C 353/11

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Ulozi potrošača u kružnom gospodarstvu

(samoinicijativno mišljenje)

(2019/C 353/03)

Izvjestitelj: Carlos TRIAS PINTÓ

Odluka Plenarne skupštine: 24.1.2019. Pravni temelj: pravilo 32. stavak 2. Poslovnika samoinicijativno mišljenje Nadležna stručna skupina: Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 4.7.2019. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 17.7.2019. Plenarno zasjedanje br.: 545 Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani): 200/4/9

1. Zaključci i preporuke

1.1. EGSO poziva na strateško preusmjeravanje na europskoj, nacionalnoj i lokalnoj razini kojim bi se odlučno promicalo nove modele kružnog gospodarstva, ne samo povećanjem usklađenosti svih dionika nego i postavljanjem potrošača u središte javnih politika.

1.2. Stoga će prelazak na kružno gospodarstvo i smanjenje prekomjerne potrošnje dosegnuti potrebni intenzitet i učinkovitost jačanjem uloge potrošača u napuštanju postojećeg obrasca proizvodnje i potrošnje, s obzirom na to da su svakodnevni postupci potrošnje najučinkovitiji pokretači promjene.

1.3. Treba provoditi cjeloživotno obrazovanje, osposobljavanje i samostalno učenje, potrošače objektivnije informirati o mogućnostima potrošnje te ih usmjeravati prema kružnom ponašanju. EGSO u tom kontekstu ističe ulogu lokalnih javnih uprava i udruga potrošača.

1.4. Uspješnost tog djelovanja mjerit će se primjenom pokazatelja učinka koji će se izraditi na temelju 12. cilja održivog razvoja ( 1 ) Ujedinjenih naroda i njegovih povezanih ciljnih vrijednosti, što će dovesti do daljnjih postupaka normizacije.

1.5. U svjetlu međusektorske naravi osviještene potrošnje, ostalih 16 ciljeva održivog razvoja i njihove povezane ciljne vrijednosti doprinijet će procjenama učinka, a 17. cilj održivog razvoja „Partnerstva” oblikovat će prostore za ojačat će zajedničko stvaranje i odgovornost te tako olakšati i multiplikacijski učinak i potrebnu prilagodljivost.

1.6. Izračun društvenog i okolišnog otiska proizvoda u različitim lancima vrijednosti ima velik potencijal da potrošaču pruži relevantne informacije u pogledu njegovih odluka o potrošnji, u okviru digitalnog društva. EGSO ustraje na upotrebi pouzdanih, usporedivih i provjerljivih pokazatelja učinka, a osobito naglašava važnost praćenja onih koji se odnose na kemijske tvari, uključujući u pogledu rukovanja njima.

1.7. Mjere se moraju temeljiti na načelu „svi su na dobitku” (eng. win-win ) i ne smiju biti univerzalne: trebaju se prilagođavati posebnim uvjetima različitih područja i sektora djelatnosti i u njima se trebaju primjenjivati metodologije „odozdo prema gore” (eng. bottom-up ) koje će za svaki pojedini slučaj uključivati sve relevantne dionike. Ove inicijative moraju biti u potpunosti ugrađene u razvoj lokalnih gospodarstava: njihova koordinacija treba se temeljiti na institucionalnom vodstvu i osnaživanju organizacija potrošača.

1.8. Vodstvo koje Europa pokazuje u različitim modelima kružnog gospodarstva mora se podudarati sa stvaranjem poduzetničkog okruženja koje pogoduje internacionalizaciji dobara i usluga kružnog gospodarstva, temeljeći se na pionirskim iskustvima u zemljama kao što je Južna Koreja. ( 2 ) Predmetni modeli moraju biti popraćeni posebnim smjernicama za pravedan prijelaz na okolišno održiva gospodarstva i društva ( 3 ) , kojima bi se usto mogli zajamčiti ravnopravni uvjeti u odnosu na oportunističke proizvode iz trećih zemalja.

