiji iako će do 2020. iznos bespovratnih sredstava koje je primila od EU-a dosegnuti 4,8 milijardi EUR ( 5 )

2.6. Sudjelovanje civilnog društva u ovom procesu bit će ključno kako bi predviđene reforme bile manje osjetljive na izborne cikluse i političke promjene. Proces transformacije i provedba potrebnih reformi mogu se provesti samo uključivanjem socijalnih partnera i organizacija civilnog društva u zakonodavni postupak, reforme i njihovu provedbu. U tu bi svrhu poslovna udruženja i organizacije za potporu trebali sudjelovati u izradi i provedbi strategija gospodarskog razvoja i regionalne suradnje.

2.7. Lokalna razina mora preuzeti odgovornost za rezultate kako bi oni bili održivi i u potpunosti provedeni. Ako postignuti rezultati nisu utvrđeni, o njima se nije raspravilo, nisu dobili potporu i nisu provedeni u suradnji s lokalnim civilnim društvom, mogu se lako poništiti. Osim toga, do sada su glavni akteri odgovorni za provedbu bili Europska komisija i relevantna ministarstva zemalja Istočnog partnerstva, dok se vlade, koje moraju jamčiti postojanje neprestane političke volje za reformama, još uvijek nisu iskazale u postizanju ciljnih vrijednosti. ( 6 )

2.8. Prilikom planiranja sljedećeg skupa dugoročnih ciljeva trebalo bi posvetiti više pozornosti praćenju napretka u njihovoj provedbi. Procjenu su dosad uglavnom provodili Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) i civilno društvo u zemljama Istočnog partnerstva. EGSO predlaže izradu rasporeda za obaveznu uzastopnu procjenu napretka kako bi se potaknulo vlade Istočnog partnerstva da izrade vlastite planove kao dodatak bilateralnim planovima te da provedu i prate ostvarivanje ciljeva i rezultata.

2.9. EGSO preporučuje da se razmotri mogućnost postupnog povećanja broja pokazatelja i podataka koje zemlje Istočnog partnerstva moraju dostavljati Eurostatu kako bi se osiguralo pomnije praćenje napretka ključnih reformi te transparentnija i objektivnija procjena. Zemlje potpisnice sporazuma o pridruživanju i detaljnog i sveobuhvatnog sporazuma o slobodnoj trgovini trebale bi imati jasan raspored kako bi naposljetku isporučivale Eurostatu istu količinu podataka kao i države članice EU-a.

2.10. Kako bi se izmjerio učinak sudjelovanja civilnog društva u reformama u okviru Istočnog partnerstva, Odbor predlaže da se pripremi komparativna analiza kojom bi se mjerile razlike u postignućima i učinak civilnog društva u zemljama s unutarnjim savjetodavnim skupinama te u ostalim zemljama Istočnog partnerstva.

2.11. Odbor čvrsto vjeruje da je trenutačni prioritet novoizabranog Europskog parlamenta i Europske komisije postizanje konsenzusa o pridruživanju i, po mogućnosti, izgledima za članstvo zemalja Istočnog partnerstva koje su voljne i sposobne pristupiti EU-u u doglednoj budućnosti. I napredak i planiranje u tom smjeru ozbiljno su narušeni nedostatkom jasne vizije o tome koji su konačan cilj i nagrada za sav uloženi trud zemalja partnera ako one u potpunosti ostvare utvrđene ciljeve i rezultate.

2.12. Dugoročno gledano, strategija Istočnog partnerstva za razdoblje nakon 2020. mogla bi obuhvatiti liberalizaciju nekih usluga (uključujući financijske), pristupanje pridruženih zemalja jedinstvenom području plaćanja u eurima (SEPA) i, putem sporazuma o pridruživanju i detaljnog i sveobuhvatnog sporazuma o slobodnoj trgovini, Europskom gospodarskom prostoru, produbljivanje integracije u području digitalnog tržišta, npr. u prijenosu podataka, i proširivanje slobode kretanja za stručnjake sklapanjem sporazumâ s EU-om o uzajamnom priznavanju stručnih kvalifikacija.

