Tematsko izvješće Ozbiljne prekogranične 
prijetnje zdravlju u  EU-u: 
poduzeti su važni koraci, 
no potrebno je učiniti višeHR 2016  BR. 28
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD

EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel.: +352 4398-1
Upiti:  eca.europa.eu/hr/Pages/ContactForm.aspx
Internetske stranice:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu (http://europa.eu).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2016.
Print ISBN 978-92-872-6145-8 ISSN 2315-0548 doi:10.2865/497920 QJ-AB-16-028-HR-C
PDF ISBN 978-92-872-6135-9 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/579259 QJ-AB-16-028-HR-N
EPUB ISBN 978-92-872-6159-5 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/296479 QJ-AB-16-028-HR-E
© Europska unija, 2016.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Ozbiljne prekogranične 
prijetnje zdravlju u  EU-u: 
poduzeti su važni koraci, 
no potrebno je učiniti više
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom 
UFEU-a)Tematsko izvješćeHR 2016  BR. 28
02
 Revizorski tim
U tematskim izvješćima Suda iznose se rezultati revizija uspješnosti i usklađenosti koje su provedene za posebna prora -
čunska područja ili teme povezane s upravljanjem. U odabiru i osmišljavanju takvih revizijskih zadataka Sud nastoji postići 
što veći učinak uzimajući u obzir rizike za uspješnost ili usklađenost, vrijednost predmetnih prihoda ili rashoda, predstoje -
će razvojne promjene te politički i javni interes.
Ovu reviziju uspješnosti provelo je I. revizijsko vijeće, kojim predsjeda član Suda Phil Wynn Owen i koje je specijalizirano 
za održivu uporabu prirodnih resursa. Reviziju je predvodio član Suda Janusz Wojciechowski, a potporu su mu pružali vo -
diteljica njegova ureda Kinga Wiśniewska-Danek, ataše u uredu Katarzyna Radecka-Moroz, glavni rukovoditelj Colm Friel, 
voditelj zadatka Stefan den Engelsen i zamjenica voditelja zadatka Joanna Kokot. Revizorski tim činili su Aris Konstantini -
dis, Jurgen Manjé, Roberto Resegotti i Frédéric Soblet. Jezičnu podršku pružio je Madis Rausi.
Slijeva nadesno: C. Friel, A. Konstantinidis, K. Radecka-Moroz, S. den Engelsen, J. Wojciechowski,  
J. Manjé, J. Kokot, R. Resegotti, F. Soblet.
03
 Sadržaj
Odlomak
 Kratice i  pokrate
I.–X. Sažetak
1.–12. Uvod
1.–2. Ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju
3.–12. Okvir EU-a za suočavanje s ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju
13.–20.  Opseg revizije i  revizijski pristup
21.–111.  Revizijska opažanja
21.–55. Odlukom o  ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju uvedene su određene promjene 
u području zdravstvene sigurnosti EU-a, no njihova provedba i razvoj otežani su kašnjenjima, dok 
i dalje postoje strateški i operativni izazovi
56.–77. Važna uloga postojećih sustava i postupaka za rano upozorenje i odgovor te za epidemiološki 
nadzor prepoznata je u širokoj mjeri, no potrebna su određena poboljšanja
78.–94. Uspješnost Zdravstvenog programa u pogledu zaštite građana od prijetnji zdravlju nije na 
zadovoljavajućoj razini
95.–111.  Postoje propusti u  unutarnjoj koordinaciji Komisije u  pogledu aktivnosti za zdravstvenu sigurnost 
te upravljanja kriznim situacijama u području javnog zdravlja
112.–121.  Zaključci i  preporuke
 Prilog I. — Planiranje pripravnosti i odgovora u međunarodnom kontekstu
 Prilog II. —  Opis glavnih uloga i odgovornosti u okviru EU-a za zaštitu građana od ozbiljnih 
prekograničnih prijetnji zdravlju
 Prilog III. —  Pregled sufinanciranih djelovanja obuhvaćenih revizijom
 Odgovori Komisije
04
 Kratice i pokrate
CHAFEA : Izvršna agencija za potrošače, zdravlje, poljoprivredu i hranu
ECDC : Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti
EGP : Europski gospodarski prostor
ERCC : Koordinacijski centar za odgovor na hitne situacije
ERCEA : Izvršna agencija Europskog istraživačkog vijeća
EWRS : sustav ranog upozorenja i odgovora
FP7 : Sedmi okvirni program za istraživanja
HEOF : Centar za djelovanje u hitnim zdravstvenim slučajevima
MERS : bliskoistočni respiratorni sindrom
MZP : Međunarodni zdravstveni propisi (vidjeti prilog  I.)
PHEIC : javnozdravstveni događaj od međunarodne važnosti
REA : Izvršna agencija za istraživanje
SARS : teški akutni respiratorni sindrom
SCHEER : Znanstveni odbor za rizike za zdravlje i okoliš i novonastale rizike
SOP : standardni operativni postupak
STAR : strateška procjena i  odgovor
SZO : Svjetska zdravstvena organizacija
TESSy : europski sustav za nadzor
UFEU : Ugovor o  funkcioniranju Europske unije
05
 Sažetak
I
Posljednjih nekoliko desetljeća svjedočili smo različitim događajima u kojima su zdravlje i životi ljudi bili ozbiljno 
ugroženi, što je dovelo do pridavanja veće pozornosti zdravstvenoj sigurnosti na međunarodnoj razini i razini EU-a. 
Prijetnje javnom zdravlju mogu vrebati iz različitih izvora. Osim posljedica na zdravlje, te prijetnje mogu uzrokovati 
i znatne gospodarske troškove, posebice u slučajevima dugotrajnih kriznih stanja, te dovesti do ometanja putničkog 
prometa i trgovine, kao i do ometanja javnog života općenito. Protekli događaji pokazali su da su ozbiljne prijetnje 
zdravlju često prekogranične naravi te uputili na moguću potrebu za multilateralnim odgovorom kojim bi se obu -
hvatilo više sektora.
II
Ugovorom o funkcioniranju EU-a (UFEU) jamči se visok stupanj zaštite ljudskog zdravlja i propisuje da djelovanje 
Unije mora obuhvaćati praćenje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju, rano upozoravanje o takvim prijetnjama 
te njihovo suzbijanje. U njemu se navodi i da se djelovanjem EU-a u području zdravlja podupire i nadopunjuje dje -
lovanje država članica, koje snose glavnu odgovornost za zdravstvenu politiku. Stoga se uloga Komisije u pogledu 
zdravstvene politike uglavnom sastoji od pružanja potpore i poduzimanja dopunskih mjera.
III
Europska unija prepoznala je ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju kao područje u  kojem države članice mogu 
djelotvornije djelovati zajedno. Stoga je razvila koordinacijske mehanizme kako bi se Uniji omogućilo da ukloni 
takve prijetnje. Ključni korak u izgradnji snažnijeg okvira EU-a za zdravstvenu sigurnost bilo je donošenje Odluke 
o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju iz 2013., kojom se u zakonodavstvo EU-a uvode važne novine, kao 
što je, primjerice, koordinacija planiranja pripravnosti i snažnija uloga Odbora za zdravstvenu sigurnost. Okvirnim 
programima EU-a za zdravlje i istraživanje pruža se potpora aktivnostima u području zdravstvene sigurnosti.
IV
S obzirom na nadležnosti EU-a i država članica te stalnu pojavu ozbiljnih prijetnji, provedba Odluke o ozbiljnim 
prekograničnim prijetnjama zdravlju i povezanog okvira izrazito je složena. Slijedom toga, procijenili smo provodi 
li se okvir EU-a za zaštitu građana od ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju na odgovarajući način. U okviru tog 
glavnog pitanja ispitali smo sljedeće:
(1) provode li se promjene uvedene Odlukom na djelotvoran način;
(2) upravlja li se postojećim sustavima ranog upozorenja i odgovora te za epidemiološki nadzor na odgovarajući 
način te je li njihova provedba odgovarajuća;
(3) ostvaruje li se Zdravstvenim programima EU-a djelotvoran doprinos zaštiti građana od prijetnji zdravlju;
(4) je li unutarnja koordinacija Komisije odgovarajuća u  pogledu financiranja zdravstvene sigurnosti i  upravljanja 
kriznim situacijama u području javnog zdravlja.
06 Sažetak 
V
Zaključili smo da Odluka br. 1082/2013/EU1 o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju predstavlja važan korak 
prema boljem suočavanju s takvim prijetnjama u EU-u. Međutim, znatni nedostatci na razini država članica i Komi -
sije utječu na provedbu Odluke i povezanog okvira EU-a. Iako su narav i opseg budućih prijetnji nepoznati i moguće 
je da će se mijenjati u budućnosti, potrebno je uložiti dodatne napore kako bi se ti nedostatci uklonili i kako bi Unija 
mogla u potpunosti iskoristiti postojeće mehanizme.
VI
Kad je riječ o promjenama koje su uvedene Odlukom o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju, utvrdili smo 
da kašnjenja ometaju njihovu provedbu i razvoj, što može utjecati na smanjenje njihove djelotvornosti. Započela 
je koordinacija planiranja pripravnosti, no za ostvarivanje vidljivih rezultata potrebni su otporniji i  bolje definirani 
povezani postupci. Države članice nisu pokazale dovoljnu spremnost za ubrzavanje zajedničke nabave cjepiva 
protiv pandemijske gripe, dok Odlukom još uvijek nije predviđeno postojanje mehanizma EU-a za rješavanje hitnih 
potreba za medicinskim protumjerama. Iako su se njegovo djelovanje i uloga pokazali vrlo važnima, Odbor za zdrav -
stvenu sigurnost suočava se sa strateškim i operativnim izazovima, među ostalim u pogledu usklađivanja pravila 
o pružanju odgovora.
VII
Kad je riječ o  djelotvornoj provedbi postojećih sustava ranog upozorenja i  odgovora te za epidemiološki nadzor, 
općenito gledajući utvrdili smo da su ti sustavi operativni već godinama te da dionici uvelike prepoznaju njihovu 
važnu ulogu na razini EU-a. Međutim, postoji prostor za dodatnim unaprjeđenjem sustava ranog upozorenja i odgo -
vora, kao i  povezanih postupaka.
VIII
Zaključili smo da u Zdravstvenom programu postoje nedostatci u pogledu zaštite građana od prijetnji zdravlju. 
Većina djelovanja iz Drugog zdravstvenog programa (2008.–2013.) koje su obuhvaćene revizijom i koje se odnose 
na prijetnje zdravlju bila je uspješna u smislu očekivanih rezultata, no unatoč tome, nije ostvareno dovoljno održi -
vih rezultata, čime se ograničio doprinos tih mjera postizanju cilja zaštite građana od prijetnji zdravlju. Osim toga, 
utvrdili smo nedostatke u mjerenju pokazatelja koji se odnose na cilj u vezi s prijetnjama zdravlju u okviru Trećeg 
zdravstvenog programa (2014.–2020.), kao i da je potrošnja sredstava u razdoblju 2014.–2016. bila na relativno niskoj 
razini.
IX
Revizijom je otkriven niz nedostataka u načinu na koji je Komisija koordinirala aktivnosti u području zdravstvene 
sigurnosti među svojim različitim službama i programima. Ujedno smo utvrdili da je potrebno uložiti dodatne 
napore kako bi sporazumi o suradnji među strukturama Komisije za upravljanje kriznim situacijama postali potpuno 
operativni, kao i da postoje znatni nedostatci u načinu na koji je GU za zdravlje i sigurnost hrane upravljao Centrom 
za djelovanje u hitnim zdravstvenim slučajevima koji bi mogli ugroziti uspješnost tog centra.
1 Odluka br. 1082/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i o stavljanju izvan snage 
Odluke br. 2119/98/EZ (SL L 293, 5.11.2013., str. 1.).
07 Sažetak 
X
Sud iznosi niz preporuka za rješavanje određenih pitanja istaknutih u ovim opažanjima:
(i) kako bi se ubrzao razvoj i provedba promjena uvedenih Odlukom o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama 
zdravlju, Sud iznosi preporuke kojima se obuhvaća strateški plan Odbora za zdravstvenu sigurnost u svrhu pro -
vedbe Odluke br. 1082/2013/EU, način na koji je Komisija pratila uspješnost tog područja politike, radne metode 
Odbora za zdravstvenu sigurnost i  zajedničku nabavu medicinskih protumjera (za dodatne pojedinosti vidjeti 
1. preporuku , točke (a) do (d), ispod odlomka 118.);
(ii) kako bi se dodatno unaprijedio sustav ranog upozorenja i odgovora te razvila bolje integrirana rješenja za 
povezane postupke upravljanja rizicima, Sud iznosi preporuke o razvoju sustava za rano upozorenje i pružanje 
odgovora (za dodatne pojedinosti vidjeti 2. preporuku  točke (a) i (b), ispod odlomka 119.);
(iii) kako bi se uklonili glavni nedostatci utvrđeni u pogledu uspješnosti djelovanja iz Zdravstvenog programa koja 
se odnose na prijetnje zdravlju, Sud iznosi preporuke o poboljšanju održivosti rezultata sufinanciranih djelova -
nja i  povezane metodologije mjerenja uspješnosti (za dodatne pojedinosti vidjeti 3. preporuku  točke (a) do (c), 
ispod odlomka 120.);
(iv) kako bi se uklonili nedostatci u načinu na koji je Komisija koordinirala svoje aktivnosti u području zdravstvene 
sigurnosti i upravljanja kriznim situacijama u području javnog zdravlja te kako bi se unaprijedio ustroj njezina 
Centra za djelovanje u hitnim zdravstvenim slučajevima, Sud iznosi posebne preporuke o bolje strukturiranom 
pristupu koordinaciji službi zaduženih za aktivnosti u  području zdravstvene sigurnosti, provođenju u  djelo 
postojećih sporazuma o upravljanju kriznim situacijama i posebnim poboljšanjima Centra za djelovanje u hitnim 
zdravstvenim slučajevima (za dodatne pojedinosti vidjeti 4. preporuku  točke (a) do (c), ispod odlomka 121.).
08
 Uvod
Ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju
01 
Izbijanje različitih smrtonosnih bolesti, poput epidemije teškog akutnog respira -
tornog sindroma (SARS) 2003. godine, svjetske pandemije virusa H1N1 2009. go -
dine i izbijanja epidemije bakterije E. coli u Njemačkoj 2011. godine, u posljednjih 
je nekoliko desetljeća dovelo do pridavanja veće pozornosti zdravstvenoj sigur -
nosti na međunarodnoj razini i  razini EU-a. Posljednji slučaj, najraširenije izbijanje 
ebole u povijesti u zapadnoj Africi, uzrokovao je ozbiljne posljedice za zdravlje 
i druge sektore, ne samo u pogođenim regijama, nego i u zemljama diljem svijeta 
u koje su pristizali putnici i pacijenti iz tih regija. Izbijanjem te bolesti na vidjelo 
su izašli izazovi koji se javljaju u ozbiljnim, hitnim javnozdravstvenim slučajevima 
prekograničnih razmjera (vidjeti okvir  1.).
Izbijanje ebole u razdoblju 2014.–2016.
Gvineja je u ožujku 2014. izvijestila Svjetsku zdravstvenu organizaciju o izbijanju virusa ebole. Glavna direkto -
rica Svjetske zdravstvene organizacije 8. kolovoza 2014. proglasila je izbijanje ebole u zapadnoj Africi jav -
nozdravstvenim događajem od međunarodne važnosti (engl. PHEIC  – za opis vidjeti prilog  I.). Najraširenijom 
epidemijom te bolesti u  povijesti izravno su pogođene tri zemlje (Gvineja, Sijera Leone i  Liberija), pri čemu je 
broj zaraženih moguće sezao i iznad 28 000, a broj umrlih iznad 11 0002, što je uključivalo stotine zdravstvenih 
djelatnika.
Epidemija je prerasla u javnozdravstvenu, humanitarnu i društveno-gospodarsku krizu s neviđenim posljedi -
cama na pogođene zemlje3. Na vidjelo su izašli višesektorski izazovi u vezi s mjerama pružanja odgovora koji 
nisu bili prisutni samo u sektorima javnog zdravstva i zdravstvene skrbi i koji su obuhvaćali mnoštvo aktera. 
Sedam drugih zemalja (među kojima su Italija, Španjolska i Ujedinjena Kraljevina) kasnije je izvijestilo o uve -
zenim slučajevima ebole4. Riječ je uglavnom o zdravstvenim ili humanitarnim djelatnicima koji su se vratili 
u matičnu zemlju ili su u nju evakuirani nakon što su se zarazili bolešću. Prisutnost mnogih takvih inozemnih 
djelatnika na terenu, među ostalim i iz Europe, predstavljala je dodatne izazove, posebice u smislu organizira -
nja medicinske evakuacije i jamčenja pripravnosti zdravstvenih ustanova za liječenje osoba zaraženih ebolom 
u europskim zemljama. Glavna direktorica Svjetske zdravstvene organizacije 29. ožujka 2016. proglasila je da 
se izbijanje ebole više ne smatra javnozdravstvenim događajem od međunarodne važnosti.
2 Izvješće SZO-a od 30. ožujka 2016. o stanju u vezi s ebolom.
3 Zaključci Vijeća o stečenom iskustvu za područje javnog zdravlja u vezi s epidemijom ebole u zapadnoj Africi – zdravstvena sigurnost 
u Europskoj uniji (2015/C 421/04) od 17. prosinca 2015.
4 Izvješće SZO-a od 30. ožujka 2016. o stanju u vezi s ebolom.Okvir  1.
09 Uvod 
02 
Ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju za život su opasne ili na drugi način 
ozbiljne opasnosti za zdravlje biološkog, kemijskog, ekološkog ili nepoznatog 
podrijetla koje se mogu proširiti preko nacionalnih granica država članica te čija 
pojava može zahtijevati koordinaciju na razini Unije kako bi se zajamčila visoka 
razina zaštite ljudskog zdravlja5 (za primjere takvih prijetnji vidjeti okvir 2. ). Osim 
ljudske patnje i zdravstvenih troškova, ozbiljne prijetnje javnom zdravlju mogu 
uzrokovati znatne gospodarske troškove, posebice u  slučajevima dugotrajnih 
epidemija, te dovesti do ometanja putničkog prometa i trgovine, kao i do ometa -
nja javnog života općenito. Pojava tih vrsta prijetnji obično je neočekivana te se 
brzo može razviti u složenu i opsežnu hitnu situaciju. Politika i mjere zdravstve -
ne sigurnosti stoga su osmišljene kako bi se građani zaštitili od takvih prijetnji 
i izbjegle ili ublažile teške posljedice na društvo i gospodarstvo6.
Primjeri ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju
U listopadu 2010. došlo je do velike kemijske nesreće  u mađarskoj tvornici za preradu aluminija kada je iz 
spremnika za lužnatu vodu istekao tekući otpad. Val mulja koji je dosegao obližnja mjesta rezultirao je smrt -
nim slučajevima i ozljedama te su mnoge osobe primljene na liječenje zbog kemijskih opeklina. Otrovni mulj 
naposljetku se ulio u Dunav  zbog čega su zemlje u nizvodnom dijelu rijeke počele izrađivati planove za postu -
panje u kriznim situacijama. Mađarska je ujedno zatražila hitnu međunarodnu pomoć od mehanizma EU-a za 
civilnu zaštitu.
Tijekom  epidemije bakterije E. coli  u dvomjesečnom razdoblju 2011.  godine oboljelo je 3910  osoba, dok 
je 46  osoba umrlo. Epidemija je dovela do preopterećenja jedinica intenzivne skrbi u  Njemačkoj, nestašice 
medicinske opreme, golemih pritisaka na laboratorijske kapacitete i gubitka povjerenja javnosti u zdravstve -
ne mjere. Ta epidemija imala je velik utjecaj na poljoprivredni sektor u EU-u. Gubitci gospodarskih subjekata 
procijenjeni su na stotine milijune eura te je EU uspostavio programe odštete i pomoći7.
Iz podataka prikupljenih nadzorom proizlazi da je antimikrobna otpornost  sve veći javnozdravstveni pro -
blem u  europskim bolnicama i  zajednicama, koji je uglavnom povezan s  neprimjerenom uporabom antibio -
tika8. Antimikrobna otpornost ugrožava učinkovitu prevenciju i  liječenje sve većeg broja zaraza uzrokovanih 
bakterijama, nametnicima, virusima i  gljivicama9. Prema navodima Svjetske zdravstvene organizacije, zbog 
pojave i širenja novih mehanizama otpornosti u svijetu, antimikrobna otpornost sve je ozbiljnija prijetnja 
globalnom javnom zdravlju koja zahtijeva djelovanje svih državnih sektora i  društva .
7 Dokument SEC(2011) 1519 final od 8. prosinca 2011. „Impact Assessment accompanying the document Decision of the European Parliament and 
of the Council on serious cross-border threats to health” (Procjena učinka uz Odluku Europskog parlamenta i Vijeća o ozbiljnim prekograničnim 
prijetnjama zdravlju).
8 Informativni članak ECDC-a o antimikrobnoj otpornosti za opću javnost ( http://ecdc.europa.eu ).
9 Informativni članak SZO-a br. 194 o antimikrobnoj otpornosti, ažurirano u travnju 2015.Okvir  2.5 Odluka br. 1082/2013/EU.
6 Vidi uvodne izjave (1) do (3) 
Odluke br.  1082/2013/EU.
10 Uvod 
10 Vidi članak 168. stavak 1. 
Ugovora o funkcioniranju 
Europske unije.
11 Vidi i poglavlje 1. bijele knjige 
„Together for Health: 
A Strategic Approach for the 
EU 2008.–2013.” (Zajedno za 
zdravlje: strateški pristup za EU 
za razdoblje 2008.–2013.), 
COM(2007) 630 final od 
23. prosinca  2007.
12 COM(2007) 630 final.
13 Druga dva cilja su poticanje 
dobrog zdravlja u  Europi čije 
stanovništvo stari i  potpora 
dinamičnim zdravstvenim 
sustavima i novim 
tehnologijama.
14 SEC(2009) 1622 final od 
23. studenoga  2009. „Health 
Security in the European 
Union and internationally” 
(Zdravstvena sigurnost 
u Europskoj uniji i na 
međunarodnoj razini).
15 COM(2010) 673 final od 
22. listopada 2010. „EU’s 
Internal Security Strategy in 
Action: Five steps towards 
a more secure Europe” 
(Strategija unutarnje 
sigurnosti EU-a u praksi: pet 
koraka prema sigurnijoj 
Europi).
16 Odluka br. 2119/98/EZ 
Europskog parlamenta i  Vijeća 
od 24. rujna 1998. o uspostavi 
mreže za epidemiološki 
nadzor i  kontrolu zaraznih 
bolesti u Zajednici (SL L 268, 
3.10.1998., str.  1.).
17 Članak 1., stavak 1. Uredbe (EZ) 
br. 851/2004  Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
21. travnja 2004. o osnivanju 
Europskog centra za 
sprečavanje i kontrolu bolesti 
(„Uredba o uspostavi ECDC-a”) 
(SL L 142, 30.4.2004., str. 1.).Okvir EU-a za suočavanje s ozbiljnim prekograničnim 
prijetnjama zdravlju
Strategija EU-a o javnom zdravlju
03 
Ugovorom o funkcioniranju EU-a (UFEU) obuhvaćene su odredbe o zdravlju te se 
njime, među ostalim, jamči10 visok stupanj zaštite ljudskog zdravlja pri utvrđiva -
nju i provedbi svih politika i aktivnosti Unije i propisuje da djelovanje Unije mora 
obuhvaćati praćenje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju, rano upozorava -
nje o takvim prijetnjama te njihovo suzbijanje. Ujedno se navodi da se djelova -
njem EU-a u području javnog zdravlja podupire i nadopunjuje djelovanje država 
članica, koje snose glavnu odgovornost za zdravstvenu politiku11. Stoga se uloga 
Komisije u zdravstvenoj politici uglavnom sastoji od pružanja potpore i, po potre -
bi, poduzimanja dopunskih mjera.
04 
Jedan od triju ciljeva zdravstvene strategije EU-a za razdoblje 2008.–201312. bila je 
zaštita ljudi od prijetnji zdravlju13. Prema rezultatima srednjoročne evaluacije koju 
je 2011. godine Komisija provela nad zdravstvenom strategijom, ciljevi i načela 
zdravstvene strategije bili su u skladu sa strategijom Europa 2020. te se njome 
promicalo zdravlje kao neizostavan dio ciljeva za postizanje pametnog i uključi -
vog rasta. Stoga je ona i dalje važeća do 2020. godine. U drugim relevantnim pu -
blikacijama Komisije o zdravstvenoj sigurnosti u EU-u14 i širem području unutarnje 
sigurnosti15 upućuje se na činjenicu da su te prijetnje zdravlju često prekogranični 
problemi s  međunarodnim posljedicama. Prema tim strategijama države članice 
ne mogu djelotvorno odgovarati na takve prijetnje ako djeluju samostalno, što je 
temelj za djelovanje Unije u tom području.
Mehanizmi i alati za koordinaciju na razini EU-a 
i međunarodnu suradnju
05 
Vijeće ministara zdravstva već je 2001. godine uspostavilo neformalni Odbor za 
zdravstvenu sigurnost kao jedan od mehanizama za koordinaciju djelovanja drža -
va članica za pružanje odgovora na probleme u području zdravstvene sigurnosti. 
Tada se najvažnije zakonodavstvo EU-a za zaštitu građana od prijetnji zdravlju 
odnosilo na zarazne bolesti. Odlukom br. 2119/98/EZ16 uspostavljena je mreža za 
epidemiološki nadzor i kontrolu zaraznih bolesti u Zajednici, uključujući sustav 
ranog upozorenja i odgovora. Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti 
(ECDC) utemeljen je 2004.  godine kao neovisna europska agencija17. Započeo je 
djelovati 2005. godine te je počeo obavljati zadaće organiziranja i koordinacije 
mreže za epidemiološki nadzor te sustava ranog upozorenja i odgovora.
11 Uvod Tablica  1.06 
Na međunarodnoj razini Komisija surađuje s Inicijativom za globalnu zdravstvenu 
sigurnost18 i Svjetskom zdravstvenom organizacijom. SZO koordinira provedbu 
Međunarodnih zdravstvenih propisa iz 2005. (za više pojedinosti o Međunarod -
nim zdravstvenim propisima vidjeti prilog  I.), pravno obvezujućeg ugovora na 
snazi od 2007., koji je usvojen u kontekstu porasta međunarodnog putničkog pro -
meta te pojave i ponovne pojave opasnosti od bolesti i drugih rizika u području 
javnog zdravlja na međunarodnoj razini (za pregled glavnih prijetnji nakon usva -
janja Međunarodnih zdravstvenih propisa vidjeti tablicu  1.). Sve su države članice 
EU-a države stranke Međunarodnih zdravstvenih propisa te su obvezne razvijati, 
jačati i održavati temeljne kapacitete za nadzor i pružanje odgovora u području 
javnog zdravlja. Ujedno izvješćuju SZO o provedbi Međunarodnih zdravstvenih 
propisa.18 Navedenu inicijativu zemalja 
skupine G7 pokrenule su 
u studenome 2001. godine EU, 
Francuska, Italija, Japan, 
Kanada, Meksiko, Njemačka, 
Sjedinjene Američke Države 
i Ujedinjena Kraljevina. SZO 
djeluje kao stručni savjetnik 
Inicijative za globalnu 
zdravstvenu sigurnost, 
a Komisija sudjeluje u toj 
inicijativi kao predstavnik 
EU-a.
Najvažnija izbijanja bolesti nakon stupanja na snagu Međunarodnih zdravstvenih 
propisa iz 2005.
Godina Izbijanja bolesti većih razmjera Utjecaj na zdravljeSZO je proglasio 
PHEIC?
2009. Pandemija gripe H1N1 (tzv. „svinjske gripe”)18 449 smrtnih slučajeva u više od 214 zemalja i 
teritorija ili zajednica (na dan 1. kolovoza 2010.).travanj 2009.
2012.Korona virus bliskoistočnog respiratornog sindroma 
(MERS-CoV)1 769 potvrđenih slučajeva u 27 različitih zemalja i 
630 prijavljenih smrtnih slučajeva od rujna 2012.–
2013. Ljudska zaraza ptičjom gripom H7N9Stopa smrtnosti otprilike 25 % Prethodnih godina 
prijavljeni su slučajevi drugih podvrsta ptičje gripe H7 
u više zemalja–
2014.Ponovna pojava dječje paralize nakon što je bolest 
gotovo iskorijenjena350 000 slučajeva u 125 zemalja 1988., 74 slučaja u 
2 zemlje  2015.svibanj 2014.
