HR    HR 
 
 
 EUROPSKA  
KOMISIJA   
Bruxelles, 13.5.2015.  
COM(2015) 275 final  
  
Preporuka za  
PREPORUKU VIJEĆA  
o Nacionalnom programu reformi Finske za 2015.  
 
i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Finske za 2015.   
 
HR 2   HR  
 
Preporuka za  
PREPORUKU VIJEĆA  
o Nacionalnom programu reformi Finske za 2015.  
 
i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Finske za 2015.  
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,  
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. 
stavak 2. i članak 148. stavak 4.,  
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja 
proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika1, a posebno članak 5. stavak 2.,  
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br.  1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća  od 16. 
studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža2, a posebno 
članak 6. stavak 1.,  
uzimajući u obzir preporuku Europske komisije3, 
uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta4, 
uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,  
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavan je, 
uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,  
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,  
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,  
budući da:  
(1) Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komis ije o pokretanju nove 
strategije za rast i radna mjesta „Europa 2020.”, koja se temelji na pojačanom 
usklađivanju ekonomskih politika. Strategija je usredotočena na ključna područja u 
kojima je potrebno jačati europski potencijal za održivi rast i konkuren tnost.  
(2) Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o 
općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 
21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja 
država čl anica. One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice bile su 
pozvane uzeti ih u obzir u okviru svojih nacionalnih ekonomskih politika i politika 
zapošljavanja.  
                                                 
1 SL L 209, 2.8.1997., str.  1. 
2 SL L 306, 23.11.2011., str.  25. 
3 COM(2015) 275.  
4 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.  
 
HR 3   HR (3) Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku o Nacionalnom programu reformi 
Finske za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Finske za 
2014. Komisija je 28. studenoga 2014. u skladu s Uredbom (EU) br. 473/20135 
dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Finske za 2015.6. 
(4) Komisija je 28. studenoga 2014. d onijela Godišnji pregled rasta7, čime je označen 
početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2015. Istog je dana 
Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu 
upozoravanja8, u kojem Finsku smatra jednom od država članica za koje je potrebno 
provesti detaljno preispitivanje.  
(5) Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, 
ubrzanje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja 
pogoduje rastu.  
(6) Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Finsku za 2015.9 Njime je 
ocijenjen napredak Finske u vezi s preporukama donesenima 8. srpnja 2014. U 
izvješću su navedeni i rezultati detaljnog preispitivanja u skladu s člankom  5. Uredbe 
(EU) br. 1176/2011. U analiz i Komisija zaključuje da u Finskoj postoje 
makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju političko djelovanje i praćenje. 
Posebno je potrebno usmjeriti pozornost na rizike povezane sa slabim izvoznim 
rezultatima u kontekstu industrijskog restrukturiranja. Sm anjenje udjela na izvoznom 
tržištu i elektroničke industrije uglavnom je završeno, no ulaganja su i dalje mala, a 
potencijalni se rast smanjuje. Dug privatnog sektora stabilizirao se i nije razlog za 
izravnu zabrinutost, no potrebno ga je posebno pratiti z bog njegove relativno visoke 
razine.  
(7) Finska je 2. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. te 
Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su 
programa istodobno ocijenjena.  
(8) Finska je trenutačno obuhv aćena korektivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu 
nakon što je Vijeće dana [XX] donijelo odluku u skladu s člankom 125. stavkom 6. 
UFEU -a. U Programu stabilnosti za 2015., temeljnom na pretpostavci o nemijenjanju 
politika i kojim je obuhvaćeno razdoblj e 2014. – 2019., predviđa se da će se ukupni 
deficit, koji je porastao na 3,2  % BDP -a u 2014. i time prešao referentnu vrijednost 
od 3 % BDP -a, i dalje povećavati na 3,4  % BDP -a u 2015. te se postupno smanjivati 
na 3,1  % u 2017. i na 2,5  % BDP -a u 2019.  P rema Programu stabilnosti za 2015. 
očekuje se da će udio državnog duga u BDP -u porasti tijekom razdoblja prognoze 
programa i doseći 67,8  % do 2019. Srednjoročni cilj, a to je strukturni deficit od 
0,5 % BDP -a, nije ostvaren do kraja trajanja programa. Makr oekonomski scenarij na 
kojem se temelje te proračunske prognoze prihvatljiv je. Na temelju Komisijine 
proljetne prognoze 2015. predviđa se da će deficit opće države Finske biti 3,3  % 
BDP -a u 2015. i 3,2  % BDP -a u 2016. te se predviđa da će udio duga u BDP -u 
porasti na 64,4  % BDP -a do 2016. Komisija je 13. svibnja 2015. objavila izvješće u 
skladu s člankom 126. stavkom  3. Ugovora, u kojem je zaključila da se kriteriji 
deficita i duga smatraju neispunjenima. Programom stabilnosti ne osigurava se 
pravovremeno i trajno smanjenje prekomjernog deficita do 201X. Stoga će biti 
                                                 
5 SL L 140, 27.5.2013., str.  11. 
6 C(2014) 8815 završna verzija.  
7 COM(2014) 902.  
8 COM(2014) 904.  
9 SWD(2015) 45 završna verzija, 26.2.2015.  
 
