1.Unija Slovačkoj stavlja na raspolaganje financijski doprinos u obliku bespovratne financijske potpore u iznosu od 6 328 586 359 EUR. Iznos od 4 642 807 510 EUR na raspolaganju je za preuzimanje pravnih obveza do 31. prosinca 2022. Ako se nakon ažuriranja iz članka 11. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/241 za Slovačku izračuna iznos koji je jednak ili veći od tog iznosa, dodatni iznos od 1 685 779 848 EUR stavlja se na raspolaganje za preuzimanje pravnih obveza od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2023.

(50)U skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241 izračun maksimalnog financijskog doprinosa za Slovačku ažurirat će se do 30. lipnja 2022. U skladu s člankom 23. stavkom 1. te uredbe iznos za Slovačku trebalo bi sada staviti na raspolaganje za pravne obveze do 31. prosinca 2022. Bude li to potrebno nakon ažuriranja maksimalnog financijskog doprinosa, Vijeće bi na prijedlog Komisije trebalo izmijeniti ovu Odluku tako da se bez nepotrebne odgode uključi ažurirani maksimalni financijski doprinos.

(39)Općenito, dobro je objašnjeno kako se u Slovačkoj utvrđuju subjekti odgovorni za kontrole i reviziju te je jasno utvrđena neovisnost i raspodjela dužnosti revizijskog tijela, uključujući način na koji je ono ugrađeno u slovačko zakonodavstvo. Nacionalno tijelo za provedbu i koordinaciju odgovorno je za pripremu i slanje zahtjeva za isplatu financijske potpore, izjave o upravljanju i sažetka revizija. Objašnjeno je i koji su sudionici revizije, koji su njihovi odnosi i administrativni kapaciteti. Na raspolaganje su stavljene iscrpne informacije o mjerama poduzetima za uklanjanje ozbiljnih nepravilnosti i o tome tko je odgovoran za te mjere. Odgovorne osobe proći će obuku, a zaštita zviždača uvrštena je u zakonodavstvo i očekuje se da će Ured za zviždače biti potpuno operativan do rujna 2021. Provjerama upravljanja koje provode ministarstva/tijela nadležna za provedbu provjeravat će se postoje li ozbiljne nepravilnosti, ali i ostvaruju li se ključne etape i ciljne vrijednosti. Objašnjeni su aranžmani i mehanizmi za prikupljanje, pohranu i stavljanje na raspolaganje podataka o krajnjim primateljima, a obveza vođenja evidencije propisana člankom 22. stavkom 2. točkom (d) Uredbe (EU) 2021/241 dodijeljena je provedbenim tijelima i korisnicima. Repozitorijski sustav za praćenje provedbe Mehanizma trebao bi biti uspostavljen i operativan prije prvog zahtjeva za plaćanje. Sustav bi trebao imati najmanje sljedeće funkcionalnosti: osigurava (a) prikupljanje podataka i praćenje ostvarenja u odnosu na ključne etape i ciljne vrijednosti i (b) prikupljanje i pohranjivanje podataka propisanih člankom 22. stavkom 2. točkom (d) podtočkama od i. do iii. Uredbe te osiguravanje pristupa tim podacima. U plan bi u tu svrhu trebalo uključiti i ključnu etapu.

EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 21.6.2021. COM(2021) 339 final PRILOG

Prijedlog provedbene odluke Vijeća o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Slovačke {SWD(2021) 161 final}



PRILOG DIO 1.: REFORME I ULAGANJA U OKVIRU PLANA ZA OPORAVAK I OTPORNOST 1. Opis reformi i ulaganja KOMPONENTA 1.: Obnovljivi izvori energije i energetska infrastruktura Svrha komponente „obnovljivi izvori energije i energetska infrastruktura” u slovačkom planu za oporavak i otpornost jest izravno pridonijeti postizanju ciljeva u pogledu klimatskih promjena do 2030. U skladu sa slovačkim nacionalnim energetskim i klimatskim planom postizanje klimatskih ciljeva zahtijeva znatan pomak prema obnovljivim izvorima energije u slovačkoj kombinaciji izvora energije. U tom kontekstu ovom se komponentom plana za oporavak i otpornost Slovačke nastoji poduprijeti brže uvođenje ulaganja u obnovljive izvore energije. S obzirom na taj cilj, reformama će se modernizirati slovačko tržište električne energije i stvoriti odgovarajuće zakonodavno okruženje. Izmjenama zakona posebno se poboljšava pristup novim sudionicima na tržištu, povećava sigurnost i povjerenje u mjere državne potpore i poboljšava integracija obnovljivih izvora energije u slovačku elektroenergetsku mrežu. Potpora ulaganjima usmjerava se na povećanje kapaciteta novih obnovljivih izvora energije, kao i na obnovu postojećih postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, uključujući modernizaciju bioplinskih stanica i hidroelektrana. Ulaganja u povećanje fleksibilnosti elektroenergetske mreže uključuju potporu novim baterijskim skladištima, uključujući rješenja temeljena na vodiku, kao i za povećanje kapaciteta uravnoteženja električne energije hidroenergetskih postrojenja. Komponenta uključuje dvije reforme i tri ulaganja. Tim se mjerama pridonosi cilju zelene tranzicije i klimatske neutralnosti te ispunjavanju obveza Slovačke u pogledu nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Komponenta jača stratešku autonomiju i sigurnost Slovačke povećanjem udjela domaćih izvora energije jer uvoz iz trećih zemalja čini znatan dio njezine potrošnje. Ulaganja pridonose stvaranju radnih mjesta na lokalnoj razini, uključujući za sektor malih i srednjih poduzeća. Očekuje se da se nijednom mjerom u ovoj komponenti ne nanosi bitna šteta okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852, uzimajući u obzir opis mjera i mjere ublažavanja utvrđene u planu za oporavak i otpornost u skladu s Tehničkim smjernicama o načelu nenanošenja bitne štete (2021/C58/01). Ta ulaganja i reforme pridonijet će provedbi preporuke za Slovačku iz 2020. o potrebi da se „usmjere ulaganja na zelenu digitalnu tranziciju, posebno na čistu i učinkovitu proizvodnju i upotrebu energije i resursa” (Preporuka za Slovačku 3/2020). A.1. Opis reformi i ulaganja za programe bespovratne financijske potpore Reforma 1: Prilagodba pravnog okvira za električnu energiju Svrha je reforme poboljšati pravni okvir slovačkog tržišta električne energije izmjenom Zakona 251/2012 o energiji i Zakona 250/2012 o regulaciji mrežnih industrija u skladu sa zahtjevima Direktive 2019/944. Nadalje, prilagođenom pravnom strukturom olakšavaju se nove aktivnosti i pristup sudionika tržištu električne energije (energetske zajednice, agregati, potrošač vlastite energije, skladištenje električne energije), uz istodobno povećanje ukupne fleksibilnosti elektroenergetskog sustava i poboljšanje mogućnosti povezivanja novih obnovljivih izvora energije sa slovačkom mrežom. Tom se reformom predviđa i (u okviru ključne etape 2) mjera čiji je cilj oslobađanje tehničkih kapaciteta za prijenos električne energije unutar domaćeg elektroenergetskog sustava, što je olakšano povećanjem kapaciteta profila elektroenergetske povezanosti između Slovačke i Mađarske. Provedba reforme mora biti dovršena do 31. prosinca 2022. Reforma 2: Pravni okvir za promicanje obnovljivih izvora energije Svrha je reforme promicanje uvođenja novih obnovljivih izvora energije. Novim izmjenama zakona uspostavljaju se učinkoviti mehanizmi potpore za povećanje udjela obnovljivih izvora energije u sektoru prometa, električne energije i grijanja. Pravni okvir mijenja se izmjenama Zakona 309/2009 o promicanju obnovljivih izvora energije i visokoučinkovite kogeneracije i Zakona 657/2004 o termalnoj energiji. Reforma uključuje i donošenje dugoročnog plana dražbe za nove obnovljive izvore energije. Tom se mjerom pridonosi boljoj predvidljivosti ukupnog instaliranog kapaciteta za obnovljivu energiju, čime se stvara povoljnije ulagačko okruženje za privatne ulagače. Nadalje, reforma uključuje donošenje programa ulaganja za potporu obnovljivim izvorima električne energije. Ministarstvo gospodarstva donosi program dražbe za nove obnovljive izvore energije (poveznica na ulaganje 1, komponenta 1) i programe potpore za ulaganja u obnovu kapaciteta (poveznica na ulaganje 2, komponenta 1) i povećanje fleksibilnosti elektroenergetskog sustava (poveznica na ulaganje 3, komponenta 1). Politike ulaganja u okviru programa strogo su u skladu sa zakonodavstvom EU-a i nacionalnim zakonodavstvom u području okoliša, kao i s tehničkim smjernicama o podupiranim aktivnostima i poduzećima kojima se pruža potpora (2021/C58/01) u okviru programa „načelo nenanošenja bitne štete”. Plan za oporavak i otpornost Slovačke podupire samo ulaganja u hidroenergiju koja su u skladu s pravnom stečevinom EU-a.