2.13. Promicanje vrijednosti EU-a bilo je i ostaje ključna ideja politike Istočnog partnerstva. Potpora bliskijim odnosima i, s vremenom, članstvu u EU-u, i dalje je visoko na ljestvici među građanima zemalja Istočnog partnerstva, no za promjenu mentaliteta kod ljudi potrebni su dugoročni napori. Dok većina građana EU-a prepoznaje važnost poštovanja vladavine prava, plaćanja poreza i izbjegavanja sive ekonomije, u zemljama Istočnog partnerstva, zbog ekonomske situacije, ljudi se svaki dan bore za puko preživljavanje i stoga im određene vrijednosti EU-a nisu prioritet.

2.14. Kako bi se poboljšalo upravljanje i povećala učinkovitost programa potpore i instrumenata usmjerenih na osiguravanje uključivog sudjelovanja civilnog društva u sveobuhvatnim procesima Istočnog partnerstva, trebalo bi razmotriti mogućnost udruživanja tih instrumenata u okviru EGSO-a s obzirom na njegove jedinstvene kapacitete, iskustvo u području, institucijsku povijest i prisutnost u društvu.

2.15. S obzirom na to da dezinformacije koje promiče ruska vlada te agresivne informativne kampanje o kineskim i ruskim projektima ulaganja, kao i druge prijetnje u regiji imaju ogroman utjecaj na društvo, institucije EU-a moraju iznova osmisliti komunikacijsku strategiju za regiju Istočnog partnerstva. Jedan od dokazanih načina širenja informacija o vrijednostima, ciljevima, učinku i dobrim primjerima suradnje s EU-om jest osnaživanje lokalnih organizacija civilnog društva tako da im se olakša postizanje boljeg učinka u njihovu svakodnevnom radu.

2.16. EU bi trebao nastaviti doprinositi mirnom rješavanju sukoba u regiji Istočnog partnerstva. Trebalo bi više koristiti pristupe poput Europskog partnerstva za mirno rješavanje sukoba u Gorskom Karabahu (EPNK), u okviru kojega su organizacije civilnog društva iz država članica EU-a i zemalja Istočnog partnerstva udružile napore za izgradnju međusobnog razumijevanja i povjerenja u rješavanje sukoba.

3. Društvo

3.1. Najnoviji programi financiranja za organizacije civilnog društva koje su u organizaciji Istočnog partnerstva sadrže sljedeći uvjet – da bi civilno društvo radilo na provedbi sporazuma o pridruživanju i reformi, organizacije civilnog društva moraju postati predstavnicima EU-a i ponekad raditi na temama koje za njih nisu prirodne. Zbog tog uvjeta organizacije civilnog društva prijavljuju se za dostupne instrumente financiranja, umjesto da se usredotoče na svoje ciljeve i potrebe društva, čime se pretvaraju u još jednog pružatelja usluga.

3.2. Organizacije civilnog društva EU-a izvješćuju, a komparativni podaci potvrđuju ( 7 ) da većina istovjetnih organizacija u zemljama Istočnog partnerstva ne posjeduje ni osnovne vještine upravljanja projektima, uključujući i vještine za pripremu prijedloga projekata i proračuna. Stoga uloga organizacija EU-a u ostvarivanju rezultata povezanih s praćenjem reformi, pripremama izvješća iz sjene te analizama različitih pitanja i preporuka ostaje i dalje vrlo važna. EGSO smatra da manje kvalificirane organizacije civilnog društva u zemljama Istočnog partnerstva ne bi trebalo ignorirati i podcjenjivati nego bi očekivanja od njih jednostavno trebala biti realistična: one su bitni čimbenici u svojim zajednicama, ali od njih ne bi trebalo očekivati da postižu isto što mogu postići iskusne europske organizacije.

3.3. EGSO stoga preporučuje da Komisija u partnerstvu s državama članicama EU-a uspostavi lako dostupni obrazovni program usmjeren na poboljšanje vještina predstavnika organizacija civilnog društva, javnih službenika i čelnika u zemljama Istočnog partnerstva. Takav bi program također mogao biti usredotočen na rješavanje problema nedostatka kompetencija s kojim se suočavaju predstavnici organizacija civilnog društva kad se pridružuju javnoj službi, kao u slučajevima nakon Revolucije dostojanstva u Ukrajini i Baršunaste revolucije u Armeniji.

