Hrvatskim pravnim i institucionalnim okvirom jamči se medijski pluralizam. Agencija za elektroničke medije, koja je regulatorno je tijelo za audiovizualne medije, posluje transparentno, no nije u potpunosti zaštićena od političkog utjecaja koji se odnosi na postupak odabira članova upravljačkog tijela. Pravilima o transparentnosti vlasništva nad medijima osiguran je dobar sustav obavješćivanja državnih tijela i javnosti o vlasništvu, no utvrđivanje stvarnih vlasnika ponekad je problematično. Posljednjih godina zabilježen je velik broj tužbi protiv novinarâ, prijetnji fizičkim napadom i uznemiravanja na internetu, što može utjecati na uredničke politike medijskih kuća i rad istraživačkih novinara.

Iako su utvrđena pravila za imovinske kartice i „rotirajuća vrata”, ta pravila imaju nedostatke. Dužnosnici obuhvaćeni područjem primjene Zakona o sprječavanju sukoba interesa obvezni su prijaviti svoju imovinu, bez obzira na to je li stečena ili naslijeđena, i navesti izvor dohotka od profesionalne i neprofesionalne djelatnosti. Isto tako, obvezni su prijaviti imovinu i dohodak bračnog ili izvanbračnog druga i maloljetne djece. Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa objavljuje sadržaj tih prijava na internetu . Međutim, dužnosnici u praksi predaju prijave kada stupe na dužnost i kada odstupe s nje ili budu ponovno izabrani, ali ne predaju ad hoc prijave u kojima bi bila vidljiva svaka promjena imovinskog statusa tijekom mandata. Iako Povjerenstvo može zatražiti podnošenje ad hoc prijave, ima ograničene sposobnosti sankcioniranja netočnih prijava. Premda se od osoba na najvišim izvršnim funkcijama očekuje da se pridržavaju visokih standarda integriteta i transparentnosti, nisu obvezne podnositi redovite izjave o financijskim interesima . Zakon o sprječavanju sukoba interesa sadržava odredbe o razdoblju mirovanja za dužnosnike u trajanju od jedne godine. GRECO smatra da je to razdoblje prekratko i preporučio je da se Povjerenstvu za odlučivanje o sukobu interesa dodijeli uloga posrednika u procjenjivanju mogućih sukoba interesa u prelasku iz javnog u privatni sektor .

Iako postoje mjere za sprečavanje korupcije na lokalnoj razini, odgovarajući mehanizmi nadzora i osiguravanja provedbe i dalje su slabi. Hrvatska je uspostavila okvir kojim se uređuje sprječavanje sukoba interesa državnih i lokalnih dužnosnika, koji se sastoji od posebnih zakona. Zakon o službenicima i namještenicima u lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi primjenjuje se na lokalne dužnosnike zaposlene u upravnim odjelima i službama jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave. Iako se zakonom ne zabranjuje postojanje privatnih interesa, zabranjuje se zlouporaba položaja uslijed neriješenih sukoba interesa i propisuju se sankcije zbog nepoštovanja zakona. Unatoč tomu, velika većina korupcije događa se na lokalnoj ili županijskoj razini. Ankete Eurobarometra ukazuju na to da su pitanja sukoba interesa prisutna i na lokalnoj razini i na razini poduzeća u državnom vlasništvu ili poduzeća kojima upravlja država, pri čemu su mnoga u vlasništvu općina ili njima upravljaju općine . Aktualno područje primjene zakonodavstva o sukobu interesa ne odnosi se na predsjednike i članove upravnih odbora poduzeća u većinskom vlasništvu jedinica lokalne samouprave niti na predsjednike i članove upravnih odbora poduzeća u većinskom vlasništvu tih poduzeća. Međutim, Hrvatska planira izmjene i dopune Zakona o sprječavanju sukoba interesa te je Ministarstvo uprave uspostavilo radnu skupinu za izradu nacrta prijedloga tih izmjena i dopuna. Uz to, aktualnim se Zakonom o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi lokalnim dužnosnicima daje znatna sloboda u donošenju odluka o raspolaganju imovinom i novčanim sredstvima u iznosu do milijun HRK i o imenovanju članova upravnih odbora javnih poduzeća u vlasništvu jedinica lokalne samouprave, čime se ostavlja znatan prostor za korupciju. Na regionalnoj razini 17 županija nedavno je uspostavilo antikorupcijska povjerenstva, a neke su donijele interne akcijske planove za suzbijanje korupcije i izradu kodeksa ponašanja za dužnosnike na regionalnoj razini.