Revizija se zaključuje do 31. prosinca 2022. Ulaganje 1: Izgradnja novih obnovljivih izvora električne energije Svrha je mjere poduprijeti uvođenje ulaganja u nove obnovljive izvore električne energije. Od općeg cilja povećanja novog kapaciteta obnovljive električne energije za 122,4 MW programom potpore isporučuje se najmanje 120 MW novog kapaciteta potaknutog novim obnovljivim izvorima energije u okviru mjere priključene na mrežu. Konkurentni mehanizam dražbe otvoren je za širok raspon tehnologija obnovljivih izvora energije, s jasnim rokovima i pravilima za isporuku projekata. Ulaganja u hidroenergiju nisu prihvatljiva u okviru ulaganja 1 (komponenta 1.). Ministarstvo gospodarstva odgovorno je za provedbu programa i prikupljanje informacija o realiziranom kapacitetu od promotora projekta. Programom potpore za dražbe poštuju se politike ulaganja utvrđene u okviru 3. ključne etape komponente 1 (Reforma 2.: Pravni okvir za promicanje obnovljivih izvora energije"). Očekuje se da će provedba ulaganja započeti do 30. lipnja 2021. i dovršiti do 30. lipnja 2026. Ulaganje 2: Modernizacija postojećih obnovljivih izvora električne energije (obnova) Cilj je mjere produljiti tehnološki vijek, nadograditi i povećati učinkovitost postojećih kapaciteta izvora obnovljive energije. Modernizacija se odnosi na transformaciju bioplinskih stanica i hidroelektrana. Programom se isporučuje najmanje 100 MW moderniziranog kapaciteta iz obnovljivih izvora za proizvodnju (obnovu) električne energije priključene na mrežu, uz potporu u okviru mjere. Ministarstvo gospodarstva odgovorno je za provedbu ulaganja i prikupljanje informacija o realiziranom kapacitetu od promotora projekta. Potpora za različite vrste modernizirane opreme za obnovljivu energiju ocjenjuje se zasebno, uzimajući u obzir načelo troškovne učinkovitosti. U programima potpore poštuju se politike ulaganja utvrđene u okviru 3. ključne etape komponente 1 (Reforma 2: Pravni okvir za promicanje obnovljivih izvora energije"). Očekuje se da će provedba ulaganja započeti do 1. siječnja 2022. i dovršiti do 30. lipnja 2026. Ulaganje 3: Povećanje fleksibilnosti elektroenergetskih sustava radi veće integracije obnovljivih izvora energije Svrha je ulaganja povećati fleksibilnost slovačke elektroenergetske mreže. Postupno ukidanje fleksibilnih fosilnih izvora električne energije uzrokuje gubitak uravnoteživanja, što negativno utječe na sposobnost sustava da integrira promjenjive obnovljive izvore energije. Ulaganje je usmjereno na potporu postrojenjima za skladištenje električne energije, uključujući rješenja temeljena na vodiku, te na povećanje kapaciteta za uravnoteženje električne energije u hidroelektranama. Programom potpore osigurava se kumulativno povećanje kapaciteta za uravnoteženje sustava od najmanje 68 MW, potaknuto novim skladišnim kapacitetima i povećanjem kapaciteta za uravnoteženje postojećih hidroelektrana priključenih na mrežu. Točna raščlamba ciljne vrijednosti od 68 MW ovisi o potražnji relevantnih subjekata. Ulaganja u rezervirani kapacitet za uravnoteženje sustava hidroelektrana ne smiju prelaziti 12 000 000 EUR u okviru mjere. Ulaganja su u velikoj mjeri komplementarna drugim djelovanjima u komponenti jer pridonose povećanju kapaciteta besplatne mreže za integraciju obnovljivih izvora energije. Potpora se dodjeljuje u okviru posebnih tehnološki specifičnih programa, uzimajući u obzir načelo troškovne učinkovitosti. Programi moraju biti u skladu s uvjetima politika ulaganja kako je navedeno u 3. ključnoj etapi komponente 1. (Reforma 2.: Pravni okvir za promicanje obnovljivih izvora energije"). Očekuje se da će provedba ulaganja započeti do 1. siječnja 2022. i dovršiti do 30. lipnja 2026. A.2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa bespovratne financijske potpore. Redni broj Povezana mjera (reforma ili ulaganje) Ključna etapa / ciljna vrijednost Naziv Kvalitativni pokazatelji (za ključne etape) Kvantitativni pokazatelji (za ciljne vrijednosti) Indikativni vremenski plan dovršetka Opis i jasna definicija svake ključne etape i cilja Mjerna jedinica Osnovna vrijednost Cilj Tromjesečje Godina 1 1 – Obnovljivi izvori energije i energetska infrastruktura – Reforma 1: Prilagodba pravnog okvira za električnu energiju Ključna etapa Reforma tržišta električne energije Stupanje na snagu zakonodavnih izmjena Zakona o energiji i Zakona o regulaciji mrežnih industrija Q4 2022. Pravni okvir mijenja se izmjenom Zakona 251/2012 o energiji i Zakona 250/2012o regulaciji mrežnih industrija radi prenošenja Direktive 2019/944. Nadalje, ažuriranim pravnim okvirom olakšavaju se nove aktivnosti i pristup sudionika tržištu električne energije (energetske zajednice, agregati, potrošač vlastite energije, skladištenje električne energije), uz istodobno povećanje ukupne fleksibilnosti elektroenergetskog sustava i poboljšanje mogućnosti povezivanja novih obnovljivih izvora energije sa slovačkom mrežom. 2 1 – Obnovljivi izvori energije i energetska infrastruktura – Reforma 1: Prilagodba pravnog okvira za električnu energiju Ključna etapa Oslobađanje ograničenja tehničkih kapaciteta za prijenos električne energije unutar slovačkog elektroenergetskog sustava Zajednička javna izjava Ministarstva gospodarstva i slovačkog operatora prijenosnog sustava Slovenská elektrizačná prenosová sústava, a.s. Q2 2021. Slovačko Ministarstvo gospodarstva i slovački operator sustava za prijenos električne energije Slovenská elektrizačná prenosová sústava, a.s., proglasit će oslobađanje ograničenja tehničkih kapaciteta za prijenos električne energije unutar slovačkog elektroenergetskog sustava i povećanje kapaciteta za priključivanje obnovljivih izvora na mrežu. Mjera se olakšava povećanjem neto prijenosnog kapaciteta s Republikom Mađarskom. 3 1 – Obnovljivi izvori energije i energetska infrastruktura – Reforma 2: Pravni okvir za promicanje obnovljivih izvora energije Ključna etapa Okvir za potporu ulaganjima u nove obnovljive izvore Stupanje na snagu zakonodavnih izmjena Zakona o promicanju obnovljivih izvora energije i visokoučinkovite kogeneracije i Zakona o termoelektranama. Donošenje dugoročnog plana prodaje na dražbi od strane Ministarstva gospodarstva Donošenje programa ulaganja Ministarstva gospodarstva za promicanje novih izvora električne energije iz obnovljivih izvora energije (definirana u ulaganju 1), ulaganja u obnovu kapaciteta (definirana u ulaganju 2) i ulaganja kojima se povećava fleksibilnost elektroenergetskog sustava (definirano u ulaganju 3) Q4 2022. Zakonodavnim izmjenama stvaraju se mehanizmi potpore za povećanje udjela obnovljivih izvora energije u sektoru prometa, električne energije i grijanja. Pravni okvir mijenja se izmjenama Zakona 309/2009 o promicanju obnovljivih izvora energije i visokoučinkovite kogeneracije i Zakona 657/2004 o termalnoj energiji. Ministarstvo gospodarstva donosi dugoročni plan dražbovne prodaje novih obnovljivih izvora energije kojim se doprinosi boljoj predvidljivosti povećanja kapaciteta novih obnovljivih kapaciteta. Ministarstvo gospodarstva donosi novi sustav dražbi za nove izvore električne energije iz obnovljivih izvora (definiran u ulaganju 1), programe potpore za ulaganja u obnovu kapaciteta (definiran u ulaganju 2) i povećanje fleksibilnosti elektroenergetskog sustava (definirano u ulaganju 3.). U programima se detaljno navode kriteriji prihvatljivosti za poduzeća koja primaju potporu, čime se osigurava usklađenost s pravnom stečevinom EU-a i nacionalnom pravnom stečevinom u području okoliša te tehničkim smjernicama o načelu nenanošenja bitne štete (2021/C58/01) za djelatnosti i/ili poduzeća kojima je dodijeljena potpora, uz istodobno povećanje novih kapaciteta za obnovljive izvore energije kako je detaljno opisano u odgovarajućim ciljevima (za ulaganja 1, 2 i 3). Projektima u vezi s biomasom postiže se ušteda od najmanje 80 % emisija stakleničkih plinova u skladu s metodologijom uštede emisija stakleničkih plinova i usporedivim fosilnim gorivima utvrđenima u Prilogu VI. Direktivi (EU) 2018/2001. Podupiru se samo ulaganja u hidroenergiju koja su u skladu s pravnom stečevinom EU-a. 4 1 – Obnovljivi izvori energije i energetska infrastruktura – Ulaganje 1: Izgradnja novih obnovljivih izvora električne energije Ciljna vrijednost Novi kapacitet za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora MW 0 120 Q2 2026. Od općeg cilja povećanja novog kapaciteta obnovljive električne energije za 122,4 MW, programom potpore u okviru mjere isporučuje se najmanje 120 MW novih kapaciteta obnovljivih izvora električne energije priključenih na mrežu. Mehanizam potpore ima oblik dražbi za potporu ulaganju u nove izvore električne energije iz obnovljivih izvora energije. Programom potpore poštuju se uvjeti politika ulaganja kako je utvrđeno u okviru 3. ključne etape ("1 – Obnovljivi izvori energije i energetska infrastruktura – Reforma 2.: Pravni okvir za promicanje obnovljivih izvora energije"). 5 1 – Obnovljivi izvori energije i energetska infrastruktura – Ulaganje 2: Modernizacija postojećih obnovljivih izvora električne energije (obnova) Ciljna vrijednost Kapacitet rekonstruirane energije iz obnovljivih izvora MW 0 100 Q2 2026. Povećanje od najmanje 100 MW u moderniziranom kapacitetu obnovljivih izvora za proizvodnju električne energije (obnavljanje električne energije), potaknuto priključivanjem na mrežu moderniziranih obnovljivih izvora električne energije u okviru mjere. Potpora za različite vrste modernizirane opreme ocjenjuje se zasebno, uzimajući u obzir načelo troškovne učinkovitosti. Modernizacija se odnosi na transformaciju bioplinskih stanica i hidroelektrana. Programima potpore poštuju se uvjeti politika ulaganja kako je utvrđeno u okviru 3. ključne etape ("1 – Obnovljivi izvori energije i energetska infrastruktura – Reforma 2.: Pravni okvir za promicanje obnovljivih izvora energije"). 6 1 – Obnovljivi izvori energije i energetska infrastruktura – ulaganje 3: Povećanje fleksibilnosti elektroenergetskih sustava za veću integraciju obnovljivih izvora energije Ciljna vrijednost Kumulativno povećanje kapaciteta postrojenja kojima se povećava fleksibilnost energetskih sustava MW 0 68 Q2 2026. Povećanje od najmanje 68 MW novih postrojenja za skladištenje električne energije, potaknuto puštanjem u pogon novih skladišnih kapaciteta u okviru mjere. Programom se podupire instaliranje novog kapaciteta baterijskih sustava, ugradnja novog kapaciteta vodikovih ćelija i povećanje rezerviranog kapaciteta hidroelektrana za uravnoteženje. Točna raščlamba ciljne vrijednosti od 68 MW ovisit će o potražnji relevantnih subjekata. Ulaganja u rezervirani kapacitet za uravnoteženje sustava hidroelektrana ne smiju prelaziti 12 000 000 EUR u okviru mjere. Potpora se dodjeljuje u okviru posebnih tehnološki specifičnih programa, uzimajući u obzir načelo troškovne učinkovitosti. Programima potpore poštuju se uvjeti politika ulaganja kako je utvrđeno u okviru 3. ključne etape ("1 – Obnovljivi izvori energije i energetska infrastruktura – Reforma 2.: Pravni okvir za promicanje obnovljivih izvora energije"). KOMPONENTA 2.: Obnova zgrada Prema slovačkom nacionalnom energetskom i klimatskom planu i dugoročnoj strategiji obnove zgrada, postizanje ciljeva EU-a za smanjenje emisija do 2030. i 2050. zahtijeva znatan pomak s djelomične na srednjoročnu (30 – 60 % uštede primarne energije) i temeljitu (više od 60 %) obnovu zgrada.

Cilj je ove komponente plana za oporavak i otpornost Slovačke smanjiti potrošnju energije provedbom sveobuhvatne obnove obiteljskih kuća, javnih povijesnih zgrada i zgrada uvrštenih na popis. Njime se kombiniraju mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti zgrada postizanjem najmanje 30 % uštede primarne energije s mjerama za poticanje prilagodbe klimatskim promjenama (kao što je postavljanje zelenih krovova, sustava za zadržavanje vode). Komponenta pridonosi klimatskim i okolišnim ciljevima te istodobno potiče oporavak i konkurentnost građevinskog sektora stvaranjem više radnih mjesta, posebno za MSP-ove na lokalnoj razini. Očekuje se da se nijednom mjerom u ovoj komponenti ne nanosi bitna šteta okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852, uzimajući u obzir opis mjera i mjere ublažavanja utvrđene u planu za oporavak i otpornost u skladu s Tehničkim smjernicama o načelu nenanošenja bitne štete (2021/C58/01). Komponenta uključuje 3 reforme i 2 ulaganja. Ta ulaganja i reforme pridonijet će provedbi preporuka upućenih Slovačkoj u protekle dvije godine o potrebi da se „usmjere politika ulaganja u energetsku učinkovitost” (Preporuka za Slovačku 3/2019) i da se „usmjere ulaganja u zelenu tranziciju” (Preporuka za Slovačku 3/2020). A.1. Opis reformi i ulaganja za programe bespovratne financijske potpore Reforma 1: Usklađivanje mehanizama potpore za obnovu obiteljskih kuća. Cilj je reforme mapiranje, usklađivanje i objedinjavanje različitih programa potpore, ujednačenost i racionalizacija procesa obnove te pružanje poticaja vlasnicima za provedbu šireg raspona mjera obnove. Osmišljavanje programa potpore, kriterija i uvjeta te provedbeni koraci opisuju se u planu provedbe koji Slovačka agencija za okoliš objavljuje do 30. rujna 2022. Kako bi se osigurala učinkovita i pravodobna provedba, potrebno je ojačati kapacitete Slovačke agencije za okoliš. U provedbenoj fazi vlasnici kuća upoznaju se s komunikacijskom kampanjom i uspostavom regionalnih ureda, kao i pružanjem tehničke pomoći i savjetovanja. Provedba reforme dovršava se do 30. rujna 2022. Ulaganje 1: Poboljšanje energetske učinkovitosti obiteljskih kuća. Cilj je ulaganja dovršiti obnovu najmanje 30 000 pojedinačnih obiteljskih kuća, pri čemu se u prosjeku ostvaruje ušteda primarne energije od najmanje 30 %. Ulaganje je usmjereno na vlasnike starijih obiteljskih kuća. Osim tradicionalnih mjera uštede energije kao što su toplinska izolacija, zamjena prozora, mehanizam omogućuje zamjenu neučinkovitih izvora topline i tople vode visokoučinkovitim instalacijama ili ugradnjom novih uređaja za obnovljivu energiju. Ako je moguće, primjenjuju se mjere za povećanje otpornosti zgrada na klimatske promjene (poput krovova vegetacije, hvatanja kišnice). Kako bi se pokrenula sveobuhvatna i zelena obnova, programi potpore uključuju kombinaciju obveznog i fakultativnog dijela. Očekuje se financijski doprinos vlasnika. Uštede energije provjeravaju se prvenstveno putem energetskih certifikata ili drugih odgovarajućih dokumenata. Mjere ulaganja povezane s obnovom zgrada moraju biti u skladu sa zahtjevima o nenanošenju bitne štete, uključujući sprečavanje i recikliranje građevinskog otpada i otpada od rušenja te sustav zamjene kotla, koji će biti mali dio cjelokupnog programa obnove. Očekuje se da će provedba ulaganja započeti najkasnije do 30. rujna 2022. i dovršiti do 30. lipnja 2026. Reforma 2: Povećanje transparentnosti i pojednostavnjenje odluka Odbora za spomenike Slovačke Republike.

Cilj je reforme poboljšati kvalitetu i učinkovitost postupka donošenja odluka Odbora za spomenike Slovačke Republike razvojem triju metodologija za: -klasificirati dotacije spomenika, -odrediti objektivne kriterije na temelju kojih Odbor za spomenike donosi odluke i -kvantificirati troškove povezane s intervencijama Odbora za spomenike Osim toga, cilj je reformirati mapiranje spomenika u državnom vlasništvu procjenom njihovih tehničkih i građevinskih aspekata te aspekata povezanih s energijom. Rezultat mapiranja bit će najmanje 1 000 građevinskih putovnica za relevantne spomeničke građevine u državnom vlasništvu. Reformom se olakšava donošenje odluka o ulaganju u obnovu s ciljem očuvanja monumentalne vrijednosti i poboljšanja energetske učinkovitosti, ako je primjenjivo. Provedba reforme dovršava se do 31. prosinca 2023. Ulaganje 2: Obnova povijesnih i navedenih javnih zgrada. Povijesne i navedene javne zgrade jedna su od zgrada s najgorim energetskim svojstvima i zahtijevaju prilagođen pristup kako bi se očuvala i zaštitila njihova kulturna vrijednost i baština. Cilj je ulaganja poboljšati energetska svojstva i strukturne uvjete povijesnih i popisanih javnih zgrada, štiteći pritom svoje povijesne i kulturne vrijednosti i poboljšavajući pristupačnost zgrada. Opći je cilj obnoviti 130 000 m² podnih površina povijesnih i navedenih javnih zgrada od 117 000 m², pri čemu se u prosjeku ostvaruje najmanje 30 % uštede primarne energije. Očekuje se da će ulaganje dovesti do obnove oko 100 zgrada i da će biti popraćeno informativnom kampanjom. Uštede energije prate se i provjeravaju putem energetskih certifikata. Mjere ulaganja povezane s obnovom zgrada moraju biti u skladu sa zahtjevima o nenanošenju bitne štete, uključujući sprečavanje i recikliranje građevinskog otpada i otpada od rušenja te sustav zamjene kotla, koji će biti mali dio cjelokupnog programa obnove. Provedba ulaganja mora biti dovršena do 30. lipnja 2026. Reforma 3: Gospodarenje građevinskim otpadom. Reforma se bavi vrlo niskom stopom recikliranja Slovačke i usmjerena je na reviziju zakonodavstva o gospodarenju otpadom kako bi se povećao potencijal kružnog gospodarstva u građevinskom otpadu i otpadu od rušenja. Ministarstvo okoliša Slovačke Republike podnosi izmjenu zakonodavstva o otpadu kojom se zahtijeva da se najmanje 70 % neopasnog građevinskog otpada i otpada od rušenja nastalog pri gradnji pripremi za ponovnu uporabu ili pošalje na recikliranje. Osim toga, reformom se uvodi obvezno selektivno rušenje, standardi kvalitete za recikliranje iz građevinskog otpada i otpada od rušenja, obvezna zelena javna nabava za ugovaranje građevinskih radova, pojednostavnjenje pravila i poboljšanje sustava prikupljanja podataka o građevinskom otpadu. Kad stupi na snagu, zakonodavstvom se osigurava „načelo nenanošenja bitne štete” sa zahtjevom da se 70 % recikliranja i ponovne uporabe neopasnog otpada od rušenja i građevinskog otpada primjenjuje na obnovu i izgradnju zgrada koje se financiraju u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost. . Provedba reforme dovršava se do 30. lipnja 2022.