3.4. Nadalje, Odbor smatra da bi jasan prioritet trebalo dati programima potpore za organizacije mladih u državama Istočnog partnerstva i njihovu uključivanju kao partnera te pružanju podrške njihovom sudjelovanju u međunarodnoj suradnji i programima mobilnosti (npr. Mladi na djelu i Erasmus +). Osnivanje europskih škola, poput one u Tbilisiju (Gruzija), u ostalim državama Istočnog partnerstva bilo bi dobar prvi korak k povećanju standarda obrazovanja uz pomoć najboljih primjera iz država članica EU-a.

3.5. EGSO smatra da se programom socijalne kohezije moraju prevladati nedostatak kvalificirane radne snage i nesrazmjeri ponude i potražnje u pogledu vještina u zemljama Istočnog partnerstva kako bi se poboljšala opća učinkovitost obrazovanja, pri čemu bi se oslanjalo na najbolje prakse i sustave partnerskih zemalja u EU-u. Kvaliteta obrazovanja, koje i omogućuje inovacije, i dalje je niska u regiji. Iz tog razloga potrebno je reformirati obrazovne sustave i uključiti relevantne organizacije civilnog društva i stručnjake u oblikovanje kurikuluma. Potrebno je poboljšati veze između obrazovanja, istraživanja i inovacija kako bi se poboljšala suradnja javnog i privatnog sektora. ( 8 )

3.6. Odbor pozdravlja sudjelovanje Međunarodne konfederacije sindikata (MKS) i njezinog Paneuropskog regionalnog vijeća (PERC) te Europske konfederacije sindikata (EKS) u izgradnji kapaciteta neovisnih sindikata u zemljama Istočnog partnerstva. Takvi projekti i inicijative važni su za promicanje europskog socijalnog modela, uključujući socijalni dijalog i socijalnu sigurnost te kolektivno pregovaranje. Postojanje snažnih neovisnih sindikalnih organizacija od ključne je važnosti za uspješan održiv rast i socijalni napredak koji proizlazi iz procesa preobrazbe povezanih s provedbom sporazuma o pridruživanju ili partnerstvu. Snažni sindikati također su preduvjet za uspješno i aktivno civilno društvo.

4. Gospodarstvo

4.1. Jačanje gospodarske otpornosti i poboljšanje konkurentnosti središnji su elementi suradnje EU-a sa zemljama Istočnog partnerstva, s naglaskom na zajedničkom radu u otvaranju radnih mjesta, razvoju snažnijih, bolje diversificiranih, življih i održivijih gospodarstava. U tom je području postignut znatan napredak, što obuhvaća i povećanje trgovine između svih šest zemalja partnera i EU-a.

4.2. EGSO smatra da preuzete obveze usklađivanja digitalnih tržišta unutar regije Istočnog partnerstva još nisu zaista provedene, što koči napredak i razvoj digitalnih usluga. Istodobno EGSO pohvaljuje postignuti konsenzus o planovima za sporazum o roamingu u regiji do 2020., što ne bi samo ljudima povećalo pristup komunikacijama nego bi također potaknulo turizam i imalo široke gospodarske koristi.

4.3. Iako trgovina između zemalja Istočnog partnerstva i EU-a raste, trebalo bi uložiti više truda u jačanje trgovine unutar regije kako bi se osigurala diversifikacija i održivost prihoda od trgovine.

4.4. EGSO smatra da bi integraciju regionalne trgovine koja bi vodila prema zajedničkom gospodarskom prostoru, besplatnom roamingu, zajedničkom prostoru migracija, usklađivanju mreža za elektrodistribuciju, razvoju neovisnih izvora čiste energije i konverziji poljoprivrednih standarda u standarde EU-a trebalo razmotriti i razvijati kao najbitnije zajedničke gospodarske projekte i za partnere u Istočnom partnerstvu i za EU u cjelini.

