EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 4.3.2016. COM(2016) 144 final IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU Zajednički akcijski plan EU-a i Turske – Treće izvješće o provedbi



Zajednički akcijski plan EU-a i Turske Treće izvješće o provedbi Izvještajno razdoblje: od 1. veljače do 2. ožujka Uvod Turska i EU aktivirali su 29. studenoga 2015. na sastanku na vrhu između EU-a i Turske zajednički akcijski plan (ZAP) dogovoren ad referenda 15. listopada 2015. Cilj je ZAP-a poboljšati suradnju radi potpore sirijskim izbjeglicama pod privremenom zaštitom i njihovim zajednicama domaćinima u Turskoj te pojačati suradnju u sprječavanju nezakonitih migracijskih tokova u EU. Provedbom ZAP-a stoga bi se trebao uspostaviti red u migracijskim tokovima i zaustaviti nezakonite migracije. Ovo je treće izvješće o provedbi ZAP-a i obuhvaća razdoblje od 1. veljače do 2. ožujka. Njegov je cilj pružiti informacije o učinkovitim mjerama koje su Turska i EU poduzeli u pogledu obveza koje su preuzeli tijekom izvještajnog razdoblja, tri mjeseca nakon aktivacije ZAP-a. Izvješća o provedbi ZAP-a dio su ukupnih nastojanja u pogledu pozornog praćenja situacije. 1.Dio 1. 1.1. Statistički podatci (u EU-u) Jedan je od glavnih ciljeva ZAP-a ostvariti rezultate, posebno u zaustavljanju priljeva nezakonitih migranata. Početkom 2016. uspostavljen je postupak prikupljanja podataka iz EU-a i Turske kako bi se pratio napredak. Broj ljudi koji nezakonito ulaze u EU iz Turske i dalje je visok za ovo doba godine u kojem se očekivalo da će se broj dolazaka smanjiti zbog zimskih uvjeta. Točnije, u izvještajnom razdoblju (tj. od 1 veljače do 2. ožujka): ukupan broj nezakonitih migranata koji su do EU-a stigli morem i kopnom (tj. kroz Grčku i Bugarsku) do 29. veljače iznosio je 56 887 te je većina njih, tj. 56 335 ili 99 %, prešla Egejsko more kako bi stigla do grčkih otoka, dnevni prosjek nezakonitih prelazaka do 29. veljače iznosio je 1943 za Grčku i 19 za Bugarsku, što daje zbroj od 1962, prosječan broj nezakonitih dolazaka u Grčku na tjednoj razini iznosio je 13 358. U prvoj polovini veljače zabilježeno je smanjenje, no u drugoj polovini brojke su se ponovno povećale. Za usporedbu s prethodnim mjesecima: ukupan broj nezakonitih dolazaka iz Turske u Grčku u rujnu, listopadu, studenome i prosincu 2015. te siječnju i veljači 2016. iznosio je 147 639, 214 792, 154 381, 104 399, 61 602, odnosno 56 335, dnevni je prosjek za te mjesece bio 4921, 6929, 5146, 3368, 1987, odnosno 1943 osobe. Nezakoniti ulasci iz Turske u Grčku u prosincu, siječnju i veljači prikazani su u sljedećim grafikonima: grafikon 1. prikazuje dnevni broj nezakonitih dolazaka, a grafikon 2. tjedni broj nezakonitih dolazaka.