A.2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa bespovratne financijske potpore. Redni broj Povezana mjera (reforma ili ulaganje) Ključna etapa / ciljna vrijednost Naziv Kvalitativni pokazatelji (za ključne etape) Kvantitativni pokazatelji (za ciljne vrijednosti) Indikativni vremenski plan dovršetka Opis i jasna definicija svake ključne etape i cilja Mjerna jedinica Osnovna vrijednost Cilj Tromjesečje Godina 1 2 – Obnova zgrada – Reforma 1: Usklađivanje mehanizama potpore za obnovu obiteljskih kuća Ključna etapa Provedbeni plan za pokretanje zelene obnove obiteljskih kuća Donošenje provedbenog plana od strane Ministarstva okoliša Q3 2022. U planu provedbe navode se različiti programi potpore i usklađuju ih. U njemu se detaljno opisuju pripreme za pokretanje programa, vremenski raspored i njegovo upravljanje, kao i praćenje rekonstrukcije i provjere ušteda energije, prvenstveno putem energetskih certifikata ili drugih odgovarajućih dokumenata. Programi su osmišljeni tako da se njima u prosjeku potiče ušteda primarne energije od najmanje 30 % i da budu u skladu sa zahtjevima iz tehničkih smjernica o primjeni načela nenanošenja bitne štete (2021/C58/01). 2 2 – obnova zgrada – Reforma 1: Poboljšanje energetske učinkovitosti javnih zgrada Ključna etapa Pokretanje programa potpore za uštedu energije i zelenu obnovu Pokretanje programa potpore za uštedu energije i zelenu obnovu Q3 2022. Programi za mobilizaciju ušteda energije i zelene obnove osmišljavaju se i pokreću u skladu s mjerama i rasporedom koji se donosi provedbenim planom. Slovačka agencija za okoliš objavit će odgovarajuće pozive na internetsku stranicu. 3 2 – Obnova zgrada – Ulaganje 1: Poboljšanje energetske učinkovitosti javnih zgrada Ciljna vrijednost Broj obnovljenih obiteljskih kuća koje ostvaruju u prosjeku uštedu primarne energije od najmanje 30 % Broj 0 18 000 Q4 2024. Obnovit će se 18 000 obiteljskih kuća u skladu sa zahtjevima programa potpore, uključujući usklađenost s načelom o nenanošenju bitne štete, te kako bi se osigurali poticaji za postizanje uštede primarne energije od najmanje 30 % i dodatnih dopunskih mjera. Popis mogućih mjera uključuje: izolacija, zamjena prozora, obnova krova, zadržavanje kišnice, zamjena kotla ili uklanjanje azbestnog pokrova ili druge mjere u skladu s tekstom komponente. Uštede energije obnovljenih kuća provjeravaju se prvenstveno putem energetskog certifikata ili drugih odgovarajućih dokumenata. Ulaganja koja se financiraju iz plana za oporavak i otpornost ne smiju pružati potporu kotlovima na biomasu. 4 2 – Obnova zgrada – Ulaganje 1: Poboljšanje energetske učinkovitosti javnih zgrada Ciljna vrijednost Broj obnovljenih obiteljskih kuća koje ostvaruju u prosjeku uštedu primarne energije od najmanje 30 % Broj 18 000 30 000 Q2 2026. Obnovit će se ukupno 30 000 obiteljskih kuća u skladu sa zahtjevima programa, uključujući usklađenost s načelom o nenanošenju bitne štete, te kako bi se pružili poticaji za postizanje prosječne uštede primarne energije od najmanje 30 % i dodatnih dopunskih mjera. Popis mogućih mjera uključuje: kao izolacija, zamjena prozora, obnova krova, zadržavanje kišnice, zamjena kotla ili uklanjanje azbestnog pokrova ili druge mjere u skladu s tekstom komponente i predviđenim troškovima. Uštede energije obnovljenih kuća provjeravaju se prvenstveno putem energetskog certifikata ili drugih odgovarajućih dokumenata. Ulaganja koja se financiraju iz plana za oporavak i otpornost ne smiju pružati potporu kotlovima na biomasu. 5 2. Obnova zgrada – reforma 2.: Povećanje transparentnosti i racionalizacija odluka Odbora za spomenike Slovačke Republike Ključna etapa Metodologije za postupak donošenja odluka Odbora za spomenike Slovačke Republike Odbor za spomenike objavljuje metodologije 3 Q4 2023. Razvoj i donošenje triju metodologija za klasifikaciju zgrada spomenika kako bi se povećala transparentnost, javno prihvaćanje i ubrzali postupci donošenja odluka Odbora za spomenike Slovačke Republike. Na temelju standardiziranih metodologija Odbor za parlament izdaje najmanje 1 000 građevinskih putovnica kako bi se dobile dijagnoze tehničkih i energetskih aspekata relevantnih državnih spomenika kako bi se olakšalo donošenje odluka o obnovi. 6 2 – Obnova zgrada – Ulaganje 2: Obnova javnih povijesnih zgrada i zgrada uvrštenih na popis Ciljna vrijednost Ukupna površina (m²) obnovljenih javnih povijesnih zgrada i zgrada s popisa kojima se ostvaruje najmanje 30 % uštede primarne energije Površina (m²) 0 60 000 Q4 2024. Opći je cilj obnova 66 000 m², a najmanje 60 000 m² povijesnih i uvrštenih javnih zgrada obnovljeno je u skladu sa zahtjevima otvorenog poziva, u kojem se utvrđuju uvjeti za postizanje ušteda primarne energije od najmanje 30 %, usklađenost s načelima o nenanošenju bitne štete i poticanje provedbe drugih komplementarnih mjera (kao što su zadržavanje kišnice, uklanjanje azbesta, dostupnost zgrada). Uštede energije prate se i provjeravaju za obnovljene zgrade s pomoću energetskih certifikata. 7 2 – Obnova zgrada – Ulaganje 2: Obnova javnih povijesnih zgrada i zgrada uvrštenih na popis Ciljna vrijednost Ukupna površina (m²) obnovljenih javnih povijesnih zgrada i zgrada uvrštenih na popis ostvarivanje najmanje 30 % uštede primarne energije Površina (m²) 60 000 117 000 Q2 2026. Opći je cilj renovirati 130 000 m², a najmanje 117 000 m² povijesnih i uvrštenih javnih zgrada obnovljeno je u skladu sa zahtjevima otvorenog poziva, u kojem se utvrđuju uvjeti za postizanje uštede primarne energije od najmanje 30 %, usklađenost s načelima o nenanošenju bitne štete i poticanje provedbe drugih komplementarnih mjera (kao što su zadržavanje kišnice, uklanjanje azbesta, dostupnost zgrada). Uštede energije prate se i provjeravaju za obnovljene zgrade s pomoću energetskih certifikata. 8 2 – obnova zgrada – Reforma 3: Gospodarenje građevinskim otpadom Ključna etapa Izmjena i dopuna Zakona o otpadu Stupanje na snagu zakonodavne izmjene i dopune Zakona o otpadu 0 1 Q2 2022. Revidiranim zakonodavstvom Ministarstva okoliša o otpadu povećat će se potencijal kružnog gospodarstva u građevinskom otpadu i građevinskom sektoru, što znači da se najmanje 70 % neopasnog građevinskog otpada i otpada od rušenja treba reciklirati i ponovno upotrijebiti. Uključuje obveznu zelenu javnu nabavu za ulaganja u izgradnju unutar državne uprave, povećava zakonske naknade za odlaganje na odlagališta i pojednostavnjuje pravila za uporabu građevinskog otpada i otpada od rušenja. KOMPONENTA 3.: Održivi promet Cilj je plana za oporavak i otpornost Slovačke povećati udio ekološki prihvatljivih oblika prijevoza s pomoću mjera i pametnih rješenja koji se temelje na analizi podataka, povećati broj putnika koji putuju željezničkim i javnim prijevozom putnika, količinu robe koja se prevozi u intermodalnom prijevozu prihvatljivom za okoliš te poduprijeti razvoj alternativne pogonske infrastrukture, čime bi se smanjile emisije CO2P u prometu i poboljšala kvaliteta zraka. Pametnim i digitalnim ulaganjima podupire se brži, pouzdaniji i učinkovitiji željeznički i čišći javni prijevoz putnika, čime se putnike potiče na prelazak s automobila i drugih prijevoznih sredstava koja se temelje na ugljiku. Komponenta omogućuje širu uporabu alternativnih pogona za održiv, ekološki prihvatljiv, cjenovno pristupačan i pametan promet, uz istodobno promicanje upotrebe pametnih mreža. Ona doprinosi konkurentnosti gospodarstva stvaranjem potrebnih tržišnih uvjeta za dobavljače prijevoznih strojeva. Komponenta uključuje četiri reforme i četiri ulaganja. Očekuje se da se nijednom mjerom u ovoj komponenti ne nanosi bitna šteta okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852, uzimajući u obzir opis mjera i mjere ublažavanja utvrđene u planu za oporavak i otpornost u skladu s Tehničkim smjernicama o načelu nenanošenja bitne štete (2021/C58/01). Reforme i ulaganja u okviru komponente izravno se odnose na Preporuku Vijeća o Nacionalnom programu reformi Slovačke za 2020. i mišljenje Vijeća o Programu stabilnosti Slovačke za 2020., prema kojem Slovačka „što je prije moguće provodi pripremne projekte javnih ulaganja i podupire ulaganja privatnog sektora za potporu gospodarskom oporavku. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, posebno u čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije i resursa, održivi javni prijevoz i gospodarenje otpadom. Komponenta uključuje četiri reforme i četiri ulaganja. A.1. Opis reformi i ulaganja za programe bespovratne financijske potpore Reforma 1 o pripremi projekata ulaganja u promet. Cilj je reforme poboljšati upravljanje ulaganjima i povećati njihove gospodarske koristi. To se postiže sljedećim mjerama:

·do 30. lipnja 2021. izraditi plan ulaganja za projekte željezničke infrastrukture u kojima se prednost daje projektima u skladu s njihovom vrijednošću za uloženi novac; ·do 31. ožujka 2023. izmjene Zakona o željeznici i povezanog zakonodavstva kojim se pojednostavnjuju i pojednostavnjuju zakonodavni i tehnički zahtjevi za parametre prometne infrastrukture; ·objavljivanje metodologije do 31. prosinca 2021. kojom se utvrđuje kako utvrditi projekte s najvećom mogućom vrijednošću za uloženi novac i doprinijeti cilju promjene načina prijevoza putnika s pojedinačnog cestovnog prijevoza na biciklizam. Provedba reforme dovršava se do 31. ožujka 2023. Reforma 2. o javnom prijevozu putnika. Cilj je reforme poboljšati pružanje usluga putničkog prijevoza. Novi plan usluga prijevoza, nakon kojeg slijedi optimizacija željezničkog prijevoza putnika, čini glavni dio sveobuhvatne reforme javnog prijevoza. Reforma se podupire novim zakonodavstvom kojim se utvrđuju pravila, odgovornosti i obveze u koordinaciji, naručivanju i financiranju usluga regionalnog autobusnog i željezničkog prijevoza. Zakonodavstvom se definira nacionalno tijelo za koordinaciju, u suradnji s regionalnim integratorima, stvaranja nacionalnog integriranog prometnog sustava s jedinstvenom tarifom, kao i za koordinaciju pripreme i provedbe postupaka javne nabave za javne usluge željezničkog prijevoza putnika i vozila kupljena uz potporu fondova EU-a za prometovanje na tim rutama u prethodnim razdobljima. Povećava se učestalost željezničkog prijevoza na prugama s najvećim potencijalom za prijenos prometa s automobila na vlakove, čime se omogućuje bolja koordinacija regionalnih javnih autobusnih i željezničkih usluga. Reforma se temelji na sljedećim posebnim mjerama: ·Do 31. ožujka 2023. novim zakonom uspostavit će se standardi javnog prijevoza putnika i pojednostavniti javni red usluga, koji je trenutačno rascjepkan i nedovoljno koordiniran između države, županija, gradova i općina. ·Do 31. prosinca 2023. objavljuje se optimizirana grafika željezničkog prijevoza; ·Do 31. prosinca 2026. uspostavlja se integrirani prometni sustav koji omogućuje multimodalni javni prijevoz putnika s jednom kartom. Djeluje u najmanje 6 županija. Posljednja ključna etapa u provedbi reforme mora biti dovršena do 30. lipnja 2026. Reforma br. 3 o intermodalnom prijevozu tereta. Reformom se podupire povećana intermodalnost javnom nabavom, koordinacijom logistike i promicanjem pokretanja novih intermodalnih ruta. Cilj je te reforme preusmjeriti 30 % cestovnog prometa duljeg od 300 km na željeznički promet ili promet vodnim putovima do 2030., a više od 50 % na 2050. (u usporedbi s 2005.). To čini posebno promicanjem interesa prijevoznika za prebacivanje cestovnog prijevoza tereta na željeznički/intermodalni prijevoz te sprečavanjem daljnjeg prelaska željezničkog prijevoza na druge načine prijevoza. Priprema i odobrenje koncepta razvoja intermodalnog prijevoza, uključujući prijedlog potrebnih zakonodavnih izmjena, omogućuje donošenje mjera za sustavni razvoj ekološki prihvatljivih načina prijevoza tereta. Potpora je usmjerena na uklanjanje tehničkih problema u prijelazu na intermodalni prijevoz i povećanje njegove privlačnosti. Očekuje se da će provedba reforme započeti 31. prosinca 2021. i završiti do 31. prosinca 2022. Reforma br. 4 o uvođenju novih politika za dugoročno promicanje alternativnih goriva u prometnom sektoru. Reforma će se poduprijeti stupanjem na snagu novih zakonodavnih mjera, a do 31. prosinca 2022. reformirati tarife za distribuciju te pojednostavniti i ubrzati postupak izgradnje alternativne pogonske infrastrukture. Njima se uvodi i „prava mjesta za punjenje” te stabilan i predvidljiv višegodišnji okvir za potporu izgradnji odgovarajuće alternativne pogonske infrastrukture.