4.5. Odbor naglašava potrebu za razvijanjem poslovnih udruženja i organizacija za potporu u regiji. Takve organizacije trebaju biti više i bolje uključene u razvoj poslovanja i provedbu detaljnog i sveobuhvatnog sporazuma o slobodnoj trgovini. Usporedo s tim, MSP-ovi iz zemalja Istočnog partnerstva trebaju osnivati udruge i/ili krovne organizacije koje bi predstavljale njihove interese i jačale ih kad je riječ o zagovaranju njihovih interesa u zakonodavnom postupku i osiguravanju udjela na lokalnim tržištima i na tržištu EU-a.

5. Upravljanje

5.1. Povećavanje napora u području jačanja institucija i dobrog upravljanja najviši je prioritet za EU u zemljama Istočnog partnerstva gdje su izazovi i dalje prisutni. Konkretno, potrebno je više napora u pogledu vladavine prava, provedbe ključnih pravosudnih reformi i borbe protiv korupcije. To su preduvjeti za zadobivanje povjerenja građana u državu, dugoročnu stabilnost i sigurno ozračje za ulaganja.

5.2. Odbor skreće pozornost na činjenicu da zakonodavstvo za obvezna savjetovanja vlade s javnošću postoji samo u Republici Moldovi i Ukrajini. Mora postojati obvezan pravni okvir koji bi civilnom društvu omogućio da pristupa informacijama, poziva vladu na odgovornost i sudjeluje u postupku donošenja politika. Osim toga, kako bi ojačale organizacije civilnog društva, vlade zemalja Istočnog partnerstva moraju se obvezati na dosljedniju i izravnu potporu organizacijama civilnog društva.

5.3. Kad je riječ o izgradnji kapaciteta, uloga onih institucija u zemljama Istočnog partnerstva koje dobro funkcioniraju i sposobne su provesti nužne reforme važnija je nego ikada, stoga je potrebno formalizirati njihovo povezivanje (npr. mreža agencija za sigurnost hrane, tijela za normizaciju, agencija za borbu protiv korupcije itd.) i, ako je moguće, pružiti im potporu EU-a.

5.4. Zajednička izgradnja kapaciteta, povezivanje i umrežavanje, dijeljenje praksi, razvoj zajedničkih pristupa i alata mogli bi primati potporu putem zajedničkog programa za pridruživanje. Financiranje skupina za provedbu reformi, prema uzoru na ono osmišljeno za Ukrajinu, isto bi se moglo uzeti u razmatranje.

5.5. EGSO također ističe potrebu za pomaganjem vladama i civilnom društvu Istočnog partnerstva u razvoju alata potrebnih za ocjenu rodne nejednakosti i rješavanje tog pitanja. Ključno je osigurati da potpora državnim statističkim uredima obuhvaća prikupljanje statističkih podataka o trgovini i spolovima, uključujući i putem posebnih pitanja u anketama u kućanstvima i poduzećima, i posebnih pokazatelja za praćenje učinaka povezanih s trgovinom u vremenskim okvirima.

6. Povezanost

6.1. Rad EU-a s partnerskim zemljama na poboljšanju prometnih veza i infrastrukture, povećanju energetske otpornosti i učinkovitosti te uporabi obnovljive energije radi smanjenja emisija stakleničkih plinova doveo je do znatnog napretka. Nastavak ulaganja u ta područja dovest će do većeg održivog gospodarskog razvoja i konkretnih pogodnosti za živote građana korištenjem alternativnih izvora energije, smanjenjem energetske ovisnosti o jednom dobavljaču i potrošnje.

6.2. Odbor stoga naglašava važnost daljnje energetske diversifikacije, smanjenja emisija CO 2 i uspostave djelotvornih nacionalnih mehanizama praćenja emisija, kao i povećanja djelovanja u području očuvanja bioraznolikosti i održivog gospodarenja šumama.

7. Sporazumi o pridruživanju/detaljni i sveobuhvatni sporazumi o slobodnoj trgovini

7.1. Odbor snažno podupire prijedlog za uvođenje pojačanog dijaloga između EU-a i pridružene trojke o reformama povezanima sa sporazumom o pridruživanju i detaljnim i sveobuhvatnim sporazumom o slobodnoj trgovini te uključivanje usporedivih elemenata u preporuke za pojedine zemlje u okviru sporazuma o pridruživanju i usklađivanje njihove objave kako bi se potaknula pozitivna konkurencija, što se već pokazalo djelotvornim za ubrzavanje napretka u središnjoj i istočnoj Europi.