Grafikon 3. prikazuje mjesečni broj nezakonitih dolazaka iz Turske u Grčku od rujna 2015. do veljače 2016. Grafikon 4. prikazuje nezakonite dolaske u istom razdoblju, od rujna 2015. do veljače 2016., s obzirom na prevladavajuća državljanstva (na temelju izjava migranata pri dolasku): najviše je Sirijaca, a slijede Afganistanci i Iračani. Raščlamba pokazuje smanjen postotak Sirijaca (sa 69 % na 51 %), a povećan postotak Afganistanaca (s 18 % na 25 %) i Iračana (s 8 % na 17 %). Grafikon 1. Izvor: podatci iz izvješća Frontexa o zapadnom Balkanu Grafikon 2. Izvor: podatci iz izvješća Frontexa o zapadnom Balkanu Grafikon 3. Izvor: podatci Frontexove mreže FRAN (2015.) i podatci iz izvješća o zapadnom Balkanu (siječanj – veljača 2016.) Grafikon 4. Izvor: podatci Frontexove mreže FRAN (2015.) i podatci iz aplikacije JORA (siječanj – veljača 2016.) na dan 2. ožujka 2016. Podatci iz aplikacije JORA privremeni su operativni podaci podložni promjeni. Nezakoniti dolasci iz Turske u Grčku promjenjivi su; ukupno su se smanjili od listopada i stabilizirali tijekom siječnja i veljače (vidi grafikone 1., 2. i 3.) na dnevni prosjek od oko 1960 dolazaka. Bilo ih je 209, odnosno 2266 na datume 1. i 2. ožujka. S obzirom na zimsku sezonu, brojke ostaju visoke za ovo doba godine – više od 120 000 migranata nezakonito je ušlo u EU preko Grčke od početka godine. Čini se da su zakonodavne i operativne mjere koje su turska nadležna tijela poduzela kako bi zaustavila nezakonite migracije ipak počele djelovati na migracijske tokove. I druge političke promjene u području sukoba, u Turskoj i u državama članicama EU-a svakako su utjecale na broj nezakonitih prelazaka iz Turske u Grčku (npr. sve intenzivniji sukob u Siriji; odluke nekih država članica i balkanskih zemalja o ograničavanju broja migranata kojima je dopušten prelazak preko njihova teritorija). 1.2.Statistički podatci (u Turskoj) Turska je 2. ožujka dostavila novi skup podataka o provedbi ZAP-a, kako je dogovoreno u okviru integriranog političkog odgovora na krize (IPCR) i na temelju standardnog obrasca. Zajednički postupak prikupljanja podataka iz EU-a i Turske i dalje se redovito i konstruktivno provodi. U Turskoj se trenutačno nalazi 2 928 975 izbjeglica iz Sirije kojima je Turska kao skupini dodijelila status privremene zaštite. Taj status omogućuje pristup javnim uslugama kao što su obrazovanje i zdravstvo. Od 15. siječnja 2016. omogućuje i pristup tržištu rada. Do 20. veljače turska nadležna tijela primila su 15 zahtjeva za radnu dozvolu od sirijskih izbjeglica. U izbjegličkim se kampovima 15. veljače nalazilo 273 519 Sirijaca kojima su tamo osigurani različiti oblici pomoći. Na temelju podataka koje su 2. ožujka turska nadležna tijela dostavila u okviru integriranog političkog odgovora na krize: U školu je upisano 350 000 sirijske djece pod privremenom zaštitom. Do 5. veljače u kampovima je rođeno 151 746 djece. Turska je 1. veljače registrirala 256 700 osoba koje nisu Sirijci, dok se 141 059 zahtjeva za međunarodnu zaštitu još uvijek obrađivalo. Državljani sljedećih pet država najčešće zahtijevaju međunarodnu zaštitu: Irak (51 %), Afganistan (25 %), Iran (14 %), Somalija (2,5 %) i Palestina (1 %). Od 1. do 15. veljače u Tursku je zakonito ušlo 7011 Sirijaca, a izišlo ih je 12 769. Zakonito je ušlo 65 546 Iranaca, a izišlo 62 226; Iračana je ušlo 30 026, a izišlo 26 338; Libanonaca je ušlo 3134 i izišlo 3230, a Jordanaca je ušlo 3733 i izišlo 3380. Ovisno o trajanju vize, stranci u Turskoj mogu boraviti do 90 dana. Stranci koji imaju pravo ulaska u Tursku bez vize mogu u toj zemlji boraviti do 90 dana u razdoblju od 180 dana.

Turska i grčka tijela nadležna za ponovni prihvat sastala su se u Ankari 24. i 25. veljače kako bi riješila 864 neriješena zahtjeva za ponovni prihvat koje je dostavila Grčka. Turska je 1. i 2. ožujka ponovno prihvatila 267 nezakonitih migranata. Turska i Grčka uspostavile su radnu skupinu za migracije. Radna skupina održala je prvi sastanak u Ankari 27. studenoga 2015., a drugi sastanak 1. veljače 2016. u Ateni. Od 1. do 29. veljače turska tijela za provedbu zakona i pogranične agencije spriječile su nezakoniti izlazak 8540 migranata na morskoj i 15 986 migranata na kopnenoj granici Turske prema području EU-a. Samo je 15. veljače turska obalna straža uhitila 985 nezakonitih migranata u mjestima Ayvalık, Çeşme i Bodrum. Točnije, turska tijela za provedbu zakona uhitila