HR Službeni list Europske unije C 389/74

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o „Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o akcijskom planu EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom”

(COM(2016) 87 final)

(2016/C 389/10)

Izvjestitelj: Cillian LOHAN

Dana 4. ožujka 2016., sukladno članku 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Europska komisija odlučila je savjetovati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o

„Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o akcijskom planu EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom”

(COM(2016) 87 final).

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i zaštitu okoliša, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila 30. lipnja 2016.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na 518. plenarnom zasjedanju održanom 13. i 14. srpnja 2016. (sjednica od 14. srpnja 2016.), sa 143 glasova za, bez suzdržanih.

1. Zaključci i preporuke

1.1 EGSO pozdravlja prijedlog Komisije o akcijskom planu EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom te sa zadovoljstvom primjećuje uključivanje brojnih ključnih prijedloga iz prethodnog Mišljenja o ovom pitanju.

1.2 Odbor smatra da je cjelovit pristup, uključujući svjetski savez zemalja podrijetla, tranzita i odredišta, ključan temelj za borbu protiv izravnog i neizravnog učinka nezakonite trgovine divljom faunom i florom.

1.3 EGSO utvrđuje različite prioritetne mjere za različite razine lanaca opskrbe u nezakonitoj trgovini. — Na razini zajednice u zemljama podrijetla prioritet mora biti podizanje razine svijesti i stvaranje održivih izvora radnih mjesta i prihoda. — Što se tiče organiziranog kriminala, prioriteti su jačanje sustava zajedničkih, učinkovitih, proporcionalnih i odvraćajućih kontrola i kazni te osiguravanje sredstava za policijske aktivnosti. — Na razini potražnje, iz perspektive poduzeća i potrošača, prioritet mora biti podizanje razine svijesti, sljedivost i označivanje. To bi posebice trebalo primijeniti na europskoj razini. — Na razini pravosuđa, prioritet mora imati provedba s pomoću usmjerene obuke sudaca kako bi se zajamčila dosljednost i proporcionalnost u presudama.

1.4. EGSO smatra da bi provedba strukturiranog dijaloga i suradnje s trećim zemljama trebala uključivati borbu protiv nezakonite trgovine divljom faunom i florom koja bi trebala biti preduvjet za sve bilateralne i multilateralne trgovačke sporazume EU-a. Učinak vanjske politike EU-a koja je usmjerena na održivi razvoj u trećim zemljama trebat će se mjeriti najprije u pogledu kvalitete života i alternativnih održivih izvora prihoda te zaposlenja za ruralno stanovništvo, u skladu s Programom UN-a za održivi razvoj 2030.

1.5. Odbor, u skladu s Deklaracijom iz Londona, naglašava potrebu za sustavom označivanja i sljedivosti kako bi se zajamčilo da trgovina divljom faunom i florom bude zakonita i održiva.

1.6. EGSO izražava žaljenje što u prijedlozima Komisije nije spomenuta prijetnja koju nezakonita trgovina divljom faunom i florom predstavlja javnom zdravlju i autohtonim životinjskim i biljnim vrstama. Odbor naglašava da već spomenuti sustavi označivanja i sljedivosti, zajedno s odgovarajućim mehanizmom veterinarskih i fitosanitarnih inspekcija, mogu pridonijeti suzbijanju pojave i širenja takvih bolesti na svjetskoj razini.

1.7. Odbor smatra da bi Komisija trebala pridavati veću važnost učinku e-trgovine na nezakonitu trgovinu divljom faunom i florom te provesti posebne mjere kako bi se zakonita i održiva trgovina divljom faunom i florom zaštitila od nezakonite trgovine, koja se vrši neprimjerenom uporabom internetskih stranica e-trgovine i društvenih medija ili putem posebnih nezakonitih mreža uspostavljenih na dubokoj mreži (deep web).

1.8. EGSO ističe važnost nadolazećeg 17. sastanka Konferencije stranaka (COP 17) Konvencije o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES) te potiče EU da zauzme čvrst stav u podupiranju ciljeva ovog akcijskog plana. EGSO poziva Komisiju da podrži prijedlog za zatvaranje domaćih tržišta bjelokosti što predstavlja ključni doprinos sprečavanju izumiranja koje prijeti afričkim slonovima.

