Jedan od primjera regionalnog ulagačkog instrumenta jest Okvir za ulaganja na zapadnom Balkanu (WBIF) pokrenut 2009., koji služi kao regionalna platforma za šest zemalja i pridonosi povezivanju EU-a, međunarodnih financijskih institucija, država članica, drugih donatora i partnerskih zemalja u jedinstvenu platformu za raspravu o strateškim prioritetima u regiji, kao i jedinstveni prioritetni portfelj ulaganja, dvaput godišnje. Ima dodanu vrijednost jer osigurava usklađenost aktivnosti komunikacija i izvješćivanja među različitim partnerima (npr. putem izvješća o praćenju, godišnjeg izvješća WBIF-a, upravljanja internetskim stranicama WBIF-a). U okviru WBIF-a financiraju se priprema i provedba prioritetnih infrastrukturnih projekata na zapadnom Balkanu bespovratnim sredstvima iz proračuna Unije i 20 bilateralnih donatora, zajmovima od uključenih financijskih institucija i nacionalnim financijskim sredstvima. Od 2009. u okviru WBIF-a dodijeljena je potpora za 172 projekta, s procijenjenom projektnom vrijednošću od 18,3 milijarde EUR, kao i bespovratna sredstva u iznosu od 1 milijarde EUR.

Oslanjajući se na uspjeh regionalnih ulagačkih instrumenata i uzimajući u obzir preporuke Skupine uglednih osoba iz zemalja skupine G20 o globalnom financijskom upravljanju, Komisija će nastaviti s radom u regionalnim operativnim odborima predviđenima u prijedlogu Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju, koji pridonose okupljanju svih relevantnih partnera, čime se povećava učinak razvoja i odgovornost partnerskih zemalja. Ti regionalni operativni odbori izdavat će mišljenja o proračunskim jamstvima kao i o operacijama mješovitog financiranja koje predlože partnerske financijske institucije u okviru Europskog fonda za održivi razvoj plus (EFOR+) nakon 2020.

Na razini Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju kao cjeline, uloga odbora NDICI-ja pridonijet će jačanju „centra za politike EU-a” povezivanjem Komisije i država članica kako bi raspravljale o ključnim odlukama o višegodišnjim indikativnim programima, akcijskim planovima i mjerama. Bude li to potrebno i primjereno, tijekom procesa programiranja savjetovat će se i s drugim partnerima. Osim toga, upravljački odbori u okviru EFOR-a plus daju savjete o cjelokupnoj strateškoj orijentaciji.

Delegacije EU-a mogu olakšati uspostavu platformi za zemlje te služiti kao kontaktne točke, uz redovito savjetovanje s državama članicama i njihovim razvojnim financijskim institucijama, lokalnim dionicima, međunarodnim financijskim institucijama i (ako je potrebno) vladama. Osim toga, 3. stup EIP-a usmjeren je na regulatorne reforme za poboljšanje ulagačke klime. To djelovanje temelji se na strukturiranom dijalogu s privatnim sektorom kako bi se uključila njegova stajališta o poslovnim ograničenjima i prioritetnim reformama.

Komisija će isto tako nastojati osigurati sudjelovanje svih relevantnih aktera i dionika te će pratiti zemlje u uspostavi integriranih nacionalnih financijskih okvira, koji su važni za raspoređivanje svih dostupnih financijskih sredstava (službena razvojna pomoć, ulaganja, domaća sredstva, doznake itd.), čime se maksimalno povećava učinak razvoja i jamči odgovornost partnerskih zemalja. Time će se osigurati učinkovitost tih platformi.

Zaključak Vijeća 19. POZIVA Europsku komisiju da ojača svoj postojeći kapacitet financiranja razvoja za evaluaciju usklađenosti projekata i prijedloga za ulaganje s politikama EU-a u skladu sa svojim nadležnostima.

Europska komisija nastavlja raditi na jačanju svojeg razvojnog financijskog kapaciteta za evaluaciju prijedloga ulagačkih programa i njihove usklađenosti s politikama EU-a.

Međutim, Komisija priznaje da bi zbog znatnog povećanja jamstava kojima će Komisija upravljati u okviru EFOR-a plus mogla biti potrebna daljnja strateška preraspodjela, čak i povećanje ljudskih resursa, kategorija osoblja i relevantnih profila za jačanje kapaciteta predmetnih radnih sektora i osiguravanje odgovarajućeg usmjeravanja politika, kako bi se održale odgovarajuće veze između ulaganja koje podupire EU, reformi politika koje EU promiče u partnerskim zemljama i odgovarajućih napora za jačanje kapaciteta.