2014. Izbijanje ebole u zapadnoj AfriciViše od 28 000 slučajeva u Gvineji, Liberiji i Sijera 
Leoneu s više od 11 000 smrtnih slučajeva.kolovoz  2014.
2016. Izbijanje virusa zikeOd lipnja 2016.: 61 zemlja prijavila je tekuće slučajeve 
virusa prenesenog komarcima veljača  2016.
Izvor:  informativni članak SZO-a i tematske internetske stranice o relevantnim bolestima iz srpnja 2016.
12 Uvod 
Odluka br. 1082/2013/EU o ozbiljnim prekograničnim 
prijetnjama zdravlju
07 
Odluka br. 1082/2013/EU o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju19 
donesena je u svrhu koordinacije djelovanja država članica koje se odnose na 
zdravstvenu sigurnost u Uniji. Njome se u europsko zakonodavstvo uvodi po -
jam „pristupa koji uključuje sve opasnosti” (slično Međunarodnim zdravstvenim 
propisima) te se propisuju određene obveze država članica i Komisije u pogledu 
suradnje i  koordinacije u  određenim područjima (vidjeti sliku  1.).19 Odluka br. 1082/2013/EU.Slika  1.Najvažnija područja obuhvaćena Odlukom br. 1082/2013/EU o ozbiljnim 
prekograničnim prijetnjama zdravlju
Pripravnost
Nadzor/praćenje
Sustav ranog upozorenja
i odgovora
Procjena rizika
Koordinacija odgovora
Proglašenje hitne situacije
Odbor za zdravstvenu sigurnost
Nacionalna tijela
Članovi Odbora za zdravstvenu
sigurnost
Nadležno tijelo za nadzor
Osoba za kontakt u vezi sa sustavom
ranog upozorenja i odgovoraOpća nadležnost za javnozdravljeOzbiljne prekogranične prijetnje zdravlju
 
Države
članice
ECDC/2004.
Zarazne bolesti
Ostale agencije/tijela EU-aNa razini EU-a Glavna područjaPodrijetlo prijetnji
Na nacionalnoj razinibiološko1kemijsko ekološko
Komisija
GU za zdravlje
i sigurnost hrane
„koordinacija + potpora”
čl./uni00A0168 UFEU-aOdluka br. 1082/2013/EU
nepoznato?
1 Biološke prijetnje mogu biti zarazne bolesti, antimikrobna
otpornost i posebni zdravstveni problemi, kao i biotoksini..Zajednička nabava
Izvor: Europski revizorski sud.
13 Uvod 
08 
Odlukom bi se EU-u trebalo omogućiti uspješnije suočavanje s rizicima poveza -
nima s ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju. Među novinama koje su 
njome uvedene u zakonodavstvo EU-a su: formaliziranje i jačanje uloge Odbora 
za zdravstvenu sigurnost i pravila o koordinaciji odgovora, proširenje pravnog 
okvira EU-a kako bi se njime obuhvatile i prijetnje koje ne spadaju u zarazne 
bolesti (posebice kemijske prijetnje, prijetnje za okoliš i  prijetnje nepoznatog 
podrijetla, ali i  antimikrobna otpornost i  biotoksini), savjetovanje o  planiranju 
pripravnosti i njegova koordinacija te nova pravna osnova za već postojeći sustav 
ranog upozorenja i  odgovora te mrežu za epidemiološki nadzor.
09 
Odlukom je uvedena i  zajednička nabava medicinskih protumjera (npr. cjepiva), 
kojom se omogućuje organiziranje posebnih zajedničkih nabava medicinskih 
protumjera uz uvjet potpisivanja sporazuma o zajedničkoj nabavi20. Odlukom 
se ujedno Komisiji omogućuje da proglasi kriznu situaciju na razini EU-a (vidjeti 
prilog  I.).
Glavne uloge i odgovornosti u pogledu provedbe okvira EU-a
10 
Kao što je navedeno u odlomku 3., države članice snose glavnu odgovornost za 
zdravstvenu politiku. Povrh toga, Odlukom o ozbiljnim prekograničnim prijetnja -
ma zdravlju državama članicama daje se niz posebnih obveza u pogledu područja 
opisanih u odlomcima 7.–9., uključujući imenovanje određenih tijela i predstav -
nika za strukture za koordinaciju na razini EU-a. Komisija (osobito GU za zdravlje 
i sigurnost hrane) odgovorna je za provedbu i razvoj relevantnih dijelova zdrav -
stvene strategije i politike EU-a. Ona ujedno ima posebne odgovornosti koje pro -
izlaze iz Odluke, među kojima su osiguravanje tajništva i predsjedništva Odbora 
za zdravstvenu sigurnost te upravljanje Centrom za djelovanje u hitnim zdrav -
stvenim slučajevima. Europski centar za sprečavanje i  kontrolu bolesti upravlja 
mrežom za epidemiološki nadzor zaraznih bolesti i sustavom ranog upozorenja 
i odgovora (za podrobniji opis tih odgovornosti vidjeti prilog  II.).20 Sporazum o zajedničkoj javnoj 
nabavi, koji je u lipnju 2014. 
isprva potpisalo 15 država 
članica, stupio je na snagu 
5. srpnja 2014. Do svibnja 2016. 
taj su sporazum ukupno 
potpisale 24  države članice 
EU-a.
14 Uvod 
Djelovanja u  području prijetnji javnom zdravlju koje 
sufinancira EU
Zdravstveni programi EU-a
11 
Zdravstvena strategija EU-a oslanja se na višegodišnje zdravstvene programe. 
Drugi zdravstveni program provodio se u razdoblju 2008.–2013.21. Treći program 
provodi se u razdoblju 2014.–2020.22. Izvršna agencija za potrošače, zdravlje, po -
ljoprivredu i hranu (CHAFEA) većim je dijelom odgovorna za upravljanje Zdrav -
stvenim programom. Cilj br. 2 Zdravstvenog programa za razdoblje 2014.–2020., 
koji je relevantan za našu reviziju, u skladu je s aktivnostima i definicijama iz 
Odluke o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju. U tablici  2. pruža se pre -
gled relevantnih ciljeva te troškova ili proračuna:21 Uspostavljen Odlukom 
br. 1350/2007/EZ Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
23. listopada 2007. 
o uspostavljanju drugog 
programa aktivnosti Zajednice 
u području zdravstva 
(2008.–2013.) (SL  L 301, 
20.11.2007., str.  3.).
22 Uspostavljen Uredbom (EU) 
br. 282/2014  Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
11. ožujka 2014. o uspostavi 
trećeg Programa djelovanja 
Unije u području zdravlja 
(2014.–2020.) i  o stavljanju 
izvan snage Odluke 
br. 1350/2007/EZ (SL L 86, 
21.3.2014., str.  1.).Tablica  2.Ciljevi Zdravstvenog programa koji su relevantni za ovu reviziju1
Drugi zdravstveni program 2008.–2013. Treći zdravstveni program 2014.–2020.
Ukupni operativni proračun za 
predmetno razdoblje247 milijuna eura 405 milijuna eura
Broj glavnih ciljeva 3 4
Podaktivnosti/prioriteti 19 23
Komponenta relevantna za ovu 
reviziju1.: Unaprijediti zdravstvenu sigurnost građana
1.1.: Zaštita građana od prijetnji zdravlju2.: Radi zaštite građana Unije od ozbiljnih prekogra -
ničnih prijetnji zdravlju: odrediti i razvijati koheren -
tne pristupe te promicati njihovu provedbu za bolju 
pripravnost i koordinaciju u zdravstvenim krizama.
Potrošena financijska sredstva / 
proračun za ovu komponentu 32 milijuna eura za djelovanje 1.1. (otprilike 13 %)Procijenjeni iznos od 12 milijuna eura na temelju 
višegodišnjeg planiranja iz 2013. za razdoblje 
2014.–2016. (otprilike 3 %).
1  Valja napomenuti da podatci prikazani u tablici  2. nisu u potpunosti usporedivi s podatcima koji se odnose na druga programska razdoblja 
zbog različitih potprioriteta i premještanja određenih aktivnosti iz Zdravstvenog programa u ECDC, koji raspolaže znatnim godišnjim prora -
čunom u iznosu od otprilike 55 milijuna eura.
Izvor: Sud, na temelju informacija koje je pružila Komisija.
15 Uvod 
Druga sredstva EU-a za financiranje zdravstvene sigurnosti
12 
Djelovanja u  području zdravstvene sigurnosti financiraju se i  drugim financijskim 
sredstvima EU-a, posebice u sklopu okvirnih programa za istraživanje (Sedmog 
okvirnog programa za razdoblje 2007.–2013. i programa Obzor 2020. za razdoblje 
2014.–2020.). U sklopu tematskih područja „Zdravlje” i „Sigurnost” programa su -
radnje u sklopu Sedmog okvirnog programa uloženo je više od 7 milijardi eura23. 
GU za istraživanje i inovacije te GU za migracije i unutarnje poslove nadležne 
su glavne uprave za ta tematska područja. Novi program Obzor 2020. obuhva -
ća i istraživanja u području zdravlja i sigurnosti24. Procjenjuje se25 da će tijekom 
razdoblja 2014.–2020. EU u ta područja uložiti otprilike 9,1 milijardu eura. Za 
područje zdravlja to obuhvaća cilj povećanja sposobnosti nadziranja zdravlja te 
sprečavanja, otkrivanja i liječenja bolesti te upravljanja njima. Bespovratna sred -
stva dodijeljena u okviru tih programa mogu stoga biti izravno povezana s politi -
kom zdravstvene sigurnosti i  suočavanja s  ozbiljnim prekograničnim prijetnjama 
zdravlju26.23 Vidi brojčane podatke 
o izvršenju proračuna Sedmog 
okvirnog programa za 
razdoblje 2007.–2013. na 
internetskim stranicama 
https://ec.europa.eu/research/
fp7/index_en.cfm?pg=budget
24 U okviru društvenog 
izazova br. 1 „Zdravlje, 
demografske promjene 
i dobrobit” i  društvenog 
izazova br. 7 „Sigurna društva”.
25 Vidi informativni članak od 
25. studenoga 2013. 
o proračunu Obzora 2020.
26 Primjerice, projekti kojima se 
obuhvaćaju teme poput 
ebole, antimikrobne 
otpornosti, zaraznih bolesti, ali 
i pripravnosti.
16
 Opseg revizije i  revizijski 
pristup
13 
Pri definiranju opsega i ciljeva revizije podrazumijevali smo da se okvir EU-a za 
zaštitu građana od ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju uglavnom sastoji od 
Odluke br. 1082/2013 o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i od resur -
sa EU-a raspoloživih za potporu njezinoj provedbi. Taj okvir općenito se uklapa 
u širi kontekst Zdravstvene strategije EU-a.
14 
Revizija se usredotočila na sljedeće glavno pitanje:
Primjenjuje li se okvir EU-a za zaštitu građana od ozbiljnih prekograničnih 
prijetnji zdravlju na odgovarajući način?
U okviru tog glavnog pitanja ispitali smo:
(i) provode li se promjene uvedene Odlukom na djelotvoran način;
(ii) upravlja li se postojećim sustavima ranog upozorenja i odgovora te za 
epidemiološki nadzor na odgovarajući način te je li njihova provedba 
odgovarajuća;
(iii) ostvaruje li se zdravstvenim programima EU-a djelotvoran doprinos zaštiti 
građana od prijetnji zdravlju;
(iv) je li unutarnja koordinacija Komisije odgovarajuća u  pogledu financiranja 
zdravstvene sigurnosti i upravljanja kriznim situacijama u području javnog 
zdravlja.
15 
Opseg revizije u skladu je s različitim područjima obuhvaćenima Odlukom 
o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju (vidjeti gore prikazanu sliku  1.). 
Potpitanjem  1. obuhvaćene su promjene u  zakonodavstvu EU-a uvedene Odlu -
kom (npr. koordinacija planiranja pripravnosti, zajednička nabava i  jačanje uloge 
Odbora za zdravstvenu sigurnost – vidjeti odlomke 7.–9.), dok se potpitanje 2. 
odnosilo na postojeće sustave (tj. sustave za epidemiološki nadzor i rano upozo -
renje i  odgovor).
16 
Revizijom je ujedno obuhvaćena procjena upravljanja resursima EU-a stavljenima 
na raspolaganje u svrhu doprinosa zaštiti građana od prijetnji zdravlju. U sklopu 
potpitanja 3. procijenili smo odgovarajuća djelovanja i projekte GU-a za zdravlje 
i sigurnost hrane i Izvršne agencije za potrošače, zdravlje, poljoprivredu i hranu 
za programsko razdoblje 2008.–2013. i, u određenoj mjeri, programsko razdoblje 
2014.–2020.
17 Opseg revizije i revizijski pristup 
17 
U sklopu potpitanja 4. procijenili smo općenitu uspješnost i koordinacijske ak -
tivnosti, posebice na razini upravljanja kriznim situacijama i pripravnosti u kri -
znim situacijama u jedinici za zdravlje GU-a za zdravlje i sigurnost hrane, kao i u 
relevantnim operativnim jedinicama ECDC-a. Ispitali smo i  koordiniranost GU-a za 
zdravlje i sigurnost hrane s drugim službama Komisije, posebice u pogledu istra -
živačkih programa s ciljevima u području zdravstvene sigurnosti, kao i u pogledu 
struktura za upravljanje kriznim situacijama.
18 
Revizorski sud nema ovlasti ispitati kako države članice provode Međunarodne 
zdravstvene propise Svjetske zdravstvene organizacije ili ispitati opću proved -
bu planova pripravnosti na nacionalnoj razini. Ta pitanja stoga nisu obuhvaće -
na ovom revizijom. Međutim, određeni koncepti obuhvaćeni Međunarodnim 
zdravstvenim propisima razmotreni su u okviru revizije. Kad je riječ o koordinaciji 
struktura upravljanja kriznim situacijama, revizijom nije obuhvaćena potpuna 
procjena njihova djelovanja u različitim glavnim upravama ili kao dio odgovora 
EU-a na izbijanje ebole27 .
19 
Odgovori na pitanja od 1. do 4. tražili su se na razini Komisije (tj. GU-a za zdravlje 
i sigurnost hrane, pri čemu su u vezi s pitanjima 3. i 4. ujedno obavljeni informa -
tivni posjeti GU-u za migracije i unutarnje poslove, GU-u za istraživanja i inovaci -
je, Izvršnoj agenciji za istraživanje (REA) i  Izvršnoj agenciji Europskog istraživač -
kog vijeća (ERCEA)) i ECDC-u te se o tim pitanjima raspravljalo u okviru posjeta 
četirima državama članicama28. Osim razgovora u  okviru terenskih posjeta obavili 
smo informativni posjet europskom uredu Svjetske zdravstvene organizacije, 
pregledali dokumentaciju u vezi s 20 mjera Zdravstvenog programa29 (za pregled 
mjera, tj. djelovanja vidjeti prilog  III.) i ciljevima deset projekata u okviru Sedmog 
okvirnog programa (vidjeti prilog  III.) te pregledali izvješća Komisije o napretku 
i provedbi, kao i dokumente koji se odnose na djelovanje Odbora za zdravstvenu 
sigurnost.
20 
Značajnost i  mogući učinak provedbe i  upravljanja područjima obuhvaćenih re -
vizijom trebalo bi uglavnom ocijeniti s obzirom na moguće troškove i posljedice 
toga da se prekogranične prijetnje javnom zdravlju ne rješavaju na najdjelotvor -
niji način. Hitne situacije obično zahtijevaju neposrednu raspoloživost znatnih 
(financijskih) resursa za mjere pružanja odgovora, pogotovo u slučaju nedovoljno 
brzog ili djelotvornog ranog odgovora. Povrh toga, štetni učinci nisu ograničeni 
samo na zdravlje ljudi, nego se mogu proširiti i na mnoge sektore šireg gospo -
darstva, kako je opisano u odlomcima 1. i 2. S obzirom na nepredvidivost i opseg 
budućih hitnih situacija u području javnog zdravlja nemoguće je unaprijed kvan -
tificirati učinak takve štete.27 U tom smislu ujedno 
upućujemo na reviziju 
uspješnosti koju je Sud proveo 
nad načinom na koji Komisija 
upravlja kriznim situacijama 
u okviru vanjskog djelovanja, 
uključujući studiju slučaja 
o krizi uzrokovanoj ebolom.
28 Informativni posjeti obavljeni 
su Estoniji, Italiji, Nizozemskoj 
i Ujedinjenoj Kraljevini. 
Odabrali smo te zemlje na 
temelju zemljopisne 
rasprostranjenosti i  čimbenika 
rizika poput putničkog 
prometa, trgovine i vanjskih 
granica.
29 Te mjere predstavljaju otprilike 
56 % (tj. 18 milijuna eura) 
financijskih sredstava 
namijenjenih prijetnjama 
zdravlju u  okviru Drugog 
zdravstvenog programa. 
Ujedno smo na terenu posjetili 
glavne koordinatore za sedam 
projekata.
18
 Revizijska opažanja
Odlukom o  ozbiljnim prekograničnim prijetnjama 
zdravlju uvedene su određene promjene u  području 
zdravstvene sigurnosti EU-a, no njihova provedba 
i razvoj otežani su kašnjenjima, dok i dalje postoje 
strateški i operativni izazovi
21 
Ispitali smo jesu li djelotvorno provedene promjene uvedene Odlukom o  ozbilj -
nim prekograničnim prijetnjama zdravlju, kako je opisano u odlomcima 7.–9. i na 
slici  1. Općenito smo ustanovili da su provedba i razvoj tih promjena bili otežani 
kašnjenjima te da i dalje postoje strateški i operativni izazovi. U sljedećim od -
lomcima izvješćujemo o nedovoljno jasnim rezultatima savjetovanja u pogledu 
planiranja pripravnosti te koordinacije tog planiranja, kao i o nedostatcima u mje -
renju uspješnosti tih aktivnosti. Ujedno izvješćujemo o  nedovoljno formaliziranoj 
ulozi ECDC-a u pogledu opće pripravnosti, sporom napretku u zajedničkoj nabavi 
medicinskih protumjera i  o tome da Odlukom o  ozbiljnim prekograničnim prijet -
njama zdravlju nije predviđen mehanizam EU-a za rješavanje hitnih potreba za 
medicinskim protumjerama. Izvješćujemo i o operativnim i strateškim izazovima 
s kojima se suočava Odbor za zdravstvenu sigurnost i poteškoćama pri usklađiva -
nju pravila o pružanju odgovora.
Nedovoljno jasni rezultati savjetovanja u pogledu planiranja 
pripravnosti i koordinacije takvog planiranja
22 
Države članice i Komisija trebale bi se međusobno savjetovati u okviru Odbora za 
zdravstvenu sigurnost radi koordinacije napora u  razvijanju, jačanju i  održavanju 
svojih kapaciteta za praćenje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju, rano upo -
zoravanje o takvim prijetnjama, njihovu procjenu i pružanje odgovora na takve 
prijetnje30. Navedeno savjetovanje trebalo bi biti usmjereno na razmjenu najbolje 
prakse i stečenog iskustva u vezi s planiranjem pripravnosti i odgovora, promica -
nje interoperabilnosti u  pogledu nacionalnog planiranja pripravnosti te rješava -
nje potrebe za suradnjom različitih sektora (npr. zdravstva, civilne zaštite, pro -
meta, granične kontrole) u području planiranja pripravnosti i odgovora na razini 
Unije. Njime bi se ujedno trebala poduprijeti provedba zahtjeva u vezi s ključnim 
kapacitetima za nadzor i pružanje odgovora kako je navedeno u Međunarodnim 
zdravstvenim propisima (vidjeti prilog  I.).
23 
Države članice trebale bi do 7. studenoga 2014., i potom svake tri godine, dosta -
viti Komisiji ažurirane podatke o trenutačnom stanju njihovog planiranja priprav -
nosti i odgovora u najvažnijim područjima koja su opisana u prethodnim odlom -
cima. Kako bi se zajamčila kompatibilnost i povezanost informacija s ciljevima, te 
se informacije dostavljaju u obliku obrasca koji je sastavila Komisija.30 Članak  4. Odluke 
br. 1082/2013/EU.
19 Revizijska opažanja 
24 
Komisija je, u dogovoru s državama članicama, usvojila obrazac za pružanje 
informacija o pripravnosti u srpnju 2014., samo četiri mjeseca prije isteka roka 
koji su države članice imale za ispunjavanje upitnika, i to tijekom krize uzroko -
vane epidemijom ebole. Devet država članica EU-a pravodobno je dostavilo 
odgovore u okviru elektroničke ankete. Ostalih 17 država članica dostavilo je 
odgovore nakon roka, i to većim dijelom tijekom 2015. godine, nakon što ih je 
Komisija nekoliko puta podsjetila na to. Komisija, ECDC i europski ured Svjetske 
zdravstvene organizacije surađivali su na izradi izvješća o napretku u pogledu 
planiranja pripravnosti i odgovora na temelju odgovora država članica, koje je 
stavljeno na dnevni red sastanaka Odbora za zdravstvenu sigurnost u lipnju i stu -
denome  2015. Unatoč kašnjenjima pri dostavi odgovora, pokrenuta je potrebna 
razmjena informacija o planiranju pripravnosti i odgovora.
25 
Međutim, najveći dio informacija, uz iznimku nekih zemljovida iz izvješća Svjetske 
zdravstvene organizacije31, uključen je u to izvješće u anonimiziranom i zbirnom 
obliku. Budući da se stoga na temelju izvješća ne može saznati koja je zemlja 
dostavila određenu informaciju, prijedloge za poboljšanja, najbolju praksu ili 
primjere, članovima Odbora za zdravstvenu sigurnost onemogućuje se učinkovita 
i transparentna razmjena mišljenja, unatoč povjerljivoj naravi Odbora i  samog 
izvješća. Ni Odlukom o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju ni obras -
cem upitnika od država članica ne zahtijeva se da pruže popratne dokaze poput 
planova za provedbu ili djelovanje, nacionalnih priručnika ili samih planova 
pripravnosti.
26 
Komisija prema zakonodavstvu nema ovlasti prikupljati ili provjeravati takve 
informacije, primjerice, prilikom posjeta zemlji. Informacije iz izvješća o napret -
ku o relevantnim aspektima pripravnosti temelje se isključivo na samoprocjeni 
država članica i ne sadrže potkrepljujuće dokaze. Iako to ne znači da su dostav -
ljene informacije netočne, prednosti i  nedostatci navedeni u  izvješću i  predočeni 
Odboru za zdravstvenu sigurnost ne temelje se na podatcima koje su provjerili ili 
preispitali vanjski stručnjaci. Izgledno je da bi se preispitivanjem i poboljšanom 
transparentnošću mogla povećati razina povjerenja u  pogledu pripravnosti za 
ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju (vidjeti okvir 3.  o nedostatcima samo -
procjene u pogledu provedbe Međunarodnih zdravstvenih propisa), te bi se tako 
omogućilo bolje usmjeravanje mjera potrebnih za uklanjanje nedostataka.31 „Summary of State Parties 
2013 report on IHR core 
capacity implementation, 
Regional Profiles” (Sažetak 
Izvješća država stranaka za 
2013. o provedbi ključnih 
kapaciteta obuhvaćenih 
Međunarodnim zdravstvenim 
propisima, regionalni profili), 
SZO, 2014., http://www.who.
int/ihr/publications/
WHO_HSE_GCR_2014.10/en/
20 Revizijska opažanja Okvir  3.
27 
Unatoč tome što su sudjelovale u izradi obrasca, neke države članice u praksi su 
se suočavale s poteškoćama pri davanju odgovora na upitnik o pripravnosti te su 
izrazile neke zadrške u pogledu nalaza iz izvješća o napretku. Povrh toga, u teh -
ničkoj provedbi upitnika koji se ispunjavao u obliku e-ankete utvrđeni su nedo -
statci kojima se ograničila kvaliteta podataka prikupljenih u vezi s određenim 
pitanjima. Djelomični razlog leži u tome da GU za zdravlje i sigurnost hrane nije 
dovoljno rano uključio ECDC u pripremu informacijske tehnologije za uporabu 
alata za provedbu e-ankete.
28 
Kad je riječ o eventualnim kriterijima EU-a za planiranje pripravnosti i odgovora 
povrh osnovnih kriterija iz Odluke32, Komisija je u procjeni učinka iz 201133. uputi -
la na raspoloživost opsežnih smjernica o općem planiranju pripravnosti34 za sve 
vrste prijetnji zdravlju, kao i činjenicu da nije uspostavljen mehanizam kojim bi se 
zajamčila njihova provedba u  svim državama članicama. Utvrdili smo da Odlukom 
o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju nije utvrđen status tih smjer -
nica te da je upoznatost s njihovim sadržajem općenito na niskoj razini, unatoč 
znatnim naporima Komisije i nekoliko država članica da se izradi sveobuhvatna, 
ažurirana verzija dokumenta iz 2011. i unatoč tome što su prijevodi dokumenta 
dostupni na internetskim stranicama Komisije. Nekorištenje smjernicama i  njiho -
vo neažuriranje mogu dovesti do gubitka znatnih uloženih resursa.Međunarodne promjene u  vezi s  pripravnošću: nedostatci u  samoprocjeni 
u pogledu provedbe Međunarodnih zdravstvenih propisa
Svjetska zdravstvena organizacija i njezina stručna povjerenstva ukazali su na nedostatke u samoprocjeni u po -
gledu provedbe ključnih kapaciteta obuhvaćenih Međunarodnim zdravstvenim propisima. Povjerenstvo za 
privremenu procjenu u vezi s ebolom izrazilo je u srpnju 2015. svoje neslaganje s time da se za mjerenje ključnih 
kapaciteta obuhvaćenih Međunarodnim zdravstvenim propisima zahtijeva samo dobrovoljna samoprocjena. 
Povjerenstvo je istaknulo ohrabrujuće napore koje su uložili SZO i inicijative kao što je Program za globalnu zdrav -
stvenu sigurnost (za opis drugih inicijativa za poboljšanje planiranja pripravnosti i  povećanje transparentnosti 
vidjeti prilog  I.)u svrhu promicanja okvira za evaluaciju, vanjskog praćenja i transparentnosti u pogledu 
ključnih kapaciteta  te je naglasilo da regionalne političke agencije, poput Europske unije, mogu poduprijeti 
taj rad .
Do sličnog zaključka došlo se na 69. zasjedanju Svjetske zdravstvene skupštine (23.–28. svibnja 2016.) tijekom 
kojeg se raspravljalo o izvješću Odbora za preispitivanje koje se bavilo ulogom Međunarodnih zdravstvenih pro -
pisa u pogledu epidemije ebole i odgovora na nju. Odbor za preispitivanje utvrdio je da je nedovoljna provedba 
Međunarodnih zdravstvenih propisa doprinijela eskalaciji epidemije ebole. Pristupi koje je Odbor za preispitiva -
nje predložio u  svrhu jačanja provedbe Međunarodnih zdravstvenih standarda uključuju priznavanje procjene 
ključnih kapaciteta pojedinih zemalja  koju provode vanjski stručnjaci kao najbolje prakse.
32 Članak  4. Odluke 
br. 1082/2013/EU.
33 Stranica 17. SEC(2011) 1519 final 
od 8. prosinca 2011.
34 Strategija općeg planiranja 
pripravnosti  – tehničke 
smjernice o  općem planiranju 
pripravnosti za hitne situacije 
koje se odnose na javno 
zdravlje (ažurirano 2011.).
21 Revizijska opažanja 
29 
Općenito, ustanovili smo da je savjetovanje država članica s Komisijom o planira -
nju pripravnosti i odgovora pokrenuto u skladu s propisima. Međutim, postupci 
za dobivanje i razmjenu relevantnih informacija radi bolje koordinacije napora 
u pogledu pripravnosti nisu još dovoljno pouzdani i njima se još uvijek ne ostva -
ruju jasni rezultati.
Nedostatci u mjerenju uspješnosti koordinacijskih aktivnosti 
za planiranje pripravnosti
30 
Komisija bi trebala mjeriti djelotvornost politika i programa Unije. To se ujedno 
odnosi na ciljeve politika EU-a iz Odluke o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama 
zdravlju, a posebice na napore u pogledu planiranja pripravnosti i odgovora koji 
su opisani u članku 4. i o kojima je već bilo riječ u ovom izvješću. Stoga je, u bli -
skoj suradnji s  državama članicama, potrebno odrediti SMART35 ciljeve i  pokaza -
telje te utvrditi metodologiju za jasno mjerenje napretka i njegovu evaluaciju. 
Države članice zatim moraju dokazati ostvareni napredak.