1.9. Oglašavanje i poslovne prakse imaju ključnu ulogu u pogledu odluka o potrošnji. Politike društvene odgovornosti poduzeća moraju nužno doprinositi prevladavanju praksi lažnog zelenog i socijalnog oglašavanja (eng. greenwashing i socialwashing ). U tom pogledu treba osnažiti postojeći institucionalni okvir nadzora i priznavanja različitih oblika prijelaza na kružno gospodarstvo.

1.10. Oporezivanje i odgovorna javna nabava izdvajaju se kao učinkoviti alati za povezivanje modela nagrađivanja s odgovornom proizvodnjom i potrošnjom u okviru postupne standardizacije proizvoda i usluga. U prvom bi slučaju države članice trebale razmotriti učinkovite načine za primjenu pristupa koji se temelji na nagrađivanju, uz postupnu konvergenciju kružnog oporezivanja koje doprinosi europskom jedinstvenom tržištu, dok u drugom slučaju lokalne javne uprave trebaju uspostaviti planove potpore za „održive dobavljače” kako bi im se olakšalo da svoju proizvodnju prilagođavaju i šire, s obzirom na to da često bilježe deficit nastojeći ispuniti postojeće ugovorne zahtjeve.

1.11. EGSO također potiče dobrovoljno označivanje, kao korak u smjeru obveznog označivanja, pod uvjetom da se temelji na neovisnim dobrovoljnim sustavima s potvrdom okolišne izvrsnosti. Promicanje ekološke oznake EU-a ( 4 ) i širenje njezine upotrebe na veći broj proizvoda pretvorilo bi je u vodeću „oznaku” za održivi odabir u Europi.

1.12. EGSO ukazuje na hitnu potrebu za poboljšanjem ekološkog dizajna putem sustavnog ispitivanja zahtjeva u pogledu životnog vijeka, popravka, kemijskih komponenti itd., uz pridržavanje socijalnih kriterija i istodobno promicanje lokalnih mreža potrošnje i praksi proizvođača-potrošača.

2. Uvod i kontekst

2.1. U okviru održivog rasta i održivog tržišnog natjecanja također bi trebalo voditi računa o kvalitativnim čimbenicima, koji podrazumijevaju neizrabljivanje radnika i okoliša, pravedne životne uvjete u skladu s resursima planeta i, u konačnici, model koji će održavati ravnotežu između gospodarskog blagostanja, okolišnih pitanja i socijalne uključenosti. ( 5 )

2.2. Kružno gospodarstvo mora biti model ljudskog ponašanja koje je u skladu s pravilima funkcioniranja prirode te kojim se štiti i obnavlja prirodni kapital.

2.3. Dosad su izrađene brojne studije, prijedlozi i mišljenja o prijelazu s linearnog na kružno gospodarstvo u kojima je naglasak na proizvodnji i gotovo da se ni ne bave ulogom potrošača, koji je ključni dionik za suočavanje s izazovima kružnog gospodarstva.

2.4. low cost , odnosno u većini slučajeva davanjem prednosti cijeni (u koju nije uključen učinak negativnih vanjskih čimbenika) pred ukupnom kvalitetom proizvoda ili usluge. Za početak, postoji veliki jaz između tvrdnji potrošača, koji je vrlo osjetljiv na socijalne i okolišne izazove ( 6 ) , i njegovih obrazaca ponašanja, koji su obilježeni fenomenom, odnosno u većini slučajeva davanjem prednosti cijeni (u koju nije uključen učinak negativnih vanjskih čimbenika) pred ukupnom kvalitetom proizvoda ili usluge.

2.5. Stoga se brojke smanjuju kada se s područja predodžbi i očekivanja prijeđe na područje djelovanja i obveza. Tada se pokazuje napetost između dostupnog i održivog, a informiranost i obrazovanost ističu se kao glavni čimbenici za optimiranje sudjelovanja potrošača u tom procesu.

2.6. Neka izričita upućivanja na ponašanje potrošača uzeta su u obzir u okviru paketa mjera za kružno gospodarstvo, a EGSO ih je podržao: ( 7 )

2.7. Europski odbor regija u svojem mišljenju „Akcijski plan EU-a za kružno gospodarstvo” ( 8 ) usredotočen je na ponašanje potrošača i društvene trendove, naglašavajući glavnu ulogu lokalnih i regionalnih tijela u jačanju mjera na području obrazovanja, osposobljavanja i stručnih kvalifikacija koje bi mogle poslužiti za poboljšanje našeg razumijevanja održive potrošnje, zaštite resursa i sprečavanja nastanka otpada, kao i odgovornosti proizvođača u fazama osmišljavanja i stavljanja na tržište.