Ulaganje 1 u razvoj niskougljične prometne infrastrukture. Ulaganjem se podupire dekarbonizacija elektrifikacijom željezničkih pruga, nadogradnjom željezničkih pruga, izgradnjom ili modernizacijom tramvajskih pruga i pruga trolejbusa te izgradnjom biciklističke infrastrukture. Provodi se „preoblikovanje europskog postupka izrade voznih redova – TTR” i uvodi se novi sigurnosni sustav koji se temelji na digitalnim tehnologijama kako bi se omogućila automatizacija upravljanja željezničkim prometom. Ulaganje se temelji na reformi 1. Provedba ulaganja mora biti dovršena do 30. lipnja 2026. Ulaganje 2 promicanje čistog putničkog prijevoza. Ulaganje se ostvaruje povećanjem privlačnosti željezničkog prijevoza putnika i silaznog prigradskog i gradskog prijevoza. U gusto naseljenim prigradskim područjima i na glavnim prometnim koridorima između velikih gradova i metropolskih područja povećava se opskrba vezama. Nova ili modernizirana željeznička vozila stavljaju se u promet. Ulaganja se provode u obliku namjenskih subvencija na nediskriminirajućoj osnovi upotrebom alata za analizu prometnih podataka i podataka. Ulaganje se podupire reformom 2. Provedba ulaganja dovršava se do 30. lipnja 2025. Ulaganje 3 u razvoj intermodalnog prijevoza tereta. Ulaganjem se podupire kupnja intermodalnih prijevoznih jedinica i objekata za utovar koji uključuju privatni kapital i pokretanje novih intermodalnih ruta na odabranim rutama. Kako bi se povećao opseg prijevoza u intermodalnom prijevozu koji je prihvatljiviji za okoliš, država potiče kupnju intermodalnih prijevoznih jedinica i objekata za utovar koji uključuju privatni kapital. Država istodobno pruža potporu za pokretanje novih intermodalnih ruta na odabranim rutama. Predviđenim programima državnih potpora predviđa se (pod uvjetom da ih odobri Europska komisija) samo djelomično financiranje iz mehanizma i odabir poduzeća koja će primiti potporu nakon javnih poziva s jasno definiranim nediskriminirajućim pravilima. Provedba ulaganja mora biti dovršena do 30. lipnja 2026. Ulaganje 4 u potporu izgradnji alternativne pogonske infrastrukture. Ulaganje je usmjereno na stanice za punjenje električnih automobila i mjesta za opskrbu vodikom. Uspostavlja se financijski mehanizam programa potpore za izgradnju stanica za punjenje električnih automobila i stanica za opskrbu vodikom. Sustavom se osigurava izgradnja skeletne infrastrukture za ultrabrzu apsorpciju, dostupnu infrastrukturu za punjenje na razini svih okruga Slovačke Republike, čime se potiče brži razvoj putničkog i teretnog prijevoza na alternativna goriva, što dovodi do modernizacije voznog parka kako bi se smanjile ukupne emisije u cestovnom prometu. To ulaganje podupire Reforma 3. Provedba ulaganja mora biti dovršena do 30. lipnja 2026. A.2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa bespovratne financijske potpore Redni broj Povezana mjera (reforma ili ulaganje) Ključna etapa / ciljna vrijednost Naziv Kvalitativni pokazatelji (za ključne etape) Kvantitativni pokazatelji (za ciljne vrijednosti) Indikativni vremenski plan dovršetka Opis i jasna definicija svake ključne etape i cilja Mjerna jedinica Osnovna vrijednost Cilj Tromjesečje Godina 1. 3 – održivi promet – reforma 1: Reforma pripreme projekata ulaganja u promet Ključna etapa Plan ulaganja za projekte željezničke infrastrukture Objava provedbenog plana Q2 2021. Ministarstvo prometa i graditeljstva u suradnji s Ministarstvom financija priprema i objavljuje plan ulaganja za projekte željezničke infrastrukture koji sadrži metodologiju, prioritete i rokove za izgradnju infrastrukture. Objavljeni plan ulaganja za projekte željezničke infrastrukture u kojima se prednost daje projektima u skladu s njihovom vrijednošću za uloženi novac osigurava dugoročnu stabilnost njihove pripreme i provedbe projekata željezničke infrastrukture. 2 3 – održivi promet – reforma 1: Reforma pripreme projekata ulaganja u promet Ključna etapa Metodologija za odabir, pripremu i provedbu projekata za biciklizam Objava metodologije Q4 2021. Metodologijom se utvrđuje kako utvrditi projekte s najvećom mogućom vrijednošću za uloženi novac i doprinijeti cilju promjene načina prijevoza putnika s pojedinačnog cestovnog prijevoza na biciklizam. 3 3 – održivi promet – reforma 1: Reforma pripreme projekata ulaganja u promet Ključna etapa Izmjena Zakona o željeznici i povezanog zakonodavstva o parametrima prometne infrastrukture Stupanje na snagu izmjene Zakona o željeznici koju je donijelo Nacionalno vijeće Pravilnika o osoblju i donošenje izmjene Odluke br. 350/2010 o izgradnji i tehničkom redu željezničkih pruga od strane Ministarstva prometa i graditeljstva] i stupanje na snagu zakonodavstva Q1 2023. Zakonodavnim izmjenama pojednostavnjuju se i pojednostavnjuju zakonodavni i tehnički zahtjevi za parametre prometne infrastrukture, u skladu s dobrom praksom u drugim državama članicama EU-a i europskim zakonodavstvom, čime će se stvoriti uvjeti za ubrzanje pripreme modernizacije željezničke infrastrukture, smanjiti trošak po kilometru modernizirane pruge i omogućiti raniju izgradnju brže i sigurnije željeznice. 4 3 – održivi promet – reforma 2: Reforma javnog prijevoza putnika Ključna etapa Novi zakon o javnom prijevozu putnika Stupanje na snagu Zakona o javnom prijevozu putnika u Nacionalnom vijeću Slovačke Republike i stupanje na snagu zakonodavstva za učinkovitu koordinaciju i integraciju javnog prijevoza te upravljanje njime Q1 2023. Zakonom se standardiziraju standardi javnog prijevoza putnika i pojednostavnjuje red javne usluge, koji je trenutačno rascjepkan i nedovoljno koordiniran između države, županija, gradova i općina. 5 3 – održivi promet – reforma 2: Reforma javnog prijevoza putnika Ključna etapa Provedba optimiziranog voznog reda željezničkog prijevoza Stupanje na snagu optimiziranog voznog reda željezničkog prijevoza Q4 2023. Ministarstvo prometa i graditeljstva provodi naručivanje usluga željezničkog prijevoza putnika u skladu s konačnim planom usluge prijevoza do 31. prosinca 2023. 6 3 – održivi promet – reforma 2.: Reforma javnog prijevoza putnika Ciljna vrijednost Broj županija u kojima je uspostavljena tarifna integracija koja omogućuje putovanje različitim vrstama javnog prijevoza ili prijevoznicima s istom kartom Broj 1 6 Q2 2026. Kvalitativni pokazatelj odnosi se na broj županija u kojima je uspostavljen integrirani prometni sustav koji omogućuje multimodalni javni prijevoz putnika s jednom kartom. 7 3 – Održivi promet – ulaganje 1: Razvoj niskougljične prometne infrastrukture Ciljna vrijednost Duljina nove biciklističke infrastrukture (km) Broj 0 200 Q2 2026. Kvalitativni pokazatelj odnosi se na duljinu novoizgrađene biciklističke infrastrukture (u km). Cilj uključuje biciklističke staze i parkirna mjesta za bicikle. 8 3 – Održivi promet – ulaganje 1: Razvoj niskougljične prometne infrastrukture Ciljna vrijednost Duljina obnovljene ili poboljšane čiste željezničke infrastrukture za putnike (u kilometrima) Broj 0 69 Q2 2026. Kvalitativni pokazatelj odnosi se na duljinu obnovljene ili nadograđene željezničke infrastrukture iz izvora plana za oporavak i otpornost, upotrebljavajući faktore ponderiranja za različite vrste i raspone projekata (ne sadržavaju objekte za otpremu/sigurnost koji se računaju odvojeno u okviru cilja 3.: duljina odsječaka otpremljenih linija). Od općeg cilja obnove ili nadogradnje 77 km željezničke infrastrukture, najmanje 69 km je modernizirano ili obnovljeno. Ugovor sadržava sljedeće elemente: potpuno modernizirani dvotračni kolosijek na željezničkom koridoru s povećanjem na 160 km/h; jedna ili dvije rekonstruirane pruge (obnova gornje/donje ili vučne pruge/opreme; nedavno elektrificirana i djelomično modernizirana željeznička pruga na jednom kolosijeku; potpuno modernizirana tramvajska linija s dva kolosijeka, uključujući dodatnu opremu; novoizgrađena linija trolejbusa, uključujući napajanje električnom energijom. 9 3 – Održivi promet – ulaganje 1: Razvoj niskougljične prometne infrastrukture Ciljna vrijednost Dužina odsjeka otpremljenih željezničkih pruga (km) Broj 0 100 Q2 2026. Kvalitativni pokazatelj odnosi se na duljinu željezničkih pruga (u km) na kojima su pušteni u rad uređaji za otpremu/digitalnu sigurnost. . Od ukupnog cilja otpreme 111 km željezničkih pruga otprema se najmanje 100. 10 3 – Održivi promet – ulaganje 2: Promicanje čistog putničkog prijevoza Ciljna vrijednost Broj nabavljenih čistih putničkih željezničkih vozila (ponderirano) Broj 0 5 Q2 2025. Kvalitativni pokazatelj odražava broj nabavljenih čistih javnih putničkih željezničkih vozila. Željeznička vozila uključuju zatvorene električne ili hidrogenske vlakove; električne lokomotive s više sustava; tramvaji. 11 3 – Održivi promet – reforma 3.: Intermodalni teretni prijevoz Ključna etapa Koncept i pozivi na nove programe potpore Pokretanje poziva na nove programe potpore na temelju koncepta razvoja intermodalnog prijevoza Q4 2022. Slovačka vlada odobrava koncept razvoja intermodalnog prijevoza do 31. prosinca 2021. To uključuje prijedloge zakonodavnih izmjena potrebnih za donošenje mjera za sustavni razvoj ekološki prihvatljivih načina prijevoza tereta. Potpora je usmjerena na uklanjanje tehničkih problema u prijelazu na intermodalni prijevoz i povećanje njegove privlačnosti. Na temelju toga do 31. prosinca 2022. pokreću se pozivi na nove programe potpore kojima će se doprinijeti poboljšanju dostupnosti intermodalnog prijevoza na nediskriminirajućoj osnovi, čime će se otvoriti put njegovu razvoju u svim regijama Slovačke. Poziv odobrava Ministarstvo prometa i graditeljstva. 12 3 – Održivi promet – ulaganje 3: Razvoj intermodalnog prijevoza tereta Ciljna vrijednost Broj nabavljenih intermodalnih prijevoznih jedinica u dvadesetstopnim ekvivalentima Broj 0 1 000 Q2 2026. Broj nabavljenih intermodalnih prijevoznih jedinica IPU-ova (koji rukuju poluprikolicama, izmjenjivim sanducima, kontejnerima). Intermodalne prijevozne jedinice izražavaju se u TEU (jedinica koja je ekvivalent dvadeset stopa 20' (6,1 m); Osnovna veličina kontejnera ISO 1C – 20' x 8' x 8' (mach). 13 3 – održivi promet – reforma 4.: Uvođenje novih politika za dugoročno promicanje alternativnih goriva u prometnom sektoru Ključna etapa novi paket mjera za promicanje alternativnih pogona Stupanje na snagu rezolucije o promicanju alternativnih pogona Q4 2022. Mjerama se ubrzava razvoj alternativnih pogona u prometu. One uključuju reformu tarifa za distribuciju, mjere za pojednostavnjenje i ubrzavanje postupka izgradnje alternativne pogonske infrastrukture, uvođenje „prava mjesta za punjenje” i uvođenje stabilnog, predvidljivog višegodišnjeg okvira za potporu izgradnji odgovarajuće alternativne pogonske infrastrukture. 14 3 – Održivi promet – ulaganje 4: Potpora razvoju infrastrukture za vozila na alternativna goriva Ciljna vrijednost Broj mjesta za punjenje ili stanica za opskrbu vodikom u funkciji. Broj 0 3 029 Q2 2026. Ukupni broj javnih stanica za punjenje ili stanica za opskrbu vodikom koje su u pogonu. Od općeg cilja stavljanja u rad 3332 mjesta za punjenje, u funkciji je najmanje 3029 mjesta. KOMPONENTA 4.: Dekarbonizacija industrije