su više od 15 000 nezakonitih migranata od 16. do 29. veljače. Od 1. do 15. veljače turska obalna straža, policija i žandarmerija provele su deset posebnih zajedničkih operacija usmjerenih na uhićivanje nezakonitih migranata i posrednika/krijumčara te na sprječavanje nezakonitih odlazaka. To je rezultiralo uhićenjem 97 nezakonitih migranata te 308 posrednika i krijumčara (od čega ih je 11 uhićeno na moru, a 297 na kopnenim granicama). Osim toga, turska tijela za provedbu zakona uhitila su 391 posrednika i krijumčara u razdoblju od 16. do 29. veljače. U siječnju su turska žandarmerija i policija zaplijenile osam kombija, jedan čamac, jedanaest mini-busova, tri autobusa, 15 automobila i devet brodova. U siječnju je za tursku obalnu stražu, policiju i žandarmeriju organiziran niz tečajeva osposobljavanja u cilju jačanja njihove sposobnosti u borbi protiv nezakonitih migracija. Turska obalna straža, policija i žandarmerija imaju ključnu ulogu u uhićenju nezakonitih migranata i krijumčara. Dio 2. Provedba obveza Turske iz zajedničkog akcijskog plana EU-a i Turske Prema informacijama koje je Turska dostavila u okviru dijaloga o liberalizaciji viznog režima: Vijeće ministara sastalo se 1. veljače 2016. kako bi raspravilo o načinima za unaprjeđenje turskog odgovora na nezakonite migracije. Vijeće ministara naglasilo je odlučnost Turske u borbi protiv nezakonitih migracija i odlučilo: pojačati granične kontrole, pojačati suradnju među tijelima za provedbu zakona, uspostaviti posebnu jedinicu turske nacionalne policije za borbu protiv krijumčarenja migranata, povećati kazne za krijumčare migranata, pokrenuti nove operacije za razbijanje mreža krijumčara migranata, pojačati presretačke kapacitete turske obalne straže, povećati kapacitete centara za udaljavanje u Turskoj. Na sastanku održanom u prosincu 2015. žandarmerija je odlučila povećati aktivnosti ophodnje na istočnim, jugoistočnim i zapadnim granicama zemlje. U tom se kontekstu šest provincija uz istočne i jugoistočne granice te osam provincija uz zapadne granice odredilo kao primarna mjesta za pojačane aktivnosti ophodnje. Od 14. siječnja 2016. turska obalna straža ima pristup sustavu za registraciju brodova koji je uspostavilo Ministarstvo prometa i u kojem se bilježe svi postupci kupnje, prodaje ili otkazivanja na brodovima. Osim toga, Turska radi na pristupu Interpolovoj bazi podataka o ukradenim stranim brodovima.

Turska je ratificirala tripartitni sporazum s Grčkom i Bugarskom. Sporazum će stupiti na snagu nakon njegove objave u turskom službenom listu. Turska je ostvarila znatan napredak u pogledu provedbe obveza Turske i Grčke u pogledu ponovnog prihvata. Grčka i turska delegacija sastale su se u Ankari 24. i 25. veljače kako bi riješile 864 neriješena zahtjeva za ponovni prihvat. Turska je 26. veljače odobrila 859 zahtjeva. U Grčkoj je još bilo zadržano 308 nezakonitih migranata te je pokrenut hitan prijevoz povratnika autobusom 1. i 2. ožujka. Nadalje, Turska i Grčka napredovale su u svojim raspravama o uspostavljanju učinkovitijih postupaka ponovnog prihvata te su razgovarale i o raspoređivanju turskih časnika za vezu na pet žarišnih točaka (počevši od Lezbosa) kako bi se olakšalo vraćanje ekonomskih migranata. Grčka i Turska složile su se i da će svaka dva tjedna održati videokonferenciju radi razmjene i dodatnog unaprjeđenja operativne suradnje. Osim toga, dogovorile su da će jačati operativnu suradnju u pogledu vraćanja uz potporu EU-a i Frontexa, uključujući organizaciju zajedničkih letova za vraćanje. Nadalje, Ministarstvo vanjskih i Ministarstvo unutarnjih poslova nastavljaju savjetovanja s obzirom na grčki prijedlog o povećanju broja lokacija u Turskoj za ponovni prihvat nezakonitih migranata uz postojeće lokacije u Dikiliju (na egejskoj obali, provincija İzmir) i Ipsali (na kopnenoj granici između Turske i Grčke). Turska je 5. veljače revidirala svoju viznu politiku prema Iračanima. U skladu s novim pravilima od 10. veljače državljani Iraka više ne mogu dobiti vize na granici. Kako bi ušli u Tursku, irački državljani moraju podnijeti zahtjev turskim diplomatskim misijama u inozemstvu ili podnijeti zahtjev za izdavanje e-vize. Osim toga, od 5. veljače sužen je opseg postupka izdavanja e-vize i sad je otvoren samo za nositelje valjanih viza/boravišnih dozvola za schengenski prostor, SAD, UK ili Irsku. Turska je predložila pregovore o bilateralnim sporazumima o