U sva tri slučaja konačno stanje na lokacijama definirano je kao zapušteno. U opseg programa pomoći za razgradnju nuklearnih postrojenja nije uključeno odlaganje istrošenog goriva i radioaktivnog otpada u duboke geološke formacije pa to pitanje svaka država članica mora razraditi u svojem nacionalnom programu za gospodarenje istrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom u skladu sa zahtjevima relevantne Direktive,.

Cilj je programâ pomoći za razgradnju nuklearnih postrojenja1,2 pomoći predmetnim državama članicama u provedbi neprekinutog postupka do potpune razgradnje uz istodobno održavanje najviših sigurnosnih standarda.

·nuklearne elektrane Kozloduj (NE), jedinice od 1 do 4 u Bugarskoj,

Od početka programa do lipnja 2016. iz nacionalnih sredstava isplaćeno je 137,9 milijuna EUR za pokrivanje troškova plana razgradnje nuklearnog postrojenja Ignalina dok je 805,8 milijuna EUR isplaćeno iz Međunarodnog fonda za potporu razgradnji nuklearne elektrane Kozloduj i sredstava Središnje agencije za upravljanje projektima (CPMA) čime stopa sufinanciranja iz litavskih sredstava iznosi 15 %.

U svojem izvješću11 Europski revizorski sud procijenio je financijski manjak za razdoblje od 2021. do 2030. na 28 milijuna EUR. Međutim, Bugarska u ovom trenutku, u skladu sa svojim nacionalnim zakonodavstvom, provodi preispitivanje plana razgradnje koje se provodi svake tri godine. Komisija će ocijeniti rezultate tog preispitivanja nakon što ga podnese koordinator programa te će nakon toga izvijestiti Parlament i Vijeće.

-infrastruktura za gospodarenje otpadom prikladna je za trenutačne aktivnosti rastavljanja i dekontaminacije, no u budućnosti će biti potrebna dodatna postrojenja. U pripremi je ruta za odlaganje nisko radioaktivnog otpada (> 90 % količine ukupnog radioaktivnog otpada), a 2017. počet će izgradnja nacionalnog postrojenja za odlaganje. Nadalje, znatno je napredovala izgradnja postrojenja za veliko smanjenje količine radioaktivnog otpada i postrojenja za fragmentaciju i dekontaminaciju te je njihovo puštanje u pogon predviđeno za 2017.

Glavne su značajke osnovnog plana programa Kozloduj postizanje konačnog stanja napuštenog područja do 2030. i ukupni procijenjeni troškovi od 1,107 milijardi EUR (2013.). Osnovni plan obrazložen je u planu razgradnje NE Kozloduj koji su odobrile bugarske vlasti, kako je potvrđen u dozvolama za razgradnju.

Razgradnja se od 2013. nalazi pod nadzorom bugarskog Državnog poduzeća za radioaktivni otpad (SERAW), namjenske organizacije za razgradnju čija je misija sigurno zbrinjavanje radioaktivnog otpada na državnom području Republike Bugarske. SERAW je pod nadzorom Ministarstva energetike i nositelj dozvole/subjekt nadležan za razgradnju jedinica od 1 do 4 NE Kozloduj, kao i za buduće nacionalno postrojenje za odlaganje.

Jedinice od 1 do 4 u nuklearnoj elektrani Kozloduj reaktori su tipa VVER 440/230: jedinice 1 i 2 ugašene su 2002., a jedinice 3 i 4 u 2006.

Ta su postignuća važni koraci prema unapređenju sigurnosti na tim lokacijama. Ključni pokazatelji ukazuju na to da je uspješnost općenito u skladu s očekivanjima, a pomažu da se problemi prepoznaju u što ranijoj fazi i tako utvrde učinkovite mjere ublažavanja.

U članku 2. obiju uredaba, utvrđeni su glavni specifični ciljevi programâ razgradnje za razdoblje financiranja od 2014. do 2020. Ti su ciljevi detaljno razrađeni u provedbenim postupcima8 kojima se utvrđuje osnovni plan za svaki program razgradnje sve do konačnog stanja.