Za smanjenje emisija stakleničkih plinova u Slovačkoj i ispunjenje nacionalnih ciljeva utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu za razdoblje 2021. – 2030. potrebno je i ubrzano djelovanje industrije. Slovačka je izrazito industrijalizirano gospodarstvo, pri čemu doprinos energetskih i industrijskih procesa ukupnim emisijama stakleničkih plinova iznosi nešto više od 70 %. Slovačka je među državama članicama s najvišim prosječnim koncentracijama čestica prašine u zraku u EU-u, uglavnom zbog starenja industrijskih tehnologija i izgaranja krutih goriva u kućanstvima. U tom kontekstu u 4. komponenti slovačkog plana reformi i otpornosti predlaže se razvoj i funkcioniranje programa dekarbonizacije za industrijski sektor. Mjere će dovesti do smanjenja emisija stakleničkih plinova u poduzećima, smanjenja gubitaka energije i veće primjene inovativnih ekoloških tehnologija u industrijskoj proizvodnji. Komponenta uključuje reformsku obvezu slovačke vlade da odmakne od ugljena u regiji Gornja Nitra. To uključuje i obvezu ukidanja potpore za proizvodnju električne energije iz domaćeg ugljena i zatvaranje elektrane lignita Nováky. Ulaganjem u opremu Slovačkog inspekcijskog nadzora zaštite okoliša ojačat će se nadzorni kapacitet napora te institucije za dekarbonizaciju. Komponenta uključuje dvije reforme te jedno glavno i jedno dopunsko ulaganje. Te reforme i ulaganja doprinose cilju zelene tranzicije i klimatskom cilju. Dekarbonizacija će imati trajan učinak na okoliš i kvalitetu zraka u Slovačkoj. Ulaganjima se jača konkurentnost slovačke industrije i osiguravaju radna mjesta na lokalnoj razini. Preobrazba regije Gornja Nitra odlikuje se snažnim kohezijskim elementom, posebno u podupiranju tranzicije regije s ugljena. Očekuje se da se nijednom mjerom u ovoj komponenti ne nanosi bitna šteta okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852, uzimajući u obzir opis mjera i mjere ublažavanja utvrđene u planu za oporavak i otpornost u skladu s Tehničkim smjernicama o načelu nenanošenja bitne štete (2021/C58/01). Mjerama se pridonosi provedbi preporuke za Slovačku iz 2020. o potrebi da se „usmjere ulaganja na zelenu digitalnu tranziciju, posebno na čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije i resursa” (Preporuka za Slovačku 3/2020). A.1. Opis reformi i ulaganja za programe bespovratne financijske potpore Reforma 1: Prekid proizvodnje električne energije na bazi ugljena u elektrani Nováky i preobrazba regije Gornje Nitre Tom se reformom utjelovljuje predanost slovačke vlade ostvarenju napretka u prelasku s ugljena na područje Gornjeg Nitre. Regionalna elektrana Nováky ima treće najveće emisije CO2 među slovačkim postrojenjima sustava EU-a za trgovanje emisijama. Svrha je te mjere da elektrana na lignit Nováky prekine potporu za proizvodnju električne energije i prekine proizvodnju električne energije iz lignita. Time će se ostvariti pozitivni učinci na okoliš i smanjenje cijena za krajnje potrošače električne energije. Provedba reforme dovršava se do 31. prosinca 2023. Reforma 2: Usvajanje programa tržišnog natjecanja za smanjenje emisija stakleničkih plinova u industriji Slovačka tijela pokreću konkurentan program dekarbonizacije otvoren svim industrijskim sektorima. Programom dekarbonizacije podupire se primjena najboljih trenutačno dostupnih tehnologija u industrijskim procesima. Potpora je usmjerena na procese i tehnologije s niskim emisijama ugljika u industriji i donošenje mjera energetske učinkovitosti. Slovačka osigurava da se osiguraju strogi zahtjevi u pogledu usklađenosti sa zakonodavstvom o okolišu, i na nacionalnoj razini i na razini EU-a. To uključuje usklađenost podržanih aktivnosti i poduzeća s tehničkim smjernicama o načelu nenanošenja bitne štete (2021/C58/01). Potpora postrojenjima u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama smanjuje njihove emisije znatno ispod referentne vrijednosti relevantne za projektnu ponudu. Uvjet „znatno ispod referentne vrijednosti” dio je kriterija odabira za javnu nabavu. Količina stakleničkih plinova (u jedinicama ekvivalenta CO2, ponderirani prosjek) koju ispuštaju poduzeća koja primaju potporu iz programa smanjuje se za najmanje 30 % u usporedbi s protučinjeničnim scenarijem. Slovačka tijela dostavljaju podatke o dekarbonizaciji za projekte u okviru programa (koji će biti dostupni najkasnije do 30. lipnja 2026.) ili dokazuju da će se uštede emisija stakleničkih plinova ostvariti na temelju pretpostavljenih parametara podržanih tehnologija u okviru mjere (na temelju certifikata proizvođača) ili kombinacije obaju pristupa. Provedba reforme mora biti dovršena do 31. prosinca 2022. Ulaganje 1: Funkcioniranje plana dekarbonizacije industrije

Svrha je mjere smanjiti emisije stakleničkih plinova potporom projektima za industrijska poduzeća. U programu dražbe poštuju se uvjeti politika ulaganja kako je navedeno u reformi 2. („Donošenje programa tržišnog natjecanja za smanjenje emisija stakleničkih plinova u industriji”). Od općeg cilja smanjenja emisija stakleničkih plinova za 1 369 917 tona ekvivalenta CO2, programom dekarbonizacije osigurava se smanjenje od najmanje 1 232 926 tona ekvivalenta CO2, uz protučinjenični scenarij predstavljen Komisiji. Smanjenje emisija promatra se ili na temelju prikupljanja podataka za projekte u okviru plana dekarbonizacije ili na temelju parametara podržanih tehnologija koje se temelje na certifikatima proizvođača ili na temelju kombinacije obaju pristupa. Slovačka tijela Komisiji dostavljaju podatke i potrebnu tehničku dokumentaciju o ispunjenju cilja dekarbonizacije najkasnije do 30. lipnja 2026. Provedba ulaganja mora biti dovršena do 30. lipnja 2026. Ulaganje 2: Potpora funkcioniranju slovačkog inspektorata za okoliš u vezi s dekarbonizacijom Svrha je mjere poduprijeti ulaganja u opremu slovačkog inspektorata za okoliš, čime se jača kapacitet praćenja te institucije u procesu dekarbonizacije. Trenutačno zbog nedostatka opreme nije moguće provesti potrebne aktivnosti s obzirom na očekivano povećanje radnog opterećenja Inspektorata. Ulaganja pomažu u modernizaciji opreme i prostora institucije. Time se omogućuje racionalizacija operativnih aktivnosti inspektorata, među ostalim za misije na terenu. Vozila inspektorata trebala bi biti opremljena uredskom i mjernom tehnologijom, posebno za inspekciju zaštite zraka, zaštite voda i gospodarenja otpadom. Ulaganjima se također ostvaruju poboljšanja u zgradama inspektorata. Očekuje se da će provedba ulaganja započeti do 1. siječnja 2022. i dovršiti do 30. lipnja 2025. A.2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa bespovratne financijske potpore Redni broj Povezana mjera (reforma ili ulaganje) Ključna etapa / ciljna vrijednost Naziv Kvalitativni pokazatelji (za ključne etape) Kvantitativni pokazatelji (za ciljne vrijednosti) Indikativni vremenski plan dovršetka Opis i jasna definicija svake ključne etape i cilja Mjerna jedinica Osnovna vrijednost cilj Tromjesečje Godina 1 4 – dekarbonizacija industrije – Reforma 1:Prestanak proizvodnja električne energije na bazi ugljena u elektrani Nováky i pretvorba regije Gornje Nitre Ključna etapa Prijelaz s ugljena na regiju Gornja Nitra Prestanak proizvodnje električne energije iz lignita u elektrani Nováky Q4 2023. U okviru preobrazbe regije Gornje Nitre za elektranu Nováky: ·Slovačka tijela obustavljaju potporu za proizvodnju električne energije iz lignita. ·Proizvodnja električne energije iz lignita prekida se. 2 4 – dekarbonizacija industrije – reforma 2: Konkurentni program za smanjenje emisija stakleničkih plinova u industriji Ključna etapa Usvajanje industrijske dekarbonizacije program potpore Donošenje programa za industrijsku dekarbonizaciju od strane Ministarstva okoliša Q4 2022. Donošenje programa dekarbonizacije industrije kojim se ostvaruju učinkoviti rezultati u Ministarstvu okoliša. Konkurentni program dekarbonizacije provodi se putem nediskriminirajućeg, transparentnog i otvorenog natječajnog postupka otvorenog za sve industrijske sektore. Potpora je usmjerena na procese i tehnologije s niskim emisijama ugljika u industriji i donošenje mjera energetske učinkovitosti. Politika ulaganja programa uključuje barem sljedeće kriterije prihvatljivosti i odabira projekata: ·cilj najniže cijene po toni ušteđenog stakleničkog plina; ·osiguravanje usklađenosti s pravnom stečevinom EU-a i nacionalnim zakonima o okolišu te tehničkim smjernicama o načelu nenanošenja bitne štete (2021/C58/01) za podupirane aktivnosti i poduzeća te utvrđivanje ciljeva dekarbonizacije. ·podupiranje samo najboljih dostupnih projekata usklađenih s tehnologijom; ·postrojenja u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama koja primaju potporu smanjuju svoje emisije znatno ispod referentne vrijednosti relevantne za projektnu ponudu. Uvjet „znatno ispod referentne vrijednosti” dio je kriterija odabira za javnu nabavu. ·fosilna goriva ne smiju se podupirati ·količina emitiranih stakleničkih plinova (u jedinicama ekvivalenta CO2, ponderirani prosjek) poduzeća koja primaju potporu iz programa smanjuje se za najmanje 30 %. Slovačka tijela pružaju jamstva o pravodobnom dostavljanju podataka za sve projekte koji primaju potporu najkasnije do 30. lipnja 2026. ili dokazuju da se uštede emisija stakleničkih plinova trebaju ostvariti na temelju pretpostavljenih parametara podržanih tehnologija (na temelju certifikata proizvođača) ili kombinacije obaju pristupa. Preliminarna kvantifikacija smanjenja emisija stakleničkih plinova u okviru projekata dekarbonizacije može se temeljiti na tehničkim dokumentima u kojima se navode ključni parametri, potrošnja energije i ulazni materijali podržanih tehnologija. Slovačka tijela nakon odabira projekata s Komisijom razmjenjuju ishodišne scenarije i predviđeni učinak podržanih tehnologija. 3 4 – Dekarbonizacija industrije – ulaganje 1: Funkcioniranje plana dekarbonizacije industrije Ključna etapa Završetak provedbe projekata dekarbonizacije industrije koji se sufinanciraju iz plana za oporavak i otpornost Donošenje popisa dovršenih projekata dekarbonizacije u Ministarstvu okoliša Q2 2026. Ministarstvo okoliša donosi popis završenih projekata koji se podupiru u okviru programa dekarbonizacije i koji predstavlja osnovu za mjerenje smanjenja emisija stakleničkih plinova u okviru mjera. Smanjenje emisija promatra se ili na temelju prikupljanja podataka za projekte u okviru plana dekarbonizacije ili na temelju pretpostavljenih parametara podržanih tehnologija u okviru mjere na temelju certifikata proizvođača ili na temelju kombinacije obaju pristupa od općeg cilja smanjenja emisija stakleničkih plinova za 1 369 917 tona ekvivalenta CO2, programom dekarbonizacije ostvaruje se barem smanjenje od 1 232 926 tona ekvivalenta CO2. 4 4 – Dekarbonizacija industrije – ulaganje 2: Osiguravanje funkcioniranja slovačkog inspektorata za okoliš povezanog s dekarbonizacijom Ključna etapa Ulaganja kojima se povećava kapacitet slovačkog inspektorata za okoliš Slovačka inspekcija za okoliš dovršava investicijsku aktivnost plana za oporavak i otpornost Q2 2025. Ulaganjima se modernizira oprema i objekti Slovačkog inspektorata za okoliš. Nova inspekcijska vozila opremljena su uredskom i mjernom tehnologijom, posebno za inspekciju zaštite zraka, zaštite voda i gospodarenja otpadom. Ulaganjima se osiguravaju poboljšanja zgrada Inspektorata. KOMPONENTA 5.: Prilagodba klimatskim promjenama Cilj komponente 5 „Prilagodba klimatskim promjenama” plana za oporavak i otpornost Slovačke jest povećati otpornost ekosustava i naselja na negativne učinke klimatskih promjena s pomoću reformi sustava upravljanja vodama, upravljanja zemljištem, zaštite prirode i bioraznolikosti, provedbe zelenih elemenata u krajoliku i ulaganja u hidroizolaciju te razvoj zelene infrastrukture, uključujući sadnju. Komponenta uključuje dvije reforme i jedno ulaganje. Očekuje se da se nijednom mjerom u ovoj komponenti ne nanosi bitna šteta okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852, uzimajući u obzir opis mjera i mjere ublažavanja utvrđene u planu za oporavak i otpornost u skladu s Tehničkim smjernicama o načelu nenanošenja bitne štete (2021/C58/01). Ciljevi ove komponente u skladu su s Nacionalnom strategijom za politiku zaštite okoliša do 2030., Strategijom za prilagodbu Slovačke Republike klimatskim promjenama, Vizijskom i razvojnom strategijom Slovačke do 2030. – dugoročnom strategijom održivog razvoja Slovačke – Slovačka do 2030. te strategijama i dugoročnim ciljevima Europske unije, posebno Europskim zelenim planom, te s njima. A.1. Opis reformi i ulaganja za programe bespovratne financijske potpore