2. Uvod

2.1. Nezakonita trgovina divljom faunom i florom nije nova pojava (1), ali njezini razmjeri, narav i učinak posljednjih su se godina znatno promijenili (2). Zbog svojega brzog i dalekosežnog rasta, nezakonita trgovina divljom faunom i florom jedan je od najtežih oblika organiziranog kriminala, zajedno s nezakonitom trgovinom ljudima, drogom i oružjem, s procijenjenim prihodom od 8 do 20 milijardi eura godišnje.

2.2. Nezakonita trgovina divljom faunom i florom postala je najprofitabilnija nezakonita aktivnost u svijetu zahvaljujući velikoj potražnji (3) i malom riziku (od otkrivanja i kažnjavanja). U usporedbi s drugim oblicima kriminala, nezakonita trgovina divljom faunom i florom ima mnogo niži prioritet te su dodijeljena znatno manja sredstva za njezino sprečavanje. Kazne koje se primjenjuju nedosljedne su i neujednačene, čak i unutar EU-a, čime se međunarodnim kriminalnim organizacijama daje poticaj za preseljenje nezakonitih aktivnosti u zemlje gdje su kazne manje oštre ili nadležna tijela manje učinkovita.

2.3. Učinak nezakonite trgovine divljom faunom i florom mjerljiv je i vidljiv, i to ne samo u ekološkim smislu (4). Zato su gubitak biološke raznolikosti, krčenje šuma (5), moguće istrebljenje najpoznatijih vrsta (6) i smanjenje stokova riba (7) samo djelomična posljedica još opasnijeg fenomena.

2.4. Nezakonita trgovina divljom faunom i florom usko je povezana s drugim nezakonitim aktivnostima međunarodnih kriminalnih organizacija, uključujući pranje novca i korupciju, kao što je istaknuto u nedavnom izvješću Ureda Ujedinjenih naroda za droge i kriminal (UNODC) (8).

2.5. Nezakonita trgovina divljom faunom i florom opasnost je za globalnu sigurnost. Potiče sukobe i ugrožava regionalnu i nacionalnu sigurnost, pružajući sredstva za financiranje paravojnih skupina i terorističkih mreža (9).

2.6. Nezakonita trgovina divljom faunom i florom predstavlja prijetnju javnom zdravlju i autohtonim vrstama životinja i biljaka. Izbjegavanje odgovarajuće fitosanitarne inspekcije izlaže autohtone životinjske i biljne vrste značajnim rizicima zaraze novim uzročnicima bolesti (10). Procjenjuje se da je 75 % novih zaraznih bolesti životinjskog porijekla te da uglavnom potječu od divljih vrsta (11).

2.7. Krađa ugroženih vrsta još je jedan relevantan problem koji i dalje nije dovoljno naglašen. Od 2000. godine iz zooloških vrtova EAZA-e (12) ukradeno je 739 životinja pripadnika 44 vrste, a mnoge od njih nikad nisu vraćene. Popularni ciljevi bili su ugroženi primati i ugrožene vrste ptica, što stvara probleme za dobrobit i biološku raznolikost programa uzgoja tih rijetkih vrsta.

2.8. Konvencija o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES) ključna je u borbi protiv nezakonite trgovine divljom faunom i florom. UN je 2013. pokrenuo snažnu političku kampanju (13) o tom pitanju, koja je kulminirala prvom posebnom rezolucijom koju je u srpnju 2015. usvojila Opća skupština (14). Zbog toga je međunarodna zajednica pokrenula usporedni postupak u cilju stvaranja svjetskog saveza zemalja podrijetla, tranzita i odredišta divlje faune i flore, što je dovelo do potpisivanja Deklaracije iz Londona (15) u veljači 2014.

2.9. Kao jedno od glavnih odredišta za proizvode od divlje faune i flore nezakonitog porijekla i ključno raskršće tijekova krijumčarenja iz Afrike, Latinske Amerike i Azije, EU u tome treba imati ključnu ulogu. Europski parlament zatražio je 2014. godine od Komisije da sastavi akcijski plan EU-a za rješavanje problema nezakonite trgovine divljom faunom i florom (16). EGSO u svojem Mišljenju (17) snažno podupire iz toga proizašlu Komunikaciju Komisije o strategiji EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom (18).

2.10. Poslovni sektori, kako poduzeća uključena u zakonsku i održivu trgovinu divljom faunom i florom (tj. industrija luksuznih proizvoda, sektora kućnih ljubimaca i tradicionalne kineske medicine), tako i posredno uključena poduzeća (tj. poduzeća koja pružaju usluge prijevoza ili poštanske usluge te poduzeća koja se bave internetskom trgovinom), izravno su i neizravno zahvaćeni nezakonitom trgovinom divljom faunom i florom. Prepoznavši taj problem, mnoge tvrtke uvele su niz inicijativa protiv nezakonite trgovine divljom faunom i florom, kao što su programi certificiranja i društveno odgovorno poslovanje (19) jednog ili više poduzeća.

