1.Uvod: inicijativa EU-a za oprašivače

Posljednjih desetljeća u Europi dolazi do dramatičnog pada u pojavnosti i raznolikosti europskih divljih kukaca oprašivača, kao što su pčele, leptiri, osolike muhe i noćni leptiri. Mnoge su vrste i na rubu izumiranja. Prema europskom crvenom popisu, smanjuje se populacija gotovo svake treće vrste pčela i leptira, dok je približno 10 % vrsta u opasnosti od izumiranja.

Gubitak divljih oprašivača ozbiljan je razlog za zabrinutost. Oko 80 % poljoprivrednih kultura i samoniklih biljaka u EU-u barem djelomično ovisi o oprašivanju uz pomoć životinja. Bez oprašivača mnogim bi biljnim vrstama broj opao i u konačnici bi nestale. To bi ugrozilo prirodu, dobrobit ljudi i gospodarstvo. Približno 3,7 milijardi EUR godišnje poljoprivredne proizvodnje u EU-u izravno ovisi o kukcima oprašivačima. Međutim, u dostupnim procjenama ne uzima se u obzir oprašivanje divljih biljaka uz pomoć životinja, kao ni doprinos oprašivača sigurnosti prehrane i zdravlju ljudi.

Komisija je u lipnju 2018. donijela Inicijativu EU-a za oprašivače („Inicijativa”). Inicijativa je prvi okvir EU-a za rješavanje problema pogoršanja stanja divljih oprašivača i ima veliku potporu svih skupina dionika.

U Inicijativi su utvrđeni dugoročni ciljevi za 2030., koji obuhvaćaju stjecanje iskoristivog znanja o problemu, otklanjanje glavnih poznatih uzroka problema, poticanje suradnje dionika i uključivanje društva u cjelini. Kako bi se EU usmjerilo na pravi put, u Inicijativi je navedeno deset mjera i 31 podmjera koje treba provesti u kratkoročnom do srednjoročnom razdoblju.

Te mjere podupiru integrirani pristup problemu i djelotvorniju primjenu postojećih instrumenata i politika. Time je naglasak ponajprije stavljen na bolju integraciju ciljeva očuvanja oprašivača u različite sektorske politike EU-a, među ostalim u politike zaštite okoliša i zdravstvene politike (osobito u okviru Direktive o pticama i Direktive o staništima te zakonodavstva EU-a o pesticidima), zajedničku poljoprivrednu politiku (ZPP), kohezijsku politiku i politike istraživanja i inovacija.

I Europski parlament i Vijeće pozdravili su Inicijativu, naglasili važnost oprašivača i pozvali na donošenje djelotvornih mjera za rješavanje problema pogoršanja njihova stanja. Europski revizorski sud objavio je 9. srpnja 2020. tematsko izvješće o mjerama EU-a za zaštitu divljih oprašivača („izvješće Revizorskog suda”). U izvješću Revizorskog suda utvrđeni su nedostaci u ključnim politikama EU-a koje se odnose na glavne opasnosti za divlje oprašivače te se preporučuje da Komisija procijeni potrebu za dodavanjem posebnih mjera kojima bi se uklonile opasnosti koje trenutačno u Inicijativi nisu uzete u obzir. U izvješću Revizorskog suda također se naglašava da je potrebno bolje integrirati mjere za zaštitu divljih oprašivača u politike EU-a za očuvanje bioraznolikosti i poljoprivrednu politiku te poboljšati zaštitu divljih oprašivača u okviru procesa procjene rizika od pesticida. U zaključcima Vijeća od 17. prosinca 2020. pozdravljaju se preporuke Revizorskog suda i potvrđuje hitnost jačanja akcijskog okvira EU-a za oprašivače.

Komisija je 20. svibnja 2020. donijela strategiju EU-a za bioraznolikost do 2030. i strategiju „od polja do stola”, a obje su vodeće inicijative u okviru europskog zelenog plana. Tim će se strategijama potaknuti mjere za zaustavljanje trenda pogoršanja stanja oprašivača tako što će se uvesti obveze i ciljevi za zaštitu prirode i plan EU-a za obnovu prirode te će one, zajedno s novom strategijom EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama i povećanim ambicijama u pogledu klimatske neutralnosti i nulte stope onečišćenja, pomoći u ublažavanju posljedica sljedećih glavnih opasnosti za divlje oprašivače: promjena u korištenju zemljišta, intenzivnog gospodarenja u poljoprivredi i upotrebe pesticida, zagađenja okoliša, utjecaja invazivnih stranih vrsta i klimatskih promjena.