Reforma 1. o prostornom planiranju. Reformom se osigurava osnova za očuvanje krajobraznih struktura, ekološke stabilnosti i bioraznolikosti u dokumentaciji o planiranju uporabe zemljišta i naknadnim postupcima odobrenja za zgrade i aktivnosti. Aktom se, zajedno s naknadnim metodološkim dokumentima i kartama, osigurava tehnička osnova za dokumentaciju o planiranju uporabe zemljišta i naknadne postupke odobrenja za odobravanje zgrada i aktivnosti. To će imati značajan utjecaj na održavanje krajobraznih struktura, ekološku stabilnost i zaštitu bioraznolikosti. Njihov bi gubitak ugrozio sposobnost prilagodbe klimatskim promjenama. Provedba reforme mora biti dovršena do 31. prosinca 2022. Reforma br. 2 o zaštiti prirode i upravljanju vodama. Cilj je reforme poboljšati stanje staništa u zaštićenim područjima, čime se jamči njihov dugoročni sve veći doprinos zaštiti krajolika od klimatskih promjena i njihova otpornost na negativne učinke klimatskih promjena. Izmijenjeni Zakon o zaštiti prirode i krajolika i zakonodavstvo o vodama stupaju na snagu do 31. prosinca 2023. Tim se zakonodavstvom jača institucionalna zaštita prirode, smanjuju sukobi nadležnosti unutar zaštićenih područja, pojednostavljuje sustav zaštite, integriraju mreže zaštićenih područja (nacionalnih, europskih i međunarodnih) te stvaraju uvjeti za zoniranje nacionalnih parkova. Rezultat će biti moderan sustav čiji je glavni cilj zaštita prirode i bioraznolikosti na dotičnim područjima, čime se osigurava stabilan dugoročni doprinos ekosustava prilagodbi klimatskim promjenama i njihovu ublažavanju. Istovremeno, reformom se omogućuje revitalizacija vodotoka i stvara prostor za ekološko upravljanje, obnovu riječnog prostora i progresivnu zaštitu od poplava, uzimajući u obzir zaštitu prirode i zadržavanje vode u ruralnim područjima. Provedba reforme dovršava se do 31. prosinca 2023. Ulaganje 1 u prilagodbu regija klimatskim promjenama radi očuvanja prirode i razvoja bioraznolikosti. Cilj je ulaganja osigurati dugoročan i održiv doprinos ekosustava prilagodbi klimatskim promjenama i njihovu ublažavanju (ublažavanje poplava, sprečavanje suše) zaštitom ekosustava. Reklasifikacijom se omogućuje pokrivanje novih područja najvećim stupnjem zaštite, čime se povećava otpornost ekosustava. Ograničavanjem sječe stabala i razvojem očuvanja prirode omogućuje se sprečavanje poplava i suša, preobrazba regija od intenzivne uporabe prirodnih resursa u meki turizam, s većom dodanom vrijednošću, uz istodobno jačanje usluga ekosustava. Revitalizirani vodotoci, uključujući močvarna tla, osiguravaju zadržavanje vode u ruralnim područjima i njihovo postupno ispuštanje. Oni postaju važni elementi krajobraza, podupiru očuvanje bioraznolikosti i obnovu staništa. Provedba ulaganja mora biti dovršena do 30. lipnja 2026. A.2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa bespovratne financijske potpore Redni broj Povezana mjera (reforma ili ulaganje) Ključna etapa / ciljna vrijednost Naziv Kvalitativni pokazatelji (za ključne etape) Kvantitativni pokazatelji (za ciljne vrijednosti) Indikativni vremenski plan dovršetka Opis i jasna definicija svake ključne etape i cilja Mjerna jedinica Pozadina Ciljna vrijednost Tromjesečje Godina 1 5 – prilagodba klimatskim promjenama – Reforma 1: Reforma prostornog planiranja Ključna etapa reforma prostornog planiranja stupanje na snagu Zakona o prostornom planiranju u parlamentu Q4 2022. Ministarstvo okoliša do 31. prosinca 2022. priprema akt koji će zatim odobriti Državno vijeće Slovačke Republike. Aktom se do 31. prosinca 2022. prilaže metodologija za procjenu vrijednosti krajolika i ekosustava kojom se nastoji osigurati da se pitanja prilagodbe klimatskim promjenama uzimaju u obzir pri donošenju teritorijalnih odluka i postupcima izgradnje, promičući provedbu mjera za sprečavanje poplava koje se temelje na prirodi i mjera za sprečavanje suše i gubitka bioraznolikosti. 2 5 – prilagodba klimatskim promjenama – reforma 2: Reforma očuvanja prirode i upravljanja vodama u ruralnim područjima Ključna etapa Učinkovitija primjena mjera zaštite prirode u krajobrazima zaštićenih područja i revitalizacija vodotoka Stupanje na snagu izmijenjenog Zakona o zaštiti prirode i krajolika i zakonodavstva o vodama Q4 2023. . Ministarstvo okoliša pripremit će izmjenu Zakona o zaštiti prirode, koji stupa na snagu u siječnju 2022., nakon čega će uslijediti izrada prijedloga novog modela funkcioniranja zaštićenih područja (do 31. prosinca 2022.) Reformom gospodarenja vodama u zemlji utrt će se put revitalizaciji vodotoka, čime će se povećati zaštita od poplava u zemlji. Ministarstvo okoliša do 31. prosinca 2022. izradit će novi koncept vodne politike i izmijeniti Zakon o vodama do 31. prosinca 2023., čime će se uspostaviti tehnički standardi koji će omogućiti revitalizaciju vodotoka na način kojim će se maksimalno povećati zadržavanje vode u zemlji, usporavati odljev vode i obnoviti rezerve podzemnih voda. 3 5 – Prilagodba klimatskim promjenama – ulaganje 1: Prilagodba regija klimatskim promjenama, s naglaskom na očuvanju prirode i razvoju bioraznolikosti Ciljna vrijednost Sanacija vodotoka (u km obnovljenih vodotoka) Broj 0 52 Q4 2024. Km obnovljenih vodotoka. Od ukupnog cilja rehabilitacije 57 km vodotoka, rehabilitiraju se najmanje 52 km. Skupina za revitalizaciju priprema prioritete i utvrđuje precizne dionice za ponovnu uspostavu tokova. Na temelju tehničke dokumentacije podnositelj zahtjeva podnosi projekte na pomičnoj osnovi počevši od 30. lipnja 2022. do 31. prosinca 2023. 4 5 – Prilagodba klimatskim promjenama – ulaganje 1: Prilagodba regija klimatskim promjenama, s naglaskom na očuvanju prirode i razvoju bioraznolikosti Ciljna vrijednost Sanacija vodotoka (u km obnovljenih vodotoka) Km obnovljenih vodotoka Broj 52 90 Q2 2026. Km obnovljenih vodotoka. Od ukupnog cilja rehabilitacije 97 km vodotoka, rehabilitira se najmanje 90 km. Skupina za revitalizaciju priprema prioritete i utvrđuje precizne dionice za ponovnu uspostavu tokova. Na temelju tehničke dokumentacije podnositelj zahtjeva podnosi projekte na kliznoj osnovi počevši od 30. lipnja 2023. do 31. prosinca 2025. 5 6 – Prilagodba klimatskim promjenama – ulaganje 1: Prilagodba regija klimatskim promjenama, s naglaskom na očuvanju prirode i razvoju bioraznolikosti Ciljna vrijednost Nastanjivanje nekretnina s privatnim zemljoposjednicima (u području zemljišta naseljenom u ha) Broj 0 14 000 Q4 2023. Opći je cilj postići naselje imovine za područje od 14 750 ha, nastanjivanja imovine dosegnuta su za najmanje 14 000 ha. Do 30. lipnja 2022. radna skupina u Ministarstvu okoliša i ŠOP SR-u izradit će metodologiju za određivanje vrijednosti i cijene zemljišta. Pozivi na kupnju zemljišta u zaštićenim područjima, prvenstveno u nacionalnim parkovima, pokreću se na temelju područja/područja na kontinuiranoj osnovi počevši od 31. ožujka 2023. i završavaju do 30. lipnja 2023. 6 6 – Prilagodba klimatskim promjenama – ulaganje 1: Prilagodba regija klimatskim promjenama, s naglaskom na očuvanju prirode i razvoju bioraznolikosti Ciljna vrijednost Nastanjivanje nekretnina s privatnim zemljoposjednicima (u području zemljišta naseljenom u ha) Broj 14 000 27 000 Q4 2025. Opći je cilj postići naselje imovine u području od 29 509 ha, namještene nekretnine dosegnute su za najmanje 27 000 ha. Do 30. rujna 2022. radna skupina u Ministarstvu okoliša i ŠOP SR-u izradit će metodologiju za određivanje vrijednosti i cijene zemljišta. Pozivi na kupnju zemljišta u zaštićenim područjima, prvenstveno u nacionalnim parkovima, pokreću se na temelju područja/područja na kontinuiranoj osnovi počevši od 30. lipnja 2022. do 30. prosinca 2025. 7 6 – Prilagodba klimatskim promjenama – ulaganje 1: Prilagodba regija klimatskim promjenama, s naglaskom na očuvanju prirode i razvoju bioraznolikosti Ciljna vrijednost Popis odabranih projekata za regije Muránska Planina i Polonina Broj 0 2 Q2 2022. Upravni odbor odabire projekte za dvije regije Muránske Planine i Polonine u skladu s načelom o nenanošenju bitne štete na temelju otvorene rasprave s relevantnim lokalnim akterima. KOMPONENTA 6.: Dostupnost, razvoj i kvaliteta uključivog obrazovanja Cilj je komponente poboljšati dostupnost i uključivost redovnog predškolskog i školskog obrazovanja u Slovačkoj. Komponentom će se poboljšati pristup predškolskom obrazovanju osiguravanjem da djeca u dobi od 5 godina imaju pristup predškolskom sustavu i uvođenjem zakonskog prava na predškolsko obrazovanje za osobe u dobi od 4 i 3 godine. Ova je komponenta usmjerena na reformu sustava financiranja predškolskog obrazovanja i uvođenje sustava mjera kojima se podupire uključivo obrazovanje. Komponenta može pridonijeti smanjenju ranog napuštanja školovanja poticanjem sustava školskog savjetovanja i savjetovanja na nižoj srednjoškolskoj razini te poboljšanju uključenosti i romske djece suzbijanjem segregacije u školama. Komponenta smanjuje nedostatke u obrazovnim ishodima uzrokovanima pandemijom i pomaže djeci s posebnim obrazovnim potrebama ciljanijim mjerama potpore. Očekuje se da se nijednom mjerom u ovoj komponenti ne nanosi bitna šteta okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852, uzimajući u obzir opis mjera i mjere ublažavanja utvrđene u planu za oporavak i otpornost u skladu s Tehničkim smjernicama o načelu nenanošenja bitne štete (2021/C58/01). Komponenta doprinosi provedbi preporuka upućenih Slovačkoj u posljednje dvije godine o potrebi za poboljšanjem kvalitete i uključivosti obrazovanja na svim razinama i poticanjem vještina. Poboljšati pristup cjenovno pristupačnoj i kvalitetnoj skrbi o djeci i dugotrajnoj skrbi. Promicati integraciju skupina u nepovoljnom položaju, posebno Roma. (Preporuka za Slovačku2/2019) A.1. Opis reformi i ulaganja za programe bespovratne financijske potpore Reforma 1: Osiguravanje uvjeta za provedbu obveznog predškolskog obrazovanja za djecu u dobi od 5 godina i uvođenje zakonskog prava na mjesto u vrtićima ili drugim pružateljima predškolskog obrazovanja od 3. godine života. Reformom se uvode izmjene relevantnih zakonskih odredbi kojima se uvodi zakonsko pravo za djecu u dobi od tri godine na prihvat u vrtić ili drugu ustanovu koja pruža predškolsko obrazovanje. Očekuje se da će se reformom promijeniti preskriptivno financiranje vrtića na temelju stvarnih troškova osoblja i operativnih troškova predmetnog instrumenta. Nastavno osoblje i stručno osoblje dužni su nadograditi vještine u visokoškolsku diplomu nastavnog programa za rano i predškolsko obrazovanje. Reforma uključuje i mjere za povećanje kapaciteta vrtića kako bi svako dijete u dobi od tri godine do početka obveznog obrazovanja moglo sudjelovati u predškolskom obrazovanju do 1. rujna 2025. Cilj je osigurati najmanje 12 352 mjesta u postrojenjima te istodobno ostvariti u prosjeku najmanje 30 % uštede primarne energije u obnovljenim prostorima. Provedba reforme dovršit će se do 31. prosinca 2025.