2.8. Naposljetku, EGSO ističe da pojedini inovativni oblici potrošnje mogu poduprijeti razvoj kružnog gospodarstva: dijeljenje proizvoda ili infrastruktura (ekonomija suradnje), korištenje usluga umjesto proizvoda, upotreba računalnih ili digitalnih platformi itd.

3. Kružno gospodarstvo u politikama EU-a

3.1. Pravi izazov za politike kružnog gospodarstva EU-a, pored regulatornih i proizvodnih aspekata, jest mobiliziranje ljudskog kapitala koji se odražava u ponašanju potrošača kroz njihove navike i svakodnevne odluke. Učinak poluge pojedinačnih mjera upućuje na potpuno sudjelovanje potrošača, kao učinkovitog generatora promjene.

3.2. U Komunikaciji „Zatvaranje kruga – akcijski plan EU-a za kružno gospodarstvo” ( 9 ) zaključeno je da se „odlukama koje donose milijuni potrošača može podupirati ili ugrožavati kružno gospodarstvo”.

3.3. Smatra da se „potrošači u EU-u suočavaju s mnoštvom oznaka na proizvodima ili tvrdnji o prihvatljivosti proizvoda za okoliš, pa im je često teško razlikovati proizvode i imati povjerenje u dostupne informacije. Tvrdnje o prihvatljivosti proizvoda za okoliš nisu uvijek u skladu s pravnim zahtjevima za pouzdanost, točnost i jasnoću”.

3.4. „Cijena je ključni čimbenik koji utječe na odluke o kupnji, i to i u vrijednosnom lancu i za krajnje potrošače. Stoga se države članice potiču na pružanje poticaja i primjenu ekonomskih instrumenata, kao što je oporezivanje, kako bi osigurale da se u cijenama proizvoda više odražavaju troškovi povezani s okolišem. Aspektima koji se odnose na jamstva, kao što su razdoblje pravnog jamstva i prebacivanje tereta dokaza, potrošači se mogu zaštititi od neispravnih proizvoda te se može pridonijeti trajnosti i mogućnosti popravka proizvoda”.

3.5. Međutim, iako se uzimaju u obzir brojni ključni parametri održivosti, istodobno se zanemaruje višestrukost interakcija do kojih dolazi u različitim lancima vrijednosti, čime se potrošaču dodjeljuje uloga sekundarnog dionika.

4. Trenutačno stanje u politikama EU-a

4.1. Europa već raspolaže regulatornim okvirom za promicanje odgovorne javne nabave ( 10 ) čiji je potencijal ( 11 ) jedan od pokretača kružnog gospodarstva. Međutim, primjećuju se brojne teškoće u pogledu djelotvornosti njegove provedbe, što iziskuje da se jasnije odredi koje se proizvode i usluge smatra kružnima.

4.2. Na temelju dinamičke terminologije, imajući u vidu da je riječ o prijelazu koji se mora temeljiti na dobrim praksama iz različitih lanaca vrijednosti, potrebno je uzeti u obzir postupke standardizacije na globalnoj razini na temelju novih parametara, s obzirom na to da višestrano i globalizirano gospodarstvo zahtijeva zajednički jezik.

4.3. Novi skup pokazatelja učinka na društvo i okoliš bit će obuhvaćen Akcijskim planom Europske komisije za održivo financiranje i uredbom o novoj taksonomiji održivih djelatnosti ( 12 ) , u potpunosti u skladu sa smjernicama Ujedinjenih naroda.

4.4. Uz potporu sredstava Europske komisije, sada pojačanih i grupiranih u sklopu programa InvestEU, predviđa se značajno preusmjeravanje ulaganja na djelatnosti koje doprinose ublažavanju klimatskih promjena i sprečavanju iscrpljivanja prirodnih resursa, među kojima se ističu obnova stambenih zgrada i korištenje geotermalne energije ( 13 ) , koje su povezane s izravnim odlukama potrošača.