Unatoč napretku u rješavanju najstarijih predmeta, broj neriješenih predmeta i duljina postupka na građanskim i trgovačkim sudovima i dalje su među najvećima u EU-u. Prosječna duljina postupka pred prvostupanjskim sudovima 2019. i dalje je bila među najvećima u EU-u. Prosječna duljina parničnih građanskih predmeta bila je oko 855 dana, a trgovačkih oko 735 dana, što je porast u usporedbi s 2018. Prosječno trajanje ovršnih postupaka pred općinskim i trgovačkim sudovima neprestano je raslo i doseglo 797 dana. Međutim, prosječno trajanje parničnih građanskih predmeta pred drugostupanjskim županijskim sudovima bilo je samo 258 dana . Prosječno trajanje parničnih trgovačkih predmeta pred drugostupanjskim Visokim trgovačkim sudom dodatno je smanjeno na 634 dana. Rješavanje građanskog predmeta pred Vrhovnim sudom prosječno traje 720 dana. Nastavljena je provedba inicijative Ministarstva pravosuđa, razvijene u suradnji s predsjednicima sudova koji dobrovoljno izrađuju akcijske planove, za rješavanje predmeta u postupku starih 10 i više godina i ostvareni su dobri rezultati. Od 2016. do 2019. broj takvih predmeta smanjen je za oko 50 % . Broj neriješenih trgovačkih predmeta nastavio se smanjivati, uglavnom zbog poboljšanih poslovnih procesa koje je pokrenuo Visoki trgovački sud. Unatoč tomu što je na tom sudu zabilježeno povećanje pristiglih predmeta, do kraja 2019. broj neriješenih predmeta smanjen je za više od 20 % u usporedbi s 2018. Rješavanje trgovačkih predmeta poboljšano je dodjelom rada na postupcima sudskom osoblju, čime se sucima omogućilo da se usmjere na bit predmeta. Reforma poslovnih procesa djelomično se proširuje na prvostupanjske trgovačke sudove. Daljnji napredak u smanjenju broja neriješenih predmeta ostvaren je i u građanskim predmetima na svim razinama, ali se općinski sudovi suočavaju s iznimnim priljevom predmeta povezanih s kreditima u švicarskim francima i stečajem potrošača .

Regulatorna politika je ojačana, no i dalje postoje problemi. Donošenje Zakona o procjeni učinaka propisa 2017. i uključivanje sudjelovanja dionikâ ukazuju na napredak, no i dalje postoje nedostaci. Na ljestvici država članica Hrvatska se nalazi u srednjoj trećini kada je riječ o primjeni instrumenata koji se temelje na dokazima, a u donjoj trećini kada je riječ o kvaliteti propisa i savjetovanju s društvenim i gospodarskim akterima tijekom pripreme politika . Iako procjene učinaka propisa uglavnom provode ministarstva, Ured za zakonodavstvo provodi osposobljavanja o metodologiji i nomotehnici. Nadležnost Ureda za zakonodavstvo ograničena je na nadzor procjene učinka primarnog zakonodavstva. Slijedom toga, ne obavlja se procjena učinka podzakonskih akata. Iako lokalna i regionalna tijela imaju znatne nadležnosti za donošenje propisa, većini nedostaje ljudskih resursa ili iskustva za učinkovitu provedbu regulatorne politike. Posljedica toga znatne su razlike u kvaliteti uprave i propisa na lokalnoj razini . Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrta preispituje utjecaj propisa na mala i srednja poduzeća provedbom MSP testa (za primarno i sekundarno zakonodavstvo).

Unatoč postojanju namjenskih mehanizama sudjelovanje građana i dalje je relativno slabo. Vladin Ured za zakonodavstvo koordinira savjetovanja s javnošću i upravlja portalom e-Savjetovanja. Većina institucija oslanja se isključivo na savjetovanja internetom i ne kombinira više metodologija savjetovanja . Dionici često sudjeluju u savjetovanjima preko platforme e-Savjetovanja, a broj savjetovanja raste . Međutim, savjetovanja često nisu kvalitetna i prihvaćanje komentara je slabo. Analiza Povjerenika za informiranje pokazala je da je 2019. povećan broj primjedbi povezanih sa savjetovanjima s javnošću . Navedeni razlozi bili su da savjetovanje nije provedeno, trajalo je manje od 30 dana ili je izostala objava planova savjetovanja ili izvješća o provedenom savjetovanju. U 2019. ukupno je analizirano 19 543 komentara (2018. ukupno 23 035). Od tog broja samo je 16 % komentara u potpunosti prihvaćeno, 6 % djelomično, 25 % je primljeno na znanje, 31 % odbijeno, a na 22 % nije odgovoreno . Nadležna tijela obvezna su provoditi internetska savjetovanja s javnošću u trajanju do 30 dana, no u maksimalnom propisanom trajanju savjetovanja su provedena u samo 40 % slučajeva. Na pitanje slabog prihvaćanja komentara ukazali su i partneri u socijalnom dijalogu koji smatraju da su savjetovanja formalna umjesto da budu sadržajna .