Reforma 2: Definiranje koncepta posebnih obrazovnih potreba djece i učenika i razvoj modela za prihvatljive mjere potpore u obrazovanju, uključujući njihov sustav financiranja. Reformom se mijenja definicija posebnih obrazovnih potreba učenika novom definicijom djeteta ili učenika koji imaju prepreke u pristupu obrazovanju, obrazovanju i učenju, kojima je potrebno pružanje i primjena mjera potpore kako bi ostvarili svoj obrazovni potencijal. Vertikalni model potpore stvara se uvođenjem novih prihvatljivih mjera potpore za svu djecu. Kako bi se provela reforma, nastavnicima se u okviru daljnjih programa osposobljavanja osiguravaju nastavni i metodološki materijali. 10 000 nastavnika i specijalista sudjelovat će u osposobljavanju i drugim aktivnostima informiranja u okviru ove reforme. Provedba reforme dovršit će se do 31. prosinca 2025. Reforma 3: Reforma sustava savjetovanja i prevencije te osiguravanje sustavnog prikupljanja podataka u području promicanja mentalnog zdravlja djece, učenika i studenata. Cilj je reforme preusmjeriti novoosnovane centre za savjetovanje i prevenciju (CPP) da rade bliže školama. Izmjenom odgovarajućih pravnih akata ti centri pružaju profesionalne djelatnosti bez definiranja nepovoljnog zdravstvenog stanja, kao što je trenutačno slučaj, koja uzrokuje diskriminaciju. Promjena u sustavu za savjetovanje popraćena je dodatnim mjerama potpore kao što su: promjena u financiranju koje se osniva na temelju profesionalnih aktivnosti. Provedba reforme dovršava se do 31. ožujka 2023. Reforma 4: Provedba alata za sprečavanje ranog napuštanja školovanja i prilagodbu studijskog programa tipa F. Reforma se sastoji od izmjena relevantnih zakonskih odredbi čiji je cilj povećanje mogućnosti da mladi bez završenog nižeg srednjoškolskog obrazovanja ostvare višu razinu obrazovanja predviđanjem mogućnosti završavanja nižeg srednjoškolskog obrazovanja u srednjim strukovnim školama (NSOV) u dvogodišnjim i trogodišnjim kombiniranim programima. Izmjenama zakonodavstva optimiziraju se studijski programi tipa F tako što se obveza utvrđivanja planova učinkovitosti srednje škole proširuje na discipline nižeg srednjoškolskog strukovnog obrazovanja. Na temelju ponude na tržištu rada sadržaj studijskih programa tipa F zatim se prilagođava. Očekuje se da će se najmanje 30 % nižih srednjih strukovnih škola (NSOV) uskladiti s ponudom na tržištu rada do 30. lipnja 2025. Očekuje se da će provedba reforme započeti 31. ožujka 2023. i biti dovršena do 30. lipnja 2025. Reforma 5: Promicanje desegregacije škola. Glavni je cilj reforme uvesti pravnu definiciju segregacije za koju se očekuje da će se primjenjivati u svakoj školi u Slovačkoj. Suzbijanje segregacije u školama provodi se razvojem metodoloških smjernica za različite aktere u obrazovanju (kao što su stvaratelji, škole i školski objekti, direktori i nastavnici) za sprečavanje i ukidanje odvojenog obrazovanja. Usvojena metodologija primjenjuje se u svakoj školi. Provedba reforme dovršit će se do 31. prosinca 2025. Reforma 6: Kompenzacijske mjere za ublažavanje posljedica pandemije na obrazovanje učenika osnovnih i srednjih škola. Reformom se uspostavlja program poduke uglavnom za učenike kojima prijeti neuspjeh školskih ispita zbog ograničenih mogućnosti za sudjelovanje u obrazovanju tijekom pandemije. Posebno se usredotočuje na predmete iz takozvanih „glavnih obrazovnih područja”. Škola osigurava odabir učenika za koje postoji rizik od neuspjeha u školi, kao i komunikaciju s pravnim zastupnicima učenika. Kako bi se riješio problem nedostatka sveobuhvatnih podataka o tijeku učenja na daljinu, Ministarstvo obrazovanja objavit će poziv za provedbu opsežnog pedagoškog istraživanja kako bi se analizirao utjecaj pandemije na obrazovanje i njezine posljedice na obrazovne politike. Očekuje se da će provedba reforme započeti do 30. rujna 2021. i završiti do 31. prosinca 2024. Ulaganje 1: Uklanjanje prepreka u školskim zgradama. Cilj je ukloniti fizičke, informacijske i tehnološke prepreke u školi u 252 velike srednje škole kako bi se djeci u nepovoljnom položaju omogućilo provođenje obrazovanja u ugodnom okruženju. Prije ulaganja slijede: 1) složena analiza kako bi se mapirale potrebe za uklanjanjem prepreka i izradio priručnik. U priručniku se definiraju standardi za uklanjanje prepreka kako bi se zadovoljile stvarne potrebe djece, učenika i studenata koji su u nepovoljnom položaju za zdravlje te kako bi se poštovala načela univerzalnog dizajna. Očekuje se da će provedba ulaganja započeti 31. ožujka 2022. i dovršiti do 30. lipnja 2025. A.2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa bespovratne financijske potpore Redni broj Povezana mjera (reforma ili ulaganje) Ključna etapa / ciljna vrijednost Naziv Kvalitativni pokazatelji (za ključne etape) Kvantitativni pokazatelji (za ciljne vrijednosti) Indikativni vremenski plan dovršetka Opis i jasna definicija svake ključne etape i cilja Mjerna jedinica Pozadina Ciljna vrijednost Tromjesečje Godina 1 6 – Pristupačnost, razvoj i kvaliteta uključivog obrazovanja – Reforma 1:1. Osiguranje uvjeta za provedbu obveznog predškolskog obrazovanja za djecu u dobi od pet godina i uvođenje zakonskog prava na mjesto u vrtićima ili drugim pružateljima predškolskog obrazovanja u dobi od tri godine Ključna etapa Uvođenje pravnih promjena obveznog predškolskog obrazovanja za djecu u dobi od pet godina i uvođenje zakonskog prava na mjesto u vrtićima ili drugim pružateljima predškolskog obrazovanja u dobi od tri godine. Donošenje Zakona br. 597/2003, Zakona br. 596/2003, Zakona br. 245/2008, Zakona br. 138/2019, izmjene Uredbe Vlade br. 668/2004, Uredbe Vlade br. 630/2008, izmjene Uredbe br. 1/2020. Q4 2022. Relevantne odredbe Zakona br. 597/2003 o financiranju osnovnih škola, srednjih škola i školskih ustanova, Zakona br. 596/2003 o državnoj upravi u obrazovanju i samoupravi škola i ponovne evaluacije formule iz Uredbe Vlade br. 668/2004 mijenjaju se, uključujući izmjenu Uredbe Vlade br. 630/2008. Učinkovitost zakonodavnih promjena uvedenih 1.1.2023.Akt br. 245/2008 uvodi univerzalno zakonsko pravo na mjesto u vrtićima ili drugim pružateljima predškolskog obrazovanja za djecu u dobi od četiri godine, a nakon toga u dobi od tri godine. Zakonodavstvo se donosi do 31. prosinca 2022. s učinkom od 1. siječnja 2024. i 1. siječnja 2025. i osigurava dovoljno mjesta u vrtiću ili drugim pružateljima predškolskog obrazovanja za svu djecu u dobi od 4 godine (od rujna 2024.) i nakon toga u dobi od tri godine (od rujna 2025.). Izmjenom Zakona br. 138/2019 o pedagoškim i stručnim zaposlenicima i izmjenom Uredbe br. 1/2020 o zahtjevima u pogledu kvalifikacija nastavnog osoblja i specijalističkog osoblja uvodi se uvjet da pedagoško osoblje u vrtićima ili drugim pružateljima predškolskog obrazovanja kao učitelj ima diplomu visokoškolskog obrazovanja u nastavnom programu za predškolsko obrazovanje. Izmjena se donosi najkasnije do 31. prosinca 2022., s datumom primjene od 1.1.2029. Za nastavnike s pedagoškim iskustvom u vrtiću u trajanju od 10 godina ili više priznaje se da ispunjavaju utvrđene zahtjeve u pogledu kvalifikacija. Za učitelje s radnim iskustvom kraćim od 10 godina, uključujući osobe sa završenim punim srednjoškolskim strukovnim obrazovanjem, potrebno je utvrditi uvjet za upis u odgovarajući sveučilišni studij do 1.1.2029. 2 6 – dostupnost, razvoj i kvaliteta uključivog obrazovanja – Reforma 1:1. Osiguranje uvjeta za provedbu obveznog predškolskog obrazovanja za djecu u dobi od pet godina i uvođenje zakonskog prava na mjesto u vrtićima ili drugim pružateljima predškolskog obrazovanja u dobi od tri godine Ciljna vrijednost Stopa upisa u predškolske škole za djecu u dobi od pet godina % 88 95 Q3 2022. Za djecu koja imaju 5 godina obvezno je predškolsko obrazovanje. Izmjenom Zakona o školama stječe se predškolsko obrazovanje: i. u vrtićima/posebnim vrtićima uključenima u slovačku mrežu škola i škola, ii. u individualnom obrazovanju, npr. na zahtjev pravnog zastupnika kod kuće ili iii. pri osnivanju registriranog pružatelja predškolskog obrazovanja. 3 6 – dostupnost, razvoj i kvaliteta uključivog obrazovanja – Reforma 1:1. Osiguranje uvjeta za provedbu obveznog predškolskog obrazovanja za djecu u dobi od 5 godina i uvođenje zakonskog prava na mjesto u vrtićima ili drugim pružateljima predškolskog obrazovanja u dobi od 3 godine Ciljna vrijednost Broj novoizgrađenih kapaciteta Broj 0 12 352 Q4 2025. Ispunjenjem sposobnosti dječjih vrtića stvaraju se uvjeti za ostvarivanje zakonskog prava na predškolsko obrazovanje za djecu od četiri godine, a zatim nakon tri godine. Ciljna vrijednost (12 352) je procijenjeni broj novoizgrađenih objekata. Zgrade koje se obnavljaju doprinose zelenom prijelazu ostvarivanjem najmanje 30 % uštede primarne energije. 4 6 – dostupnost, razvoj i kvaliteta uključivog obrazovanja – Reforma 2.: Definicija koncepta posebnih obrazovnih potreba djece i učenika te razvoj modela za prihvatljive mjere potpore u obrazovanju i obrazovanju, uključujući njihov sustav financiranja Ključna etapa Donošenje zakona o redefiniranju koncepta posebnih obrazovnih potreba i priprema pratećeg metodološkog materijala za nastavno osoblje, stručno osoblje i ravnatelje škola. Donošenje izmjene Zakona br. 245/2008, Zakona br. 597/2003; Izmjena Uredbe Vlade br. 630/2008 i donošenje metodološkog materijala od strane vlade o vertikalnom modelu mjera potpore, didaktičkog i metodološkog materijala za podučavanje slovačkog kao drugog jezika i uvođenje potpore za djecu s različitim materinskim jezicima u obrazovanju Q4 2022. Izmjenom Zakona br. 245/2008 o obrazovanju (zajedno s posebnim novim dekretom) i izmjenom Zakona br. 597/2003 o financiranju osnovnih škola, srednjih škola i obrazovnih ustanova definiraju se djeca i učenici koji imaju prepreke za pristup obrazovanju i njihovo pravo na potporu obrazovanju putem posebnih mjera potpore. Uredba slovačke vlade br. 630/2008 prilagođava se, pri čemu se uzimaju u obzir različite posebnosti pri izračunu normativnog doprinosa s pomoću koeficijenata. Reforma zahtijeva pripremu pratećeg metodološkog materijala. Istodobno se za različite razine jezičnih kompetencija i različite dobne skupine izrađuju metodološki listovi za nastavnike i radne listove za učenike s ciljem razvoja jezičnih kompetencija djece i učenika s različitim materinskim jezicima od jezika na kojem se održava škola. Metodološki i didaktični materijali objavljuju se na zasebnom internetskom portalu i besplatno su dostupni svim relevantnim dionicima u obrazovanju. 5 6 – dostupnost, razvoj i kvaliteta uključivog obrazovanja – Reforma 2.: Definicija koncepta posebnih obrazovnih potreba djece i učenika te razvoj modela za prihvatljive mjere potpore u obrazovanju i obrazovanju, uključujući njihov sustav financiranja Ključna etapa Stupanje na snagu redefiniranja koncepta posebnih obrazovnih potreba Stupanje na snagu izmjene Zakona br. 245/2008, Zakona br. 597/2003; Q1 2023. Izmjenom Zakona br. 245/2008 o obrazovanju (zajedno s posebnim novim dekretom) definiraju se djeca i učenici koji nailaze na prepreke za pristup obrazovanju i njihovo pravo na potporu obrazovanju putem posebnih mjera potpore stupaju na snagu do 31. ožujka 2023. 6 6 – dostupnost, razvoj i kvaliteta uključivog obrazovanja – Reforma 2.: Definicija koncepta posebnih obrazovnih potreba djece i učenika te razvoj modela za prihvatljive mjere potpore u obrazovanju i obrazovanju, uključujući njihov sustav financiranja Ciljna vrijednost Broj osposobljenih nastavnika i specijaliziranog osoblja Broj 0 10 000 Q4 2025. 10000 nastavnika i specijaliziranog osoblja osposobljenog u okviru programa za stručno usavršavanje, daljnje osposobljavanje i informativne aktivnosti čiji je cilj predstavljanje novog modela prihvatljivih mjera potpore obrazovanju, dijagnosticiranje razine jezičnih vještina djece i učenika te pružanje potpore djeci i učenicima s jezičnim preprekama u pristupu obrazovanju. 7 6 – dostupnost, razvoj i kvaliteta uključivog obrazovanja – Reforma 3: Reforma sustava savjetovanja i prevencije te osiguravanje sustavnog prikupljanja podataka u području promicanja mentalnog zdravlja za djecu, učenike i studente Ključna etapa Stupanje na snagu zakonodavstva kojim se uspostavlja sveobuhvatan sustav savjetovanja Stupanje na snagu izmjene Zakona br. 245/2008 i zasebnih uredbi, vjerojatne izmjene i Vladine Uredbe br. 630/2008. Q1 2023. Izmjenom Zakona br. 245/2008 o obrazovanju i osposobljavanju (zajedno s novom zasebnom uredbom) postojeći koncept savjetodavnog sustava zamjenjuje se međusobno povezanim sustavom usmjerenim na pristupačnost, složenost i usklađenost sa sadržajem i standardima uspješnosti. Sveobuhvatan sustav savjetovanja i prevencije sastoji se od novoosnovanih centara za savjetovanje i prevenciju (CPP) koji pružaju profesionalne aktivnosti bez utvrđivanja usmjerenosti na ciljne skupine u skladu s nedostatkom zdravlja, kao što je trenutačno slučaj, tj. kako se mogućnost posjeta centru za savjetovanje i prevenciju ne bi utvrdila na temelju nepovoljnog zdravstvenog stanja djeteta. Profesionalne aktivnosti provode se u bliskoj suradnji timova za potporu u školama i školama, uključujući multidisciplinarni tim. Time se stvaraju uvjeti za intenzivnu, pravodobnu i kvalitetnu potporu, pomoć i intervenciju za djecu, učenike, studente, pravne zastupnike, predstavnike institucija i druge partnere. Promjena financiranja sastoji se od određivanja doprinosa na temelju obavljenih profesionalnih aktivnosti. U kontekstu promjene financiranja, možda će biti potrebno izmijeniti i Uredbu Vlade br. 630/2008 o utvrđivanju pojedinosti raspodjele sredstava iz državnog proračuna za škole i obrazovne ustanove. 8 6 – dostupnost, razvoj i kvaliteta uključivog obrazovanja – Reforma 4.: Provedba alata za sprečavanje ranog napuštanja školovanja i prilagodbu studijskih programa tipa F Ključna etapa Stupanje na snagu zakonodavnih izmjena kojima je cilj:• Stupanje na snagu zakonodavnih izmjena kojima je cilj:• proširenje mogućnosti stjecanja nižeg sekundarnog obrazovanja u nižem sekundarnom strukovnom obrazovanju (VET) optimizaciji programa NSOV kao odgovor na potrebe tržišta rada i ponuda programa NSOV u odnosu na obrazovne potrebe ciljne skupine učenika Stupanje na snagu izmjena Zakona br. 245/2008, Zakona br. 61/2015 i izmjene Dekreta br. 292/2019.Z. z. Q1 2023. Izmjenom Zakona br. 245/2008 o obrazovanju i osposobljavanju (Zakon o školama) predviđa se mogućnost završavanja nižeg srednjoškolskog obrazovanja u nižem sekundarnom strukovnom obrazovanju (NSOV) u dvogodišnjem i trogodišnjem kombiniranom programu (ovisno o godini u kojoj je učenik završio osnovnu školu) putem komitološkog ispita. Cilj je ukloniti takozvane „mrtve krajeve” u obrazovnom sustavu i omogućiti učenicima NSOV-a da završe niže sekundarno obrazovanje u okviru jednog programa koji je učinkovitiji. Sustav je u većoj mjeri obuhvaćen ranjivim skupinama. Ponuda obrazovanja prilagođava se potrebama tržišta rada. Izmjenom Zakona br. 61/2015 o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju obveza utvrđivanja planova rada srednje škole proširuje se na niže sekundarno strukovno obrazovanje. Izmjenjuje se Uredba br. 292/2019 kojom se uspostavlja sustav planiranja performansi za program studija tipa F utvrđivanjem posebnih kriterija. U njima se uzimaju u obzir posebnosti studijskog programa tipa F, kao što su kriteriji na razini škole (koristi, pohađanje, stopa završetka osnovne škole) i na razini sindikata – rezultati „diplomiranih osoba F” na tržištu rada. 9 6 – dostupnost, razvoj i kvaliteta uključivog obrazovanja – Reforma 4: Provedba alata za sprečavanje ranog napuštanja školovanja i prilagodbu studijskih programa tipa F Ciljna vrijednost Udio programa nižeg sekundarnog strukovnog obrazovanja (NSOV) optimiziran u skladu s potrebama tržišta rada % 0 30 Q2 2025. Postupak optimizacije temelji se na rezultatima postupka planiranja izvedbe studijskog programa F tipa, koji se provodi pod posebnim režimom u usporedbi s klasičnim planom performansi. Na temelju ponude na tržištu rada sadržaj studijskog programa tipa F zatim se prilagođava ili procjenjuje i može se ukloniti iz obrazovnog sustava. 10 6 – dostupnost, razvoj i kvaliteta uključivog obrazovanja – Reforma 5:Potpora desegregaciji škola Ključna etapa Donošenje zakonodavnih izmjena kojima se u zakonodavstvo uvodi definicija segregacije u školama i razvoj metodološkog materijala za provedbu suzbijanja segregacije Donošenje od strane Parlamenta izmjene Zakona br. 245/2008 ili Zakona br. 365/2004 te izrada i odobrenje metodološkog materijala od strane Ministarstva obrazovanja Q3 2023. Izmjene zakonodavstva odnose se na Zakon o suzbijanju diskriminacije (br. 365/2004) ili Zakon o školama (br. 245/2008) i drugo zakonodavstvo koje se odnosi na financiranje škola i upravljanje njima. Definicijom odvajanja jasno se određuje koje se radnje i propusti smatraju segregacijom kako bi se izbjegla različita tumačenja u tumačenju. Metodološki materijali pružaju smjernice o sprečavanju i uklanjanju odvojenog obrazovanja za različite obrazovne aktere (kao što su stvaratelji, škole i školski objekti, direktori i nastavnici) u praksi. 11 6 – dostupnost, razvoj i kvaliteta uključivog obrazovanja – Reforma 5:Potpora desegregaciji škola Ključna etapa Stupanje na snagu zakonodavne definicije segregacije u školama Stupanje na snagu izmjene Zakona br. 245/2008 ili Zakona br. 365/2004 Q3 2025. Pravni akt stupa na snagu 1. rujna 2025. 12 6 – dostupnost, razvoj i kvaliteta uključivog obrazovanja – Reforma 5:Potpora desegregaciji škola Ciljna vrijednost Postotak škola koje primjenjuju standarde suzbijanja segregacije koji proizlaze iz donesene metodologije % 0 100 Q4 2025. Metodologija se temelji na odobrenom zakonu koji je stupio na snagu do trećeg tromjesečja 2025. 13 6 – dostupnost, razvoj i kvaliteta uključivog obrazovanja – Reforma 6: Kompenzacijske mjere za ublažavanje posljedica pandemije u obrazovanju za učenike osnovnih i srednjih škola Ciljna vrijednost Broj učenika koji sudjeluju u programima nastave Broj 0 12 000 Q4 2022. 12000 učenika koji sudjeluju u programima nastave. Program poduke prvenstveno je usmjeren na učenike koji nisu mogli u potpunosti sudjelovati u obrazovanju tijekom razdoblja prekinutog pohađanja nastave u školama 2019./2020. i 2020./2021. te su stoga izravno izloženi riziku od neuspjeha u školi. Poduka se održava u individualnom ili grupnom obliku (u malim skupinama do pet učenika) poslijepodne. Posebno se usredotočuje na predmete iz takozvanih „glavnih obrazovnih područja”. 14 6 – Dostupnost, razvoj i kvaliteta uključivog obrazovanja – ulaganje 1: Uklanjanje prepreka školskim zgradama Ključna etapa Uvođenje definicije standarda za uklanjanje prepreka, izrada priručnika za uklanjanje prepreka i pregled potreba škole na svim razinama obrazovanja Odobrenje Ministarstva obrazovanja o standardima za uklanjanje prepreka, priručniku za uklanjanje prepreka i objavljivanje rezultata mapiranja potreba na web-mjestu Ministarstva obrazovanja i osposobljavanja Q1 2022. Priručnikom se definiraju standardi za uklanjanje prepreka kako bi se zadovoljile stvarne potrebe djece, učenika i studenata u nepovoljnom zdravstvenom položaju te kako bi se poštovala načela univerzalnog dizajna. Temelji se na holističkom pristupu kojim se osigurava potpuno sudjelovanje u školskom životu (tj. definiranje standarda kojima se stvara uključiv prostor u cijeloj školi, a ne samo uklanjanje najvećih prepreka, npr. pri upisu u školu). Osim prostornih standarda (npr. tehničke specifikacije građevinskih radova), priručnikom se utvrđuju i standardi za uklanjanje prepreka u školskim zgradama (kao što je suradnja škole sa stručnjacima i zajednicom). Ministarstvo obrazovanja zajedno s Institutom za istraživanje uključivog obrazovanja u Brnu priprema analizu trenutačnog stanja u pogledu uklanjanje prepreka u školama u odnosu na utvrđene standarde i na temelju njih daje prednost pojedinačnim školama za uklanjanje prepreka. 15 6 – Dostupnost, razvoj i kvaliteta uključivog obrazovanja – Ulaganje 1: Uklanjanje prepreka školskim zgradama Ciljna vrijednost Uklanjanje arhitektonskih prepreka većih srednjih škola Broj 0 252 Q2 2025. Kvantitativnim pokazateljem određuje se broj isključenih srednjih škola.