31 
Zdravstveni ciljevi GU-a za zdravlje i sigurnost hrane za postojeće programsko 
razdoblje (2014.–2020.) uključuju poseban cilj zaštite građana od ozbiljnih pre -
kograničnih prijetnji zdravlju, a to je odrediti i razvijati koherentne pristupe te 
promicati njihovu provedbu za bolju pripravnost i koordinaciju u zdravstvenim 
krizama. Povezani pokazatelj rezultata glasi: „povećanje broja država članica koje 
uključuju koherentne pristupe u  oblikovanje svojih planova pripravnosti (…)”36.
32 
U pogledu tog posebnog cilja i pokazatelja Komisija u svojim planovima uprav -
ljanja za 2014. i 2015. postavila je ciljeve prema kojima četiri države članice do 
2015. moraju zauzeti zajedničke pristupe oblikovanju svojih planova pripravnosti, 
14 država članica to mora učiniti do 2017., a ostatak država članica do 2020. Me -
đutim, taj cilj i pokazatelj kao takvi nisu uključeni u Odluku te stoga nisu obve -
zujući za države članice. Isto tako, u Odluci se ne navode kriteriji u pogledu toga 
što se smatra zajedničkim pristupom izradi planova pripravnosti koji bi, u skladu 
s ciljem, ipak trebali biti utvrđeni i razvijeni. Utvrdili smo da Komisija, nakon što je 
utvrdila ciljne vrijednosti pokazatelja, nije dodatno razradila koncept zajedničkih 
pristupa u suradnji s državama članicama te da nije bilo jasnog i dogovorenog 
pristupa mjerenju napretka.35 Određeni, mjerljivi, dostižni, 
odgovarajući i  vremenski 
utvrđeni ciljevi.
36 Isti cilj i pokazatelj ujedno su 
utvrđeni člancima 2. i 3. 
Uredbe (EU) br. 282/2014 za 
mjerenje uspješnosti 
potrošnje odgovarajućih 
sredstava u sklopu tog cilja.
22 Revizijska opažanja 
33 
Početkom 2016. godine Komisija je razradila svoju metodologiju za mjerenje 
napretka u okviru tog posebnog pokazatelja te je zatražila od ECDC-a da dodat -
no analizira podatke koje su dostavile države članice. Od ECDC-a je zatraženo 
da utvrdi broj država članica koje su uspostavile elemente ključnih kapaciteta 
obuhvaćenih Međunarodnim zdravstvenim propisima, a  to su: provedba, među -
sektorska interoperabilnost i planovi kontinuiteta poslovanja. ECDC je u svom 
zaključku naveo da je 16 država članica izjavilo da je uspostavilo te elemente te 
da je stoga pokazatelj za 2015. nadmašio ciljnu vrijednost (14 država članica do 
2017.). Međutim, kako je prikazano u odlomku 32., nismo mogli potvrditi da se 
o toj metodologiji raspravljalo u okviru Odbora za zdravstvenu sigurnost niti da 
je taj Odbor tu metodologiju odobrio.
34 
Stoga nismo mogli utvrditi što prijavljeni napredak znači u  smislu uspješnosti 
i podržavaju li države članice sve definicije i koncepte u pogledu ciljeva, pokaza -
telja i ciljnih vrijednosti. To je posebice bitno jer djelotvornost koordinacije plani -
ranja pripravnosti i  odgovora u  pogledu ozbiljnih prekograničnih prijetnji uvelike 
ovisi upravo o njima37 te je potrebno da dionici rade na ostvarenju istih ciljeva.
Uloga ECDC-a u pogledu opće pripravnosti nije dovoljno 
formalizirana
35 
ECDC ima ovlasti pružati potporu državama članicama i Komisiji u aktivnostima 
povezanima s pripravnosti. ECDC je od početka imao ovlasti u području spreča -
vanja i kontrole bolesti, no te ovlasti nisu službeno ažurirane od njegova osnutka, 
unatoč važnim promjenama u području zdravstvene sigurnosti, kao što je stupa -
nje na snagu Međunarodnih zdravstvenih propisa i  donošenja Odluke o  ozbiljnim 
prekograničnim prijetnjama zdravlju. Stoga smo ispitali jesu li njegove ovlasti 
dovoljno jasne u pogledu odnosa s Komisijom i dionicima ECDC-a, u kojoj mjeri 
ECDC može pružiti stručna znanja u području opće pripravnosti te način na koji bi 
trebao planirati svoje aktivnosti i resurse za tu svrhu.
36 
U njegovoj uredbi o osnivanju navodi se da ECDC može pružiti znanstvenu i teh -
ničku stručnu pomoć državama članicama, Komisiji i drugim agencijama Zajed -
nice u izradi, redovitom preispitivanju i ažuriranju planova pripravnosti, kao i u 
izradi intervencijskih strategija u područjima obuhvaćenima njegovom misijom 
(pružanje zaštite od zaraznih bolesti i prijetnji nepoznatog podrijetla). ECDC-u se 
Odlukom o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju posebice dodjeljuju 
zadaće u pogledu epidemiološkog nadzora i ranog upozorenja i odgovora, no ne 
i zadaća potpore planiranju pripravnosti.37 Kao što je potvrdio GU za 
zdravlje i sigurnost hrane 
u svom godišnjem izvješću 
o radu za 2015. u kojem je riječ 
o navedenom posebnom cilju 
i pokazatelju.
23 Revizijska opažanja 
37 
Nakon donošenja Odluke o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju ECDC 
je radio na novim zadaćama38, posebice u području opće pripravnosti, odgova -
rajući time na potrebu EU-a za pristupom koji uključuje sve opasnosti. Međutim, 
utvrdili smo da uloga i odgovornosti ECDC-a u vezi s tim novim zadaćama nisu 
službeno definirane i  dogovorene, ni ažuriranjem relevantnog zakonodavstva, 
niti, primjerice, pisanim sporazumom Komisije i ECDC-a, koji su podržali dionici 
ECDC-a. Ako je u službenom smislu uloga ECDC-a nedovoljno jasna u pogledu tih 
aktivnosti i načina na koji se te aktivnosti uklapaju u njegovu misiju, moguće je 
da se organizacija dugoročno neće moći odgovarajuće pripremiti za takve zadaće 
niti djelotvorno odgovoriti na zahtjeve za pomoć. Rizik koji proizlazi iz takve 
situacije već se ostvario tijekom zajedničkog rada ECDC-a i Svjetske zdravstvene 
organizacije na vodiču za reviziju planova pripravnosti za pandemiju gripe, kao 
što je navedeno u nastavku.
38 
Jedna od glavnih preporuka Vijeća nakon pandemijske gripe iz 2009. godine bila 
je donošenje smjernica u  pogledu planova pripravnosti39. Zemlje diljem Europe 
započele su na temelju stečena iskustva mijenjati svoje planove pripravnosti za 
pandemiju. ECDC i europski ured SZO-a poduzeli su znatne napore pri organi -
ziranju radionica i radu na izmjenama planova. Zajednički dokument s popisom 
ishoda tih aktivnosti objavili su 2012.  godine40. Nakon toga radili su na vodiču 
za reviziju planova pripravnosti za pandemiju gripe41. Vodič koji je upućen u sve 
53 zemlje u europskoj regiji Svjetske zdravstvene organizacije izradili su stručnja -
ci za planiranje pripravnosti za pandemije iz raznih zemalja i organizacija.
39 
Komisija je, međutim, u ožujku 2014. stavila na čekanje objavu vodiča ECDC-a, na -
vevši kao razlog sumnje u pogledu ovlasti ECDC-a da državama članicama izravno 
daje smjernice i zaključivši da je Odbor za zdravstvenu sigurnost odgovarajuće 
tijelo s ovlastima za raspravu o pitanjima pripravnosti. U trenutku revizije (dvije 
godine poslije) nisu bili poznati rokovi za raspravu o vodiču u okviru Odbora 
za zdravstvenu sigurnost (ili njegove radne skupine za pripravnost), kao ni za 
njegovu objavu. Neobjavljivanje i  nepromicanje vodiča predstavljalo bi gubitak 
resursa i napora uloženih u njegovu izradu te bi ujedno značilo da države članice 
EU-a i zemlje obuhvaćene europskim uredom SZO-a nemaju pristup vodiču čak ni 
u slučajevima kada su na nacionalnoj razini poduzeti napori da se ažuriraju plano -
vi pripravnosti za pandemije.38 Jedna od takvih zadaća bila je 
pomoć ECDC-a Komisiji 
u agregiranju podataka koje 
dostavljaju države članice 
u skladu s člankom 4. Odluke 
br. 1082/2013/EU i podnošenju 
izvješća Odboru za 
zdravstvenu sigurnost.
39 Zaključci Vijeća o pandemiji 
(H1N1) 2009. – strateški 
pristup, stavak 11., str. 2.
40 „Key changes to pandemic 
plans by Member States of the 
WHO European Region based 
on lessons learnt from the 
2009  pandemic” (Ključne 
izmjene koje su države članice 
europskog ogranka SZO-a 
uvele u  planove pripravnosti 
za pandemije na temelju 
iskustava stečenih iz 
pandemije iz 2009.), 
Regionalni ured za Europu 
SZO-a i ECDC, 2012.
41 „Guide for influenza pandemic 
plan revision – Applying the 
lessons learned from the 
pandemic H1N1(2009): A guide 
for the Member States of the 
WHO European Region, 
European Union and 
European Economic Area” 
(Vodič za izmjenu planova 
pripravnosti za pandemiju 
gripe  – primjena iskustava 
stečenih iz pandemije H1N1 iz 
2009.: vodič za države članice 
u europskog ogranka SZO-a, 
Europske unije i  Europskog 
gospodarskog prostora), nacrt 
iz 2014.
24 Revizijska opažanja 
Države članice nisu pokazale dovoljnu spremnost za 
ubrzavanje zajedničke nabave cjepiva protiv pandemijske 
gripe, dok Odlukom o  ozbiljnim prekograničnim prijetnjama 
zdravlju nije predviđeno postojanje mehanizma EU-a za 
rješavanje hitnih potreba za medicinskim protumjerama
40 
Nakon krize uzrokovane pandemijom gripe H1N1  2009.  godine, Vijeće42 je po -
zvalo Komisiju da što je prije moguće, a najkasnije do prosinca 2010., izvijesti 
o mehanizmu za zajedničku nabavu cjepiva i antiviralnih lijekova i razvije takav 
mehanizam. Komisija je već 2011. pozvala države članice da dostave analize po -
treba u vezi s takvim postupkom zajedničke nabave. Međutim, tek je donošenjem 
Odluke o  ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju 2013. dobivena pravna 
osnova na razini EU-a za zajedničku nabavu medicinskih protumjera. Komisija je 
10. travnja 2014. usvojila sporazum o zajedničkoj nabavi. Zemlje koje su potpisale 
sporazum o zajedničkoj nabavi mogu sudjelovati u posebnim postupcima zajed -
ničke nabave medicinskih protumjera, pri čemu u tim postupcima mogu sudjelo -
vati najmanje četiri države članice.
41 
Komisija je u veljači 2016. uspješno dovršila i objavila specifikacije za zajedničku 
nabavu osobne zaštitne opreme koja je pokrenuta nakon krize uzrokovane ebo -
lom. Pokrenut je i  određeni broj drugih posebnih postupaka zajedničke nabave. 
Međutim, priprema posebnog postupka za zajedničku nabavu za cjepivo protiv 
pandemijske gripe, koju je Vijeće prvotno zatražilo 2010., još je bila u tijeku. 
Unatoč tome što je Komisija poslala nekoliko zahtjeva, do travnja 2016. primljena 
je procjena potreba za samo pet država članica. Daljnji napredak ovisi o  preda -
nosti država članica tim postupcima. U svojim godišnjim izvješćima o radu za 
2014. i 2015. Komisija je izvijestila da nisu postignute ciljne vrijednosti zajedničke 
nabave cjepiva protiv pandemijske gripe.
42 
Instrument za rješavanje hitnih potreba za medicinskim protumjerama u  kriznim 
situacijama trebao bi biti manje složen, te bi se njime trebala pružati veća brzina 
i fleksibilnost od onih koje se pružaju sporazumom o zajedničkoj nabavi. Nakon 
slučaja difterije u Španjolskoj 2015., kada je bolnica u kojoj je slučaj obrađen 
imala problema s pronalaskom antitoksina u Europi43, Odbor za zdravstvenu 
sigurnost i Komisija odlučili su istražiti moguća rješenja za takve slučajeve u bu -
dućnosti. Odbor za zdravstvenu sigurnost pristao je zadužiti svoju radnu skupinu 
za pripravnost da izradi standardne operativne postupke za brzu i dosljednu 
reakciju Unije u takvim hitnim slučajevima. Komisija je u siječnju 2016. zatražila 
od država članica da imenuju članove skupine za pripravnost Odbora za zdrav -
stvenu sigurnost u vezi sa standardnim operativnim postupcima za razmjenu 
medicinskih protumjera. Međutim, tijekom revizije nismo uspjeli pribaviti dokaze 
da je relevantan postupak usuglašen ni da su započele posebne aktivnosti po 
tom pitanju (vidjeti i odlomke 46. i 47.).42 Zaključci Vijeća od 
13. rujna 2010. o stečenom 
iskustvu iz pandemije A/
H1N1 – zdravstvena sigurnost 
u Europskoj uniji.
43 Vidi brzu procjenu rizika 
ECDC-a „Slučaj difterije 
u Španjolskoj” od 
15. lipnja 2015.: „Otkrivanje 
prvog slučaja difterije 
u Španjolskoj u gotovo 
30 godina, njegovo 
upravljanje i  javnozdravstveni 
odgovor uputili su na izazove 
u pogledu stanja pripravnosti 
za difteriju u Europskoj uniji”.
25 Revizijska opažanja 
Odbor za zdravstvenu sigurnost i epidemija ebole
Rasprave o eboli unutar Odbora pokrenute su u ožujku 2014., nakon što je Gvineja prva prijavila izbijanje 
ebole Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji te nakon što je ECDC izdao brzu procjenu rizika. Brzom je procjenom 
utvrđeno da je riječ o niskom riziku prijenosa bolesti u EU, iako određene situacije mogu opravdati uvođenje 
mjera u EU-u: npr. turisti koji se vraćaju iz Gvineje nakon posjeta obitelji i prijateljima ili osobe koje su bile 
izložene bolesti i zatražile medicinsku pomoć u EU-u.
SZO je 8. kolovoza 2014. izbijanje epidemije ebole proglasio javnozdravstvenim događajem od međunarodne 
važnosti. Tjedan dana prije Komisija je sazvala audiokonferencijski sastanak Odbora za zdravstvenu sigurnost 
s obzirom na ubrzano pogoršanje stanja u pogođenim zemljama. Na sastanku su sudjelovale brojne različite 
službe Komisije, ECDC, SZO i države članice. Cilj je bila razmjena informacija i koordiniranje aktivnosti u vezi 
s mjerama koje se poduzimaju i koje su u planu, određivanje daljnjih aktivnosti radi jačanja pripravnosti, kao 
i razmatranje pružanja pomoći pogođenim zemljama. Raspravljalo se i o mogućnostima medicinske eva -
kuacije građana EU-a/EGP-a koji ondje rade. GU za zdravlje i sigurnost hrane sastavio je uz pomoć ECDC-a 
upitnik o pripravnosti za ebolu (kako bi se stekao uvid u laboratorijske kapacitete, bolničke jedinice za ebo -
lu, odgovarajući prijevoz), koji je poslan državama članicama i na koji je većina njih odgovorila. Nakon što je 
SZO proglasio javnozdravstveni događaj od međunarodne važnosti znatno se povećala učestalost sastanaka 
Odbora za zdravstvenu sigurnost posvećenih eboli (gotovo na tjednoj osnovi do siječnja 2015.). Operativne 
teme poput zajedničke nabave i radnih skupina vratile su se na dnevni red Odbora za zdravstvenu sigurnost 
tek u veljači 2015.Okvir  4.43 
Ukupno gledajući, kad je riječ o primjeni odredaba o zajedničkoj nabavi, utvrdili 
smo da je napredak u organizaciji zajedničke nabave cjepiva protiv pandemijske 
gripe, koja je pokrenuta nakon pandemije H1N1 2009. godine, bio spor zbog 
slabog odaziva država članica te da na razini EU-a ne postoji mehanizam za rje -
šavanje hitnih potreba za medicinskim protumjerama, čime bi se mogla smanjiti 
pripravnost EU-a za pandemijsku gripu.
Strateški i operativni izazovi s kojima se suočava službeno 
uspostavljeni Odbor za zdravstvenu sigurnost
44 
Odlukom o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju uspostavljen je Odbor 
za zdravstvenu sigurnost, koji se sastoji od predstavnika država članica, a njime 
predsjeda Komisija (za detaljan opis uloge i odgovornosti vidjeti prilog  II.).
45 
Sve države članice imenovale su svoje članove Odbora za zdravstvenu sigurnost. 
Plenarni sastanci održali su se jednom 2014. i triput 2015. godine, uz brojne 
audiokonferencije, posebice u  vezi s  razvojem krize uzrokovane ebolom (vidjeti 
okvir 4. ).
26 Revizijska opažanja 
46 
U vrijeme obavljanja revizije već su bili sastavljeni opisi poslova za četiri radne 
skupine u okviru Odbora za zdravstvenu sigurnost: stalnu radnu skupinu za 
pripravnost, stalnu mrežu komunikatora, ad hoc  radnu skupinu za novopristigle 
migrante i zarazne bolesti te za ad hoc  radnu skupinu za borbu protiv antimikrob -
ne otpornosti (vidjeti okvir 2. ). Međutim, Odbor za zdravstvenu sigurnost samo 
je formalno uspostavio mrežu komunikatora i radnu skupinu za pripravnost. Na 
temelju opisa poslova te su radne skupine trebale izraditi godišnji plan rada, koji 
bi sadržavao pokazatelje uspješnosti u svrhu evaluacije i koji su trebale predati 
Odboru za zdravstvenu sigurnost na odobrenje kako bi se zajamčio strukturira -
ni način rada u pogledu tih pitanja. Utvrdili smo da do završetka revizije (ožu -
jak 2016.) Odboru nije na odobrenje predan nijedan godišnji plan rada s poka -
zateljima, iako je to bilo utvrđeno opisima poslova radnih skupina. To znači da 
aktivnosti tih radnih skupina nisu bile provedene u skladu s opisom poslova te da 
njihova uspješnost nije izmjerena na odgovarajući način.
47 
U radnim skupinama Odbora za zdravstvenu sigurnost sudjeluje se na dobrovolj -
noj osnovi. Do završetka revizije sve države članice imenovale su svoje članove 
mreže komunikatora. Komisija je poslala i  zahtjev za imenovanje članova radne 
skupine za pripravnost (vidjeti odlomak 42.), ali do ožujka 2016. samo je devet 
država članica EU-a imenovalo svoje predstavnike. Sudjelovanje velikog broja 
država članica važno je kako bi se zajamčilo da Odbor kasnije odobri i razradi 
ostvarenja radnih skupina.
48 
Utvrdili smo da je Odbor za zdravstvenu sigurnost, dok je još bio neslužbeno 
tijelo te su mu ovlasti bile propisane opisom poslova koji je izdalo Vijeće (do 
2013. godine), sastavljao programe rada s godišnjim ciljevima i povezana izvješća, 
kao i dokumentirane akcijske planove s izvješćima o napretku. Odbor za zdrav -
stvenu sigurnost sada ima različit status i ovlasti, u skladu s Odlukom o ozbiljnim 
prekograničnim prijetnjama zdravlju. Međutim, ni u dokumentima Odbora za 
zdravstvenu sigurnost ni na razini Komisije nismo pronašli dokaze o tome da 
Odbor trenutačno izvršava svoje zadaće na temelju dogovorenog strateškog pla -
niranja ili ažuriranog plana djelovanja u  kojem su utvrđena relevantna dugoročna 
strateška pitanja. Za vrijeme trajanja revizije predstavnici država članica također 
su izrazili određenu zabrinutost u vezi s prirodom audiokonferencija Odbora za 
zdravstvenu sigurnost, za koje neki smatraju da su previše usredotočene na teh -
ničke, a  ne na strateške rasprave.
27 Revizijska opažanja 
49 
Ukupno gledajući, rad Odbora za zdravstvenu sigurnost, posebice u pogledu 
odgovora na krizu uzrokovanu ebolom, izrazito je važan i pokrenuo je razvoj 
određenih mehanizama suradnje, kao što su mehanizmi za uporabu laboratorija 
i medicinsku evakuaciju, koje je moguće održati ili ponovno aktivirati u sluča -
ju budućih kriza44. Odbor za zdravstvenu sigurnost postao je glavna platforma 
u okviru koje su predstavnici relevantnih službi Komisije i država članica udružili 
snage i počeli razmjenjivati informacije, među ostalim s SZO-om. Time se dodat -
no dokazuje velika relevantnost i važnost Odbora za zdravstvenu sigurnost, što 
je priznalo i Vijeće u svojim zaključcima o stečenom iskustvu za područje javnog 
zdravlja u vezi s epidemijom ebole u zapadnoj Africi45.
50 
Međutim, dokazi koje smo pribavili isto tako upućuju na to da je, otkad je SZO 
ebolu proglasio javnozdravstvenim događajem od međunarodne važnosti, tije -
kom otprilike šest mjeseci veći dio rada Odbora i njegovih audiokonferencija bio 
usredotočen na odgovor na krizu izazvanu ebolom, koja je pak bila procijenjena 
niskorizičnom prijetnjom za EU46. Slijedom toga, druge aktivnosti Odbora u vezi 
sa strateškim razvojem i  provedbom okvira Odluke o  ozbiljnim prekograničnim 
prijetnjama zdravlju tijekom tog razdoblja nisu bile jedne od glavnih točaka 
dnevnog reda.
51 
Visoka učestalost ozbiljnih zdravstvenih kriza u posljednjih nekoliko godina, kao 
što su bliskoistočni respiratorni sindrom (MERS) uzrokovan korona virusom, ebola 
i zika te nedostatak strateškog planiranja Odbora za zdravstvenu sigurnost do -
nekle objašnjavaju zašto su sastanci Odbora često tehničke prirode, usmjereni na 
pružanje odgovora, a  ne na strateška pitanja. Nadalje, utvrdili smo spor napredak 
u radu radnih skupina koje bi trebale izvršavati ili podupirati tehnički rad Odbora 
za zdravstvenu sigurnost.
52 
I sama Komisija ima prostora za napredak u pogledu izrade odgovarajućih prika -
za ili izvješća o aktivnostima koje se poduzimaju u okviru drugih službi, agencija 
i programa Komisije u tom kontekstu (vidjeti i odlomke 96.–102.). Ti čimbenici 
zajedno upućuju na to da se strateški rad Odbora za zdravstvenu sigurnost 
može dodatno poboljšati. To je važno jer Odbor za zdravstvenu sigurnost sada 
ima snažne ovlasti, pogotovo u pogledu koordiniranja, u suradnji s Komisijom, 
pripravnosti i planiranja odgovora država članica (vidjeti odlomak 44.) te na taj 
način jamči najvišu moguću razinu zaštite protiv prijetnji zdravlju u EU-u.44 Ne dovodeći u pitanje nalaze 
revizije koje Sud može objaviti 
na temelju svoje trenutačne 
revizije uspješnosti koju 
III. revizijsko vijeće provodi 
nad strukturama za 
upravljanje kriznim 
situacijama, a kojom je 
obuhvaćen i odgovor EU-a na 
epidemiju ebole.
45 Zaključci Vijeća o stečenom 
iskustvu za područje javnog 
zdravlja u vezi s epidemijom 
ebole u zapadnoj Africi – 
zdravstvena sigurnost 
u Europskoj uniji 
(2015/C  421/04) od 
17. prosinca 2015.
46 Vidi brzu procjenu rizika 
ECDC-a „Outbreak of Ebola 
virus disease in West Africa” 
(Epidemija bolesti uzrokovane 
virusom ebole u  zapadnoj 
Africi), 4. ažurirana verzija od 
3. rujna 2014., u kojoj se navodi 
da se rizik prenošenja ebole 
s pacijenta koji stiže u EU 
u sklopu planirane medicinske 
evakuacije smatra izrazito 
niskim.
28 Revizijska opažanja 
Pravila o „koordinaciji odgovora” teško su primjenjiva 
u praksi
53 
U uvodnom dijelu Odluke o  ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju navodi 
se da, iako su države članice odgovorne za upravljanje javnozdravstvenim kriznim 
situacijama na nacionalnoj razini, mjere koje zasebno poduzimaju države članice 
mogle bi ugroziti interese drugih država članica ako su takve mjere međusobno 
neusklađene ili se temelje na različitim procjenama rizika. Stoga bi države članice, 
kada namjeravaju donijeti javnozdravstvene mjere za suzbijanje ozbiljnih pre -
kograničnih prijetnji zdravlju, trebale47 najprije obavijestiti druge države članice 
i Komisiju o tim mjerama i savjetovati se s njima. Ako je potreba za zaštitom 
javnog zdravlja toliko hitna da je potrebno trenutačno usvajanje mjera, moguće 
je obavijestiti druge države članice i Komisiju nakon usvajanja.
54 
Iskustvo stečeno tijekom krize uzrokovane ebolom pokazalo je kako ispunjavanje 
tog zahtjeva o obavješćivanju drugih država članica (npr. u okviru Odbora) prije 
poduzimanja mjera na nacionalnoj razini može predstavljati znatan izazov. Neke 
države članice odlučile su postupiti suprotno procjenama rizika ECDC-a i SZO-a 
te su uvele kontrolu putnika u zračnim lukama na koje slijeću letovi iz zapadne 
Afrike. U kasnijim procjenama rizika ECDC i SZO i dalje nisu preporučali mjere 
kontrole pri ulasku putnika u zemlju, upućujući na moguće troškove, slabe rezul -
tate i postojanje djelotvornih kontrola pri izlasku iz pogođenih zemalja48. Komisija 
je 16.  listopada  2014. pozvala ministre zdravstva EU-a na koordinacijski sastanak 
na visokoj razini u vezi s ebolom na kojem su raspravljali i o mogućim mjerama na 
granicama pri ulasku u EU. Jedan od ishoda bio je taj da su Komisija i SZO organi -
zirali reviziju nad kontrolama u vezi s ebolom koje su se obavljale pri izlasku iz po -
gođenih zemalja zapadne Afrike. Revizijom je zaključeno da su postupci kontrole 
pri izlasku dobro provedeni te da je veoma izgledno da se tim postupcima otkriju 
osobe sa znakovima i simptomima ebole.
55 
U svom izvješću o provedbi iz 2015.49 Komisija je stoga navela kako je glavni 
zaključak nakon epidemije ebole taj da ima prostora za napredak u vezi s pro -
vedbom odredaba kojima se od država članica zahtijeva da usklade nacionalne 
odgovore. Ako se informacije o nacionalnim javnozdravstvenim mjerama koje 
države članice razmatraju poduzeti ili su već poduzele ne razmjenjuju na odgova -
rajući način s drugim državama članicama u ranoj fazi, to može utjecati na druge 
države članice. Primjeri uključuju dvostruke provjere i praćenja osoba koje su već 
provjerene pri prvom ulasku u EU, što iziskuje dodatne napore i resurse drugih 
država članica, ili pak uzrokuje povećani medijski pritisak na javnozdravstvena ti -
jela da objasne zašto se određene države članice pridržavaju znanstvenih savjeta 
SZO-a ili ECDC-a, a druge ne.47 U skladu s člankom 11. Odluke 
br. 1082/2013/EU.
48 Brza procjena rizika ECDC-a 
„Outbreak of Ebola virus 
disease in west Africa” 
(Epidemija bolesti uzrokovane 
virusom ebole u  zapadnoj 
Africi), 4.  ažurirana verzija, 
3. rujna 2014., ili tehničko 
izvješće ECDC-a „Infection 
prevention and control 
measures for Ebola virus 
disease – entry and Exist 
screening measures” 
(Sprečavanje zaraze 
i kontrolne mjere za bolest 
virusa ebole – kontrolne mjere 
pri ulasku i  izlasku), 
12. listopada 2014.
49 Izvješće o provedbi Odluke 
br. 1082/2013/EU; 
COM(2015) 617 final od 
7. prosinca 2015.