3. Sažetak prijedloga Komisije

3.1. Cilj je akcijskog plana poboljšanje suradnje između svih uključenih sudionika, učinkovitije korištenje postojećim instrumentima i politikama te jačanje sinergije između njih. Rezultati ostvareni akcijskim planom ocijenit će se 2020.

3.2. Mjere se temelje na trima prioritetima: — sprečavanju nezakonite trgovine divljom faunom i florom, — provedbi i jačanju postojećih pravila, — jačanju globalnoga partnerstva između zemalja podrijetla, tranzita i odredišta.

3.3. Kako bi se suzbili uzroci nezakonite trgovine divljom faunom i florom, EU će se usredotočiti na sljedeća četiri područja: — smanjenje potražnje, — uključivanje ruralnih zajednica u očuvanje divlje faune i flore, — povećanje uključenosti poslovnog sektora, — borbu protiv korupcije.

4. Opće napomene

4.1. EGSO pozdravlja prijedlog Komisije i smatra da je akcijski plan EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom ključan alat za borbu protiv te opsežne i opasne pojave. Analiza propusta postojećih struktura u suzbijanju rasta nezakonite trgovine divljom faunom i florom u pratećem radnom dokumentu osoblja trebala bi biti korisna za sve buduće dodatne procjene i mjere (20).

4.2. Odbor sa zadovoljstvom primjećuje da su prihvaćeni brojni ključni prijedlozi iz prethodnog Mišljenja o nezakonitoj trgovini divljom faunom i florom (21).

4.3. EGSO smatra da je zbog složenih, višestranih aspekata nezakonite trgovine divljom faunom i florom te njezina izravnog i neizravnog učinka cjelovit pristup ključan element akcijskog plana EU-a.

4.4. EGSO se slaže s time da će se strategija temeljiti na poštovanju, jačanju i usklađivanju postojećih međunarodnih sporazuma (osobito CITES-a), zakona, propisa, politika i instrumenata provedbe te da će ostvariti bolju integraciju svih zainteresiranih sektora – zaštita okoliša, carinski nadzor, sudski sustav, suzbijanje organiziranog kriminala itd. – kao i učinkovitiju suradnju između nadležnih tijela zemalja podrijetla, tranzita i odredišta divlje faune i flore.

4.5. Odbor smatra da se EU neće moći učinkovito boriti protiv organiziranog kriminala povezanog s nezakonitom trgovinom divljom faunom i florom dok se ne postignu određeni ciljevi (navedeni u Prilogu prijedlogu). — Sve države članice moraju se što prije uskladiti s postojećim zakonodavstvom EU-a o divljoj fauni i flori. — Poboljšanje zajedničkog mehanizma za suradnju, koordinaciju, komunikaciju i prijenos podataka među agencijama nadležnim za provođenje zakona u državama članicama, s posebnom strategijom za prekogranične operacije i istraživanja, uključujući izradu zajedničkog registra krijumčara. — Uspostava odgovarajućeg i jedinstvenog sustava redovitog obrazovanja i podizanje razine svijesti u cijelom provedbenom/pravosudnom lancu koji je uključen u borbu protiv nezakonite trgovine divljom faunom i florom, uključujući stručnjake za organizirani kriminal, kibernetički kriminal i povezane nezakonite financijske tokove. — Države članice morat će uskladiti svoje zakonodavstvo s međunarodnim sporazumima i osigurati da se nezakonita trgovina divljom faunom i florom smatra teškim kaznenim djelom koje se kažnjava zatvorom u trajanju od najmanje četiri godine te je uključiti u kaznena djela na koja se primjenjuju mjere za borbu protiv pranja novca i korupcije.

4.6. Prijedlog za stvaranje svjetskog saveza protiv nezakonite trgovine divljom faunom i florom s ciljem uspostave strukturiranog dijaloga i suradnje sa zemljama podrijetla, tranzita i odredišta, uključujući nacionalne vlade, lokalne zajednice, civilna društva i privatni sektor, uvelike će poduprijeti ciljeve plana.