HR 4   HR potrebno poduzeti daljnje mjere. Na temelju njegove ocjene Programa stabilnosti i 
uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015. mišljenje je Vijeća da postoji 
rizik da Finska neće biti  u skladu s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Iako je 
Finska ostvarila određen napredak u pogledu provođenja upravnih reformi, 
učinkovitost finskog javnog sektora mogla bi se i dalje poboljšavati, posebno u 
područjima koja će u budućnosti biti izložen a pritiscima na troškove zbog starenja 
stanovništva. Socijalni su partneri postigli dogovor o sadržaju mirovinske reforme u 
jesen 2014., no još ga se mora odobriti. Povećanje sudjelovanja starijih radnika na 
tržištu rada ključno je zbog nedostatka fiskalne  održivosti i planiranog povećanja 
zakonske dobi za umirovljenje. Rano napuštanje tržišta rada uglavnom je rezultat 
invaliditeta ili visokih naknada za nezaposlenost za starije radnike. Vladin zakon o 
reformi socijalnih i zdravstvenih usluga predstavljen j e parlamentu u prosincu 2014., 
ali do parlamentarnih izbora u travnju 2015. nije pronađeno rješenje za 
uspostavljanje ravnoteže između upravnog modela velikih zajednica općina i 
autonomije pojedine općine zajamčene Ustavom te zakon nije donesen. Finske su 
općine relativno male, ali u usporedbi s ostalim europskim zemljama obavljaju 
brojne zadatke. Reforma ustroja općina napreduje uz određene zaostatke, a općine 
provode studije o prednostima spajanja. Prema Nacionalnom programu reformi za 
2015. novi zakonoda vni prijedlog mogao bi se dostaviti parlamentu do kraja 2016.  
(9) Kada je riječ o starenju i smanjenju stanovništva u radno aktivnoj dobi, važno je da 
tržište rada ima pristup cjelokupnoj potencijalnoj radnoj snazi. Finska je u tom 
području ostvarila određen n apredak i provela nekoliko mjera, uključujući bolju 
organizaciju subvencija za plaće s posebnim naglaskom na starije osobe te bolju 
organizaciju javne službe za zapošljavanje. Stopa nezaposlenosti u 2014. bila je 
8,7 % i dalje je u porastu, posebice među m ladima i starijim radnicima. Sporazumom 
o umjerenim plaćama iz 2013. podržava se povrat troškova i izvozna konkurentnost 
manjim rastom jediničnih troškova rada.  
(10) Finska je ostvarila određen napredak u pogledu jačanja kapaciteta za isporuku 
inovativnih proiz voda. Vlada provodi sveobuhvatnu reformu istraživačkih instituta i 
financiranja. Mjere politike za čistu tehnologiju, biotehnologiju i digitalizaciju 
perspektivne su, ali su malih razmjera. Iako su ulaganja u području istraživanja i 
razvoja među najvećima u EU -u, Finska se i dalje susreće s izazovima njihova 
pretvaranja u uspješne izvozne proizvode i usluge. Vlada nastoji pojednostavniti 
sustave podrške za poduzeća i poboljšati njihovu učinkovitost, povećati financijska 
sredstva za novoosnovana poduzeća i p romicati njihovu internacionalizaciju. Razina 
ulaganja u Finskoj i dalje je svejedno niska, poteškoće pri izvozu još postoje, a 
zaposlenost je pala. Potrebno je uložiti napore i u poboljšanje tržišnog natjecanja na 
tržištima proizvoda i usluga, posebice u maloprodajnom sektoru, koji je i dalje u 
velikoj mjeri koncentriran.   
(11) Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske 
politike Finske, koju je objavila u izvješću za Finsku za 2015. Ocijenila je i Program 
stabilnosti i Nacion alni program reformi te mjere praćenja provedbe preporuka 
dostavljenih Finskoj proteklih godina. U obzir je uzela njihov značaj za održivu 
fiskalnu i socioekonomsku politiku u Finskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica 
EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg  ekonomskog upravljanja Europskom unijom 
pružanjem doprinosa na razini EU -a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine 
preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku.  
 
HR 5   HR (12) Vijeće je u okviru tog ocjenjivanja preispitalo Program stab ilnosti Finske, a njegovo 
je mišljenje10 posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.  
(13) U okviru detaljnog preispitivanja koje provodi Komisija i te ocjene Vijeće je 
preispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Njegove preporuke u 
skladu s čla nkom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 2. – 3. u 
nastavku.  
(14) U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu gospodarske politike 
cjelokupnog europodručja. Na temelju te je analize Vijeće izdalo posebne preporuke 
upućene drž avama članicama čija je valuta euro. Finska bi trebala osigurati potpunu i 
pravovremenu provedbu tih preporuka.  
OVIME PREPORUČUJE Finskoj da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:  
1. Osigurati pravodobno i trajno smanjenje prekomjernog deficita na i spod 3  % BDP -a 
do [XX] u skladu s obvezama Finske na temelju članka 126. UFEU -a. Nastaviti 
napore ublažavanja nedostatka fiskalne održivosti i učvršćivanja uvjeta za rast.  
2. Donijeti usuglašenu mirovinsku reformu i postupno ukloniti mogućnosti ranog 
izlaska s tržišta rada. Osigurati učinkovito oblikovanje i provedbu upravnih reformi u 
pogledu ustroja općina te socijalnih i zdravstvenih usluga radi povećanja 
produktivnosti i učinkovitosti pružanja javnih usluga uz zajamčenu kvalitetu.  
3. Poduzeti napore pob oljšanja zapošljivosti mladih i starijih radnika te dugotrajno 
nezaposlenih, s posebnim naglaskom na razvoju radnih vještina. U dogovoru sa 
socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnim praksama osigurati da razvoj plaća 
prati produktivnost.  
4. Poduzeti mjere otvaranja maloprodajnog sektora učinkovitom tržišnom natjecanju.  
Sastavljeno u Bruxellesu  
 Za Vijeće  
 Predsjednik  
                                                 
10 U skladu s  člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br.  1466/97.