ponovnom prihvatu sa 14 zemalja, uključujući one koje su izvor nezakonitih migracija u EU preko Turske. Započela je i pripremni rad na uspostavi uvjeta da državljani 18 zemalja koje se smatra potencijalnim izvorom nezakonitih migracija trebaju posjedovati zrakoplovnu tranzitnu vizu pri prolasku kroz međunarodno tranzitno područje u Turskoj. S obzirom na potpuno stupanje na snagu sporazuma o ponovnom prihvatu između EU-a i Turske 1. lipnja, turska su nadležna tijela 8. veljače provela studijski posjet Gruziji kako bi provjerila kako funkcionira njihov nacionalni elektronički sustav za ponovni prihvat. Turska trenutačno ocjenjuje sustav i u sljedećim će tjednima donijeti odluke. Turska se s Europolom složila oko nacrta sporazuma o vezi u pogledu slanja turskog policijskog časnika za vezu u Europol. Taj je nacrt potrebno hitno potpisati. Turski parlament počeo je raspravljati o nacrtu zakonodavstva o zaštiti osobnih podataka i već je donio neke članke. Međutim, još postoje nesukladnosti u nacrtu zakona s europskim normama, uglavnom u vezi s neovisnošću tijela za zaštitu podataka te s isključenjem tijela za provedbu zakona i obavještajnih aktivnosti iz područja primjene zakona. Donošenje zakonodavstva o zaštiti podataka usklađeno s europskim normama ključno je jer bi Turskoj omogućilo još bližu suradnju s Europolom, Eurojustom i tijelima država članica za provedbu zakona. Turska Glavna uprava za upravljanje migracijama održala je 26. veljače drugi sastanak s časnicima za vezu iz država članica EU-a zaduženima za imigracije, a postavljenima u Turskoj radi jačanja suradnje u području migracija. Dio 3. Provedba obveza EU-a iz zajedničkog akcijskog plana EU-a i Turske Nakon političkog dogovora koji su države članice postigle 3. veljače u pogledu izvora financiranja i modaliteta rada za Instrument za pomoć izbjeglicama u Turskoj (Instrument) prvi sastanak Upravljačkog odbora održan je 17. veljače. Odbor je odlučio početi dostavljati pomoć čim to bude moguće, uz primarni cilj ispunjenja humanitarnih potreba izbjeglica koje žive u Turskoj i osiguranja pristupa obrazovanju sirijskoj djeci. Danas oko 400 000 sirijske djece ne može ići u školu. To je važan čimbenik koji potiče migracije jer se time neposredno ugrožava dobrobit te djece i njihovi izgledi za budućnost. Kao brz odgovor na tu odluku Upravljačkog odbora Komisija je dodijelila početni iznos od 90 milijuna EUR iz humanitarnog proračuna EU-a koji će izvršiti nekoliko ovlaštenih humanitarnih partnerskih organizacija. Dodjela sredstava trenutačno se ugovara kako bi se brzo proširilo pružanje humanitarne pomoći, uključujući hranu, neprehrambene proizvode, zdravstvenu skrb, vodu i odvodnju te zaštitu u Turskoj. EU priprema i prvu mjeru u okviru Instrumenta kojom bi najmanje 110 000 sirijske djece školskog uzrasta koja žive izvan kampova u Turskoj također dobilo pristup formalnom obrazovanju. Ta bi se pomoć trebala osigurati u skorijoj budućnosti. U tom će se pogledu sljedeći tjedan provesti prijenos iznosa od 55 milijuna EUR iz Instrumenta u Uzajamni fond EU-a kao odgovor na sirijsku krizu. Osim toga, EU je pristao na financiranje projekta u vrijednosti od 20 milijuna EUR u okviru Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru usmjeren na povećanje kapaciteta turske obalne straže za ophodnju i nadzor. U tijeku je procjena potreba za sirijske izbjeglice u Turskoj koju Komisija provodi s turskim nadležnim tijelima i prvi se pregled očekuje do sredine ožujka, dok se završetak studije predviđa do kraja travnja, pod uvjetom da Turska svoj doprinos učini dostupnim u sljedećim danima. Procjenom potreba omogućit će se utvrđivanje projekata koji će se financirati putem Instrumenta. U međuvremenu je Komisija obrazovanje i poboljšanje zapošljivosti sirijskih izbjeglica već utvrdila kao prioritetna područja za hitnu potporu. Trenutačna je privremena procjena da bi se trećinom pomoći mogle pokriti humanitarne potrebe, a dvije trećine mogle bi pomoći u omogućavanju dostupnosti obrazovanja (glavni fokus), lokalne infrastrukture i zapošljavanja. U izvještajnom je razdoblju EU održao rasprave s Turskom kako bi se: unaprijedile pripreme za potpunu provedbu sporazuma o ponovnom prihvatu između EU-a i Turske od 1. lipnja, znatno poboljšala provedba bilateralnog protokola o ponovnom prihvatu između Turske i Grčke čiji je rezultat obrada neriješenih zahtjeva za ponovni prihvat i prijevoz povratnika,