4.7. EGSO utvrđuje različite prioritetne mjere za različite razine lanaca opskrbe u nezakonitoj trgovini. — Na razini zajednice u zemljama podrijetla prioritet mora biti podizanje razine svijesti i stvaranje održivih izvora radnih mjesta i prihoda. — Što se tiče organiziranog kriminala prioriteti su jačanje sustava zajedničkih, učinkovitih, proporcionalnih i odvraćajućih kontrola i kazni te osiguravanje sredstava za policijske aktivnosti. — Na razini potražnje, iz perspektive poduzeća i potrošača, prioritet mora biti podizanje razine svijesti, sljedivost i označivanje. To bi posebice trebalo primijeniti na europskoj razini. — Na razini pravosuđa prioritet mora imati provedba s pomoću usmjerene obuke sudaca kako bi se zajamčila dosljednost i proporcionalnost u presudama.

4.8. EGSO se slaže da je potrebno više sredstava i više ciljanih inicijativa kako bi se suzbila nezakonita trgovina divljom faunom i florom u zemljama podrijetla. Na primjer, EGSO podržava prijedlog Komisije da borba protiv nezakonite trgovine bude preduvjet za sve bilateralne i multilateralne trgovinske sporazume.

4.9. Odbor smatra da je uloga civilnog društva od temeljne važnosti za suzbijanje i sprečavanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom, kako u zemljama podrijetla, tako i u zemljama odredišta. Odbor smatra da je osobito važno aktivno i svjesno uključivanje potrošača i privatnog sektora kako bi se potaknulo održivo pribavljanje proizvoda od divlje faune i flore, podržano uvođenjem sustava označivanja i sljedivosti.

4.10. EGSO vjeruje da ruralno stanovništvo mora biti uključeno u učinkovite razvojne smjernice kako bi moglo imati koristi od zaštite divlje faune i flore (npr. ekoturizam). Prijelaz na održivo gospodarstvo u trećim zemljama trebat će se mjeriti i procjenjivati najprije u pogledu kvalitete života i mogućnosti zapošljavanja te će trebati biti u skladu s Programom UN-a za održivi razvoj 2030. i povezanim ciljevima održivog razvoja.

4.11. EGSO naglašava potrebu da se stanovništvu trećih zemalja koje je uključeno u najranije faze nezakonite trgovine divljom faunom i florom pruže alternativni održivi izvori prihoda i radnih mjesta. To bi se moglo postići ekoturizmom ili povećanjem mogućnosti prihoda od usluga ekosustava lokalnog staništa i divlje faune i flore.

4.12. EGSO naglašava potrebu za suradnjom s poslovnim sektorom kako bi se pojednostavila dvosmjerna rasprava i tok informacija radi jamčenja pozitivne uloge poslovnog sektora u borbi protiv nezakonite trgovine divljom faunom i florom. Strategija za rješavanje tih problema ne može se provoditi u vakuumu koji isključuje privatne poslove.

5. Posebne primjedbe

5.1. EGSO predlaže da se diljem Europe provede kampanja za podizanje razine svijesti kako bi se potrošači i privatni sektor uključili u smanjenje ponude i potražnje nezakonitih proizvoda od divlje faune i flore. Zbog široke definicije „nezakonite trgovine divljom faunom i florom”, Odbor predlaže da se veća pažnja posveti i manje poznatim biljkama i životinjama (22), kao i proizvodima dobivenima od njih (23).

5.2. EGSO ponavlja da je voljan podržati inicijative koje EU želi poduzeti te sudjelovati u njima, npr. oslanjajući se na mrežu gospodarskih i društvenih dionika EU-a i Afrike koju je Odbor razvio. EGSO bi pozdravio svaku inicijativu Komisije namijenjenu uspostavi foruma za rasprave o provedbi akcijskog plana te bi bio otvoren za mogućnost organiziranja događanja posvećenog toj temi.

5.3. Odražavajući ideju Deklaracije iz Londona, EGSO poziva na uvođenje posebnih mjera kojima bi se osiguralo odgovorno ponašanje privatnog sektora te sustava označivanja i sljedivosti koji bi zajamčio zakonitost i održivost – gospodarsku, ekološku te u interesu lokalnih zajednica – trgovine divljim vrstama. Već postojeći sustavi te vrste za trgovinu kavijarom i tropskim drvom mogu u tu svrhu poslužiti kao dobar primjer (24). Sustav upravljanja zoološkim informacijama (ZIMS) kojim se koristi Europsko udruženje zooloških vrtova i akvarija (EAZA) mogao bi biti dobar model za zajednički sustav sljedivosti živih životinja.