29 Revizijska opažanja 
Važna uloga postojećih sustava i postupaka za rano 
upozorenje i  pružanje odgovora te za epidemiološki 
nadzor prepoznata je u širokoj mjeri, no potrebna su 
određena poboljšanja
56 
Istražili smo upravlja li se postojećim sustavima ranog upozorenja i odgovo -
ra te epidemiološkog nadzora, kojima pravnu osnovu čini Odluka o ozbiljnim 
prekograničnim prijetnjama zdravlju (vidjeti sliku 1 .), na odgovarajući način te 
provode li se oni na odgovarajući način. Općenito smo utvrdili da su ti postojeći 
sustavi u uporabi već godinama i da dionici uvelike prepoznaju njihovu važnu 
ulogu na razini EU-a, ali i  da su potrebna određena poboljšanja postupaka i  susta -
va. U odlomcima u nastavku izvješćujemo o potrebi za dodatnim poboljšanjima 
sustava ranog upozorenja i odgovora te povezivanja s drugim sustavima za uzbu -
njivanje, kao i  o činjenici da ažurirani pristup EU-a ranom upozorenju i  odgovoru 
na ozbiljne kemijske i ekološke prijetnje još nije ispitan. Konačno, potreban je 
dodatan rad na sustavu EU-a za epidemiološki nadzor radi postizanja najbolje 
moguće usporedivosti i  kvalitete podataka.
Unatoč tome što je sustav ranog upozorenja i odgovora 
u širokoj uporabi i što je uvelike prepoznata njegova važnost, 
potrebna su daljnja poboljšanja, među ostalim u pogledu 
povezivanja s drugim sustavima za uzbunjivanje
57 
Odluka o  ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju predstavlja pravnu 
osnovu za sustav ranog upozorenja i  odgovora za obavješćivanje o  upozorenji -
ma u vezi s ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju na razini Unije. Sustav 
ranog upozorenja i odgovora trebao bi omogućiti Komisiji i nadležnim tijelima 
odgovornima na nacionalnoj razini da budu u stalnoj komunikaciji u svrhu uzbu -
njivanja, procjenjivanja rizika za javno zdravlje i određivanja mjera koje mogu biti 
potrebne za zaštitu javnog zdravlja. ECDC bi trebao podupirati Komisiju i poma -
gati joj upravljanjem sustavom upozorenja i odgovora te osiguravanjem kapacite -
ta za usklađeni odgovor s državama članicama. ECDC bi trebao analizirati sadržaj 
poruka koje primi kroz sustav ranog upozorenja i odgovora te bi trebao osigurati 
informacije, stručno znanje, savjete i procjenu rizika.
58 
Komisija i ECDC trebali bi isto tako poduzeti mjere kako bi zajamčili da je sustav 
ranog upozorenja i odgovora djelotvorno povezan s drugim sustavima Zajednice 
za uzbunjivanje (npr. u području zdravlja životinja, hrane i hrane za životinje te ci -
vilne zaštite). Na temelju tih standarda izradili smo opću procjenu odgovarajućeg 
djelovanja sustava ranog upozorenja i odgovora te upravljanja njime.
30 Revizijska opažanja 
59 
Nakon donošenja Odluke sustav je prilagođen tako da uključi promjene, kao što 
su dodavanje novih polja za upis podataka o prijetnjama koje nisu zarazne bolesti 
te uključivanje definicija u obavijesti o upozorenju. Utvrdili smo da se relevantna 
tijela država članica i Komisija u velikoj mjeri služe sustavom ranog upozorenja 
i odgovora. Od 2004. države članice i Komisija u okviru sustava ranog upozorenja 
i odgovora poslale su 1493 poruke (vidjeti sliku 2 .). Međutim, unatoč ažuriranju 
i poboljšanjima tijekom vremena, utvrdili smo da je sustav ograničen zbog zastar -
jelog dizajna, koji ne dopušta uključivanje najnovijih informatičkih alata, povezni -
ca na društvene medije ili punu kompatibilnost s mobilnim uređajima. Slika  2.Poruke poslane u okviru sustava ranog upozorenja i odgovora (2004.–2015.)
Ove su se 1493 poruke odnosile na 1482 
događaja u vezi sa zaraznim bolestima od 2004. i od 2014.:
-  1 kemijski događaj
-  6 ekoloških događaja-  4 moguće prijetnje nepoznatog podrijetla
Ukupno je 725 poruka svrstano u kategoriju 
obavijesti o uzbunama ili ranog upozorenja.
UK SK SI SE RO PT PL NO NL MT LV LU LT IT IS IE HU HR GR FR FI ES EE EK¹ DK DE CZ CY CH BG BE AT350
300
250
200
150
100
50
0
1 EK je Europska komisija
Izvor:  Europski revizorski sud, na temelju podataka o sustavu ranog upozorenja i odgovora koje je ECDC dostavio u listopadu 2015.
31 Revizijska opažanja 
50 Druga neovisna evaluacija 
ECDC-a u skladu s Uredbom 
o njegovu osnivanju (Uredba 
(EZ) br. 851/2004), završno 
izvješće od 8. listopada 2014.
51 Za većinu država članica član 
Odbora i osoba za kontakt 
u vezi sa sustavom ranog 
upozorenja i odgovora nisu 
ista osoba. Razlika postoji 
između višeg političkog 
osoblja ministarstava 
zdravstva koje je imenovano 
u Odbor te višeg tehničkog 
osoblja nacionalnih agencija 
za javno zdravstvo koje je 
imenovano za kontakt u vezi 
sa sustavom ranog upozorenja 
i odgovora, iako postoje 
i drugačija rješenja.60 
U posljednjem izvješću ECDC-a o vanjskoj evaluaciji50, koje se odnosi na vremen -
ski okvir 2008.–2012., utvrđena je načelno pozitivna ocjena tehničkog dizajna 
i pristupačnosti uporabe sustava ranog upozorenja i odgovora, ali je isto tako 
istaknuto da je tijekom kriza uspješnost sustava bila nezadovoljavajuća, uz navo -
đenje da bi se sustav u prošlosti lako preopteretio te da se čini da ima prostora za 
preispitivanje sustava kako bi bolje djelovao u hitnim zdravstvenim situacijama.
61 
Trenutačno ne postoji posebna platforma ili alat za informiranost o stanju na razi -
ni EU-a kako bi se stekla slika u stvarnom vremenu o nacionalnim mjerama zaštite 
javnog zdravlja koje su poduzete s ciljem rješavanja ozbiljne prekogranične pri -
jetnje zdravlju. U te se svrhe upotrebljava sustav ranog upozoravanja i odgovora 
ili se razmjenjuju e-poruke, primjerice između članova Odbora i Komisije. Postoji 
prostor za razvoj te funkcije, primjerice u obliku posebnog alata ili integrirane 
funkcije u  unaprijeđenoj inačici sustava.
62 
Odbor za sustav ranog upozorenja i odgovora postojao je do 2012. godine. Taj 
se Odbor bavio tehničkim aspektima zdravstvenih kriza dok je neformalni Odbor 
za zdravstvenu sigurnost u to vrijeme bio više strateški usmjeren51. Naši nalazi 
upućuju na to da i dalje postoji potreba za obavljanjem takvog tehničkog pripre -
mnog rada u sklopu trenutačnog okvira (vidjeti odlomak 51. o Odboru). Tijekom 
obavljanja revizije (ožujak 2016.) Komisija i ECDC raspravljali su i o mogućnostima 
uspostave skupine za preispitivanje procjena rizika za javno zdravlje te istraživa -
nja mogućnosti u okviru politike. Osnivanje takve skupine smatralo se potrebnim 
kako bi se izbjeglo preopterećivanje Odbora, ali nisu predloženi niti usuglašeni 
nikakvi praktični dogovori.
63 
Tijekom obavljanja revizije nije postojala skupina korisnika sustava ranog upozo -
renja i odgovora ili slično tijelo koje bi podupiralo i olakšavalo rad zajednice kori -
snika sustava u  pogledu funkcionalnih i  proceduralnih aspekata dnevne uporabe 
sustava te mogućim zahtjevima za promjene i poboljšanja, kao i obuku. Međutim, 
slične aktivnosti odvijale su se u sklopu Odbora za sustav ranog upozorenja i od -
govora do 2012., a predstavnici država članica zaduženi za taj sustav utvrdili su 
kako i dalje postoji potreba da se o tim pitanjima redovito raspravlja.Poruke poslane u okviru sustava ranog upozorenja i odgovora (2004.–2015.)
32 Revizijska opažanja 
64 
U svom izvješću o provedbi iz 2015.52 Komisija je navela kako razmatra dodatno 
poboljšanje sustava ranog upozorenja i odgovora kojim bi se u srednjem roku 
omogućio razvoj pristupačnijih funkcionalnosti čim se s dionicima i ECDC-om 
postigne dogovor oko prijedloga za potpuno preoblikovanje (tj. modernizaciju) 
informatičkog alata sustava. Međutim, tijekom obavljanja revizije nismo uspjeli 
pribaviti od Komisije konkretne dokaze o napretku u tom pogledu.
65 
Komisija53 je već 2011. godine utvrdila agencije i sustave za brzo uzbunjivanje na 
razini EU-a54 koje bi trebale biti povezane sa sustavom ranog upozorenja i od -
govora. Popis sadržava primjedbe o svakom sustavu za uzbunjivanje kojima se 
pruža objašnjenje o  tome zašto je potrebno da su obavijesti o  upozorenju koje se 
šalju u okviru sustava ranog upozorenja i odgovora povezane s njima. U njemu 
su utvrđeni ciljevi tog povezivanja, kao i nedostatci koje je potrebno otkloniti. 
Ispitali smo napredak postignut u vezi s tim povezivanjem od 2011. i utvrdili da 
je u trenutku naše revizije (ožujak 2016.) još postojao popis55 sustava za uzbunji -
vanje i informacijskih sustava koje treba postupno povezati sa sustavom ranog 
upozorenja i  odgovora.
66 
Pitanje povezivanja sustava za uzbunjivanje važno je jer različiti sustavi za 
uzbunjivanje u EU-u (npr. EUROPHYT za zdravlje bilja ili RAPEX za opasne nepre -
hrambene proizvode) kojima upravljaju različite službe Komisije mogu isto tako 
imati različite osobe za kontakt u državama članicama, zbog čega je od ključne 
važnosti omogućiti prikladno usmjeravanje komunikacije na nacionalnoj razini 
i razini EU-a.
67 
Komisija56 smatra da potpuni dovršetak (proceduralnih i  tehničkih) aktivnosti 
povezivanja možda neće biti postignut dok se dodatno ne razjasni opseg i uči -
nak „potpunog preoblikovanja” informatičkog alata sustava za rano upozorenje 
i odgovor, kako je opisano u prethodnim odlomcima. U međuvremenu su i dalje 
potrebni djelotvorni postupci kako bi se izbjeglo svako preklapanje ili udvostru -
čavanje aktivnosti i kako bi se osigurao djelotvoran rani odgovor na uzbune zbog 
različitih prijetnji.52 COM(2015) 617 final.
53 „Structure for preparedness 
and response to cross-border 
health threats” (Strukture za 
pripravnost i  odgovor na 
prekogranične prijetnje 
zdravlju), priloženo Procjeni 
učinka SEC(2011) 1519 final.
54 Npr. sustavi za uzbunjivanje za 
opasne neprehrambene 
proizvode, zdravlje životinja 
i sigurnost hrane.
55 Prilog Nacrtu provedbenog 
akta u skladu s člankom 8. 
Odluke br.  1082/2013/EU, koji 
još nije bio donesen u  vrijeme 
revizije.
56 COM(2015) 617 final.
33 Revizijska opažanja 
68 
Općenito, utvrdili smo da je sustav ranog upozorenja i odgovora u uporabi već 
godinama i da dionici uvelike prepoznaju njegovu važnu ulogu na razini EU-a, 
uključujući korisnike sustava s kojima smo razgovarali tijekom revizije. Međutim, 
Komisija i ECDC nisu još poduzeli opsežne mjere za dodatno poboljšanje sustava 
ranog upozorenja i  dogovora, kao ni za razvijanje integriranih rješenja za informi -
ranje o  stanju i  upravljanje incidentima u  slučaju ozbiljnih prekograničnih prijetnji 
zdravlju. Nadalje, proceduralno ili tehničko povezivanje s drugim sustavima za 
brzo uzbunjivanje na razini Unije još nije bilo dovršeno.
Ažurirani pristup na razini EU-a ranom upozorenju 
i odgovoru na ozbiljne kemijske i ekološke prijetnje još nije 
ispitan
69 
Ako se pripravnost zbog prijetnje podiže u skladu s pravilima o obavještavanju 
o uzbuni iz Odluke o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju, Komisija 
bi nacionalnim nadležnim tijelima i  Odboru za zdravstvenu sigurnost trebala, 
posredstvom sustava ranog upozorenja i odgovora, omogućiti procjenu rizika 
moguće ozbiljnosti prijetnje javnom zdravlju, uključujući moguće mjere za zaštitu 
javnog zdravlja57. ECDC bi trebao izraditi takvu procjenu rizika ako se prijetnja 
odnosi na zaraznu bolest, antimikrobnu otpornost ili povezane posebne zdrav -
stvene probleme, ili je nepoznatog podrijetla. Komisija može zatražiti i od Europ -
ske agencije za sigurnost hrane i drugih agencija Unije da prema potrebi izrade 
procjenu rizika. Ako je potrebna procjena rizika u potpunosti ili djelomično izvan 
ovlasti agencija Unije, a smatra se nužnom za koordinaciju odgovora na razini 
Unije, Komisija bi trebala osigurati ad hoc  procjenu rizika. Ispitali smo kako bi to 
djelovalo u  praksi.
70 
U slučaju kemijskih i ekoloških prijetnji Odlukom se Komisiji daje potpuno 
diskrecijsko pravo traženja brze procjene rizika od bilo kojeg prikladnog izvora. 
U vrijeme obavljanja revizije brze procjene rizika u slučaju kemijskih prijetnji 
provodile su se okviru sufinanciranog projekta EU-a. U okviru projekta razvijen 
je sveobuhvatan paket alata za rješavanje takvih prijetnji, ali je on priveden kraju 
u ožujku 2016. Kako bi ispunila svoju zakonsku obvezu jamčenja brzih procjena 
rizika za takve prijetnje nakon tog datuma, Komisija je sa svojim znanstvenim 
odborom58 izradila standardni operativni postupak, u  kojem su preuzeta neka, ali 
ne sva ostvarenja projekta kako bi se osigurao potreban kapacitet.57 Članak  10. Odluke 
br. 1082/2013/EU koji se 
odnosi na procjene rizika za 
javno zdravlje.
58 Za pripremu svoje politike 
i prijedloga u vezi sa 
sigurnošću potrošača, javnim 
zdravljem i okolišem Komisija 
se oslanja na nezavisne 
znanstvene odbore koji joj 
daju pouzdane znanstvene 
savjete. Znanstveni odbori 
mogu zatražiti dodatno 
stručno mišljenje znanstvenih 
savjetnika i  upotrebljavati 
bazu podataka stručnjaka. 
Jedan od triju odbora 
osnovanih 2009. bio je 
Znanstveni odbor za rizike za 
zdravlje i  okoliš (SCHER). 
Tijekom 2016. zamijenjen je 
novim odborom SCHEER.
34 Revizijska opažanja 
71 
Učestalost ozbiljnih prekograničnih kemijskih nesreća općenito je niska, ali zbog 
njihove prirode može doći do potrebe za izradom brzih procjena rizika u vrlo 
kratkim rokovima (12–36 sati), kao i izvan radnog vremena. Znanstveni odbor 
prije nije pružao znanstvene savjete na takvoj osnovi.
72 
Analiza provedena 2016. godine u sklopu istog projekta dodatno je pokazala 
dodanu vrijednost komponenti tog paketa alata za rješavanje kemijskih prijetnji. 
Analiza je pokazala da će, nakon zaposlenja svih stručnjaka koji će raditi u radnoj 
skupini znanstvenog odbora zaduženoj za brzu procjenu rizika u slučaju kemij -
skih prijetnji (natječaj za stručnjake zaključen je 9. svibnja 2016.), najvjerojatnije 
biti potrebna temeljita obuka i uvježbavanje sve dok taj mehanizam ne dosegne 
optimalnu djelotvornost u pogledu izrade brzih procjena rizika koje će biti po -
trebne kvalitete i pravodobne. U sklopu projekta razvijen je informatički alat59 za 
nadzor mogućih ozbiljnih kemijskih nezgoda prije slanja uzbune u sustavu ranog 
upozorenja i odgovora, te smo utvrdili da je udomljavanje tog informatičkog 
alata zaista od projekta preuzela Komisija. Međutim, u vrijeme obavljanja revizije 
samo 14 država članica imalo je registrirane korisnike, što znači da u EU-u ne po -
stoji potpuna i  ujednačena pokrivenost za takvu vrstu obavještavanja o  prijetnji. 
Komisija nije pružila jasne dokaze o tome kako će se upravljati platformom i kako 
će se ona održavati, niti o tome kako će se organizirati obuka i kako će se promi -
cati njezina uporaba.
73 
Standardni operativni postupak za brze procjene rizika koje bi trebao izrađivati 
znanstveni odbor obuhvaćao je samo kemijske nezgode te u  njemu nema spome -
na ekoloških prijetnji. Nismo utvrdili nijedan drugi standardni operativni postu -
pak na razini Komisije za dobivanje brzih procjena rizika za ozbiljne prekogra -
nične ekološke prijetnje. Općenito, na razini EU-a ne postoji dovoljno iskustva 
u pogledu pružanja odgovora na ozbiljne prekogranične kemijske ili ekološke 
prijetnje te još treba ispitati odgovarajuće ažurirane mehanizme nadzora i ranog 
odgovora na takve prijetnje.59 Sustav brzog uzbunjivanja za 
kemijske prijetnje: RASCHEM.
35 Revizijska opažanja 
Sustav za epidemiološki nadzor općenito dobro djeluje, ali su 
potrebni dodatni napori kako bi se zajamčila najveća moguća 
usporedivost i  kvaliteta podataka
74 
Komisija bi trebala60 utvrditi i ažurirati postupke za rad mreže za epidemiološki 
nadzor koji su razvijeni primjenom posebnih odredbi Uredbe o osnivanju ECDC-a. 
Isto tako, pri priopćavanju informacija o epidemiološkom nadzoru nacionalna 
nadležna tijela trebala bi se, kada je to moguće, služiti definicijama slučajeva61 
donesenima u skladu s Odlukom za svaku zaraznu bolest i povezana posebna 
zdravstvena stanja uvrštena na popis bolesti EU-a. Komisija donosi definicije slu -
čajeva kako bi osigurala usporedivost i kompatibilnost podataka na razini Unije. 
ECDC udomljuje platformu za epidemiološki nadzor pod nazivom TESSy i uprav -
lja tom platformom na koju države članice učitavaju svoje podatke prikupljene 
nadzorom. Poboljšanje kvalitete podataka o  nadzoru prikupljenih na europskoj 
razini predstavlja jedan od ciljeva ECDC-a u okviru njegove dugoročne strategije 
nadzora za razdoblje 2014.–2020. U Strateškom višegodišnjem programu ECDC-a62 
također se navodi da se kvaliteta i usporedivost podataka diljem država članica 
mogu povećati.
75 
ECDC i stručnjaci za nadzor u državama članicama surađivali su na izradi stan -
darda za nadzor kako bi pojednostavnili nadzor u EU-u te poboljšali kvalitetu 
podataka. ECDC smatra da je ispunjavanje zahtjeva za izvješćivanje država članica 
općenito zadovoljavajuće. Međutim, kvaliteta podataka (cjelovitost i reprezen -
tativnost) često je problematična. ECDC je proveo posebne procjene kvalitete 
podataka u vezi s trima63 bolestima kako bi procijenio pokazatelje kvalitete kao 
što su cjelovitost, preciznost i valjanost. Tim su procjenama utvrđeni višestruki 
nedostatci u vezi s tim kriterijima.
76 
Projekt koji ECDC vodi od 2009. godine i koji je posvećen poboljšanju kvalitete 
podataka koje su prikupili nacionalni sustavi nadzora trebao je završiti 2011., ali 
je krajem 2015. i dalje bio u tijeku. Prema podatcima ECDC-a, jedan od čimbenika 
koji dovode do problema s kvalitetom podataka je činjenica da države članice 
često odlučuju upotrijebiti druge definicije slučaja umjesto definicija slučaja EU-a 
utvrđenih provedbenom odlukom Komisije iz 2012.64.
77 
Općenito, zaključili smo stoga da napori ECDC-a za rješavanje problema u vezi 
s prijavljivanjem podataka prikupljenih epidemiološkim nadzorom još nisu u  pot -
punosti djelotvorni kako bi se njima jamčila najbolja moguća usporedivost i kva -
liteta podataka. Države članice mogle bi se dodatno poboljšati u tom području 
dosljednom uporabom definicija slučajeva na razini EU-a i optimizacijom slanja 
podataka ECDC-u.60 Poglavlje III. Odluke 
br. 1082/2013/EU.
61 Definicija slučaja niz je 
zajednički dogovorenih 
kriterija koji se moraju ispuniti 
kako bi se točno utvrdili 
slučajevi ciljane ozbiljne 
prekogranične prijetnje 
zdravlju.
62 ECDC 
poglavlje  9.1 („Surveillance: 
Context and future outlook”) 
(Nadzor:Kontekst i  izgledi za 
budućnost).
63 ECDC prikuplja, analizira 
i prenosi podatke o  nadzoru 
u vezi s 53 zarazne bolesti 
i povezanim posebnim 
zdravstvenim problemima iz 
svih 28 država članica 
Europske unije (EU) te dvije od 
tri preostale zemlje Europskog 
gospodarskog prostora 
(Islanda i Norveške). http://
ecdc.europa.eu/en/activities/
surveillance/Pages/index.
aspx .
64 Provedbena odluka Komisije 
2012/506/EU od 
8. kolovoza 2012. o izmjeni 
Odluke 2002/253/EZ 
o utvrđivanju definicija 
slučajeva zaraznih bolesti koje 
se prijavljuju u mrežu 
Zajednice na temelju Odluke 
br. 2119/98/EZ Europskog 
parlamenta i Vijeća (SL L 262, 
27.9.2012., str.  1.).
36 Revizijska opažanja 
Uspješnost Zdravstvenog programa u  pogledu zaštite 
građana od prijetnji zdravlju nije na zadovoljavajućoj 
razini
78 
Ispitali smo doprinose li zdravstveni programi EU-a djelotvornoj zaštiti građana 
od prijetnji zdravlju. To je obuhvaćalo detaljno ispitivanje upravljanja Izvršne 
agencije za potrošače, zdravlje, poljoprivredu i  hranu (CHAFEA) te uspješnosti 
20 mjera (za pregled vidjeti prilog  III.) koje se financiraju u sklopu cilja u vezi 
s prijetnjama zdravlju Drugog zdravstvenog programa (vidjeti odlomak 11.), uklju -
čujući posjete korisnicima koordinatorima sedam projekata. Obavili smo reviziju 
nad napretkom cilja povezanog s prijetnjama zdravlju u okviru Trećeg zdravstve -
nog programa, i to u pogledu relevantnih mjera utvrđenih godišnjim planovima 
rada, kao i  povezano mjerenje uspješnosti koje je obavila Komisija. Općenito, 
zaključili smo da je uspješnost zdravstvenih programa u pogledu zaštite građa -
na od (ozbiljnih prekograničnih) prijetnji zdravlju na nezadovoljavajućoj razini. 
U odlomcima u nastavku izvješćujemo o nedostatku održivih rezultata djelovanja 
koja se odnose na prijetnje zdravlju u okviru Drugog zdravstvenog programa 
(2008.–2013.) te nedostatcima u mjerenju pokazatelja za cilj u vezi s prijetnjama 
zdravlju u okviru Trećeg zdravstvenog programa. Utvrdili smo da je, s obzirom 
na važnost i ambicioznost tog cilja i raspoloživih sredstava, potrošnja sredstava 
na djelovanja koja se odnose na prijetnje zdravlju u razdoblju 2014.–2016. bila na 
relativno niskoj razini.
Nedostatni održivi rezultati djelovanja koja se odnose na 
prijetnje zdravlju u  okviru Drugog zdravstvenog programa 
EU-a
79 
Drugim zdravstvenim programom trebale65 bi se nadopunjavati i podupirati 
politike država članica te se ostvarivati dodana vrijednost, i to zaštitom i promica -
njem ljudskog zdravlja i sigurnosti te poboljšanjem javnog zdravlja. Program ima 
tri cilja od kojih je jedan unaprjeđenje zdravstvene sigurnosti građana. U  sklopu 
tog cilja opsegom ove revizije obuhvaćeno je djelovanje 1.1.: Zaštita građana od 
prijetnji zdravlju.
80 
Financijskom uredbom EU-a propisuje se izvršenje proračuna u skladu s nače -
lima dobrog financijskog upravljanja (tj. načelima ekonomičnosti, učinkovitosti 
i djelotvornosti). Načelo djelotvornosti podrazumijeva postizanje postavljenih 
određenih ciljeva i željenih rezultata. Komisija i CHAFEA moraju se pobrinuti za 
to da sufinancirana djelovanja doprinose postizanju ciljeva Zdravstvenog pro -
grama. Isto tako, smatramo da bi rezultate ostvarene financiranim djelovanjima, 
pod uvjetom da su dostatne kvalitete, trebalo održavati i da bi ih trebalo promi -
cati nakon završetka mjera, kako bi se zajamčilo postizanje učinka i ostvarivanja 
dodane vrijednosti.65 Članak 2. stavak 1. Odluke 
br. 1350/2007/EZ.
37 Revizijska opažanja 
81 
Većina od 14 projekata66 u našem uzorku od 20 mjera bila je uspješna u pogledu 
ostvarivanja dogovorenih očekivanih rezultata (osim dvaju, koje je CHAFEA ocijenila 
„korektnima” i kojima se nisu ostvarili neki od potrebnih očekivanih rezultata ili ti 
rezultati nisu bili potrebne kvalitete). Međutim, utvrdili smo da se mnogi očekivani 
rezultati, čak i oni izrazito praktični ili spremni za uporabu (npr. paketi alata, proto -
koli, vodiči) nisu upotrebljavali nakon završetka projekata, ili se nije mogao dostaviti 
jasan dokaz o načinu na koji su očekivani rezultati utjecali na donošenje politika na 
nacionalnoj razini ili razini EU-a. U devet od 12 dovršenih djelovanja obuhvaćenih 
revizijom utvrdili smo značajne probleme u vezi s nedostatkom održivih rezultata, 
koji su u mnogim slučajevima utvrđeni i u bilješkama CHAFEA-e o vlastitoj unutar -
njoj procjeni sastavljenima na kraju tih projekata (za primjer vidjeti okvir 5. ).
82 
Usto, utvrdili smo da CHAFEA i/ili Komisija nakon završetka projekata pružaju vrlo 
ograničene tehničke povratne informacije u pogledu sadržaja očekivanih rezultata 
projekta i važnosti politike. Potvrdili su to i korisnici koje smo posjetili na terenu. 
Nakon njihova završetka CHAFEA procjenjuje potencijal projekata za širi kontekst 
politike, kao i važnost djelovanja za politiku GU-a za zdravlje i sigurnost hrane. 
Međutim, utvrdili smo da Glavna uprava za zdravlje i sigurnost hrane, unatoč tome 
što ima pristup tim spisima CHAFEA-e, sustavno ne preispituje informacije koje se 
nalaze u njima kako bi ocijenila kakvu ulogu ona može imati u daljnjoj razradi rezul -
tata koji su označeni kao relevantni za njezine politike na razini EU-a ili ostvarivanju 
jačeg ili sveobuhvatnijeg učinka EU-a67. Tijekom naših posjeta koordinatorima pro -
jekata raspravljali smo o njihovoj zabrinutosti što je, unatoč znatnim aktivnostima 
širenja propisanima sporazumom o dodjeli bespovratnih sredstava, teško doprijeti 
do određene ciljne publike, posebice donositelja politika na razini EU-a i nacional -
noj razini.
Primjeri projekata obuhvaćenih revizijom i  utvrđeni problemi
Revizijom jednog projekta iz uzorka utvrdili smo da dio rezultata  projekta nije bilo moguće održati  jer 
je mreža stručnjaka koji su se služili razvijenom informatičkom platformom u velikoj mjeri prestala djelovati 
nakon završetka projekta. Isto smo tako izvršili reviziju projekta s opširnim istraživačkim komponentama, koji 
se pokazao presloženim i  preskupim. Glavni cilj tog projekta nije postignut.  Djelomičan razlog tome je 
činjenica da iskustvo stečeno na prethodnom projektu nije uzeto u obzir na odgovarajući način te su stoga 
viljevi bili preambiciozni. Pri ispitivanju trećeg projekta koji se bavio utvrđivanjem postojanja određene bo -
lesti u određenim skupinama utvrdili smo da je projekt bio veoma uspješan u smislu postizanja predviđenih, 
visokokvalitetnih ostvarenja, ali njegovi očekivani rezultati nisu bili ažurirani nakon završetka projekta, 
niti su se upotrebljavali u velikoj mjeri. Doprinos tih projekata cilju u vezi s prijetnjama zdravlju Zdravstvenog 
programa stoga će s vremenom biti sve manji.Okvir  5.66 Uzorkom je obuhvaćeno 
14 projekata, jedno zajedničko 
djelovanje i pet aktivnosti 
nabave (vidi prilog  III.).