Za razdoblje od 2016. do 2025. (kraj programa) dodijeljena nacionalna sredstva iznose 328 milijuna EUR, a dodijeljena sredstva EU-a iznose 482 milijuna EUR. Preostali financijski manjak za razdoblje od 2021. do 2025. iznosi 92 milijuna EUR11.

Od početka programa do kraja 2015. iz Slovačkog nacionalnog nuklearnog fonda isplaćeno je 148 milijuna EUR, dok je iz Međunarodnog fonda za potporu razgradnji nuklearne elektrane Bohunice isplaćeno 189 milijuna EUR čime stopa sufinanciranja iz slovačkih sredstava iznosi 44 %.

Financijski manjak za razdoblje od 2021. do 2038. i dalje je znatan te iznosi 1,561 milijardu EUR11. U relevantnom važećem nacionalnom zakonodavstvu zahtijeva se da litavska vlada dogovori dodatnu potporu Unije nakon 2020. i da se obveže na plaćanje svih troškova iz državnog proračuna ako se ne osiguraju druga sredstva.

Trenutačno nema velikih ugovornih sporova koji bi utjecali na program, no potrebno je poboljšati uspješnost provedbe vremenskog plana u nekim područjima kao što je dovršetak puštanja u pogon novih postrojenja za obradu i skladištenje krutog otpada.

Rastavljanje opreme u 2016. provodilo se odgovarajućom brzinom i to u dvoranama s turbinama, kao i u servisnim zgradama koje ih povezuju sa zgradama reaktora. Gospodarenje otpadom bilo je zadovoljavajuće i u skladu s ciljnom vrijednošću ili iznad nje.

-infrastruktura za gospodarenje otpadom prikladna je za trenutačne potrebe aktivnosti rastavljanja i dekontaminacije, no u budućnosti će biti potrebni dodatni objekti. U pripremi je ruta za odlaganje nisko radioaktivnog otpada (> 90 % količine ukupnoga radioaktivnog otpada) te se očekuje da će 2017. biti odobren projekt površinskog odlagališta. Nadalje, u 2018. u pogon će biti puštena nova postrojenja za obradu i skladištenje krutog otpada.

-aktivnosti rastavljanja i dekontaminacije u dvorani s turbinama povećale su se na 99 % u jedinici 1 te na više od 30 % u jedinici 2, što znači da je od 2014. do kraja lipnja 2016. rastavljeno i dekontaminirano 19 576 tona opreme. To je gotovo 50 % ciljne vrijednosti iz višegodišnjeg financijskog okvira,

Glavne su značajke osnovnog plana programa Ignalina postizanje konačnog stanja napuštenog područja do 2038. i ukupni procijenjeni troškovi od 3,377 milijardi EUR. Osnovni plan obrazložen je u konačnom planu razgradnje20 koji je 25. kolovoza 2014. odobrio ministar energetike Republike Litve.

Mnogi su projekti razgradnje u zadovoljavajućoj mjeri slijedili zacrtani vremenski plan no kašnjenja u nekim projektima nisu se mogla spriječiti. Kao što je izviješteno prošle godine4, program je općenito više izložen rizicima administrativne i pravne prirode nego rizicima tehničke prirode. Ti su rizici mogli ugroziti ključni tijek provedbe programa pa ih se stoga rješavalo u okviru godišnjeg programa rada za 2016. te su ti rizici ublaženi. Usto, uspješno je dovršena procjena utjecaja na okoliš za izgradnju nacionalnog postrojenja za odlaganje.

U analizi ostvarene vrijednosti navodi se da se nakon tri godine (2014. – 2016.) s provedbom cjelokupnog programa kasni šest mjeseci u odnosu na vremenski plan.

Od 2014. ostvarena vrijednost programa provedenog uz financijsku pomoć Unije bila je u skladu sa stvarnim troškovima, čime je postignuta zadovoljavajuća troškovna učinkovitost.

4.3.Slovačka – nuklearna elektrana Bohunice V1

NE Bohunice V1 sastoji se od dva reaktora tipa VVER 440/230: jedinica 1 trajno je ugašena 2006., a jedinica 2 trajno je ugašena 2008.