5.4. Odbor izražava žaljenje što u prijedlozima Komisije nisu navedene prijetnje koje nezakonita trgovina divljom faunom i florom predstavlja javnom zdravlju i autohtonim životinjskim i biljnim vrstama. Ovaj je problem vrlo relevantan pa stoga EGSO poziva da bude uključen u akcijski plan EU-a. Odbor naglašava da već spomenuti sustavi označivanja i sljedivosti, zajedno s odgovarajućim mehanizmom veterinarskih i fitosanitarnih inspekcija, mogu pridonijeti suzbijanju pojave i širenja takvih bolesti na svjetskoj razini. Trebalo bi pojačati suradnju s Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC).

5.5. E-trgovina je nova mogućnost nezakonite trgovine divljom faunom i florom. EGSO primjećuje da postoji nekoliko nezakonitih instrumenata e-trgovine, kao što je neprimjerena uporaba trgovačkih internetskih stranica i foruma društvenih medija ili ograničenih specijaliziranih internetskih platformi u dubokoj mreži. U pogledu prvog slučaja Odbor ističe neke dobre prakse koje bi Europska komisija trebala uzeti u obzir, kao što je memorandum o razumijevanju koji su u lipnju 2013. potpisali Talijanska policijska služba za šume i dva velika portala internetskih oglasa, „eBay annunci” i „Subito.it” (25); obuhvaćeno je unošenje detaljnijih informacija za pomoć potrošačima te mogućnost hitnog brisanja ponuda koje se smatraju sumnjivima. Memorandum također omogućuje filtriranje oglasa, dopuštajući samo one koji jamče sljedivost primjerka ponuđenog na prodaju. Što se tiče duboke mreže, EGSO predlaže osnivanje posebnih radnih skupina uz pomoć stručnjaka za kibernetički kriminal.

5.6. EGSO ističe važnost 17. sastanka Konferencije stranaka (COP 17) Konvencije o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES), koji će se održati u rujnu/listopadu 2016. godine u Južnoj Africi. EU ima 28 glasova i mora odraziti čvrst stav koji je zauzeo ovim akcijskim planom. Neki od prijedloga koje je Komisija već navela pomoći će u borbi protiv nezakonite trgovine divljom faunom i florom, uključujući dodavanje više relevantnih vrsta na popis CITES-a. EGSO poziva Komisiju da podrži prijedlog za zatvaranje domaćih tržišta bjelokosti što predstavlja ključni doprinos sprečavanju izumiranja koje prijeti afričkim slonovima.

Bruxelles, 14. srpnja 2016. Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Georges DASSIS

(1) Definicija nezakonite trgovine divljom faunom i florom obuhvaća međunarodnu i unutarnju nezakonitu trgovinu divljim životinjama, biljkama i proizvodima dobivenima od njih te usko povezana kaznena djela, kao što je krivolov.

(2) Krivolov je od 2007. do 2013. godine toliko porastao da je poništio utjecaj oporavka ostvarenoga u tri prethodna desetljeća, što predstavlja stvarnu prijetnju očuvanju biološke raznolikosti i održivom razvoju. Na primjer, u Africi se svake godine radi bjelokosti ubije od 20 000 do 25 000 slonova, a samo od 2010. do 2012. ubijeno ih je 100 000.

(3) Nezakonita trgovina porasla je potaknuta rastućom potražnjom za proizvodima divlje faune i flore, kao što su bjelokost, rogovi nosoroga i kosti tigrova, osobito u nekim zemljama Azije (npr. Kini i Vijetnamu).

(4) Učinak nezakonite trgovine divljom faunom i florom na prirodu može biti povećan nizom drugih čimbenika kao što su globalizirana potrošnja, neodrživa obrada zemlje, klimatske promjene, pretjerano iskorištavanje ljekovitog bilja i masovni turizam, uključujući lov.

(5) Nezakonita sječa stabala predstavlja do 30 % svjetske trgovine drvnom građom i odgovorna je za više od 50 % krčenja tropskih šuma u srednjoj Africi, Amazoniji i jugoistočnoj Aziji, čime se autohtonom stanovništvu uskraćuju značajne mogućnosti održivog razvoja.

(6) Međunarodna unija za zaštitu prirode i prirodnih resursa zbog krivolova je 2011. godine proglasila zapadne crne nosoroge izumrlima.

(7) Procjenjuje se da 19 % prijavljene vrijednosti ulova čini nezakonit ribolov.