67 Revizorski sud već je 
preporučio Komisiji da 
vrednuje projekte ex post  kako 
bi primjenom stečenog 
iskustva poboljšala izradu 
idućih projekata, vidi 
2. preporuku tematskog 
izvješća br. 2/2009 o Prvom 
zdravstvenom programu 
(2003.–2007.).
38 Revizijska opažanja 
83 
U ex post  evaluaciji Zdravstvenog programa68 navedeni su slični problemi i navodi 
se da, iako je tijekom druge polovice programa uložen znatan napor kako bi se 
poboljšalo širenje, i dalje postoji potreba za poboljšanjem u pogledu podizanja 
razine svijesti među relevantnim dionicima u vezi s rezultatima69 sufinanciranih 
djelovanja, kako bi se ostvarili što veća uporaba i učinak70. Nadalje, u izvješću 
o evaluaciji utvrđeno je kako je teško nadići prepreke primjeni rezultata diljem 
EU-a ako politike nisu međusobno povezane. U izvješću se navodi da nisu sva 
sufinancirana djelovanja bila posebno djelotvorna u  pogledu ostvarenja vidljivih 
i korisnih rezultata i učinaka. U izvješću se navodi i da se zajedničkim djelova -
njima (vidjeti okvir 6. ) obično postiže vidljiv učinak, no da se rezultati projekata 
relativno rijetko dalje razvijaju i praktično primjenjuju. Razlog, među ostalim, leži 
u neposvećivanju dovoljne pozornosti ključnim preprekama provedbi i djelova -
nju onih koji te rezultate uistinu i mogu primijeniti u praksi71.
84 
U pogledu pet stavki javne nabave (vidjeti prilog  III.) koje smo obuhvatili revizi -
jom u Glavnoj upravi za zdravlje i sigurnost hrane i CHAFEA-i također smo utvrdili 
ograničenu uporabu rezultata i njihovu evaluaciju. Preporuke za završnu aktiv -
nost i izvješća o evaluaciji za vježbe i radionice/osposobljavanja općenito nisu 
bile sastavni dio akcijskih planova čija bi se provedba trebala pratiti72. Dvjema 
vježbama (održanima 2011. i 2014.) uključenima u naš uzorak od pet stavki javne 
nabave obuhvaćene su kemijske prijetnje te su utvrđeni mnogi slični, ali i neki 
potpuno isti problemi i  preporuke.68 Ex post  evaluacija 
Zdravstvenog programa 
(2008.–2013.), 2016.
69 U ovom se odlomku 
parafrazira izvješće o ex post 
evaluaciji. Uporaba izraza 
„rezultati” i „učinci” stoga nije 
nužno u skladu 
s metodologijom Revizorskog 
suda.
70 Sažetak ex post  evaluacije 
Zdravstvenog programa 
(2008.–2013.), 2016.
71 Zaključci ex post  evaluacije 
Zdravstvenog programa 
(2008.–2013.), 2016.
72 To se odnosilo i na četiri 
studije izrađene u  sklopu 
okvirnog sporazuma iz 2012. 
u vezi kojih smo utvrdili da 
Glavna uprava za zdravlje 
i sigurnost hrane nije imala 
strukturirani pristup za 
prikupljanje i dokumentiranje 
preporuka, određivanje 
relevantnih djelovanja 
i praćenje napretka provedbe. 
Te studije isto tako nisu bile 
proslijeđene Odboru za 
zdravstvenu sigurnost 
u vrijeme revizije 
(listopad  2015.).
Zajednička djelovanja u  okviru zdravstvenog programa
Zdravstveni program EU-a uključuje inovativan, obećavajući instrument za financiranje pod nazivom” zajed -
nička  djelovanja ”. Njih obično sufinanciraju tijela država članica nadležna za zdravstvo. Prijedlozi za zajed -
nička djelovanja trebali bi sadržavati istinsku europsku dimenziju . U prosjeku, u zajedničkim djelovanjima 
sudjelovalo je 25  partnera73. Činjenica da su u  zajednička djelovanja uključena nacionalna nadležna tijela za 
javno zdravlje ili da ta tijela pružaju potporu takvim djelovanjima trebala bi omogućiti bolju uporabu rezultata 
i učinak politika. Međutim, s obzirom na veliki opseg takvih djelovanja, potrebno je više vremena za pripremu 
te je potrebna znatna politička podrška i  nacionalno sufinanciranje. To znači da, unatoč njihovu potencijalu da 
na razini EU-a dovedu do veće uporabe rezultata ostvarenih financijskim sredstvima iz Zdravstvenog progra -
ma, u jednom području politike ne smije biti previše uzastopnih zajedničkih djelovanja.
73 Publikacija CHAFEA-e o zajedničkim djelovanjima u okviru Trećeg zdravstvenog programa (2014.–2020.).Okvir  6.
39 Revizijska opažanja 
85 
Dva djelovanja provedena u  okviru administrativnih dogovora sa Zajedničkim 
istraživačkim centrom obustavljena su nakon jedne godine odnosno nakon šest 
godina. Nakon obustave prvog djelovanja za mrežu za epidemiološki nadzor 
Komisija nije izvršila procjenu rezultata djelovanja niti je dokumentirala svoja 
obrazloženja za obustavu aktivnosti. Drugo djelovanje trajalo je šest godina, od 
2005. do 2011. Obuhvaćala je platformu za razmjenu informacija u situacijama 
u vezi s javnim zdravljem. Uspostavljena je na zahtjev država članica na temelju 
rasprava unutar Odbora za zdravstvenu sigurnost, ali je obustavljena 2012., kada 
je Komisija odlučila zatvoriti sve postojeće informatičke sustave koji nisu bili inte -
grirani ni u jednu pravnu osnovu.
86 
Bez obzira na spomenute probleme, očito postoji velika dodana vrijednost u pro -
jektima obuhvaćenima revizijom u pogledu umrežavanja i jačanja kapaciteta 
diljem EU-a74. Sva bespovratna sredstva za projekte primjenjuju konzorciji partne -
ra, a iako zemljopisna raširenost u ovom dijelu Zdravstvenog programa još nije 
optimalna te su određene aktivnosti koncentrirane u  svega ograničenom broju 
nacionalnih agencija, stečeno je bogato iskustvo. Međutim, Komisija ne djeluje 
dovoljno strukturirano kako bi, u  suradnji s  partnerima, agencijama i  svojim od -
borima, optimizirala postupak davanja povratnih informacija u pogledu politike. 
Riječ je o problemu, posebice jer je Zdravstveni program program koji se temelji 
na politici.
87 
Utvrdili smo da je u Trećem zdravstvenom programu (2014.–2020.) (vidjeti odlom -
ke 89.–94. u nastavku) došlo do prebacivanja naglaska s projekata na nabavu75. 
Riječ je o drukčijem mehanizmu financiranja kojim se vlasništvo nad rezultati -
ma daje Komisiji. Međutim, kako je već spomenuto u ex post  evaluaciji Drugog 
zdravstvenog programa, prisutan je rizik da će pretjerano oslanjanje na ugovore 
o uslugama biti štetno za uključivost Zdravstvenog programa (u pogledu vrste 
i zemljopisne raširenosti korisnika). Revizija koju smo obavili nad Drugim zdrav -
stvenim programom pokazala je (vidjeti odlomak 84.) da su CHAFEA i Komisija 
mogle biti uspješnije u jamčenju održivosti rezultata i u području nabave.
88 
Općenito, nije zajamčena održivost rezultata većine djelovanja obuhvaćenih 
revizijom koja su se odnosila na prijetnje zdravlju i koja se financiraju u okviru 
Drugog zdravstvenog programa, čime se ograničava njihov doprinos postizanju 
cilja zaštite građana od prijetnji zdravlju. Komisija bi mogla poduzimati djelo -
tvornije mjere kako bi pomogla korisnicima da savladaju prepreke koje stoje na 
putu prema ciljanom širenju, procjeni i  promicanju povezanosti dovršenih mjera 
s politikom.74 Kao što je Sud već prepoznao 
u odlomku 88. svog 
tematskog izvješća 
br. 2/2009 o Prvom 
zdravstvenom programu 
(2003.–2007.).
75 Tijekom 2014., 2015. i 2016. nije 
bilo poziva na izradu projekata 
za cilj u vezi s prijetnjama 
zdravlju.
40 Revizijska opažanja 
Nedostatci u mjerenju pokazatelja za cilj u vezi s prijetnjama 
zdravlju u okviru Trećeg zdravstvenog programa (2014.–
2020.) i  relativno niska razina potrošnje sredstava 
u razdoblju 2014.–2016.
89 
Trećim zdravstvenim programom za djelovanje Unije u području zdravlja (2014.–
2020.)76 obuhvaćena su četiri posebna cilja i pokazatelja, od kojih se jedan (tj. 
cilj 2.) odnosi na ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju: „Radi zaštite građana 
Unije od ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju: odrediti i  razvijati koheren -
tne pristupe te promicati njihovu provedbu za bolju pripravnost i koordinaciju 
u zdravstvenim krizama”. Cilj bi se trebao mjeriti prema broju država članica 
koje u izradi svojih planova pripravnosti uključuju koherentne pristupe (vidjeti 
odlomke  30.–34.). Tako financirane djelovanja trebala bi doprinijeti postizanju 
tog posebnog cilja te bi trebale biti uspostavljene metodologije kako bi se preko 
posebnog pokazatelja djelotvorno mjerio napredak.
90 
Financijska omotnica za provedbu programa za razdoblje 2014.–2020. iznosi 
449 milijuna eura . U kriterijima za utvrđivanje godišnjih programa rada77 navodi 
se da bi trebala postojati uravnotežena raspodjela proračunskih sredstava među 
različitima ciljevima programa.
91 
Analizirali smo interne višegodišnje planove Komisije iz 2013. i djelomično ažuri -
ranu verziju iz 2016.78 koja nam je dostavljena tijekom revizije. Za 2. cilj aktivnosti 
su isprva planirane za tri od četiri temeljna tematska prioriteta. Pregled proraču -
na otkrio je da bi očekivani ukupni iznos za razdoblje od 2014. do 2020. za 2. cilj, 
kojim se pokrivaju svi različiti mehanizmi financiranja, iznosio 12 069 000 eura, ili 
3 %79 ukupnog iznosa za program za sva četiri cilja.
92 
Iako pojedinosti i  moguće prilagodbe pregleda indikativnog višegodišnjeg plana 
iz 2016. te moguće promjene za 2. cilj još nisu bile dostupne tijekom revizije, 
dokazi su pokazali da je u godišnje programe rada za 2014. i 2015. bilo uključeno 
manje mjera negoli je to prvotno planirano80. Sukladno tome, program nije na 
putu da iskoristi predviđenih 3 % ukupnih dostupnih sredstava za 2. cilj do 2020. 
Time se postavlja pitanje je li relativno niska razina iskorištenosti sredstava za 
ovaj cilj dovoljna za postizanje tog važnog i ambicioznog cilja, a nije postignuta 
ni usklađena raspodjela proračunskih sredstava među ciljevima81.76 Uredba (EU) br. 282/2014.
77 Prilog II. Uredbi (EU) 
br. 282/2014.
78 Potpuno ažuriranje za 2016. 
bilo je tada još u tijeku.
79 U ažuriranoj verziji tog 
pregleda iznosi su povećani 
do ukupno predviđenog 
iznosa od 14 685 000 eura za 
2. cilj što predstavlja 3,63 % 
ukupnog Zdravstvenog 
programa za razdoblje 
2014.–2020.
80 U okviru tog cilja tijekom 
2014., 2015. ili 2016. nije bilo 
poziva na izradu projekata.
81 U skladu s predviđanjima na 
3. cilj otpada 52,5 %, a na 1. 
i 4. cilj otprilike 20 % 
proračunskih sredstava za 
program.
41 Revizijska opažanja 
93 
Ispitali smo i je li postojala jasna metodologija za mjerenje posebnog pokaza -
telja povezanog s 2. ciljem (vidjeti odlomak 89.). Slično našem opažanju u od -
lomcima 30.–34., nismo mogli utvrditi postojanje takve metodologije. CHAFEA 
prikuplja određene informacije o provedbi Zdravstvenog programa, u suradnji 
s nacionalnim središnjicama za zdravstveni program u  državama članicama, ali 
ne s izričitim ciljem da kvantificira napredak u ostvaren u okviru tog pokaza -
telja na temelju rezultata i ishoda projekata. Iako rezultati nekoliko aktivnosti 
koje su dosad financirane u okviru 2. cilja Trećeg zdravstvenog programa nisu 
bili obuhvaćeni ovom revizijom, smatramo da ne postoji jasna metodologija za 
mjerenje napretka u  skladu s  relevantnim posebnim pokazateljem za financirana 
djelovanja.
94 
Ukupno gledajući, postojali su nedostatci u mjerenju pokazatelja za cilj zaštite 
građana od ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju u okviru Trećeg zdravstve -
nog programa te je na taj cilj u razdoblju 2014.–2016. potrošena relativno niska 
razina sredstava, koja je u svakom slučaju bila osjetno manja nego za druge 
glavne ciljeve programa. Time se postavlja pitanje je li se do 2020. godine može 
financirati dovoljan broj djelovanja povezanih s politikom kako bi se postigla 
ravnoteža između ciljeva i postigao stvaran učinak u području ozbiljnih prekogra -
ničnih prijetnji zdravlju.
Postoje propusti u  unutarnjoj koordinaciji Komisije 
u pogledu aktivnosti za zdravstvenu sigurnost te 
upravljanja kriznim situacijama u području javnog 
zdravlja
95 
Ispitali smo provodi li Komisija unutarnju koordinaciju u smislu financiranja 
zdravstvene sigurnosti i upravljanja krizama koje se odnose na javno zdravlje na 
odgovarajući način. Općenito je revizijom utvrđeno da je u toj unutarnjoj koor -
dinaciji prisutan niz propusta. Koordinacijom među službama Komisije koje su 
zadužene za financiranje zdravstvene sigurnosti iz različitih programa EU-a ne 
jamči se potpuno postizanje sinergije. Potreban je dodatan napredak u  praktičnoj 
primjeni suradnje među strukturama Komisije za upravljanje kriznim situacijama 
te smo utvrdili nedostatke u načinu na koji je Komisija upravljala svojim Centrom 
za djelovanje u hitnim zdravstvenim slučajevima.
42 Revizijska opažanja 
Koordinacijom među službama Komisije koje su zadužene 
za financiranje zdravstvene sigurnosti iz različitih programa 
EU-a ne jamči se potpuno postizanje sinergije
96 
Rad relevantnih službi Komisije i  njezinih agencija trebalo bi učinkovito koordini -
rati kako bi se ciljevi zdravstvene sigurnosti iz Zdravstvenog programa ostvarili 
na najdjelotvorniji način. Pri izvršavanju proračuna EU-a Europska komisija treba 
zajamčiti dobro financijsko upravljanje te se pobrinuti za to da se uporabom 
sredstava EU-a ostvari dodana vrijednost EU-a. Komisija bi također, u suradnji 
s državama članicama, trebala zajamčiti opću dosljednost i  komplementarnost 
između tog programa i drugih politika, instrumenata i djelovanja Unije, uključuju -
ći politike, instrumente i djelovanja agencija82.
97 
Analizirali smo uzorak od deset projekata koji su financirani u okviru Sedmog 
okvirnog programa za istraživanja (FP7), što predstavlja ukupan iznos sufinan -
ciranja EU-a od oko 50,8 milijuna eura. Odabrali smo projekte od potencijalne 
važnosti za područje politike zdravstvene sigurnosti GU-a za zdravlje i sigurnost 
hrane na temelju analize njihovih ciljeva koji proizlaze iz različitih aspekata pro -
grama FP7 (vidjeti odlomak 12.) i kojima upravljaju različite službe ili agencije Ko -
misije. Preispitali smo ciljeve i opseg projekata, kao i njihovu komplementarnost 
s relevantnim ciljevima Zdravstvenog programa u vezi s prijetnjama zdravlju83.
98 
GU za zdravlje i sigurnost hrane općenito je uključen u sve službene koordina -
cijske strukture i postupke za FP7 i Obzor 2020., među ostalim u savjetovanja 
o radnim planovima programa Obzor 2020. i relevantnim odlukama o dodjeli 
bespovratnih sredstava koja se odvijaju na razini različitih službi. GU za istraživa -
nja i inovacije sudjeluje u postupcima savjetovanja GU-a za zdravlje i sigurnost 
hrane u odnosu na Zdravstveni program i šire područje politike, uključen je i u 
evaluaciju prijedloga koji su podneseni u okviru zdravstvenog programa. GU za 
istraživanja i inovacije također je dio upravnog odbora ECDC-a.82 Vidi članak 12. Uredbe (EU) 
br. 282/2014 o uspostavi 
Trećeg zdravstvenog 
programa.
83 Ispitali smo u kojoj je mjeri 
relevantni odjel politike 
u GU-u za zdravlje i sigurnost 
hrane koordinirao svoje 
djelovanje ili koliko se 
informirao o  relevantnim 
djelovanjima koja se 
financiraju istraživanjem. 
Tijekom posjete GU-u za 
migracije i unutarnje poslove, 
GU-u za istraživanja i inovacije, 
Izvršnoj agenciji za istraživanje 
i Europskom istraživačkom 
vijeću, raspravljali smo 
o postojećim koordinacijskim 
strukturama i  ispitali 
relevantnost tih projekata za 
GU za zdravlje i sigurnost 
hrane.
43 Revizijska opažanja 
99 
Usprkos znanstvenoj prirodi projekata za zdravlje i sigurnost u okviru programa 
FP7, za pet ispitanih projekata utvrdili smo poveznice s određenim projektima 
koje smo ispitali u okviru Zdravstvenog programa EU-a. U velikom broju sluča -
jeva bili su usmjereni na pripravnost i cilj im je bio stvoriti vidljiva ostvarenja 
koja su relevantna za određenu politiku. Mogući razlog je to da su dva preispi -
tana projekta bila „djelovanja za koordinaciju i potporu”. Radi se o djelovanjima 
kojima se ne obuhvaća istraživanje kao takvo nego koordinacija i umrežavanje, 
širenje i upotreba znanja, ili studije ili stručne skupine koje pomažu u provedbi 
programa.
100  
Druge službe Komisije s kojima je obavljen razgovor izjavile su da na traženje 
GU-ova za politike mogu vršiti analize njihovih portfelja projekata, ali da GU za 
zdravlje i sigurnost hrane to nije zatražio za područje prijetnji zdravlju.
101  
Iskustvo Komisije u tim istraživačkim programima, posebice u sigurnosnoj kom -
ponenti programa FP7-a84, pokazuje da je potrebna veća uključenost krajnjih 
korisnika kako bi se zajamčila bolja uporaba rezultata. Do sličnog smo zaključka 
došli i u pogledu Zdravstvenog programa (odlomci 79.–88.). GU za migracije 
i unutarnje poslove preuzeo je pokretanje „Zajednice korisnika za pitanje rizika 
od katastrofa i upravljanje kriznim situacijama”, čime se stvara forum za razmjenu 
informacija među korisnicima i ostalim dionicima. Forumom bi se također trebala 
olakšati sinergija, i to redovitim pregledom projekata iz različitih poziva za pod -
nošenje prijedloga i  organiziranjem ad hoc  sastanaka za razmjenu mišljenja među 
donositeljima politika i dionicima, na kojima bi se razgovaralo o sinergiji. Sveo -
buhvatno utvrđivanje djelovanja koja EU podupire u  sklopu Zajednice korisnika 
inicijativa je koja ima potencijal i koja bi se možda mogla primijeniti i na ostala 
područja politike ili ostala tematska područja.
102  
Projekti iz istog tematskog područja mogu se financirati iz različitih programa 
 EU-a. Zbog visokih iznosa financiranja EU-a iz različitih tematskih programa 
i velikog broja službi Komisije koje su uključene u upravljanje tim programima, 
potrebno je složeno umrežavanje između službi Komisije, nacionalnih donositelja 
politika, krajnjih korisnika i ostalih dionika. Rizik preklapanja, iako neznatan, i da -
lje postoji, i još uvijek je moguće postići veću sinergiju. U tom kontekstu postoji 
mogućnost za koordinaciju koja je više usmjerena na politiku i bolje strukturira -
na, posebno u odnosu na politiku zdravstvene sigurnosti i povezana djelovanja. 
Utvrdili smo da bi GU za zdravlje i sigurnost hrane mogao raditi na način koji je 
više strukturiran kako bi se olakšala ova vrsta koordinacije i  kako bi se na taj način 
moglo bolje upravljati povratnim informacijama o politikama te relevantne rezul -
tate podijeliti s vlastitom skupinom dionika i Odborom za zdravstvenu sigurnost.84 Privremena ocjena istraživanja 
u području sigurnosti 
programa FP7, sažetak, siječanj 
2011.
44 Revizijska opažanja 
Potreban je veći napredak u  provođenju suradnje među 
strukturama Komisije za upravljanje kriznim situacijama
103  
GU za zdravlje i sigurnost hrane, GU za migracije i unutarnje poslove te GU za 
europsku civilnu zaštitu i europske operacije humanitarne pomoći potpisali su 
u svibnju 2013. memorandum o razumijevanju kojim se obuhvaća koordinacija 
među njihovim strukturama za upravljanje krizama85. Koordinacijom bi trebalo 
obuhvatiti međusektorske aktivnosti u odnosu na ozbiljne prekogranične prijet -
nje zdravlju u svim područjima u kojima bi zajednički napori bili od zajedničke 
koristi. To uključuje osposobljavanje i vježbe pripravnosti, procjenu rizika i pru -
žanje uzajamne podrške tijekom faze pružanja odgovora i pri izvlačenju pouka 
nakon krize. Predviđeni su i sigurni komunikacijski kanali među kriznim centrima.
104  
Memorandum o razumijevanju uspostavljen je kako bi se povećao kapacitet EU-a 
za odgovor na višesektorske hitne situacije većih razmjera. Međutim, utvrdili smo 
da su u vrijeme revizije standardni operativni postupci za provedbu sporazuma 
još bili u razvoju. Iako su GU za migracije i unutarnje poslove, GU za europsku 
civilnu zaštitu i europske operacije humanitarne pomoći te GU za zdravlje i si -
gurnost hrane bili aktivni u  pripremi, planiranju i  provedbi zajedničkih vježbi te 
uporabi njihova ishoda, na razini GU-a za zdravlje i sigurnost hrane nismo mogli 
pribaviti dokaze da su organizirana zajednička osposobljavanja, radionice ili 
redovni sastanci na kojima je sudjelovalo ključno osoblje za upravljanje kriznim 
situacijama iz GU-a za zdravlje i sigurnost hrane, GU-a za migracije i unutarnja pi -
tanja i GU-a za europsku civilnu zaštitu i europske operacije humanitarne pomoći. 
Do napretka u tim pitanjima u velikoj mjeri nije došlo zbog nastanka krize uzroko -
vane ebolom, jer je tada bilo teško organizirati rad na daljnjem razvoju.
105  
Izvješće konferencije iz 2015. o  iskustvu stečenom nakon ebole86 uključuje prepo -
ruke za djelovanja u vezi s upravljanjem kriznim situacijama na razini EU-a. U iz -
vješću se navodi kako bi trebalo poboljšati suradnju između partnera u području 
javnog zdravlja i partnera u području razvojne pomoći te ostalih ključnih aktera 
na različitim razinama, s ciljem boljeg koordiniranja i uključivanja pitanja javnog 
zdravlja u jačanje otpornosti i odgovaranje na hitne situacije. S tim ciljem trebalo 
bi nastaviti s planovima zajedničkog odgovora i daljnjim zajedničkim osposo -
bljavanjem, vježbama, razmjenom najbolje prakse i  međusektorskim smjerni -
cama. U izvješću se navodi da bi se trebao dodatno razviti Koordinacijski centar 
Komisije za odgovor na hitne situacije kao platforma na razini EU-a za razmjenu 
informacija i koordinaciju za slučajeve kriza u području javnog zdravlja koje 
dolaze izvan EU-a, u bliskoj suradnji s Odborom za zdravstvenu sigurnost. Iako se 
izvješće uglavnom odnosi na GU za europsku civilnu zaštitu i europske operacije 
humanitarne pomoći koji upravlja Koordinacijskim centrom Komisije za odgovor 
na hitne situacije, u vrijeme revizije nismo pronašli poseban akcijski plan za uklju -
čenost GU-a za zdravlje i sigurnost hrane u praćenje provedbe ovih preporuka.85 To su: Centar za djelovanje 
u hitnim zdravstvenim 
slučajevima (HEOF) – GU za 
zdravlje i sigurnost hrane, 
Strateška procjena i odgovor 
(STAR) – GU za migracije 
i unutarnje poslove 
i Koordinacijski centar za 
odgovor na hitne situacije 
(ERCC) – GU za europsku 
civilnu zaštitu i  europske 
operacije humanitarne 
pomoći.
86 Sažeto izvješće s  konferencije 
„Stečeno iskustvo za područje 
javnog zdravlja nakon 
epidemije ebole u  zapadnoj 
Africi – kako poboljšati 
pripravnost i  odgovor u  EU-u 
za buduće epidemije”, 
Mondorf les bains, od 12. do 
14. listopada 2015., str. 23.
45 Revizijska opažanja 
106  
Prethodno spomenuti memorandum o razumijevanju među trima glavnim upra -
vama važan je korak u povećanju pripravnosti na razini EU-a za ozbiljne prekogra -
nične prijetnje zdravlju i ostale značajne višesektorske hitne situacije. Međutim, 
naša revizija u GU-u za zdravlje i sigurnost hrane pokazala je da je potreban dalj -
nji napredak kako bi se taj memorandum proveo, neovisno o opsežnoj suradnji 
između GU-a za zdravlje i sigurnost hrane i GU-a za humanitarnu pomoć i civilnu 
zaštitu tijekom epidemije ebole.
Utvrđeni su nedostatci u načinu na koji je Komisija upravljala 
Centrom za djelovanje u hitnim zdravstvenim slučajevima
107  
GU za zdravlje i sigurnost hrane upravlja Centrom za djelovanje u hitnim zdrav -
stvenim slučajevima koji se može aktivirati u slučajevima zdravstvene krize na ra -
zličitim razinama uzbune87. Smatramo da je za takav Centar potreban strukturira -
ni pristup evaluaciji nakon događaja. Potrebno je ažurirati planove za upravljanje 
hitnim slučajevima u skladu s preporukama iz evaluacije nakon događaja. Primjeri 
takvih mehanizama nalaze se i u ECDC-ovom Planu za hitne slučajeve u području 
javnog zdravlja i  njegovim standardnim operativnim postupcima88.
108  
Kako bi se djelotvorno ispunila njihova uloga u  strukturama za upravljanje 
kriznim situacijama i  koordinacijskim strukturama, relevantno osoblje trebalo bi 
stalno ažurirati svoje znanje o svojoj potencijalnoj ulozi i sustavima sudjelova -
njem u programima osposobljavanja. Dotične organizacije trebaju pratiti znanje 
i informiranost svojeg osoblja u vezi s potencijalnim ulogama, na primjer praće -
njem njihovog stvarnog sudjelovanja u osposobljavanju. Potrebno je uspostaviti 
jasne i primjerene mehanizme kako bi se jamčilo da svaka organizacija koja ima 
odgovornosti u vezi s koordinacijom ili upravljanjem krizom bude u stanju i dalje 
obavljati svoje aktivnosti pri povišenoj razini uzbune tijekom duljeg vremenskog 
razdoblja te je potrebno uzeti u obzir potrebu za osobljem u takvim slučajevima.
109  
Centar za djelovanje u hitnim zdravstvenim slučajevima temelji se na priručniku 
GU-a za zdravlje i sigurnost hrane89. Taj je priručnik ažuriran i  pojednostavljen 
u skladu sa stečenim iskustvom nakon krize H1N1 iz 2009. godine. Utvrdili smo 
međutim brojne znatne nedostatke u načinu na koji je Komisija upravljala Cen -
trom za djelovanje u hitnim zdravstvenim slučajevima. Tijekom revizije sadržaj 
priručnika nije bio ažuriran. Nije bilo jasno koji su dijelovi iz posebnih preporuka 
nakon velike vježbe Quicksilver iz 2014.90 preuzeti za njegovo poboljšanje. Osim 
toga, Komisija nije provela unutarnju evaluaciju funkcioniranja Centra za djelova -
nje u hitnim zdravstvenim slučajevima tijekom krize uzrokovane ebolom, stoga 
vodič nije bio ažuriran u skladu s tim.87 Tj. zelena razina uzbune 
(redovito poslovanje), 
narančasta razina (srednje 
važan ili važan događaj) 
i crvena razina (akutna krizna 
situacija).