KOMPONENTA 7.: OBRAZOVANJE ZA 21. SREDSTVO Tom komponentom plana za oporavak i otpornost Slovačke uvodi se kurikularna reforma osnovnih i nižih srednjih škola, čime se stvara novi obrazovni sadržaj organiziran u višegodišnjim ciklusima. Cilj je razviti kritičko razmišljanje i meke vještine učenika kao što su rješavanje problema, postupanje s informacijama, rad u timu, diskurs i postavljanje pitanja, preuzimanje inicijative i odgovornosti te izrada i provedba osobnih projekata. To će zahtijevati izradu udžbenika potrebnih za obnavljanje postojećeg stanja i promjenu vještina nastavnika kako bi se te promjene primijenile u svakodnevnoj praksi. Istodobno, tom se komponentom jača kvaliteta vještina nastavnog i stručnog osoblja te ih se motivira za cjeloživotno stručno usavršavanje. Naglasak će biti i na uključivom obrazovanju i stjecanju digitalnih vještina. Komponenta uključuje dvije reforme i dva ulaganja. Očekuje se da se nijednom mjerom u ovoj komponenti ne nanosi bitna šteta okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852, uzimajući u obzir opis mjera i mjere ublažavanja utvrđene u planu za oporavak i otpornost u skladu s Tehničkim smjernicama o načelu nenanošenja bitne štete (2021/C58/01). Komponenta doprinosi provedbi preporuke za Slovačku o potrebi jačanja digitalnih vještina i osiguravanja jednakog pristupa kvalitetnom obrazovanju. (Preporuka za Slovačku 2/2020) Poboljšati kvalitetu i uključivost obrazovanja na svim razinama i poticati vještine (Preporuka za Slovačku 2/2019). A.1. Opis reformi i ulaganja za programe bespovratne financijske potpore Reforma 1: Reforma sadržaja i oblika obrazovanja (nastavna reforma i reforma udžbenika). Cilj je reforme izraditi nove kurikulume za učenje. Umjesto pružanja gotovih informacija, nastavnici stvaraju situacije u kojima učenici mogu tumačiti informacije u sukobu sa stvarnim životom. Reforma započinje uvođenjem kurikuluma u osnovnoškolsko i niže sekundarno obrazovanje (na dobrovoljnoj osnovi) od školske godine 2023. i završava obvezom donošenja novog kurikuluma u svim osnovnim školama 2026. Provedba reforme podupire se osnivanjem 40 regionalnih centara koji pružaju potporu školama u aktivnostima mentorstva, savjetovanja i savjetovanja. Centri se mogu sastojati od nastavnika, ravnatelja škola, stručnjaka za obrazovanje odraslih, stručnjaka iz trećeg sektora i stručnjaka iz fakulteta koji pripremaju učitelje u regiji. Za reformu je potrebno osigurati nove udžbenike. U pripremi udžbenika sudjeluju stručnjaci. Odobrenje udžbenika na temelju stručne i obrazovne kvalitete osigurava se ujednačenom odredbom Ministarstva obrazovanja. Uspostavljaju se strogi i transparentni kriteriji za istorazinsko ocjenjivanje. Škole primaju naknadu za kupnju udžbenika u skladu sa svojim željama i uvjetima s popisa udžbenika koji je odobrilo Ministarstvo. Reformom se predviđa stvaranje platforme e-testiranja e-Test 2.0 koja će digitalizaciju obrazovnog procesa učiniti učinkovitijom i tako omogućiti središnje testiranje učenika. Mjerljiv učinak te reforme mogao bi biti završni ispit više srednje škole koji se polaže putem interneta u svakoj školi do 31. prosinca 2025. Posljednja ključna etapa te reforme bit će dovršena do 31. prosinca 2025. Reforma 2: Priprema i razvoj nastavnika za nove sadržaje i oblike poučavanja (promjena u osposobljavanju u visokom obrazovanju) i jačanje profesionalnog razvoja nastavnika. Cilj je te reforme ojačati kvalitetu vještina nastavnog i stručnog osoblja te ih motivirati na cjeloživotno stručno usavršavanje. Uvodi se novčana naknada za unaprjeđivanje vještina nastavnika. Naglasak se stavlja na nove kurikulume, uključivo obrazovanje i stjecanje digitalnih vještina. Do kraja 2023. mora biti osposobljeno najmanje 60 % nastavnika osnovnoškolskog i nižeg sekundarnog obrazovanja. Odgovarajućim zakonodavnim izmjenama uređuju se kompetencije i raspon pružatelja nastave. Provedba reforme dovršit će se do 31. prosinca 2025. Ulaganje 1: Digitalna infrastruktura u školama. Cilj je tog ulaganja povećati broj škola s potpunim digitalnim ulazom s 30 % na najmanje 90 % (u skladu s definiranim standardima IKT-a koji se temelje na „visoko opremljenoj i povezanoj učionici” (HECC)). Kako bi se osigurala transparentnost i vrijednost za novac pri nabavi digitalne opreme za škole, nabava se koordinira na središnjoj razini. U okviru ulaganja predviđa se maksimalno povećanje životnog ciklusa digitalne opreme kako bi se smanjili negativni učinci na okoliš. Ulaganja su podijeljena u glavna područja: ·ulaganje obuhvaća softver ili hardver za kompenzacijske potpore za učenike u nepovoljnom položaju. ·vještine za digitalnu transformaciju: Ulaganjem je obuhvaćena jedna informatička učionica razmjerno 300 studenata. Provedba ulaganja dovršava se do 31. prosinca 2024. Ulaganje 2: Dovršetak školske infrastrukture. Prvi dio ulaganja usmjeren je na ukidanje dvosmjenske nastave u svim školama u Slovačkoj što može doprinijeti boljoj integraciji učenika u nepovoljnom položaju. Ulaganja mogu biti u obliku proširenja postojećih kapaciteta, obnove i izgradnje novih prostora u 49 škola u kojima se trenutačno provodi nastava u dvije smjene. Obnova zgrade podliježe postizanju u prosjeku najmanje 30 % uštede primarne energije.

Drugi dio ulaganja usmjeren je na škole s upisom djece u socijalno nepovoljnom položaju u kojima će osnovati nove knjižnice ili obnoviti postojeće i pretvoriti ih u moderne obrazovne centre u školama. Školske knjižnice osiguravaju prostor za poučavanje predmeta, istraživanje i grupni rad, pisanje doma, provedbu projekata ili provođenje slobodnog vremena. Provedba ulaganja mora biti dovršena do 30. lipnja 2026. A.2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa bespovratne financijske potpore Redni broj Povezana mjera (reforma ili ulaganje) Ključna etapa / ciljna vrijednost Naziv Kvalitativni pokazatelji (za ključne etape) Kvantitativni pokazatelji (za ciljne vrijednosti) Indikativni vremenski plan dovršetka Opis i jasna definicija svake ključne etape i cilja Mjerna jedinica Osnovna vrijednost Cilj Tromjesečje Godina 1. 7 – obrazovanje za 21. stoljeće – Reforma 1:Obrazovni sadržaj i reforma oblika obrazovanja – Kurikularna reforma i re