U ovom se izvješću procjenjuje napredak u provedbi svih mjera iz Inicijative. Temelji se na brojnim izvorima, među ostalim na rezultatima evaluacija politika, izvješćima i publikacijama EU-a i posebnim studijama. U izvješću se u obzir uzimaju i institucijske povratne informacije dobivene od Europskog parlamenta, Vijeća i Europskog revizorskog suda.

2.Deset mjera – sažetak napretka

2.1.Mjera 1.: podupiranje praćenja i procjene

Postojeće spoznaje jasno upućuju na alarmantno pogoršanje stanja divljih oprašivača zbog čega je nužno poduzeti odlučne mjere. Međutim, i dalje postoje znatne praznine u podacima i informacijama o stanju oprašivača, uzrocima pogoršanja njihova stanja i posljedicama pada njihove brojnosti za prirodu i za dobrobit ljudi.

Komisija je u lipnju 2019. ovlastila skupinu stručnjaka za oprašivače da izradi prijedlog terenskog sustava EU-a za praćenje oprašivača kojim bi se dobile pouzdane informacije o stanju i trendovima populacija oprašivača u državama članicama (mjera 1.A). Kako bi osigurala da države članice sudjeluju u tom postupku i na vrijeme dostavljaju podatke, Komisija se savjetovala s nacionalnim tijelima za zaštitu okoliša i poljoprivredu, među ostalim na posebnim radionicama. U prijedlogu stručnjaka objavljenom u siječnju 2021. navode se sveobuhvatna metodologija za sustav za praćenje i skup pokazatelja politike. U sljedećem će koraku Komisija blisko surađivati s državama članicama na doradi i provedbi prijedloga i izgradnji kapaciteta za provedbu sustava na terenu.

Podaci iz budućeg sustava EU-a za praćenje oprašivača bit će ključni za: i. izradu i provedbu djelotvornih mjera očuvanja, ii. određivanje prioritetnih područja za provedbu tih mjera i iii. procjenu učinaka tih mjera. Na tim će se podacima temeljiti i europski crveni popis jer će se omogućiti dugoročna pouzdana procjena stanja očuvanosti vrsta oprašivača. Komisija je u prosincu 2018. započela s radom na europskom crvenom popisu za osolike muhe (mjera 1.B), čiji se dovršetak očekuje u lipnju 2022., a u travnju 2021. Komisija je započela s radom na europskom crvenom popisu noćnih leptira.

Zaštićena područja posebno su važna za očuvanje oprašivača. Europska agencija za okoliš i njezin Europski tematski centar za biološku raznolikost objavili su u lipnju 2020. izvješće o procjeni važnosti vrsta staništa iz Priloga I. Direktivi o staništima za oprašivače. To je omogućilo procjenu stanja očuvanosti zaštićenih staništa oprašivača na temelju izvješćâ država članica (mjera 1.C). Najnovije izvješće o stanju prirode Europske agencije za okoliš pokazuje da je stanje oprašivača vrlo zabrinjavajuće, .

Komisija je također radila na popunjavanju praznina u podacima o pritiscima kojima su izloženi oprašivači, konkretno degradaciji staništa i upotrebi pesticida, a trenutačno provodi i pilot-projekt terenskog sustava za praćenje oprašivača za bioraznolikost u poljoprivrednim krajobrazima, priprema modul LUCAS za travnjake u okviru istraživanja LUCAS za 2022. nakon uspješnog pilot-projekta iz 2018. te provodi pilot-projekt inovativnog sustava u okviru kojeg se upotrebljavaju pčele medarice za praćenje pesticida u okolišu (mjera 1.D). Nakon pilot-projekta uslijedit će potpuna provedba sustava 2022. koja će se poduprijeti pripremnim aktivnostima Europskog parlamenta.

Nadalje, Komisija je u listopadu 2020. objavila rezultate procjene ekosustava u cijelom EU-u (mjera 1.E). U okviru analize upotrebljavali su se trenutačno dostupni podaci i informacije o oprašivačima i njihovim staništima kako bi se procijenilo stanje usluga oprašivanja uz pomoć životinja u EU-u. Rezultati su pokazali da na 50 % zemljišta na kojima se uzgajaju poljoprivredne kulture koje ovise o oprašivačima nema dovoljno oprašivanja. Jedan od najboljih načina za rješavanje tog manjka bio bi obnova ekosustava, na temelju poljoprivredne politike.

Komisija je izradila i „račun” za oprašivanje (mjera 1.E), koji pokazuje da gospodarska vrijednost kukaca oprašivača za proizvodnju poljoprivrednih kultura u EU-u iznosi približno 3,7 milijardi EUR godišnje. Taj se račun može upotrebljavati za procjenu načina na koji pogoršanja stanja populacija oprašivača utječu na poljoprivrednu proizvodnju i uvoz i izvoz poljoprivrednih proizvoda.

2.2.Mjera 2.: podupiranje istraživanja i inovacija