U razdoblju od 2014. do 2020. Komisija je nadzirala mandat EIB-a za vanjsko kreditiranje (proračunsko jamstvo s pokrićem do 32,3 milijarde EUR) te je pokrenula Europski fond za održivi razvoj (EFOR), koji uključuje 28 odobrenih proračunskih jamstava s ukupnim pokrićem od 1,5 milijardi EUR. U okviru tog novog instrumenta Komisija je razvila interno stručno znanje u području evaluacije prijedloga ulagačkih programa. U razdoblju nakon 2020. predlaže se znatno povećanje upotrebe proračunskih jamstava kako bi se privukla veća količina privatnih ulaganja za potporu ciljevima politika EU-a. U okviru EFOR-a plus Komisija planira surađivati s nizom financijskih institucija osiguravajući proračunska jamstva u iznosu od 45 milijardi EUR, kojima bi se moglo pokriti do 500 milijardi EUR ulaganja u projekte financiranja razvoja. Osim toga, Komisija će nastaviti osiguravati mješovite doprinose partnerskim financijskim institucijama, kao što su bespovratna sredstva za tehničku pomoć, investicijske potpore ili rizični kapital.

Kad je o tome riječ, treba napomenuti da su mehanizmi Komisije za mješovito financiranje pozitivno ocijenjeni u vanjskoj evaluaciji iz 2016. kao i u izvješću Europskog revizorskog suda o mješovitom financiranju, koje je objavljeno 2014.. Evaluacijom je utvrđeno da se mješovitim financiranjem omogućilo šire uključivanje EU-a, uz stratešku prednost, posebno u pogledu potpore velikim infrastrukturnim projektima i suradnje sa zemljama u tranziciji prema statusu srednjeg dohotka. Mješovito financiranje u mnogim je slučajeva donijelo znatnu dodanu vrijednost razvojnoj suradnji EU-a koja se temelji na bespovratnim sredstvima, kao i operacijama zajmova međunarodnih financijskih institucija. Osim toga, trenutačno je u tijeku prva evaluacija EFOR-a u skladu s člankom 17. Uredbe o EFOR-u.

Komisija mobilizira dodatna sredstva za povećanje znanja i iskustva u području financiranja razvoja, osobito u pogledu potpore ulaganjima privatnog sektora, i u sjedištu i u delegacijama EU-a, kako bi osigurala da ispunjava svoju obvezu zaštite proračuna Unije uz istodobno jačanje razvojnog učinka fondova EU-a za suradnju. Osim toga, Komisija povećava svoj kapacitet i stručno znanje u području financiranja širenjem osposobljavanja osoblja za financiranje razvoja, financijsko upravljanje projektima te daljnjim usavršavanjem vještina svojeg osoblja specijaliziranog za pravne, financijske i proračunske specifičnosti financijskih instrumenata. Komisija će isto tako nastaviti primati upućene stručnjake iz međunarodnih financijskih institucija koji su specijalizirani za praćenje parametara rizika za operacije. Taj poboljšani kapacitet pomoći će Komisiji da bolje zaštiti proračun EU-a i bolje upravlja predviđenim povećanjem izloženosti pokrivenih proračunskim jamstvima u razdoblju nakon 2020.

Nadalje, Komisija u suradnji sa stručnjacima iz međunarodnih financijskih institucija/razvojnih financijskih institucija i drugim partnerima razvija posebni softver s pomoću kojega bi se, u okviru jamstva EFOR-a plus, modelirali rizici prepoznavanjem specifičnih problema u zemljama u razvoju i tranziciji, na temelju podataka iz svjetske baze podataka o rizicima tržišta u nastajanju (GEM). Predviđeno je da se softver stavi na raspolaganje proširenoj skupini stručnjaka za upravljanje rizicima koji bi bili upućeni Komisiji (Skupina za tehničku ocjenu jamstava plus – GTAG+). Pružanjem stručnih savjeta o profilu rizičnosti i naknadi za jamstva poboljšat će se kapacitet Komisije za utvrđivanje portfelja ulagačkih projekata za koje se dodjeljuju jamstva. Osim toga, predviđeno je da se zaposli iskusni stručnjak za upravljanje rizicima koji će biti na čelu skupine GTAG+.

Naposljetku, pripremljeni su planovi osposobljavanja delegacija EU-a za proračunska jamstva i upotrebu novih financijskih instrumenata, koji se dalje razvijaju kako bi se provodili u skladu s prioritetima novog financijskog ciklusa za razdoblje 2021.–2027.

Zaključak Vijeća 20. NAGLAŠAVA potrebu za time da države članice EU-a, u suradnji s Europskom komisijom, ojačaju postojeće mehanizme i, prema potrebi, rade na postizanju bolje koordinacije stajališta EU-a u multilateralnim razvojnim forumima i institucijama kako bi EU nastupao s jedinstvenim glasom. To bi također trebalo obuhvaćati koordinaciju stajališta o strateški važnim pitanjima, posebno u odboru EBRD-a.

Europska komisija i Visoki predstavnik slažu se da je utjecaj Europe na multilateralne razvojne forume i institucije jači kad EU nastupa usklađenim glasom. Zajedničko programiranje pokazalo se djelotvornim, te će se unaprijediti u skladu s prijedlogom Uredbe o Instrumentu za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju, u kojem se navodi da je „poželjno” zajedničko programiranje.