Okvir za zaštitu novinara sadržava više zakonodavnih akata kojima se pružaju jamstva zaštite. U Zakonu o medijima navode se sloboda izražavanja i medijski pluralizam. U kontekstu uredničke slobode novinari imaju pravo izražavati mišljenje i ne obavljati zadaće ako bi se one kosile s pravilima novinarske struke. U tom se slučaju ugovor o radu ne smije mijenjati na njihovu štetu. Nadalje, novinari nisu dužni otkrivati svoje izvore, osim ako nadležni sud ne naredi njihovo otkrivanje radi nacionalne sigurnosti. To se odnosi i na već objavljene informacije i na informacije koje se namjeravaju objaviti .

Centar za medijski pluralizam i slobodu medija (2020.), Izvješće o praćenju medijskog pluralizma za 2020. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 .

CIVICUS (2020.), Profil zemlje: Hrvatska. https://monitor.civicus.org/country/croatia/

Direktiva 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2010. o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) L 95/1.

Državno odvjetništvo Republike Hrvatske (2020.), Izvješće Državnog odvjetništva Republike Hrvatske za 2019.

Europska federacija novinara (2019.), Croatian journalists stage protest against abusive lawsuits (Hrvatski novinari prosvjeduju protiv zlouporabe tužbi). https://europeanjournalists.org/blog/2019/03/05/croatian-journalists-stage-protest-against-abusive-lawsuits/ .

Europska komisija (2016., 2017., 2018., 2019., 2020.), Pregled stanja u području pravosuđa u EU-u.

Europska mreža sudbenih vijeća (2020.), doprinos Izvješću o vladavini prava za 2020.

Glavna uprava za komunikaciju (2020.), Flash Eurobarometer 482: stavovi poduzećâ o korupciji u EU-u.

Glavna uprava za komunikaciju (2020.), Posebna anketa Eurobarometra br. 502: korupcija.

Globalni savez nacionalnih institucija za ljudska prava – GANHRI (2019.), Report and Recommendations of the Session of the Sub-Committee on Accreditation (Izvješće i preporuke sa sjednice Pododbora za akreditaciju) – ožujak 2019. https://nhri.ohchr.org/EN/AboutUs/GANHRIAccreditation/Documents/SCA%20Report%20March%202019%20-%20EN%20.pdf .

Gong (2019.), pismo GRECO-u: Plenković potkopava borbu protiv korupcije. https://www.gong.hr/hr/dobra-vladavina/antikorupcijska-politika/pismo-greco-u-plenkovic-potkopava-borbu-protiv-kor/ .

GRECO (2014.), Četvrti evaluacijski krug – Evaluacijsko izvješće u pogledu sprječavanja korupcije saborskih zastupnika, sudaca i državnih odvjetnika za Hrvatsku.

GRECO (2020.), Peti evaluacijski krug – Evaluacijsko izvješće o Hrvatskoj o sprječavanju korupcije i promicanju integriteta u središnjoj državi (najviše izvršne funkcije) i tijelima kaznenopravnog progona.

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o provjeri potpune primjene schengenske pravne stečevine u Hrvatskoj, COM(2019) 497 final.

Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom sudbenom vijeću. https://www.sabor.hr/sites/default/files/uploads/sabor/2019-01-18/081446/PZ_301.pdf .

Ministarstvo pravosuđa (2019.), podaci o učinkovitosti sudova.

N1 (2020.), Plenković najavio ukidanje imuniteta za članove Vlade: To je relikt devedesetih. http://hr.n1info.com/Video/Info/a529417/Plenkovic-najavio-ukidanje-imuniteta-za-clanove-Vlade-To-je-relikt-devedesetih.html .

OECD (2019.), Regulatory policy in Croatia: Implementation is Key (Regulatorna politika u Hrvatskoj: provedba je ključna).

Povjerenik za informiranje (2019.), Izvješće o provedbi Zakona o pravu na pristup informacijama za 2018. godinu podneseno Hrvatskom saboru.

Povjerenik za informiranje (2020.), Izvješće o provedbi Zakona o pravu na pristup informacijama za 2019. godinu podneseno Hrvatskom saboru. https://www.pristupinfo.hr/dokumenti-i-publikacije/izvjesca-o-provedbi-zppi/