(8) UNODC, World Wildlife Crime Report: Trafficking in protected species („Izvješće o kriminalu povezanom s nezakonitom trgovinom divlje faune i flore u svijetu: krijumčarenje zaštićenih vrsta”), 2016.

(9) Europska komisija, Akcijski plan za jačanje borbe protiv financiranja terorizma, COM(2016) 50 final

(10) SL C 424 od 26.11.2014., str. 52.

(11) Izvještaj Svjetskog fonda za zaštitu prirode (WWF-a) – http://awsassets.panda.org/downloads/wwffightingillicitwildlifetrafficking_french_lr.pdf.

(12) Europsko udruženje zooloških vrtova i akvarija (EAZA) vodeća je organizacija u ovom sektoru, čiji su članovi 377 institucija u 43 zemlje diljem Europe i Bliskog istoka.

(13) Rezolucija koju je 2013. usvojila Komisija UN-a za sprečavanje kriminala i kazneno pravosuđe, a podržalo Gospodarsko i socijalno vijeće UN-a, utvrdila je da je nezakonita trgovina divljom faunom i florom „težak oblik organiziranog kriminala” koji provode iste vrste globalnih organiziranih kriminalnih skupina kao što su one odgovorne za aktivnosti poput nezakonite trgovine ljudima, drogom i oružjem.

(14) Rezolucija UN-a 69/314 „Rješavanje problema nezakonite trgovine divljom faunom i florom”, 30. srpnja 2015.

(15) Deklaraciju iz Londona potpisali su predsjednici država, ministri i predstavnici 46 zemalja na Konferenciji o nezakonitoj trgovini divljom florom i faunom 2014. godine. Deklaracija je utvrdila nove standarde u borbi protiv nezakonite trgovine divljom faunom i florom, među kojima je i promjena postojećeg zakonodavstva kako bi krivolov i nezakonita trgovina divljom faunom i florom postali „teška kaznena djela”, zabrani uporabe vrsta kojima je ugrožen opstanak, jačanju prekogranične suradnje i usklađivanju mreža za borbu protiv nezakonite trgovine divljom faunom i florom.

(16) Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o kriminalu povezanom s divljom faunom i florom (2013/2747(RSP)).

(17) Vidjeti bilješku 10.

(18) Komunikacija Komisije Vijeću i Europskom parlamentu o strategiji EU-a za suzbijanje krijumčarenja divlje faune i flore — COM(2014) 64 final.

(19) Ricardo Energy & Environment „Jačanje suradnje s poslovnim sektorom za borbu protiv nezakonite trgovine divljom faunom i florom”. Izvješće izrađeno za Glavnu upravu za okoliš Europske komisije, 2015.

(20) Europska Komisija, „Analiza i dokazi kao potpora akcijskom planu za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom”, Radni dokument osoblja Komisije, SWD(2016) 38 final.

(21) Vidjeti bilješku 10.

(22) CITES ima tri dodatka u kojima su popisane kategorije vrsta ovisno o stupnju potrebne zaštite, tj. ovisno o tome koliko su ugrožene međunarodnom trgovinom. Dodatak ima oko 5 600 vrsta životinja i 30 000 vrsta biljaka koje štiti od pretjeranog iskorištavanja kroz međunarodnu trgovinu. To znači da su manje poznate vrste, poput ljuskavaca (jedne od vrsta kojima se najviše nezakonito trguje), također ugrožene nezakonitom trgovinom;

(23) Trgovina divljom faunom i florom može obuhvaćati žive životinje i biljke, ali i niz dobivenih proizvoda zbog mnogih mogućih načina uporabe (začini za tradicionalnu medicinu, hrana, gorivo, krma, građevni materijali, odjeća i nakit itd.). http://www.traffic.org/trade/.

(24) U okviru CITES-a postoji univerzalni sustav označivanja za identifikaciju kavijara koji je dopušteno uvoziti samo nakon pribavljanja odgovarajućih ovlaštenja od relevantnih tijela (www.cites.org/common/resource/reg_caviar.pdf). U pogledu trgovine u sektoru šumarstva, pravila EU-a podržavaju cilj odvraćanja od krijumčarenja tropskog drva uz pomoć potpore uvođenju nacionalnih sustava sljedivosti.

(25) Portali „Ebay Annunci” i „Subito.it” upravljaju s 90 % svih talijanskih oglasa e-trgovine http://www.corpoforestale.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/7388.