88 Standardni operativni 
postupak ECDC-a za evaluaciju 
plana za hitne situacije: 
postupak aktivacije razine 1. ili 
2. zbog prijetnje ili simulacijske 
vježbe trebao bi se ocijeniti, 
a stečeno iskustvo uključiti 
u upravljanje ažuriranim 
planom za hitne situacije.
89 „Health Emergency 
Operations Facility for 
a coordinated management of 
public health emergency at EU 
level  – Revised practical 
guidance for HEOF members” 
(Centar za djelovanje u hitnim 
zdravstvenim slučajevima 
u svrhu koordiniranog 
upravljanja hitnim slučajevima 
u području javnog zdravlja na 
razini EU-a  – Revidirane 
praktične smjernice za članove 
Centra za djelovanje u hitnim 
zdravstvenim slučajevima) 
(travanj 2015.).
90 Vježba Quicksilver : vježba 
stožera u odnosu na ozbiljne 
prekogranične prijetnje 
zdravlju iz skupine kemijskih 
i ekoloških prijetnji, završno 
izvješće.
46 Revizijska opažanja 
110  
Osim toga, utvrdili smo da nije bio kontinuiranog osposobljavanja relevantnog 
osoblja kojim bi se osiguralo da ono u svakom trenutku može preuzeti svoju 
ulogu unutar Centra za djelovanje u hitnim zdravstvenim slučajevima, posebno 
u slučajevima kada članovi osoblja nisu djelatnici Odjela za upravljanje krizama 
i pripravnost, nego ih se može pozvati u službu u slučaju podizanja razine uzbune 
na najvišu. Utvrdili smo da u odnosu na broj osoblja tijekom razdoblja poviše -
ne razine uzbune postoje samo redoviti mehanizmi naknade u okviru sustava 
fleksibilnog radnog vremena, što nije primjereno za uklanjanje izazova s kojima 
se susreće GU za zdravlje i sigurnost hrane pri koordiniranju i upravljanju hitnim 
slučajevima u području javnog zdravlja na razini EU-a, posebno u slučajevima 
kada hitna situacija traje dulje razdoblje i kada osoblje radi u smjenama, a nema 
priliku zamijeniti višak radnih sati za slobodne dane.
111 
Utvrdili smo također da nad Centrom za djelovanje u hitnim zdravstvenim slu -
čajevima nije obavljen pregled stručnjaka iste razine koji bi trebala obaviti neka 
druga institucija ili agencija te da nije došlo do razmjene iskustava ili najbolje 
prakse između ECDC-a i GU-a za zdravlje i sigurnost hrane u odnosu na izradu 
i praktično provođenje njihovih planova za upravljanje hitnim slučajevima.
47
 Zaključci i  preporuke
112  
Stupanjem na snagu Odluke br.  1082/2013/EU  o ozbiljnim prekograničnim pri -
jetnjama zdravlju doprinosi se izgradnji i jačanju sveobuhvatnog okvira EU-a za 
zdravstvenu sigurnost te se Uniji omogućuje zaštita njezinih građana od takvih 
prijetnji. Razvoj i provedba ove Odluke i s njom povezanih mjera zdravstvene 
sigurnosti na razini EU-a, uključujući programe financiranja, složena su pitanja 
zbog velikog broja aktera i  složenih struktura unutar zemalja i  na međunarodnoj 
razini (vidjeti priloge  I. i II.), ali su složena i s pravnog gledišta. Države članice 
snose glavnu odgovornost za zdravstvenu politiku (vidjeti odlomak 3.), a djelova -
nje EU-a u tom području zamišljeno je samo kao nadopuna i potpora djelovanju 
država članica. Stoga se uloga i odgovornost Komisije sastoji uglavnom od pruža -
nja potpore i, po potrebi, poduzimanja dopunskih mjera.
113  
Situacija je još složenija zbog visoke učestalosti ozbiljnih hitnih situacija koje za -
htijevaju gotovo stalnu pozornost. Nakon donošenja Odluke pojavilo se nekoliko 
takvih hitnih situacija, a uskoro bi se mogle pojaviti i nove prijetnje, uključujući 
pandemijsku gripu velikih razmjera koja bi mogla pogoditi EU. To znači da postoji 
gotovo stalna potreba za uključenošću država članica, različitih službi Komisije 
i međunarodnih agencija u  mjere pružanja odgovora, uz istodoban neometan rad 
na pripravnosti.
114  
S obzirom na takvo zahtjevno okruženje, samo postojanje Odluke, kao i mjera 
i programa za potporu njezine provedbe, nije dovoljno kako bi se zajamčila naj -
bolja zaštita građana od ozbiljnih prekograničnih prijetnju zdravlju u EU-u. Osim 
toga, Odluka je dio zakonodavstva EU-a te je stoga potrebno da u njoj navedena 
pravila djelotvorno i dosljedno provode svi dionici kako bi se zajamčilo postiza -
nje ciljeva koji su njome predviđeni. Slijedom toga, procijenili smo primjenjuje li 
se okvir EU-a za zaštitu građana od ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju na 
odgovarajući način. Pri tome smo se usredotočili na djelotvornu provedbu novih 
i već postojećih područja Odluke (odlomci 7.–9.). Također smo se bavili pita -
njem ostvaruje li se zdravstvenim programima EU-a djelotvoran doprinos zaštiti 
građana od prijetnji zdravlju i je li unutarnja koordinacija Komisije odgovarajuća 
u pogledu financiranja zdravstvene sigurnosti i upravljanja kriznim situacijama 
u području javnog zdravlja (odlomci 15.–17.).
48 Zaključci i preporuke 
115  
Sveukupni zaključak je da Odluka br. 1082/2013/EU o ozbiljnim prekograničnim 
prijetnjama zdravlju predstavlja važan korak prema boljem suočavanju s takvim 
prijetnjama u EU-u. Međutim, znatni nedostatci na razini država članica i Komi -
sije utječu na provedbu Odluke i povezanog okvira EU-a. Iako su narav i opseg 
budućih prijetnji nepoznati i moguće je da će se mijenjati u budućnosti, potrebno 
je uložiti dodatne napore kako bi se ti nedostatci uklonili i kako bi Unija mogla 
u potpunosti iskoristiti postojeće mehanizme.
116  
Utvrdili smo da su kašnjenja ometala provedbu i razvoj promjena koje su uvede -
ne Odlukom o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju (odlomak 21.) od 
njezina stupanja na snagu u prosincu 2013., što može utjecati na smanjenje njiho -
ve djelotvornosti. Savjetovanja država članica i Komisije u pogledu pripravnosti 
i planiranja odgovora za ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju započela su 
kako je i predviđeno. Međutim, postupci za dobivanje i razmjenu relevantnih in -
formacija radi bolje koordinacije napora u pogledu pripravnosti još nisu dovoljno 
pouzdani i njima se još uvijek ne ostvaruju jasni rezultati (odlomci 22.–29.). Kad 
je riječ o načinu na koji je Komisija mjerila uspješnost provedbe područja politi -
ke prekograničnih prijetnji zdravlju, utvrdili smo da ključni elementi posebnog 
cilja i  pokazatelja koje je uspostavila Komisija nisu jasno definirani i  dogovoreni 
s državama članicama, čime bi se zajamčilo da svi dionici rade na postizanju istog 
cilja (odlomci  30.–34.).
117  
Osim toga utvrdili smo da uloga ECDC-a u pogledu opće pripravnosti nije dovolj -
no formalizirana, što može ograničiti njegovu sposobnost odgovarajućeg dugo -
ročnog planiranja povezanih zadaća ili djelotvornog odgovaranja na zahtjeve za 
pomoć (odlomci 35.–39.); da države članice nisu pokazale dovoljnu spremnost 
za ubrzavanje zajedničke nabave cjepiva protiv pandemijske gripe (odlom -
ci 40.–43.); te da Odlukom o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju nije 
predviđeno postojanje mehanizma EU-a za rješavanje hitnih potreba za medicin -
skim protumjerama (odlomak 42.). Na samome kraju, djelovanje i uloga Odbora 
za zdravstvenu sigurnost pokazali su se vrlo važnima, no Odbor se suočava sa 
strateškim i operativnim izazovima koje je potrebno ukloniti kako bi se on mogao 
u potpunosti služiti svojim važnim ovlastima (odlomci 44.–52.) i kako bi se na 
taj način zajamčila najviša moguća razina zaštite od prijetnji zdravlju u EU-u. To 
se odnosi i  na jamčenje djelotvorne primjene pravila o  koordinaciji odgovora iz 
Odluke (odlomci  53.–55.).
49 Zaključci i preporuke 
118  
Potrebno je ubrzati razvoj i provedbu promjena uvedenih Odlukom i ukloniti pre -
ostale operativne i strateške izazove s kojima se suočava Odbor za zdravstvenu 
sigurnost. Kako bi se to postiglo, potrebno je da države članice i Komisija imaju 
sličnije poimanje ciljeva i zajedničkih prioriteta za poboljšanje koordinacijskih 
aktivnosti i razmjene informacija utvrđenih Odlukom, posebice u području plani -
ranja pripravnosti, zajedničke nabave i organizacije rada Odbora za zdravstvenu 
sigurnost u dugoročnom razdoblju. Uzimanje u obzir razvojnih događaja u širem 
međunarodnom kontekstu predstavlja dodatan izazov za planiranje pripravnosti 
i odgovora, kako je istaknuto u okviru 3. i prilogu  I.
1. preporuka
Kako bi se ubrzali razvoj i provedba promjena uvedenih Odlukom o ozbiljnim 
prekograničnim prijetnjama zdravlju i uklonili preostali operativni i strateški iza -
zovi s kojima se suočava Odbor za zdravstvenu sigurnost:
(a) Komisija  bi Odboru za zdravstvenu sigurnost trebala predložiti da razvije 
strateški plan za provedbu i razvoj Odluke. Iako se Odlukom ne propisuje ob -
veza postavljanja ciljeva i pokazatelja, taj bi plan trebao sadržavati zajedničke 
prioritete, posebice u odnosu na koordinaciju planiranja pripravnosti, kako bi 
se usuglasio zajednički način postizanja jasnih rezultata do 2020. Pri provedbi 
takvih aktivnosti u obzir bi se trebale uzeti međunarodne inicijative iz tog po -
dručja, u kojima se poseban naglasak stavlja na primjenu procjene stručnjaka 
iste razine ili mehanizama vanjskog ocjenjivanja. Ako je to moguće, trebale bi 
se uzeti u obzir i smjernice za pripravnost koje već postoje na razini EU-a;
(b) Komisija  bi se trebala pobrinuti za to da se stečeno iskustvo iz prvog ciklusa 
izvješćivanja o  planiranju pripravnosti primjenjuje na sljedeći ciklus izvješći -
vanja u 2017. te bi trebala poboljšati izvješćivanje o uspješnosti u pogledu 
provedbe Odluke do 2020. Trebala bi se pobrinuti za to se točno izvješćuje 
o napretku te da se on temelji na metodologiji koja je, po potrebi, dogovore -
na s  državama članicama;
(c) Komisija  bi u suradnji s državama članicama trebala utvrditi kako na naj -
bolji način upotrijebiti radne skupine Odbora za zdravstvenu sigurnost te se 
pobrinuti za to da je njihov rad dobro strukturiran u pogledu tehničkih pita -
nja i da se njime doprinosi radu Odbora. Već postojeće radne skupine trebale 
bi primjenjivati opise poslova iz 2017. kojima su uređene njihove zadaće i os -
tvarivati rezultate na temelju godišnjih planova rada i jasno određenih ciljeva. 
To se odnosi i na radnu skupinu Odbora zaduženu za pripravnost i njezin rad 
na razvoju mehanizma EU-a koji bi upotrebljavala za rješavanje hitnih potre -
ba za medicinskim protumjerama;
(d) Komisija i države članice  trebale bi se pobrinuti za to da se ubrza rad na za -
jedničkoj nabavi cjepiva protiv pandemijske gripe te da se što je prije moguće 
ostvare rezultati.
50 Zaključci i preporuke 
119  
Kad je riječ o djelotvornoj provedbi postojećih sustava ranog upozorenje i od -
govora te sustava epidemiološkog nadzora (odlomak 56.), kojima pravnu osnovu 
čini Odluka o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju, općenito gledajući 
utvrdili smo da su ti sustavi u uporabi već godinama te da dionici uvelike pre -
poznaju njihovu važnu ulogu na razini EU-a. Međutim, utvrdili smo da postoji 
prostor za unaprjeđenje sustava ranog upozorenja i odgovora, među ostalim 
u odnosu na povezane postupke i procese za informiranost o stanju i upravljanje 
incidentima te organizaciju zajednice korisnika sustava ranog upozorenja i odgo -
vora (odlomci 57.–68.). Osim toga, ažurirani pristup EU-a ranom upozorenju i od -
govoru na ozbiljne kemijske i ekološke prijetnje još nije ispitan (odlomci 69.–73.). 
Sustav epidemiološkog nadzora općenito dobro djeluje, ali su potrebni dodatni 
napori ECDC-a i  država članica kako bi se zajamčila najveća moguća usporedivost 
i kvaliteta podataka o nadzoru (odlomci 74.–77.).
2. preporuka
kako bi se dodatno unaprijedio sustav ranog upozorenja i odgovora i razvila inte -
grirana rješenja za povezane postupke upravljanja rizikom Komisija bi, u surad -
nji s državama članicama i ECDC-om,  trebala:
(a) ispitati i predložiti mogućnosti moderniziranja i unaprjeđenja sustava ranog 
upozorenja i odgovora tijekom 2017. godine. To bi trebalo uključivati inte -
grirane ili dopunske mogućnosti u pogledu informiranosti o stanju na razini 
EU-a i  upravljanja incidentima u  slučaju ozbiljnih prekograničnih prijetnji 
zdravlju;
(b) redovito od korisnika dobivati povratne informacije o integriranim rješenjima 
za upravljanje rizicima, kao i o djelovanju i razvoju sustava ranog upozorenja 
i odgovora.
120  
Utvrdili smo da uspješnost cilja Zdravstvenog programa koji se odnosi na zaštitu 
građana od (ozbiljnih prekograničnih) prijetnji (odlomak  78.) nije na zadovolja -
vajućoj razini. Većina djelovanja iz Drugog zdravstvenog programa (2008.–2013.) 
koja su obuhvaćene revizijom i koja se odnose na prijetnje zdravlju bila je 
uspješna u smislu očekivanih rezultata, no unatoč tome, nije ostvareno dovoljno 
održivih rezultata (odlomci 79.–88.), čime se ograničio doprinos tih mjera postiza -
nju cilja zaštite građana od prijetnji zdravlju. Iako ovo nije novo opažanje, njime 
se naglašava da Komisija u dogovoru sa svojim dionicima treba učiniti više kako 
bi se poboljšala uspješnost u tom području. Osim toga, utvrdili smo nedostatke 
u mjerenju pokazatelja koji se odnose na cilj u vezi s prijetnjama zdravlju u okviru 
Trećeg zdravstvenog programa, kao i da je potrošnja sredstava u razdoblju 2014.–
2016. bila na relativno niskoj razini, što upućuje na to da je u okviru ovog cilja teš -
ko pronaći dovoljan broj djelovanja relevantnih za politiku kako bi se u pogledu 
ostvarivanja cilja zajamčilo postizanje stvarnog učinka do 2020. (odlomci 89.–94.).
51 Zaključci i preporuke 
3. preporuka
Kako bi se uklonili glavni nedostatci utvrđeni u pogledu uspješnosti djelovanja 
Zdravstvenog programa koja se odnose na prijetnje zdravlju, Komisija i CHAFEA  
trebale bi:
(a) tijekom 2017. godine ispitati i predložiti mogućnosti povećanja održivosti 
rezultata za djelovanja koja se odnose na prijetnje zdravlju koje se financiraju 
u okviru Zdravstvenog programa do 2020. To bi, prilikom planiranja aktivno -
sti, trebalo uključivati bolje utvrđivanje potreba i relevantnosti za politiku, 
ali i analizu tekućih i nedavno dovršenih djelovanja na kojoj bi GU za zdravlje 
i sigurnost hrane uže surađivao s CHAFEA-om, i to u svrhu utvrđivanja mo -
gućnosti promicanja uporabe dobrih rezultata (vidjeti 4.  preporuku);
(b) utvrditi i, zajedno s državama članicama, dogovoriti jasnu metodologiju 
prikupljanja informacija o uspješnosti koje su potrebne za izvješćivanje o na -
pretku do 2020. u okviru posebnog pokazatelja za prijetnje zdravlju iz Trećeg 
zdravstvenog programa (vidjeti 1. preporuku);
(c) za preostale godine Zdravstvenog programa do 2020. jasno odrediti tijekom 
2017. godine koji prioriteti u okviru cilja zaštite građana od ozbiljnih pre -
kograničnih prijetnji zdravlju pružaju mogućnosti za financiranje djelovanja 
koja su relevantna za politiku do 2020. (vidjeti 3. preporuku točku (a)).
121  
Revizijom je, unatoč postojanju širokog raspona koordinacijskih mehanizama, 
otkriven niz nedostataka u načinu na koji je Komisija koordinirala aktivnosti 
u području zdravstvene sigurnosti među svojim različitim službama i programima 
zbog kojih nije mogla u potpunosti iskoristiti potencijalnu sinergiju. S obzirom na 
visoke iznose financijskih sredstava EU-a koja su se dodjeljivala iz tematskih pro -
grama i s obzirom na to da je u provedbu tih programa bilo uključeno više službi 
Komisije, što je zahtijevalo visoku razinu povezanosti službi Komisije, nacionalnih 
donositelja politika i  krajnjih korisnika, potrebna je strukturiranija koordinacija 
utemeljena na politici (odlomci 96.–102.). Ujedno smo utvrdili da je potrebno 
uložiti dodatne napore kako bi sporazumi o  suradnji među strukturama Komisije 
za upravljanje kriznim situacijama postali potpuno operativni (odlomci 103.–106.), 
kao i da postoje znatni nedostatci u načinu na koji je GU za zdravlje i sigurnost 
hrane upravljao Centrom za djelovanje u hitnim zdravstvenim slučajevima koji 
bi mogli ugroziti uspješnost tog centra u postupanju s budućim zdravstvenim 
krizama u EU-u (odlomci 107.–111.).
52 Zaključci i preporuke 
4. preporuka
Kako bi se uklonili nedostatci u načinu na koji je Komisija koordinirala svoje aktiv -
nosti u području zdravstvene sigurnosti i upravljanja kriznim situacijama u po -
dručju javnog zdravlja te kako bi se unaprijedio ustroj njezina Centra za djelova -
nje u  hitnim zdravstvenim slučajevima:
(a) Komisija  bi od 2017. trebala utvrditi strukturiraniji, detaljniji pristup koor -
dinaciji GU-a za zdravlje i sigurnost hrane s ostalim službama Komisije koje 
su zadužene za zdravstvenu sigurnost, što bi uključivalo i utvrđivanje proš -
lih, tekućih i  planiranih aktivnosti. Time bi se utvrdila potencijalna sinergija 
i poboljšala suradnja u  zajedničkim pitanjima kao što je ograničena uporaba 
ostvarenja sufinanciranih djelovanja EU-a i  omogućavanje dionicima da bolje 
usmjeravaju donositelje politika;
(b) Komisija  bi trebala bez odgode poduzeti određene mjere za praktično pro -
vođenje memoranduma o  razumijevanju u  vezi sa strukturama za upravljanje 
kriznim situacijama između GU-a za zdravlje i sigurnost hrane, GU-a za migra -
cije i unutarnje poslove i GU-a za europsku civilnu zaštitu i europske operacije 
humanitarne pomoći; to bi uključivalo organiziranje zajedničkih djelovanja 
u vezi sa stečenim iskustvom i uzajamno osposobljavanje o područjima politi -
ka i sustavima, kao i uspostavu standardnih operativnih postupaka;
(c) Komisija  bi bez odgode trebala preispitati svoj Centar za djelovanje u hit -
nim zdravstvenim slučajevima te se pobrinuti za to da se: djelovanje Centra 
ažurira u skladu s poukama izvučenima iz krize uzrokovane ebolom i važnih 
simulacija mogućih situacija na razini EU-a; uspostavi plan kontinuiranog os -
posobljavanja za sve relevantno osoblje koje bi moglo biti uključeno u njegov 
rad i da se takav plan prati; ako je to moguće, potakne razmjena mišljenja 
s ECDC-om i GU-om za europsku civilnu zaštitu i europske operacije huma -
nitarne pomoći, posebno u vezi s izradom njihovih priručnika za upravljanje 
kriznim situacijama.
Ovo je izvješće usvojilo I. revizijsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog suda 
Phil WYNN OWEN, na sastanku održanom u Luxembourgu 5. listopada 2016.
 Za Revizorski sud
 Klaus-Heiner LEHNE
 predsjednik

53
 Prilozi
Planiranje pripravnosti i odgovora u međunarodnom kontekstu
Međunarodni zdravstveni propisi iz 2005.
1. Međunarodni zdravstveni propisi Svjetske zdravstvene organizacije (SZO) iz 1969  . godine u potpunosti su 
revidirani i  zamijenjeni Međunarodnim zdravstvenim propisima iz 2005  ., koji su stupili na snagu 2007  . Cilj je 
Međunarodnih zdravstvenih propisa „sprečavanje, zaštita od, kontrola i  osiguravanje javnozdravstvene reakcije 
na širenje bolesti na međunarodnoj razini na načine koji su proporcionalni sa i  ograničeni na javnozdravstvene 
rizike, te kojima se izbjegava nepotrebna interferencija s međunarodnim prometom i trgovinom”1. Međuna -
rodnim zdravstvenim propisima iz 2005  . zahtijeva se da države stranke izvješćuju SZO o svakom događaju koji 
bi mogao predstavljati hitnu situaciju od međunarodne važnosti koja se odnosi na javno zdravlje, bez obzira 
na njezino podrijetlo, i da razvijaju, jačaju i održavaju ključne javnozdravstvene kapacitete za nadzor i odgovor 
uporabom postojećih nacionalnih resursa, kao što su nacionalni planovi pripravnosti za pandemijsku gripu. 
Međunarodnim zdravstvenim propisima također se želi smanjiti rizik od širenja bolesti u međunarodnim zrač -
nim lukama, drugim lukama i na kopnenim prijelazima te se zahtijeva uspostava kontaktnih točaka SZO-a za 
Međunarodne zdravstvene propise za hitnu komunikaciju.
2. Međunarodnim zdravstvenim propisima iz 200 5. ne predviđa se nikakav instrument prisile za države koje ne 
djeluju u skladu s njegovim odredbama. SZO prati provedbu Međunarodnih zdravstvenih propisa te izdaje 
i ažurira relevantne smjernice. Njegova stručna povjerenstva i Odbori za pregled također preispituju učinkovi -
tost Međunarodnih zdravstvenih propisa u hitnim situacijama, kao primjerice nakon izbijanja ebole (za dodatne 
informacije vidjeti okvir 3. u izvješću).
Javnozdravstveni događaj od međunarodne važnosti („PHEIC”)
3. U skladu s Međunarodnim zdravstvenim propisima javnozdravstveni događaj od međunarodne važnosti odnosi 
se na izvanredan slučaj iz područja javnog zdravlja koji predstavlja javnozdravstveni rizik za druge države 
širenjem bolesti na međunarodnoj razini i  možda zahtijeva usklađen odgovor na međunarodnoj razini. Glavni 
direktor SZO-a proglašava javnozdravstveni događaj od međunarodne važnosti na temelju preporuke Odbo -
ra za izvanredna stanja. Ako je proglašen PHEIC, od SZO-a se zahtijeva pružanje odgovora na hitnu situaciju 
u stvarnom vremenu. Glavni direktor SZO-a, uz pomoć Odbora za izvanredna stanja, pripremit će i preporučiti 
ključne zdravstvene mjere za provedbu u državama strankama.
Međunarodni zdravstveni propisi i  EU
4. Sve države članice EU-a države su stranke SZO-a i podnose mu izvješća o provedbi Međunarodnih zdravstvenih 
propisa, npr. u obliku upitnika i samoprocjene. EU nije član SZO-a te stoga nije stranka potpisnica Međunarod -
nih zdravstvenih propisa. Ipak, Međunarodnim zdravstvenim propisima prepoznaje se moguća uloga EU-a kao 
„organizacije za regionalnu ekonomsku integraciju” te navodi da će „države stranke koje su članice organizacija 
za regionalnu ekonomsku integraciju u svojim (…) međusobnim odnosima primjenjivati opća pravila koja su 
na snazi u predmetnoj organizaciji za regionalnu ekonomsku integraciju, a bez da to utječe na njihove obveze 
temeljem ovih Propisa”. Komisija i ECDC koordiniraju svoje aktivnosti sa SZO-om na razini politike2 i na tehničkoj 
razini, što uključuje razmjenu informacija za obavještavanje o rizicima i pristup određenim sustavima za uz -
bunjivanje (poput Sustava SZO-a za informiranje o događanjima i sustava EU-a za rano upozorenje i odgovor). 
Odlukom br. 1082/2013/EU uvedena je još jedna novina: Komisija može proglasiti hitnu situaciju koja se odnosi 
na javno zdravlje, ali se to znatno razlikuje od proglašavanja javnozdravstvenog događaja od međunarodne 
važnosti koje vrši glavni direktor SZO-a (vidjeti okvir A ).Prilog  I
1 Međunarodni zdravstveni propisi iz 2005., drugo izdanje, Svjetska zdravstvena organizacija, 2008.
2 Vidjeti, primjerice, zajedničku izjavu iz 2010. („Izjava iz Moskve”) kojom se opisuje suradnja između SZO-a i Komisije, kao i povezane novosti na 
javnoj internetskoj stranici GU-a za zdravlje i sigurnost hrane. Između ECDC-a i SZO-a postoji i administrativni sporazum.
54 Prilozi Prilog IOkvir A – proglašavanje hitne situacije koja se odnosi na javno zdravlje u EU-u
Kao što je već objašnjeno, pojam javnozdravstveni događaj od međunarodne važnosti u Međunarodnim 
zdravstvenim propisima definiran je kao „izvanredan slučaj za koji je na način predviđen ovim Propisima 
utvrđeno da kroz širenje bolesti na međunarodnoj razini predstavlja javnozdravstveni rizik za druge države 
te da možda zahtijeva usklađenu reakciju na međunarodnoj razini”. Glavni direktor SZO-a treba odrediti je 
li riječ o takvom slučaju te traži sazivanje odbora stručnjaka, tj. Odbora za izvanredna stanja obuhvaćena 
Međunarodnim zdravstvenim propisima.
Jedna od novina u Odluci br. 1082/2013/EU je i da Komisija također sada može proglasiti hitnu situaciju koja 
se odnosi na javno zdravlje u EU-u. U skladu s člankom 12. Komisija može proglasiti hitnu situaciju koja se 
odnosi na javno zdravlje u vezi s: (a) epidemijama ljudske gripe za koje se smatra da imaju pandemijski po -
tencijal, kada je glavni direktor SZO-a obaviješten i još nije donio odluku o proglašenju situacije pandemij -
ske gripe u skladu s važećim pravilima SZO-a; ili (b) slučajevima osim onih iz točke (a), kada je glavni direktor 
SZO-a obaviješten i  još nije donio odluku o  proglašenju javnozdravstvenog događaja od međunarodne 
važnosti, u skladu s Međunarodnim zdravstvenim propisima i kada:
i. dotična ozbiljna prijetnja zdravlju ugrožava javno zdravlje na razini Unije;
ii. nisu zadovoljene medicinske potrebe u vezi s tom prijetnjom, što znači da niti jedna zadovoljavajuća 
metoda dijagnoze, prevencije ili liječenja nije odobrena u Uniji ili, unatoč postojanju takve metode, 
ovlaštenje za medicinski proizvod bi moglo biti od velike terapeutske koristi za one koji su ugroženi.