7.2. Preporučuje se daljnja institucionalizacija suradnje između pridružene trojke i EU-a, osobito na izvršnoj razini. Osnivanje zajedničke izvršne skupine i nekih podskupina koje bi postupak institucionalizacije prenijele na razinu parlamenata bila bi dobra početna točka. Nakon toga mogla bi uslijediti slična grupiranja organiziranog civilnog društva unutar platformi civilnog društva, poslovnih udruženja, sindikata i ostalih dionika iz zemalja Istočnog partnerstva i drugih. Kao primjer mogli bi poslužiti stečeno iskustvo i mreže stvorene prilikom suradnje u okviru Organizacije za demokraciju i ekonomski razvoj (GUAM). Potpora EU-a i pojedinih država članica EU-a uvelike bi pomogla takvoj institucionalizaciji.

7.3. Sporazum o pridruživanju i detaljan i sveobuhvatan sporazum o slobodnoj trgovini teško je provesti zbog njihove složenosti jer iziskuju znatne političke, financijske i ljudske resurse i obiluju izazovima, osobito jer su usmjereni na reforme tržištâ, dok su glavna istinska očekivanja od reformi u EU-u vladavina prava i dobro upravljanje. Odbor smatra da je ključno imati ta očekivanja u vidu i poduprijeti provedbu sporazuma o pridruživanju i detaljnog i sveobuhvatnog sporazuma o slobodnoj trgovini usporednim inicijativama kako bi se ojačale te pridružene demokracije. Mogla bi se razmotriti uspostava dodatnih mehanizama potpore koja bi se pružala tek nakon potpune provedbe zajednički dogovorenih ciljeva u okviru takvih usporednih inicijativa, a služila bi za dodatnu motivaciju.

7.4. EGSO osim toga posebno preporučuje redovito bavljenje pravima radnica i pitanjima plaća, osobito u sektorima industrije i usluga, gdje se, izgleda, pojavljuju najveće i najrazličitije razlike u plaćama. Program za usklađivanje sporazuma o pridruživanju i detaljnog i sveobuhvatnog sporazuma o slobodnoj trgovini pruža sveobuhvatan pristup u smislu zakonodavnih mjera i izvršenja međunarodnih konvencija, uključujući onih o spolovima i borbi protiv diskriminacije. Praćenje tog postupka, poboljšanje prikupljanja statističkih podataka o zapošljavanju i plaćama raščlanjenih po spolovima te podupiranje ženske skupine u zagovaranju njihovih interesa od suštinske su važnosti.

Bruxelles, 26. rujna 2019. Predsjednik Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora Luca JAHIER

(1) Tijekom posljednjeg desetljeća EGSO je usvojio više od 12 mišljenja o raznim aspektima Istočnog partnerstva. Također je osnovao stalni Odbor za praćenje istočnog susjedstva, bilateralne platforme civilnog društva EU-a i država Istočnog partnerstva, kao i unutarnje savjetodavne skupine te je paralelno uz sastanke na vrhu Istočnog partnerstva organizirao poslovne forume Istočnog partnerstva.

(2) Povelja Europske unije o temeljnim pravima (2016/C 202/02).

(3) https://indicators.ohchr.org

(4) https://nhri.ohchr.org/

(5) Rebuilding Ukraine: An assessment of EU assistance („Obnova Ukrajine: Ocjena EU-ove pomoći”), Chatham House, Royal Institute of International Affairs, 2018.

(6) EaP CSF Policy brief, Joint Staff Working Document „EaP – Focusing on key priorities and deliverables – Assessment and recommendations by the civil society” (Kratko izvješće Foruma civilnog društva Istočnog partnerstva – Zajednički radni dokument službi: „Istočno partnerstvo – usredotočenost na ključne prioritete i rezultate – Procjena i preporuke civilnog društva”), 2017.

(7) Ukraine Analytica, broj 3 (13), 2018.

(8) http://eu4business.eu/files/medias/regional-position-paper_final_kyiv-21-june-2017-2_0.pdf