4.5. Inicijativa „Nove pogodnosti za potrošače”, sa svojim dobrim i lošim stranama, pridonijet će jačanju povjerenja potrošača. ( 14 ) Prema mišljenju EGSO-a ( 15 ) , poboljšanje okvira za primjenu zakonodavstva u području potrošnje ključno je za uravnotežen razvoj kružnog gospodarstva.

4.6. Konačno, valja istaknuti zajedničku inicijativu Europske komisije i EGSO-a kojom je pokrenuta Europska platforma dionika kružnog gospodarstva ( 16 ) , „mreža mrežȃ” koja pruža mjesto susreta na kojem se može baviti posebnim izazovima i razmjenjivati najbolje prakse i rješenja. Među ostalima, važnu ulogu igraju i Forum za maloprodaju (REAP) ( 17 ) i Platforma EU-a o gubitku i rasipanju hrane ( 18 )

5. Buduće obveze Europske komisije

5.1. U svojem radu na polju ekološkog dizajna, Komisija će osobito proučiti određene razmjerne zahtjeve u pogledu trajnosti, podataka o zajedničkom korištenju i popravcima te raspoloživosti zamjenskih dijelova. Također će procijeniti uvođenje informacija o trajnosti u energetske oznake.

5.2. U revidiranim prijedlozima o otpadu Komisija razmatra nova pravila kojima će se poticati aktivnosti ponovne uporabe.

5.3. Komisija će raditi na boljoj provedbi jamstava za opipljive proizvode, ispitati poboljšanja i razmotriti lažne tvrdnje o prihvatljivosti proizvoda za okoliš.

5.4. Komisija će u okviru programa Obzor Europa pripremiti program neovisnih ispitivanja kojim bi se trebalo pridonijeti rješavanju pitanja povezanih s prijevremenim zastarijevanjem. ( 19 )

5.5. Komisija će osnažiti provedbu zelene javne nabave usredotočujući se na uvođenje kružnog gospodarstva u nove ili revidirane kriterije.

6. Prelazimo li uistinu na kružno gospodarstvo?

6.1. „Održivost je proces […] pri čemu se ponašanje, djelovanje i odluke vlada, poduzeća, radnika, građana i potrošača temelje na njihovom odgovornom utjecanju na gospodarstvo, okoliš i društvo.” ( 20 )

6.2. Prema mišljenju EGSO-a, institucije Unije u središte kružnog gospodarstva stavljaju okoliš i proizvodnju, a tek djelomično uzimaju u obzir društvenu i potrošačku komponentu, što za posljedicu ima rizik od preusmjeravanja s kružnog na linearno gospodarstvo.

6.3. U skladu s holističkim pristupom, proaktivna uloga potrošača mora nadilaziti puko asimetrično sudjelovanje, koje ga ograničava na ulogu urbanog subjekta koji reciklira otpad iz kućanstva, i osnažiti ga kako bi djelovao u svim aspektima cirkularnosti tog procesa.

6.4. Dobra je vijest da raspolažemo skupom alata primjerenim za kružno gospodarstvo koji se temelji na 17 ciljeva održivog razvoja i njihovim povezanim ciljnim vrijednostima, u kombinaciji s obvezujućim protokolima konferencije COP21 ( 21 ) za ublažavanje klimatskih promjena, što nam pruža univerzalni okvir neizmjernog potencijala.

6.5. EGSO ističe da će prijelaz biti učinkovitiji i usklađeniji s 12. ciljem održivog razvoja (Održivi oblici potrošnje i proizvodnje) ako se bolje povežu prostori između ponude i potražnje, vezujući tako kružno gospodarstvo uz određeno područje.

7. Prijedlozi EGSO-a za davanje veće uloge potrošačima u modelima kružnog gospodarstva

7.1. Odgovorno istraživanje i inovacije (RRI, prema kratici na engleskom), u okviru Obzora Europa: olakšat će se uravnoteženo sudjelovanje svih dionika, osobito potrošača i/ili njihovih predstavnika.

7.2. Ekološki dizajn i ekološke inovacije: prema kriteriju suodgovornosti za okoliš, poticat će se aktivno sudjelovanje potrošača kroz prakse stvaranja zajedničke vrijednosti, koje se mogu priznati dodjelom službeno reguliranih oznaka kvalitete.

7.3. Poticat će se sudjelovanje potrošača u planiranju politika društvene odgovornosti poduzeća kroz sudjelovanje u kontroliranom i sigurnom testnom okruženju (eng. sandbox ) za pilot-proizvode i usluge radi njihova zajedničkog ex ante odobrenja.

7.4. Prikupit će se dobre prakse iz kružnog gospodarstva i osigurati da se čuje glas potrošača. Prakse s najvećim multiplikacijskim učinkom najviše će se širiti.

7.5. Poticanje neobveznog označivanja s podacima o smanjenju emisija, zaštiti bioraznolikosti, učinkovitoj upotrebi resursa ili neupotrebljavanju sastavnih dijelova sa snažnim utjecajem na okoliš, s ciljem da takvo označivanje postane obvezno. Uvest će se oznaka na kojoj se navodi procjena trajanja proizvoda, povezana s mogućnošću nabavljanja zamjenskih dijelova i mogućnostima popravka. Uzimajući u obzir pritisak potrošača, poticat će se produljenje jamstvenih rokova proizvoda na temelju priznatih oznaka, oporezivanja i javne nabave.

7.6. U okviru inicijative „Nove pogodnosti za potrošače” utvrdit će se mehanizmi naknade za potrošače koji su kupili robu i proizvode podložne praksi prijevremenog zastarijevanja.

7.7. Nadzirat će se upotreba materijala vrlo kratkog životnog vijeka (kao što je plastika za jednokratnu upotrebu) ( 22 ) i ambalaža proizvoda ( 23 ) . Također će se pojačati kontrole kemijskih tvari uz cjeloviti pristup kako bi se spriječile prakse koje su kontraproduktivne za recikliranje.

7.8. Informiranje potrošača o utjecaju na okoliš: pristupačno, jasno i istinito. Nadzirat će se loše prakse iznošenja tvrdnji bez dovoljnih znanstvenih dokaza i prema potrebi informirati javnost o njima.

7.9. nudging ) i uzimaju u obzir kulturne i idiosinkrastične čimbenike. Informativne kampanje za potrošače, posebno usmjerene na mlade, povezane s održivim gospodarskim modelima proizvodnje i potrošnje, koje uključuju različite strategije „nukanja” (eng.) i uzimaju u obzir kulturne i idiosinkrastične čimbenike. ( 24 )

7.10. Obrazovni programi (trajni, već od vrtića) koji sveobuhvatno uzimaju u obzir metodologiju ciklusa životnog vijeka proizvoda (proizvodnja u dijelovima, modularnost, trajnost, mogućnost popravka, ponovna upotreba i energetska učinkovitost), uz izraženu praktičnu komponentu.

7.11. Poticanje izvora zapošljavanja povezanih s djelatnostima ponovne upotrebe, popravljanja i recikliranja visoke dodane vrijednosti (prenamjena), u okviru strategije za jedinstveno digitalno tržište. ( 25 )

7.12. Osigurati da nadležna tijela na svojim razinama upravljanja jamče odgovarajuću infrastrukturu i sredstva za odvojeno prikupljanje otpada u svim okruženjima koja stvaraju otpad.

7.13. Odavanje priznanja općinama, obrazovnim centrima, sveučilištima i drugim institucijama koje protokole o sudjelovanju potrošača uključuju u mjere kružnog gospodarstva vodeći se modelom „odozdo prema gore” (eng. bottom up ).

7.14. Razvoj i širenje iskustava u području novih gospodarskih modela, po mogućnosti povezanih s ekonomijom suradnje i funkcionalnom ekonomijom na određenom ograničenom području, poput zaštićenih oznaka podrijetla, s oznakom „kružne općine”.

7.15. Jačanje uloge udruženja potrošača u kružnom gospodarstvu, uz ad hoc tehničku pomoć i sredstva.

7.16. Objavljivanje i širenje najboljih praksi poduzeća u kružnom gospodarstvu, na temelju analize organizacija potrošača.