U članku 13. zatim se dodaje da takvo proglašenje hitne situacije na temelju članka 12. ima isključivo pravni 
učinak omogućivanja primjene članka 2. točke 2. Uredbe (EZ) br. 507/20063 ili, ako se proglašenje posebno 
odnosi na epidemije ljudske gripe za koju se smatra da ima pandemijski potencijal, omogućivanja primjene 
članka 21. Uredbe (EZ) br. 1234/20084. To znači da se proglašenje hitne situacije u okviru članka 12. Odlu -
ke br. 1082/2013/EU ograničava samo na brzi postupak odobrenja za pandemijske medicinske protumjere 
i operacionalizaciju farmaceutskog zakonodavstva. Njezin opseg znatno je uži u usporedbi s javnozdravstve -
nim događajem od međunarodne važnosti koji proglašava SZO, iako bi se moglo dogoditi da ozbiljna pre -
kogranična prijetnja zdravlju, bilo kojeg podrijetla, posebno pogađa EU, a ne nužno širu globalnu zajednicu 
za koju je odgovoran SZO. To također znači da ne postoji ljestvica razina uzbunjivanja na razini EU-a (npr. 
u poslovniku Odbora za zdravstvenu sigurnost) koja bi pokrenula aktivnosti odgovora i kapacitete unutar 
nadležnosti Odluke ili omogućivala pokretanje mehanizma za povećanje kapaciteta ili financiranja.
3 Uredba Komisije (EZ) br. 507/2006 od 29. ožujka 2006. o uvjetnom odobrenju za stavljanje u promet lijekova za humanu primjenu koji su 
obuhvaćeni Uredbom (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 92, 30.3.2006., str. 6.).
4 Uredba Komisije (EZ) br. 1234/2008 od 24. studenoga 2008. o razmatranju izmjena uvjeta odobrenja za stavljanje u promet lijekova za humanu 
primjenu i veterinarsko-medicinskih proizvoda (SL L 334, 12.12.2008., str. 7.).
55 Prilozi 
Međunarodne inicijative za planiranje pripravnosti i  transparentnost
5. Postoji nekoliko drugih međunarodnih inicijativa kojima se rješava potreba za poboljšanjem planiranja 
pripravnosti i povećanja transparentnosti. Te inicijative u najvećoj mjeri uključuju inicijativu Programa za 
globalnu zdravstvenu sigurnost5 za provođenje pregleda stručnjaka iste razine6, potporu tim aktivnostima7 
u okviru G7 i Inicijative za globalnu zdravstvenu sigurnost8, kao i posjete zemlji koje provodi ECDC, koji se 
odvijaju na dobrovoljnoj osnovi i u kojima se također rješava pitanje pripravnosti9. Izvješće s  konferencije10 
„Stečeno iskustvo za područje javnog zdravlja u vezi s epidemijom ebole u zapadnoj Africi – kako poboljšati 
pripravnost i odgovor u EU-u za buduće epidemije”, koje je uključeno u zaključke Vijeća iz prosinca 201 5., 
sadržavalo je sljedeću preporuku: „Mehanizam pregleda stručnjaka iste razine mogao bi državama člani -
cama pomoći u poboljšavanju njihovih planova pripravnosti uzimajući u obzir prošle i tekuće inicijative za 
neovisno vrednovanje zemalja na globalnoj i  regionalnoj razini”.Prilog I
5 „Program za globalnu zdravstvenu sigurnost (GHSA) pokrenut je u veljači 2014.;riječ je o partnerstvu otprilike 50 zemalja, međunarodnih 
organizacija i nevladinih dionika koji pomažu ojačati kapacitete zemalja za stvaranje svijeta koji je siguran od prijetnji zaraznih bolesti i podizanje 
globalne zdravstvene sigurnosti kao nacionalnog i globalnog prioriteta. GHSA slijedi multilateralni i višesektorski pristup za jačanje globalnih 
kapaciteta i nacionalnih kapaciteta za sprečavanje, otkrivanje i odgovaranje na prijetnje koje predstavljaju ljudske i životinjske zarazne bolesti, koje 
se pojavljuju na prirodan način ili se slučajno ili namjerno šire.” https://ghsagenda.org .
6 „Samoprocjena je vanjska procjena koju provodi tim stručnjaka iz drugih zemalja GHSA-e. Tim modelom u kojem sudjeluju stručnjaci iste razine 
jamči se objektivan pristup i omogućuje prekogranično učenje. Vanjska procjena Programa za globalnu zdravstvenu sigurnost trebala bi se 
provoditi najmanje dvaput za svaku zemlju, jednom kako bi se utvrdila početna mjerenja i nakon toga kako bi se utvrdio postignuti napredak”. 
Zemlje EU-a koje su je već provele i za koje je već objavljeno izvješće su Portugal i Ujedinjena Kraljevina.
7 „Kako bi se spriječilo da buduća izbijanja bolesti postanu hitne situacije velikih razmjera koje se odnose na javno zdravlje, čelnici skupine 
G7 dogovorili su se da će tijekom sljedećih pet godina ponuditi pomoć za najmanje 60 zemalja, uključujući zemlje zapadne Afrike, radi primjene 
Međunarodnih zdravstvenih propisa, među ostalim posredstvom Programa za globalnu zdravstvenu sigurnost (GHSA) i njegovih zajedničkih 
ciljeva te ostalih multilateralnih inicijativa”, Izjava ministara zdravstva skupine G7, 8. i 9. listopada 2015., Berlin.
8 „Inicijativa za globalnu zdravstvenu sigurnost (GHSI) neformalno je međunarodno partnerstvo među zemljama koje razmišljaju na jednaki način 
o globalnom jačanju zdravstvene pripravnosti i odgovora na biološki, kemijski, radiološki i nuklearni terorizam (CBRN) te na pandemijsku gripu. 
Navedenu inicijativu pokrenule su u  studenome 2001. Europska unija, Francuska, Italija, Japan, Kanada, Meksiko, Njemačka, Sjedinjene Američke 
Države i Ujedinjena Kraljevina. Svjetska zdravstvena organizacija djeluje kao stručni savjetnik Inicijative za globalnu zdravstvenu sigurnost” ( http://
www.ghsi.ca/english/index.asp ).
9 Tehničko izvješće ECDC-a „Ebola emergency preparedness in EU Member States: conclusions from peer-review visits to Belgium, Portugal and 
Romania” (Pripravnost na hitnu situaciju u vezi s ebolom u državama članicama EU-a: zaključci nakon posjeta s ciljem pregleda stručnjaka iste razine 
u Belgiji, Portugalu i Rumunjskoj), lipanj 2015.
10 Konferencija na visokoj razini koju je organizirao GU za zdravlje i sigurnost hrane 12.–14. listopada 2015. u Mondorf-les-Bainsu u Luksemburgu.
56 Prilozi 
Opis glavnih uloga i odgovornosti u sklopu okvira EU-a za zaštitu građana od ozbilj -
nih prekograničnih prijetnji zdravlju
Tijela za javno zdravstvo u državama članicama
1. Tijela za javno zdravstvo u državama članicama odgovorna su za javnozdravstvenu politiku na nacionalnoj 
razini i za postupanje u slučaju prijetnji javnom zdravlju. Među državama članicama mogu postojati razlike 
u odgovornostima u pogledu određenih aspekata planiranja pripravnosti i odgovora te ranog upozorenja 
i odgovora te mogu biti uključena različita javna tijela, ovisno o ustrojstvu vlade, nacionalnim rizicima ili 
posebnim situacijama. Države članice mogu, djelomično ili u potpunosti, decentralizirati javnozdravstvene 
odgovornosti, uključujući one za planiranje pripravnosti i odgovora. Države članice EU-a članice su Svjetske 
zdravstvene organizacije (SZO) za Europu1 i obvezne su provoditi Međunarodne zdravstvene propise kako je 
objašnjeno u  prilogu  I.
2. Od donošenja odluke br. 1082/2013/EU države članice obvezne su Komisiji dostavljati određene informacije 
o svojem planiranju pripravnosti i odgovora. Odlukom br. 1082/2013/EU zahtijeva se da se države članice 
i Komisija međusobno savjetuju u okviru Odbora za zdravstvenu sigurnost kako bi razvile, ojačale i održale 
svoje kapacitete za praćenje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju, rano upozorenje o takvim prijet -
njama i njihovu procjenu. Cilj je tog savjetovanja širenje najbolje prakse i iskustva u planiranju pripravnosti 
i odgovora, promicanje interoperabilnosti planiranja nacionalne pripravnosti, razmatranje međusektorske 
dimenzije planiranja pripravnosti i odgovora na razini Unije te podupiranje provedbe ključnih zahtjeva za 
kapacitete nadzora i odgovora u skladu s Međunarodnim zdravstvenim propisima. Države članice imenu -
ju nacionalna nadležna tijela za epidemiološki nadzor koja su zadužena za dostavu podataka Europskom 
sustavu nadzora u skladu s pravilima i smjernicama EU-a, te imenuju nacionalne kontakte za sustav ranog 
upozorenja i odgovora da prati taj sustav i obavještava o uzbunama, u skladu s pravilima iz Odluke.
Europska komisija  – GU za zdravlje i  sigurnost hrane
3. Komisija osigurava tajništvo i predsjedanje Odborom za zdravstvenu sigurnost te koordinira i upravlja 
njegovim Centrom za djelovanje u hitnim zdravstvenim slučajevima (HEOF). Komisija također upravlja 
relevantnim informacijskim sustavima i usklađuje s drugim službama i agencijama Komisije međusektorska 
pitanja u tom području politike, kao i s relevantnim međunarodnim organizacijama, poput SZO-a. Odlukom 
br. 1082/2013/EU o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju izričito se predviđa da je Komisija (tj. GU 
za zdravlje i sigurnost hrane), u suradnji s državama članicama, dužna pobrinuti se za koordinaciju i razmje -
nu informacija među mehanizmima, strukturama i aktivnostima koji su relevantni za planiranje pripravnosti 
i odgovora, praćenje ozbiljnih prekograničnih prijetnji, rano upozorenje o njima i njihovo suzbijanje. Komi -
sija se također treba pobrinuti da ne bude udvostručavanja aktivnosti ili proturječnih djelovanja te da budu 
osigurani odgovarajući resursi za sve njezine propisane i ključne zadaće i funkcije.Prilog II
1 Obuhvaća ukupno 55  zemalja koje podnose izvješća regionalnom uredu SZO-a za Europu u  Kopenhagenu.
57 Prilozi 
Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC)
4. ECDC upravlja i koordinira mrežom za epidemiološki nadzor zaraznih bolesti i antimikrobne otpornosti te 
bolničkih infekcija povezanih sa zaraznim bolestima. Riječ je o agenciji EU-a čija je misija utvrđivanje i pro -
cjenjivanje postojećih i novih prijetnji ljudskom zdravlju koje su uzrokovane zaraznim bolestima te obavje -
štavanje o njima. Jedna od zadaća ECDC-a je i upravljanje sustavom ranog upozorenja i odgovora (EWRS). 
Sustav ranog upozorenja i odgovora internetski je sustav koji povezuje Komisiju i tijela za javno zdravstvo 
u državama članicama koja su odgovorna za mjere kojima se kontroliraju zarazne bolesti s ECDC-om. Zemlje 
EGP-a (Island, Lihtenštajn i Norveška) također su spojene na sustav, a SZO ima prava pristupa.
5. Odlukom o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju od ECDC-a se zahtijeva pružanje znanstvenih 
savjeta i procjene rizika u odnosu na prijetnje za koje je izdana uzbuna u okviru sustava ranog upozorenja 
i odgovora, posebice u pogledu bioloških prijetnji ili prijetnji nepoznatog podrijetla. Komisija može od 
drugih agencija ili tijela EU-a (npr. znanstvenih odbora) tražiti da dostave brzu procjenu rizika u slučajevima 
kada je njihova stručnost više povezana s dotičnom vrstom prijetnje. Ako se to od njega zatraži, ECDC može 
dodatno pomagati Komisiji i državama članicama u provedbi zahtjeva iz Odluke br. 1082/2013/EU za plani -
ranje pripravnosti. Godišnji proračun ECDC-a obuhvaća i programe za bolesti; riječ je o vertikalnim progra -
mima za pojedine bolesti koji obuhvaćaju jačanje kapaciteta i obavještavanje o rizicima. ECDC može pružiti 
pomoć tijekom odgovora na izbijanje bolesti zemljama ili međunarodnim organizacijama poput SZO-a, kao 
što je to bio slučaj tijekom izbijanja ebole. ECDC upravlja Centrom za djelovanje u hitnim slučajevima na 
temelju priručnika za hitne situacije koje se odnose na javno zdravlje. Trenutačni je pristup ECDC-a usmjeriti 
se na sve opasnosti (tj. ne samo na prijetnje zdravlju od zaraznih bolesti, nego i na prijetnje drugog podrije -
tla), u skladu s ciljevima Međunarodnih zdravstvenih propisa i Odluke br. 1082/2013/EU. Te zadaće nadilaze 
prvotne ovlasti ECDC-a koje su bile usmjerene na zarazne bolesti i pripravnost za pandemije. Prilog II
58 Prilozi 
Pregled sufinanciranih djelovanja obuhvaćenih revizijom
U tablici u nastavku nalazi se popis ključnih značajki djelovanja obuhvaćenih revizijom koje su sufinancirane 
u okviru cilja Drugog zdravstvenog programa u vezi s prijetnjama zdravlju EU-a za razdoblje 2008.–2013., kojim 
upravlja CHAFEA ili GU za zdravlje i sigurnost hrane (za tri stavke javne nabave):
Ozna -
kaOpći opisInstrument za 
financiranjeSufinanciranje EU-a u skladu 
sa sporazumom o  dodjeli 
bespovratnih sredstava
(u eurima )
1Razvoj općeg okvira za brzu proizvodnju i vrednovanje cjepiva za hitne 
situacijeProjekt 2 116 023
2 Optimizacija testiranja i povezivanje sa skrbi za HIV diljem Europe Projekt 1 429  984
3Mreža za kontrolu prijetnji javnom zdravlju i drugi rizika za biološku 
sigurnost na Sredozemlju i BalkanuProjekt 900  000
4 Kontrola zaraženosti migranata u Europskoj uniji hepatitisom B i C Projekt 800  000
5 Anketa o nadzoru sindroma, procjena za izradu smjernica za Europu Projekt 798 814
6 Javnozdravstvene strategije prilagodbe na ekstremne vremenske uvjete Projekt 750 000
7Osnaživanje civilnog društva i sustava javnog zdravlja u borbi protiv 
epidemije tuberkuloze u ranjivim skupinamaProjekt 750 000
8Procjena isplativosti europskih strategija uzbunjivanja i odgovora za 
pandemiju gripe kod ljudiProjekt 700 000
9Europska mreža za nadzor i kontrolu raka maternice u novim državama 
članicamaProjekt 615 023
10 Promicanje imunizacije zdravstvenih djelatnika u  Europi Projekt 604  000
11Koordinirane mjere u sektoru zrakoplovstva za kontrolu prijetnji javnom 
zdravljuProjekt 598 566
12 Promicanje cijepljenja među migrantskim stanovništvom u Europi Projekt 548 680
13Sustavi uzbunjivanja, nadzora i izvješćivanja za kemijske prijetnje 
zdravlju, faza  III.Projekt 497 760
14 Europska mreža za kemijske hitne slučajeve Projekt 447 600
15Postupak osiguravanja kvalitete i umrežavanje u području otkrivanja 
izrazito zaraznih patogenaZajedničko djelovanje 3 316 326
16Vježba stožera u odnosu na ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju iz 
skupine kemijskih i  ekoloških prijetnjiNabava / ugovor o uslugama 458 989
17Organiziranje dvaju regionalnih osposobljavanja s tijelima za javno 
zdravstvo u državama članicama u bezi s provedbom nove odluke 
o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju.Nabava / ugovor o uslugama 249 599
18Sustav ranog uzbunjivanja i izvješćivanja, Hedis, Nemo (praćenje meha -
nizama za razmjenu informacija za upravljanje kriznim situacijama)Nabava / ugovor o uslugama 1 588 500
19 Europski referentni laboratorijski sustav za ljudske patogene Nabava / ugovor o uslugama 500 000
20Organizacija osposobljavanja osoblja i provođenje vježbi na europskoj 
razini kao ključni element pripravnostiNabava / ugovor o uslugama 333 646
Ukupno: 18 003  510Prilog III
59 Prilozi 
U tablici u nastavku nalazi se popis s ključnim značajkama ispitanih djelovanja koja su sufinancirana u okviru 
Sedmog okvirnog programa za istraživanja (FP7) 2008.–2013.:
Oznaka Opći cilj odabranog djelovanjaFinancira se u okviru 
Programa FP7Odgovorna služba 
KomisijeSufinanciranje EU-a
(u eurima )
1Predviđanje razvoja epidemije i  simulacije 
pandemijeERC1ERCEA 684  000
2Platforma subjekata za nove zarazne 
bolesti i zarazne bolesti koje se ponovno 
pojavljujuZDRAVLJE RTD 11 909 560
3Kontrola zaraze u sektoru zrakoplovstva, 
u rasponu od djelotvorne karantene do 
protokola za dezinfekciju/dekontaminaci -
ju kabine zrakoplovaLJUDI REA 100 000
4Izrada paketa za ponašanje i komunikaciju 
koji se temelji na dokazima za zdravstve -
ne djelatnike i  agencije diljem Europe 
u slučaju većih epidemijaZDRAVLJE RTD 1 999  607
5Uloga farmaceutskih društava u izradi 
i provedbi politike zdravstvene sigurnostiERC ERCEA 1 197 694
6Promijeniti odgovor Europe na buduće oz -
biljne epidemije ili pandemije pružanjem 
infrastrukture, koordinacije i  integracije 
postojećih mreža za klinička istraživanjaZDRAVLJE RTD 23 992 375
7Osmisliti integrirane alate za pomoć 
prijevoznicima i relevantnim akterima na 
velikim prometnim čvorištima u razvoju 
njihovog trenutačnog plana priprav -
nosti i odgovora na pandemije i opasne 
patogeneSEC2UNUTARNJI POSLOVI 3 142 004
8Interoperabilnost i pripravnost europskih 
zdravstvenih službi u odnosu na smrto -
nosne prijetnje poput pandemija i velikih 
terorističkih napadaSEC REA 2 789 940
9Jačanje pripravnosti za velike i prekogra -
nične katastrofe među zajednicama 
i društvima u  Europi.SEC REA 999 084
10Djelotvorno uklanjanje znanstvenih 
i društvenih izazova koji nastaju zbog 
pandemija i s njima povezanog upravlja -
nja kriznim situacijama. Razvoj integrira -
ne i međudisciplinarne strategije.SiS3RTD 3 939 880
Ukupno: 50 754 144
1 Europsko istraživačko vijeće
2 Program sigurnosti
3 Znanost u društvimaPrilog III
60 Odgovori  
Komisije
Sažetak
III
Odluka o  ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju temelji se na članku  168. Ugovora, koji sadržava odredbe 
o javnom zdravlju.
V
Komisija i  države članice rade na uspostavljanju infrastrukture potrebne za potpuno i  djelotvorno provođenje 
Odluke o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju. Riječ je o složenom pitanju. Iako se priznaje da je bilo odre -
đenih kašnjenja, na primjer pri donošenju određenih provedbenih akata, ta se kašnjenja nadoknađuju i  nisu znatno 
oslabila djelotvornost odgovora EU-a na prekogranične prijetnje zdravlju. Odgovornosti država članica i  odgovor -
nosti Komisije jasno su utvrđene u Odluci 1082/13.
VI
Kašnjenja pri provođenju Odluke o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju odražavaju složenost situacije 
s prijetnjama zdravlju ili „složenost predmeta”. Kao što je detaljno opisano u objašnjenjima navedenima u nastavku, 
znatan je napredak ostvaren u  pripremi preostalih provedbenih akata i  u unapređenju rada na zdravstvenim protu -
mjerama. Mehanizam za zajedničku javnu nabavu sad je u potpunosti uspostavljen. Odbor za zdravstvenu sigurnost 
operativan je u potpunosti, a Komisija će s državama članicama na sjednici Odbora razmotriti primjedbe Suda.
VII
Komisija smatra da je, unatoč tehničkim unapređenjima sustava tijekom vremena, poželjno osuvremeniti sustav. 
Komisija trenutačno surađuje s Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC) na modernizaciji sustava 
ranog upozorenja i  odgovora (EWRS).
IX
Komisija smatra da je uspostavljena dobra koordinacija među njezinim glavnim upravama koje su zaduženi za razli -
čite aspekte zdravstvene sigurnosti, a pojedine primjedbe koje je izrazio Sud u postupku su rješavanja. GU za zdrav -
lje i sigurnost hrane poduzeo je 2016. važne korake u poboljšanju rada Ustanove za djelovanje u hitnim situacijama 
(HEOF).
X 
i.
Komisija prihvaća 1. preporuku i slaže se s njom što se tiče uloge Komisije u Odboru za zdravstvenu sigurnost i u 
mehanizmu za zajedničku javnu nabavu. Ova će pitanja razmotriti na sjednici Odbora za zdravstvenu sigurnost.
ii.
Komisija prihvaća 2. preporuku Komisija trenutačno surađuje s Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti 
(ECDC) na modernizaciji sustava ranog upozorenja i odgovora (EWRS) te će s državama članicama razmotriti moguć -
nosti poboljšanja funkcioniranja sustava na temelju povratnih informacija dobivenih od korisnika.
Odgovori Komisije 61
iii.
Komisija prihvaća 3. preporuku točke (a) i (c) te djelomično prihvaća 3. preporuku točku (b).
Komisija priznaje da je pitanje održivosti i dalje neriješeno iako je zadnjih godina mnogo učinjeno u vezi s time. 
Uvode se stalna poboljšanja, osobito u  okviru akcijskog plana koji je Komisija donijela nakon naknadnog vrednova -
nja 2. programa javnog zdravlja.
iv.
Komisija djelomično prihvaća 4. preporuku točku (a) te prihvaća 4. preporuku točke (b) i (c). Uspostavljena je dobra 
suradnja između odgovarajućih službi Komisije te je u tijeku rasprava između službi radi daljnjeg razvoja koordina -
cije njihova rada.
Komisija smatra da je struktura Centra za djelovanje u hitnim zdravstvenim slučajevima (HEOF) stabilna te određuje 
uloge i razine uzbunjivanja. Počevši u lipnju 2016., Komisija je razvila stalni program osposobljavanja radi osigurava -
nja potpune operabilnosti HEOF-a u bilo kojem trenutku.
Opažanja na temelju revizije
21
Odluka o  ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju važan je korak naprijed prema jačanju suradnje država 
članica u području poboljšavanja odgovora na prijetnje zdravlju i zaštite građana EU-a.
Komisija je svjesna da je bilo određenih kašnjenja, no smatra da time nije dovedena u pitanje djelotvorna suradnja 
država članica u  području ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju.
24
S obzirom na to da pripravnost sustava zdravstvene sigurnosti pokriva osjetljiva područja, o pitanju obrasca za pri -
općavanje temeljito se raspravljalo s državama članicama te je za postizanje dogovora bio potreban drugi sastanak 
o postupku u  Odboru.
Odgovori Komisije 62
25
Izvješće podneseno Odboru za zdravstvenu sigurnost nije uključivalo pojedinačne informacije iz država članica 
s obzirom na to da pripravnost sustava zdravstvene sigurnosti pokriva osjetljiva područja. Izvješće se temelji samo 
na ulaznim podacima država članica jer zakonodavstvo ne zahtijeva da Komisija potvrđuje i provjerava informacije 
koje su joj dostavile države članice.
O rezultatima izvješća dalje se raspravljalo u okviru Radne skupine Odbora za zdravstvenu sigurnost za planiranje 
pripravnosti i odgovora (12. studenoga 2015.). Na plenarnom sastanku Odbora za zdravstvenu sigurnost (7.–8. lip -
nja 2016.) države članice obaviještene su o  dopunjenom izvješću koje detaljno odražava ključne probleme u  svakoj 
državi članici pojedinačno.
26
Komisija smatra da se izvješćem o napretku pruža sveobuhvatni pregled stanja nacionalne pripravnosti u EU-u 
i donose jasne smjernice o mogućnostima rješavanja praznina i nedostataka putem akcijskog plana koji je dogo -
voren s državama članicama uz potporu Odbora za zdravstvenu sigurnost. Podskupina za pripravnost Odbora za 
zdravstvenu sigurnost nastavit će svoju raspravu o tome kako su zaključci izvješća prihvaćeni u kombinaciji s pou -
kama izvučenima iz slučaja epidemije ebole. Prvi audiosastanak ove skupine održan je prije sastanka Odbora za 
zdravstvenu sigurnost u  studenome 2015.
U tijeku su rasprave i rad s Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC) i s europskom podruž -
nicom Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) o pregledu obrasca za priopćavanje u skladu s člankom 4., uzi -
majući u obzir pristup WHO-a provođenju Međunarodnih zdravstvenih propisa (2005.) i novi okvir za praćenje 
i vrednovanje.
Okvir 3. – Međunarodni razvoji događaja u vezi s pripravnošću: nedostaci 
samovrednovanja pri provedbi Međunarodnih zdravstvenih propisa (2005.)
Ovaj okvir odnosi se na razvoje događaja unutar WHO-a koji nisu dio pravnog okvira EU-a.
27
Kao što je prethodno objašnjeno, države članice bile su aktivno uključene u sastavljanje pitanja, a postupkom 
Odbora postignuta je potrebna kvalificirana većina.
28
Odlukom o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju ne daju se ovlasti Komisiji da uvede ikakvu posebnu 
strukturu opće pripravnosti za države članice. Strategija za planiranje opće pripravnosti, koju spominje Sud, tehnički 
je dokument koji čini dio pozadine aktualnog rada s državama članicama u području pripravnosti. U samim drža -
vama članicama širenje postojećih smjernica prepušteno je članovima Odbora za zdravstvenu sigurnost.
Odgovori Komisije 63
29
Postupci su složene prirode iz pravne perspektive s obzirom na nadležnosti EU-a u području zdravstva koje uklju -
čuju potporu, koordinaciju i dopunu djelovanja država članica u području javnog zdravlja, ali i s obzirom na brojnost 
dionika i složenih struktura koje postoje u pojedinim zemljama te u odnosu na međunarodne strukture koje se bave 
tim pitanjima.
Komisija smatra da se informacijama prikupljenima u postupcima izvještavanja u skladu s člankom 4. Odluke 
o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju pruža sveobuhvatni pregled stanja nacionalne pripravnosti u EU-u 
i da se pružaju jasne smjernice u vezi s otklanjanjem postojećih praznina i nedostataka. Podskupina Odbora za 
zdravstvenu sigurnost nastavlja jačati napore u vezi s tim.
30
Komisija blisko surađuje s državama članicama u okviru Odbora za zdravstvenu sigurnost i u okviru njegove radne 
skupine za pripravnost na razvoju struktura i aranžmana koji se tiču suradnje u području pripravnosti, što uključuje 
i akcijski plan, suradnju u području zdravstvenih protumjera i izvještavanje u skladu s člankom 4. Odluke o ozbiljnim 
prekograničnim prijetnjama zdravlju. To uključuje i raspravu o izvještavanju o ostvarenom napretku.
31
S obzirom na to da Odluka o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju ne uključuje definicije ciljeva i pokaza -
telja, Komisija je razvila druge načine izvještavanja u suradnji s Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti 
(ECDC), kao što je opisano u odlomku 33.
33
Vrednovanje koje provodi ECDC temelji se na odgovorima dobivenima u postupku izvještavanja u skladu s član -
kom 4. Odluke o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju. Riječ je o tehničkom vrednovanju koje je u potpu -
noj nadležnosti ECDC-a.
Komisija raspravlja s ECDC-om o razvijanju prikladnih pokazatelja radi pouzdanog mjerenja napretka u području 
pripravnosti.
Razvoj novih pokazatelja dio je šireg pristupa razvoju zdravstvenih profila zemalja, što se provodi u raspravi 
s ECDC-om, europskom podružnicom WHO-a i državama članicama u okviru rada u Radnoj skupini za pripravnost.
34
Kao dio posla iz područja pripravnosti Komisija će o prikladnosti takvih pokazatelja raspravljati s državama čla -
nicama u okviru Odbora za zdravstvenu sigurnost. Izvješćem ECDC-a pruža se tehnički pregled stanja, praznina 
i potreba pojedinih država članica u vezi s planiranjem pripravnosti i odgovorima.
Odgovori Komisije 64
37
Komisija smatra da svakodnevna suradnja u području ozbiljnih prijetnji zdravlju, kao što je slučaj s epidemijom 
virusa zike, pokazuje da je podjela poslova dobro shvaćena i da je ECDC sposoban u potpunosti imati svoju ulogu 
u pružanju informacija o procjeni rizika namijenjenih Odboru za zdravstvenu sigurnost. Razlika između procjene 
rizika (što je odgovornost ECDC-a) i koordinacije upravljanja rizikom (što je odgovornost Komisije) određena je 
zakonodavstvom. Doduše, o pitanjima specifičnih slučajeva i novih zadataka često je potrebno o svakom pojedi -
načnom pitanju provesti raspravu i postići dogovor između Komisije i ECDC-a. Zato mjesečni koordinacijski sastanci 
između ECDC-a i Komisije služe tome da osiguraju blisku suradnju i da omoguće ECDC-u da djelotvorno odgovori na 
zahtjeve za pomoć.