Slovačka Jadrová a vyraďovacia spoločnosť (JAVYS) namjenska je organizacija za razgradnju čija je misija sigurna razgradnja nuklearnih postrojenja, gospodarenje istrošenim nuklearnim gorivom i gospodarenje radioaktivnim otpadom na državnom području Slovačke Republike. Organizacija djeluje pod nadzorom Ministarstva gospodarstva. JAVYS je nositelj dozvole/subjekt nadležan za razgradnju nuklearne elektrane Bohunice V1, gospodarenje istrošenim gorivom te za postrojenja za odlaganje otpada.

Osnovni plan programa

Glavne su značajke osnovnog plana programa Bohunice postizanje konačnog stanja napuštenog područja do 2025. i ukupni procijenjeni troškovi od 1,246 milijardi EUR. Osnovni plan obrazložen je u detaljnom planu razgradnje NE Bohunice V120 od 22 listopada 2014.

Napredak

Na referentni datum za izvješćivanje napredak ostvaren u odnosu na ciljeve bio je zadovoljavajući:

-gorivo je uklonjeno iz jezgara reaktora i bazena te je slovački regulator za nuklearnu energiju u prosincu 2014. izdao dozvolu za drugu (konačnu) fazu razgradnje NE Bohunice V1,

-rastavljeni su svi sustavi osim jednog u dvorani s turbinama i pomoćnim zgradama reaktora V1. Rastavljanje rashladnih tornjeva povjereno je vanjskim izvoditeljima, kasnije nego što je planirano, ali po znatno nižoj cijeni nego što je početno procijenjeno i bez utjecaja na ključni tijek vremenskog plana razgradnje NE V1,

-počelo je rastavljanje i dekontaminacija u zgradi reaktora, izolacijski materijali primarnih krugova u potpunosti su uklonjeni, ponovo je pokrenuta dekontaminacija primarnih krugova, otvoren je javni natječaj za rastavljanje velikih komponenti sustava za rashlađivanje reaktora,

-znatne količine materijala ispuštene su kao neradioaktivne (oko 74 692 tone),

-infrastruktura za gospodarenje otpadom prikladna je za trenutačne potrebe aktivnosti rastavljanja i dekontaminacije, a dodatna se postrojenja grade za buduće potrebe. Proširuje se kapacitet rute za odlaganje nisko radioaktivnog otpada (> 90 % količine ukupnog radioaktivnog otpada) na postojećim odlagalištima na lokaciji Mochovce. U završnim fazama izgradnje je i novo postrojenje za privremeno skladištenje srednje radioaktivnog otpada koji se ne može odlagati na lokaciji Mochovce.

Uspješnost

U 2016. provedeno je rastavljanje opreme u zgradi reaktora pri čemu je ostvarena zadovoljavajuća uspješnost unatoč poteškoćama koje su nastale u projektu dekontaminacije primarnih rashladnih krugova. U skladu s predviđanjima iznesenima u prethodnom izvješću4, kašnjenja u ovom projektu utjecala su na druge aktivnosti čime su smanjeni rezultati obrade i kondicioniranja radioaktivnog otpada.

U analizi ostvarene vrijednosti navodi se da bi se nakon tri godine (2014. – 2016.) datum završetka programa odgodio najmanje za jednu godinu, bez provođenja mjera ublažavanja. Međutim, poboljšanim sustavom upravljanja uvedenim za višegodišnji financijski okvir 2014. – 2020. omogućilo se rano otkrivanje problema pa subjekt nadležan za razgradnju može pravodobno pokrenuti preispitivanje plana izvođenja radova kako bi se osiguralo da budu dovršeni u roku (2025.). Rezultati te analize bit će prikazani u evaluaciji u sredini programskog razdoblja.

Od 2014. ostvarena vrijednost programa provedenog uz financijsku pomoć Unije bila je usklađena sa stvarnim troškovima, čime je postignuta zadovoljavajuća troškovna učinkovitost.

4.4.Projekti u sektoru energetike

Prema trenutačnom višegodišnjem financijskom okviru u programu pomoći nije predviđena nova financijska potpora za mjere ublažavanja u energetskom sektoru, no do kraja 2013. programi pomoći doprinijeli su projektima u sektoru energetike u skladu s relevantnim ugovorima o pristupanju i nacionalnim energetskim politikama. Mnogi su projekti do sada dovršeni iako dio sredstava dodijeljenih prije 2014. još uvijek treba potrošiti na tekuće projekte.