7.17. Poticanje lokalnih mreža potrošnje, proizvođača-potrošača (eng. prosumers ) i praksi „uradi sam”.

Bruxelles, 17. srpnja 2019. Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Luca JAHIER

(1) https://www.undp.org/content/undp/es/home/sustainable-development-goals/goal-12-responsible-consumption-and-production.html

(2) Na Forumu civilnog društva o trgovinskom sporazumu između EU-a i Južne Koreje, održanom u Seulu u travnju 2018., glavna tema konvencija ILO-a bilo je kružno gospodarstvo.

(3) Smjernice ILO-a za pravedan prijelaz na okolišno održiva gospodarstva i društva za sve.

(4) Odbor EU-a za znak za okoliš, u skladu s metodologijom životnog ciklusa proizvoda, trenutačno integrira nove kružne kriterije i pokazatelje koji se odnose na upotrebu i odlaganje proizvoda.

(5) Vidjeti mišljenje EGSO-a Sibiu and Beyond , SL C 228, 5.7.2019., str. 37.

(6) Posebno istraživanje Eurobarometra za rujan-listopad 2017.: 94 % europskih građana zaštitu okoliša smatra vrlo ili dosta važnom, a jedan od glavnih razloga njihove zabrinutosti je sve veća količina otpada. Njih 87 % smatra da u tome mogu igrati vrlo važnu ili dosta važnu ulogu.

(7) Vidjeti SL C 230, 14.7.2015., str. 99.; SL C 264, 20.7.2016., str. 98.; SL C 389, 21.10.2016., str. 80.; SL C 345, 13.10.2017., str. 102.; SL C 283, 10.8.2018., str. 61. i SL C 367, 10.10.2018., str. 97.

(8) SL C 88, 21.3.2017., str. 83.

(9) COM(2015) 614 final.

(10) Vidjeti Direktive 2014/23/EU, 2014/24/EU i 2014/25/EU.

(11) Europska javna nabava doseže 15 % BDP-a.

(12) Komunikacija COM(2018) 353 final, koju su suzakonodavci odobrili u ožujku 2019.

(13) U ožujku 2019. suzakonodavci su odobrili taksonomiju održivih djelatnosti.

(14) Nakon razočaravajućeg dogovora postignutog u Odboru IMCO Europskog parlamenta o neispravnim proizvodima (veljača 2018.) postignut je drugi, pozitivan dogovor: veća zaštita pri kupovini preko interneta, kao i namjera da se kažnjava dvojna kvaliteta proizvoda (travanj 2018.).

(15) SL C 440, 6.12.2018., str. 66.

(16) https://circulareconomy.europa.eu/platform/

(17) http://ec.europa.eu/environment/industry/retail/about.htm

(18) https://webgate.ec.europa.eu/flwp/

(19) Projektom „PROMPT” u okviru programa Obzor 2020. ispituje se provjeravanje prijevremenog zastarijevanja i iznose prijedlozi za produljenje životnog vijeka proizvoda, uključujući popravke. Konzorcij čine organizacije potrošača kao što su ANEC/BEUC/ICRT i Test Achats, UFC Que Choisir, OCU, Stiftung Warentest, Consumentenbond te istraživački instituti (TU Delft; Fraunhofer IZM) i organizacije servisera (RUSZ, Ifixit).

(20) Mišljenje EGSO-a „Uzimanje u obzir stavova europskih građana u cilju održive budućnosti (Sibiu i šire)”, SL C 228, 5.7.2019., str. 37.

(21) https://unfccc.int/process-and-meetings/the-paris-agreement/the-paris-agreement

(22) SL C 62, 15.2.2019., str. 207.

(23) Često je prekomjerna i neprikladna jer je uvjetovana strategijama marketinga.

(24) Primjerice, u južnoj Europi ne gleda se s odobravanjem na pakiranje ostataka hrane u restoranu kako bi se ponijeli kući.

(25) Vidjeti završno izvješće ICT for Work: Digital Skills in the Workplace („IKT za rad: digitalne vještine na radnom mjestu”).