39
Rad na razvoju smjernica započeo je prije donošenja odluke.
Nakon donošenja odluke Komisija je predložila ECDC-u da s Odborom za zdravstvenu sigurnost raspravi o smjer -
nicama i njezinim preporukama. Nakon daljnjeg rada na sadržaju dokumenta planirana je rasprava tijekom jeseni 
2016. u okviru radne skupine za pripravnost Odbora za zdravstvenu sigurnost
40
Naknadni koraci u razvoju sporazuma o zajedničkoj javnoj nabavi u okviru Odluke o ozbiljnim prekograničnim pri -
jetnjama zdravlju provedeni su bez neopravdanog kašnjenja. Treba uzeti u obzir da su države članice pri ratifikaciji 
sporazuma bile obvezne pridržavati se vlastitih nacionalnih pravila o ratifikaciji, što neizbježno zahtijeva određeno 
vrijeme.
41
Postupak javne nabave cjepiva protiv pandemijske gripe iznimno je složen. Osim toga, pokazalo se da je trebalo 
mnogo vremena za identificiranje i  usklađivanje specifičnih zahtjeva država članica. U  isto vrijeme, 2016., znatan je 
napredak postignut u pripremi postupka zajedničke javne nabave pandemijskih cjepiva. Osim postupka za pande -
mijska cjepiva, do rujna 2016. pokrenuta su još četiri postupka javne nabave.
42
Komisija ističe da i zajednička javna nabava i razvijeniji postupak razmjene zdravstvenih protumjera imaju svoje 
mjesto u pogledu pripravnosti kod ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju. Bilo koji postupak javne nabave zbog 
svoje prirode zahtijeva vrijeme te pridržavanje postupaka propisanih zakonodavstvom EU-a.
U okviru ovlaštenja Odbora za zdravstvenu sigurnost trenutačno se razvijaju standardni operativni postupci čiji je 
cilj osigurati brz i dosljedan odgovor u slučaju budućih hitnih situacija. Ishod rasprave bit će predstavljen Odboru za 
zdravstvenu sigurnost u  studenome 2016.
U svakom slučaju Mehanizam za civilnu zaštitu već pruža okvir za razmjenu protumjera.
Odgovori Komisije 65
43
Iako je napredak u zajedničkoj javnoj nabavi cjepiva protiv gripe uistinu bio spor zbog složenosti postupka, Komi -
sija ističe da je 24 država članica dosad pristalo sudjelovati u sporazumu o zajedničkoj javnoj nabavi i da je određen 
broj postupaka zajedničke javne nabave trenutačno u tijeku. Hitne potrebe za razmjenom zdravstvenih protumjera 
uvijek se mogu zadovoljiti sustavom ranog upozorenja i odgovora (EWRS) (kao što je učinjeno npr. u slučaju s protu -
otrovom za difteriju u 2016. godini) ili općenito Mehanizmom za civilnu zaštitu.
46
Odbor za zdravstvenu sigurnost zasad je odlučio ne uspostaviti radnu skupinu za migrante. O potrebi za takvom 
radnom skupinom ponovo će se raspravljati na radionici Odbora za zdravstvenu sigurnost.
Nakon veljače 2015. operativne su se teme vratile na dnevni red Odbora za zdravstvenu sigurnost te su sastanci 
Odbora organizirani prema tematskom načelu, a detaljni plan za rad Odbora je u pripremi. Akcijski plan za priprav -
nost osigurat će daljnji okvir za plan rada Radne skupine za pripravnost. Osim toga, u tijeku su rasprave s Europskim 
centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC) čiji je cilj bolja koordinacija Koordinacijskog odbora za pripravnost 
ECDC-a i Radne skupine za pripravnost u okviru Odbora za zdravstvenu sigurnost. Mreža izvjestitelja i radna skupina 
za pripravnost započeli su s radom na izradi planova rada.
47
U rujnu 2016. 11 država članica, WHO i ECDC sudjelovalo je u radu radne skupine za pripravnost. Radna je skupina 
bitna jer priprema dokumente za Odbor za zdravstvenu sigurnost, kao što su stalni operativni postupci za zdrav -
stvene protumjere, akcijski plan za pripravnost itd. Potpuno sudjelovanje članova Odbora u ovom je slučaju manje 
važno jer je zadatak radne skupine da okupi tehničke stručnjake koji pripremaju prijedloge, koje zatim odobrava 
Odbor u punom sastavu.
48
Zadaci Odbora za zdravstvenu sigurnost navedeni su u Odluci o prekograničnim prijetnjama zdravlju (članak 17. 
stavak 2.). Sastanci Odbora organizirani su tematski, a detaljni plan rada Odbora je u pripremi (vidjeti odlomak 46.) 
S ciljem koordiniranja odgovora, na ad hoc  sastancima Odbora raspravlja se o tehničkim dokumentima, kao što su 
procjene rizika, koje izrađuje ECDC, i odgovarajući savjeti za putnike. No u slučaju tehničkih rasprava Odbor može 
odlučiti o sazivanju odgovarajućih ad hoc  radnih skupina koje se sastoje od tehničkih stručnjaka iz država članica. To 
je bio slučaj tijekom trenutačne epidemije virusa zike kad je uspostavljena ad hoc  radna skupina za epidemiju virusa 
zike, koje se sastala dvaput.
Odgovori Komisije 66
51
Komisija priznaje da su napori oko razvoja pristupa s višim stupnjem strukturiranosti, osobito u pogledu priprav -
nosti, bili odgođeni na početku razdoblja primjene Odluke o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju jer 
se stupanje na snagu Odluke poklopilo s izbijanjem krize u vezi s epidemijom ebole. Međutim ti su napori sada 
nastavljeni.
52
Komisija smatra da su informacije koje pruža Odboru za zdravstvenu sigurnost u vezi s aktivnostima odgovaraju -
ćih glavnih uprava Komisije primjerene. Postoje dogovori o suradnji među glavnim upravama. Druge službe često 
sudjeluju na sastancima Odbora. Dodatno, GU za zdravlje i sigurnost hrane sudjelovao je i u, na primjer, dnevnim 
audiokonferencijama operativne skupine za ebolu i  u mnogim drugim međuresornim skupinama.
60
Izvješće o vanjskom vrednovanju ECDC-a odnosi se na razdoblje između 2008. i 2012. prije nego što je Odluka 
o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju stupila na snagu i prije nego što su provedene (ograničene) izmjene 
sustava ranog upozorenja i odgovora (EWRS) povezane s Odlukom.
63
Komisija se slaže da su pri pregledu sustava ranog upozorenja i odgovora (EWRS) neophodne povratne informacije 
dobivene od korisnika.
64
Komisija surađuje s ECDC-om s ciljem reforme sustava.
65
Komisija naglašava da je popis na koji se Sud poziva u ovom odlomku utvrđen u procjeni učinka koja je izrađena 
prije donošenja odluke.
67
Komisija je započela suradnju s ECDC-om s ciljem reforme sustava ranog upozorenja i odgovora (EWRS).
70
Pravila i postupci za kemijske prijetnje i prijetnje okolišu koje postoje u okviru Odluke o ozbiljnim prekograničnim 
prijetnjama zdravlju jednaki su pravilima i postupcima za druge prijetnje uzrokovane biološkim događajima ili zara -
znim bolestima. Jednaki su i kriteriji uzbunjivanja i upotreba alata informacijskih tehnologija izrađenih u tu svrhu. 
Specifična mreža za praćenje i vrednovanje događaja povezanih s kemijskim prijetnjama ili prijetnjama okolišu 
zajednički je uspostavljena prije 3 godine u okviru Programa javnog zdravlja. Uspostavljena je i veza sa Znanstvenim 
odborom Europske komisije radi osiguravanja toga da se dovoljno stručnih kadrova izvan nadležnosti ECDC-a može 
uključiti u postupak procjene rizika.
Funkcioniranje sustava bit će provjereno tijekom budućeg djelovanja.
Odgovori Komisije 67
72
Komisija vodi i održava sustav, no namjera joj je integrirati sustav RASCHEM u sustav ranog upozorenja i odgovora 
(EWRS). U rujnu 2016. RASCHEM je obuhvaćao 18 zemalja.
74
Komisija je svjesna problema te i surađuje s ECDC-om na poboljšanju kvalitete podataka i potpunosti izvješća koje 
podnose države članice.
77
Komisija je svjesna problema te surađuje s ECDC-om na poboljšanju kvalitete podataka i potpunosti izvješća koje 
podnose države članice.
78
Komisija napominje da je Sud proučio aktivnosti provođene u okviru 2. i 3. programa javnog zdravlja. Upravljanje 
programom znatno je izmijenjeno u kasnijem programu. Pozivi na prikupljanje ponuda koje su financirane iz sred -
stava Programa javnog zdravlja aktivno su doprinijeli prekograničnoj pripremi za slučajeve prijetnji zdravlju te je 
većina projekata imala rezultate koji su bili u skladu s planom.
Prekogranične aktivnosti financirane iz sredstava Programa javnog zdravlja aktivno su doprinijeli prekograničnoj 
pripremi za slučajeve prijetnji zdravlju.
81
Komisija je svjesna da održivost rezultata u pojedinim projektima koji su sufinancirani iz sredstava 2. programa 
javnog zdravlja nije uvijek bila na zadovoljavajućoj razini prije nego što je Odluka 1082 stupila na snagu. Minimalna 
održivost uvijek je osigurana širenjem rezultata projekata i trajnom dostupnošću tih podataka na mrežnoj stranici 
Izvršne agencije za potrošače, zdravlje, poljoprivredu i  hranu (CHAFEA). Nedavno su uvedena sljedeća poboljšanja: 
nova baza podataka bit će dostupna na CHAFEA-inoj internetskoj stranici sredinom studenoga 2016.; u razvoju je 
nova IT platforma (na kojoj će se nalaziti internetske stranice projekata i zajedničkih akcija tijekom korištenja i nakon 
isteka korištenja bespovratnih sredstava); CHAFEA je pripremila model strategije za širenje informacija koja će biti 
namijenjena koordinatorima projekata.
Okvir 5. – Primjeri projekata koji su prošli reviziju i problema koji su uočeni
Komisija je svjesna da nisu svi projekti jednako dobro provedeni i da nije osigurana njihova najviša moguća kvali -
teta. Radi osiguranja kvalitetne provedbe svakog projekta CHAFEA već nekoliko godina provodi mjere, kao što je 
pružanje vanjskog stručnog znanja i pouke za projekte ocijenjene „rizičnima”.
Komisija smatra da će akcijski plan, koji su Komisija i CHAFEA izradile nakon naknadnog vrednovanja 2. programa 
javnog zdravlja, osigurati da samo akcije za koje postoji visoka vjerojatnost da će doprinijeti važnim inicijativama 
EU-a i da će stvoriti dodanu vrijednost za EU budu sufinancirane, s ciljem smanjivanja rizika loših rezultata na najma -
nju moguću mjeru i poboljšanja ukupnih rezultata.
Odgovori Komisije 68
82
Osim pisanim dokumentima, CHAFEA i na bilateralnim sastancima obavještava Komisiju o rezultatima važnih pro -
jekata. Od sredine 2016. osoblje Komisije dobilo je pristup novom IT sustavu kojim se CHAFEA koristi za upravljanje 
projektima. Taj sustav nije bio na raspolaganju u slučaju projekata na kojima je provedena revizija.
Kao što je prethodno već navedeno (u odlomku 81.), CHAFEA je pripremila model strategije za širenje informacija 
koja će koordinatorima projekata pomoći u njihovu radu u ovom području. CHAFEA je nedavno na puno radno 
vrijeme zaposlila službenika za širenje informacija čiji je posao, među ostalim, podupirati koordinatore zdravstvenih 
projekata u njihovim zadacima koji se tiču širenja informacija.
83
Nakon naknadnog vrednovanja 2. programa javnog zdravlja Komisija je u suradnji s CHAFEA-om razvila akcijski plan 
za provođenje svih preporuka koje su dali vanjski vrednovatelji. Napredak je ostvaren, npr. javna baza podataka 
je prerađena, definirani su pokazatelji za praćenje, uspostavljen je sustav praćenja i razvijena je strategija širenja 
informacija.
Okvir 6. – Zajedničke akcije u okviru Programa javnog zdravlja
Komisija smatra da su Zajedničke akcije važan instrument u olakšavanju suradnje s tijelima država članica oko speci -
fičnih tehničkih pitanja, a pokazale su se djelotvornima u području prijetnji zdravlju. Aktivnosti (npr. vježbe) koje su 
financirane putem javnih nabava posebice nadopunjuju učinke zajedničkih akcija.
84
Ishodi vježbi i  osposobljavanja redovito doprinose radu povezanom s  pripravnošću. Kao najnoviji primjer ističu se 
informacije koje je Odbor za zdravstvenu sigurnost dobio o poukama izvučenima iz vježbi održanih tijekom svojeg 
sastanka u lipnju 2016.
85
Određeni alati za izradu modela koje je razvio Zajednički istraživački centar (JRC) još uvijek postoje i upotrebljava ih, 
među ostalim, i ECDC. U tijeku su rasprave za jačanje suradnje između ECDC-a i JRC-a na temelju upotrebe tih alata.
86
Komisija smatra da bi poduzete akcije mogle biti više strukturirane, no postoje poduzete akcije, kao što je pozivanje 
koordinatora projekata na sastanke stručnih skupina (kao što su EWRS, FLU, GPP , kemijske prijetnje) i/ili na sastanke 
Odbora za zdravstvenu sigurnost ili na radionicu pod nazivom „Kako ostvariti korist od europskih projekata” odr -
žanu u prosincu 2014. gdje se radilo o inicijativi države članice u vezi sa širenjem informacija o rezultatima 2. pro -
grama javnog zdravlja EU-a (2008.–2013.) u području zdravstvene sigurnosti ( http://ec.europa.eu/chafea/news/
news349.html ).
87
Kad se Komisija koristi ugovorima o javnoj nabavi, nabavlja usluge, a popratne aktivnosti pritom ovise o vrsti usluge 
koja se nabavlja. Štoviše, rezultati nabavljenih usluga, najčešće dostupni u obliku izvješća, objavljuju se i dovoljno su 
dugo javno dostupni.
Komisija poduzima nekoliko akcija s ciljem povećanja raznovrsnosti dobavljača, npr. izrađuje okvirne ugovore uz 
ponovna otvaranja procesa prikupljanja ponuda.
Odgovori Komisije 69
88
Komisija prihvaća da je održivost neriješeno pitanje iako je mnogo toga poduzeto u vezi s time posljednjih godina, 
kao što je izrada brošure o planiranju opće pripravnosti (GPP) (2011.)1, skupni sastanak u vezi sa cijepljenjem (2012.), 
Konferencija o  programu javnog zdravlja visoke razine (2012.)2 i Konferencija o  regionalnoj zdravstvenoj sigurnosti 
(2014.)3. Minimum održivosti uvijek je zajamčen putem CHAFEA-ine mrežne stranice. Uvode se stalna poboljšanja, 
vidjeti napomenu u odlomku 81.
89
Akcijski plan koji je Komisija razvila nakon naknadnog vrednovanja 2. programa javnog zdravlja uključuje razvoj 
novih pokazatelja za praćenje. Ti se pokazatelji upotrebljavaju u novom sustavu za praćenje, a korisnici ih od 2016 
uključuju u svoja periodična izvješća. To će praćenje pomoći i u mjerenju doprinosa sufinanciranih akcija u ostvare -
nju ciljeva 3. programa javnog zdravlja.
91
Komisija naglašava da je višegodišnje planiranje neformalan i interni proces. U skladu s odredbama 3. programa 
javnog zdravlja nije zakonski obvezan.
92
Prognoze koje se odnose na izvršenje proračuna isključivo su indikativne prirode. Prioritet procjene rizika, na pri -
mjer, relevantan je jedino u slučaju hitnih situacija. Ako ne nastupi takva hitna situacija, program rada za taj prioritet 
može se provesti bez troška. Štoviše, to ne znači da je raspodjela proračunskih sredstava neuravnotežena.
93
Naknadno vrednovanje 2. programa javnog zdravlja i akcijski plan Komisije od ožujka 2016. upućuju na razvoj novog 
sustava za praćenje i primjenjivih pokazatelja, čija primjena započinju 2016.
94
Sustav za praćenje i pokazatelji trenutačno se poboljšavaju uvođenjem nekih novih pokazatelja koji u primjenu 
ulaze 2016.
Kada Komisija prognozira izvršenje proračuna, cilj nije postizanje ravnoteže između ciljeva programa.
1 http://ec.europa.eu/chafea/publications/publications_for_health_programme.html #
2 http://ec.europa.eu/health/programme/events/ev_20120503_en.htm
3 http://ec.europa.eu/chafea/news/news349.html
Odgovori Komisije 70
95
Komisija smatra da je uspostavila strukturiranu suradnju među glavnim upravama.
101
Komisija smatra da je dobro strukturirana suradnja među glavnim upravama već u primjeni. To uvijek može biti 
dodatno poboljšano, a to može uključivati i provođenje pregleda aktivnosti. No to neće samo po sebi riješiti pro -
bleme povezane s poboljšanjem rezultata istraživanja.
102
Komisija je predana daljnjem razvoju dobre suradnje među glavnim upravama i smatra da ima prostora za poboljša -
nje. Zahvaljujući različitim postojećim mjerama, kao što su Memorandum o razumijevanju između nekoliko GU-ova 
te redoviti sastanci i ostali načini razmjene informacija na djelotvoran i učinkovit način, suradnja je primjerena.
Zajednički odgovor Komisije na odlomke 103–106
Komisija smatra da je tijekom nekoliko posljednjih kriza Koordinacijski centar za odgovor na hitne situacije (ERCC) 
pokazao da je djelotvoran u svojoj ulozi središnje platforme za sazivanje, kao ulazna točka za IPRC te u koordiniranju 
odgovora na prirodne katastrofe izvan Unije.
107
Uistinu, pouke stečene tijekom epidemije virusa H1N1 2009./2010. rezultirale su znatnim pojednostavnjenjem struk -
ture Centra za djelovanje u hitnim zdravstvenim slučajevima (HEOF), koja je nakon toga ostala stabilna. Osim toga, 
velike vježbe i osposobljavanja dovode do dopunjavanja priručnika ako se procijeni da je to potrebno.
108
Komisija priznaje da je stalni program osposobljavanja i vježbanja dobro sredstvo održavanja i poboljšavanja znanja 
koje se može lako upotrijebiti u situacijama kada je potrebno aktivirati Centar za djelovanje u hitnim zdravstvenim 
slučajevima (HEOF).
Nakon preustroja GU-a za zdravlje i sigurnost hrane početkom 2016., HEOF je razvio programe osposobljavanja za 
cjelokupno relevantno osoblje, čija je primjena započela. Osposobljavanje je organizirano u  redovitim vremenskim 
razmacima.
Članovima osoblja dodijeljene su uloge koje je prethodno odredio HEOF. Ovo omogućava bolje upoznavanje 
i usmjerenije osposobljavanje s  obzirom na dodijeljene uloge.
109
Komisija smatra da se Centar za djelovanje u hitnim zdravstvenim slučajevima (HEOF) u prethodnim kriznim situa -
cijama dokazao kao funkcionalan, osobito kad se uzme u obzir ograničen broj osoblja koje djeluje unutar HEOF-a. 
Trenutačna struktura HEOF-a određena je nakon što su izvučene pouke tijekom epidemije virusa H1N1 2009./2010. 
Komisija smatra da je struktura stabilna te da određuje uloge i razine uzbunjivanja. Tijekom epidemije ebole rele -
vantno osoblje GU-a za zdravlje i sigurnost hrane bilo je dobro upoznato s postupcima. Nedavno je izvršen pregled 
operacija HEOF-a te je provedeno osposobljavanje za relevantno osoblje.
Odgovori Komisije 71
111
Komisija podsjeća da su, s obzirom na povijesni razvoj, postupci odgovora u hitnim situacijama različiti u različitim 
odjelima Komisije te su određeni na različite načine i uključuju različite članove osoblja, kako bi se uskladili s poje -
dinačnim izazovima. To se odnosi i na Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC) koji ima dežurstva 24 
sata dnevno svaki dan u tjednu, čak i u mirnodopskim vremenima.
Zaključci i  preporuke
115
Odluka o  ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju važan je korak naprijed prema jačanju suradnje država 
članica u području poboljšavanja odgovora na prijetnje zdravlju i zaštite građana EU-a.
Komisija je svjesna da je bilo određenih kašnjenja, no smatra da time nije dovedena u pitanje djelotvorna suradnja 
država članica u  području ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju.
116
Komisija priznaje da je došlo do određenih kašnjenja u uspostavljanju djelotvorne suradnje država članica 
u području ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju.
Stanje nacionalne pripravnosti u EU-u te praznine i nedostaci bit će riješeni akcijskim planom koji je dogovoren 
između država članica i uz potporu Odbora za zdravstvenu sigurnost.
U tijeku su rasprave i rad s Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC) i s europskom podružnicom 
Svjetske zdravstvene organizacije (WHO), uzimajući u obzir pristup WHO-a provođenju Međunarodnih zdravstvenih 
propisa (2005.) te novi okvir za praćenje i vrednovanje.
117
Komisija smatra da je uloga ECDC-a određena u uredbi o njegovu osnivanju i u prekograničnoj odluci.
Pripreme za postupak zajedničke javne nabave za pandemijska cjepiva ubrzane su u 2016. Nove inicijative za zajed -
ničku javnu nabavu su u postupku.
Mehanizam za civilnu zaštitu već omogućava razmjenu protumjera, a razvija se i posebni standardni operativni 
postupak (SOP) za zdravstvene protumjere.
Odbor za zdravstvenu sigurnost pokazao se kao djelotvoran koordinacijski mehanizam za djelovanje država članica.
118
Tijelo koje upravlja Sporazumom o zajedničkoj javnoj nabavi (JPA) je Odbor za upravljanje Sporazumom o zajednič -
koj javnoj nabavi.
Odgovori Komisije 72
1. preporuka  
(a)
Komisija prihvaća preporuku; održat će raspravu s Odborom za zdravstvenu sigurnost o ovoj preporuci te o mogu -
ćem području primjene i sadržaju plana. Ovisno o ishodu rasprave, Komisija će pripremiti dokument koji će dobiti 
potporu Odbora.
(b)
Komisija prihvaća preporuku.
(c)
Komisija prihvaća preporuku.
Radne su skupine važan alat Odbora za zdravstvenu sigurnost. One stvaraju rezultate na temelju specifičnih zada -
taka, a Odbor se tim rezultatima koristi u svojem radu. Komisija ne prihvaća da bi 2017. djelovanje tih radnih skupina 
trebalo biti obustavljeno. Naprotiv, Komisija pripravnost i komunikaciju smatra trajnim zadacima i u tom je području 
opravdano održavanje specifičnih radnih struktura.
(d)
Komisija prihvaća preporuku što se tiče uloge i odgovornosti Komisije unutar mehanizma za zajedničku javnu 
nabavu.
119
Komisija smatra da je, unatoč tehničkim unapređenjima sustava tijekom vremena, poželjno osuvremeniti sustav. 
Rasprave s ECDC-om su u tijeku.
2. preporuka  
(a)
Komisija prihvaća preporuku. Komisija trenutačno surađuje s  Europskim centrom za sprečavanje i  kontrolu bolesti 
(ECDC) na modernizaciji sustava ranog upozorenja i odgovora (EWRS).
(b)
Komisija prihvaća preporuku i održat će raspravu s državama članicama na koje načine povratne informacije dobi -
vene od korisnika mogu poboljšati funkcioniranje sustava.
120
Komisija prihvaća da je održivost neriješeno pitanje iako je u vezi s time posljednjih godina poduzeto mnogo, kao 
što je izrada brošure o planiranju opće pripravnosti (GPP) (2011.), skupni sastanak u vezi sa cijepljenjem (2012.) i Kon -
ferencija o regionalnoj zdravstvenoj sigurnosti (2014.). Uvode se stalna poboljšanja, a među najnovijima jest preure -
đenje javne baze podataka, razvoj platforme HELI i provođenje nove strategije za širenje informacija.
Sustav za praćenje učinaka rada trenutačno se poboljšava uvođenjem nekih novih pokazatelja koji su u primjenu 
ušli 2015.
Odgovori Komisije 73
3. preporuka  
(a)
Komisija prihvaća preporuku. Svi aspekti ovoga već su obuhvaćeni akcijskim planom koji je Komisija izradila 2016. 
kao odgovor na rezultate naknadnog vrednovanja 2. programa javnog zdravlja. GU za zdravlje i sigurnost hrane 
nastavit će surađivati s CHAFEA-om u vezi s pitanjima bitnima za javne politike, a koja se tiču akcija koje su u tijeku 
ili su nedavno završene.
(b)
Komisija djelomično prihvaća preporuku i održat će raspravu s državama članicama o pitanju izvještavanja u okviru 
Odbora za zdravstvenu sigurnost. Djelotvornost provedbe ove preporuke ovisi o državama članicama.
(c)
Komisija prihvaća preporuku i već je započela provedbu preporuke u svojoj višegodišnjoj vježbi planiranja za raz -
doblje 2018.–2020., koja bi trebala biti dovršena u jesen 2016. radi planiranja prioriteta za 3. program javnog zdravlja 
za to razdoblje.
4. preporuka  
(a)
Komisija djelomično prihvaća ovu preporuku.
Komisija smatra da je dobro strukturirana suradnja među glavnim upravama već u primjeni. To se uvijek može 
dodatno poboljšati, a to može uključivati i provođenje pregleda aktivnosti. No to neće samo po sebi riješiti pro -
bleme povezane s poboljšanjem rezultata istraživanja.
(b)
Komisija prihvaća da će i dalje razvijati dobru suradnju među glavnim upravama.
(c)
Komisija prihvaća preporuku. Poučeni iskustvima stečenima tijekom epidemije virusa H1N1 2009./2010., Centar za 
djelovanje u hitnim zdravstvenim slučajevima (HEOF) znatno je pojednostavnjena. Komisija smatra da je postojeća 
struktura stabilna te da određuje uloge i razine uzbunjivanja. U lipnju 2016. razvijen je stalni program osposobljava -
nja, a osposobljavanje se organizira u redovitim vremenskim razmacima. Još su uvijek u tijeku rasprave o održivim 
dugoročnim rješenjima za osiguravanje naknada onom osoblju koje sudjeluje u upravljanju tijekom hitnih situacija 
u području javnog zdravlja.
Nakon epidemije ebole i u skladu s potrebom rješavanja kemijskih prijetnji i prijetnji okolišu, organizirano je neko -
liko vježbi, čime je omogućeno određivanje potrebnih budućih poboljšanja. Suradnja s ECDC-om je u tijeku.

Besplatne publikacije:
  jedan primjerak:  
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
  više od jednog primjerka ili plakati/zemljovidi:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
pri delegacijama u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hr.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_hr.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatni poziv iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (premda neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
 u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU-a
Događaj Datum
Usvajanje memoranduma o planiranju revizije / početak revizije 15.7.2015.
Službeno slanje nacrta izvješća Komisiji (ili drugom subjektu nad kojim se obavlja 
revizija)2 2.7. 2016.
Usvajanje konačnog izvješća nakon raspravnog postupka 5.10.2016.
Primitak službenih odgovora Komisije (ili drugog subjekta nad kojim se obavlja revizija) 
na svim jezicima14.11.2016.
Donošenje Odluke o  ozbiljnim prekograničnim prijetnjama 
zdravlju iz 2013. godine smatra se jednim od ključnih koraka 
prema jačanju okvira EU-a za zdravstvenu sigurnost. Mjere 
povezane s tim okvirom financiraju se i iz okvirnih 
programa EU-a za zdravlje i  istraživanje. Revizijom je 
utvrđeno da je Odlukom o ozbiljnim prekograničnim 
prijetnjama zdravlju zaista napravljen važan korak prema 
boljem pružanju odgovora na takve prijetnje u EU-u, ali i da 
u provedbi okvira za zdravstvenu sigurnost postoje znatni 
nedostatci. Potrebno je uložiti dodatne napore kako bi se ti 
nedostatci uklonili i kako bi Unija mogla u potpunosti 
iskoristiti postojeće mehanizme. Slijedom toga, Sud iznosi 
niz preporuka uglavnom u svrhu ubrzanja i jačanja 
provedbe okvira.
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD