U europskom zelenom planu, strategiji „od polja do stola” i Komunikaciji o održivom plavom gospodarstvu utvrđuje se potencijal proizvoda morske akvakulture kao izvora bjelančevina za hranu i hranu za životinje s niskim ugljičnih otiskom. U strategiji „od polja do stola” naglašava se uloga algi kao alternativnog izvora bjelančevina za održiv prehrambeni sustav i globalnu sigurnost opskrbe hranom.

Zbog porasta svjetskog stanovništva, iscrpljivanja resursa, pritisaka na okoliš i klimatskih promjena potrebno je drukčije pristupiti hrani i gospodarskim sustavima. Da bi se to dogodilo, ključno je razviti nove i održive načine prehrane brzorastućeg svjetskog stanovništva. Kako? Za početak, iskorištavanjem ogromnog i premalo korištenog bogatstva mora i oceana, iz kojih, iako prekrivaju više od 70 % Zemljine površine, trenutačno dolazi samo do 2 % hrane za ljude.

Slika 3.: Očekivano povećanje potražnje za proizvodima od algi16,.

Očekuje se da će europsko tržište do 2025. rasti po godišnjoj stopi od 6,4 % za Chlorellu i 8,7 % za Spirulinu30. Potražnja za prehrambenim proizvodima i pićima koji sadržavaju morske alge u Europi u razdoblju 2011.–2015. povećala se 2,5 puta. Zbog sve većeg broja vegetarijanskog i veganskog stanovništva u Uniji, koje se trenutačno procjenjuje na oko 75 milijuna, i potrošača koji su sve informiraniji o pitanjima okoliša i zdravlja povećat će se i potražnja za prehrambenim i neprehrambenim proizvodima na biljnoj bazi, uključujući alge.

Sve pomorske regije u EU-u prepoznate su i kao plodno tlo i kao područja na kojima bi se razvojem industrije algi mogle ostvariti znatne okolišne i socioekonomske koristi. Primjerice, Atlantski ocean i Sjeverno more imaju hladnu vodu bogatu hranjivim tvarima, što su idealni prirodni uvjeti za uzgoj morskih algi, a istraživači smatraju da Europa ima golema područja koja su pogodna za njihov uzgoj.

3.Što je dosad učinjeno i zašto to nije dovoljno?

U Planu za plavo biogospodarstvo, koji je krajem 2019. nakon savjetovanja s oko 300 relevantnih dionika objavio Forum za plavo biogospodarstvo, utvrđena su uska grla i dane preporuke u četiri glavna područja: 1. politike, okoliš i propisi; 2. financije i poslovni razvoj; 3. potrošači i lanci vrijednosti te 4. znanost, tehnologija i inovacije. Kad je riječ o postojećem europskom sektoru algi i njegovu potencijalu za održivi rast, u planu je zaključeno da razvoj algi ometaju čimbenici kao što su visoki troškovi proizvodnje, mala proizvodnja, ograničeno poznavanje tržišta, potrebe potrošača te rizici i učinci uzgoja algi na okoliš, kao i rascjepkani okvir upravljanja. Na slici 4. sažeti su najveći problemi te utvrđeni opći i konkretni načini njihova rješavanja.

Komisija je proteklih godina pokrenula i poduprla niz inicijativa povezanih s algama koje su trenutačno u fazi provedbe ili planiranja (2021.–2023.). Te inicijative uključuju projekt EU4Algae (stvaranje zajedničke platforme europskih dionika u području algi), pozive na podnošenje prijava fondova EU-a za istraživanje i inovacije (Obzor 2020., Obzor Europa), Zajedničko europsko poduzeće za bioindustriju, ulaganja u sektor algi koja omogućuju Europski fond za pomorstvo i ribarstvo i Europski fond za regionalni razvoj i mehanizme potpore poslovanju koji su povezani s plavim gospodarstvom (Blue Invest, mehanizam za pomoć u području akvakulture ).

Slika 4.: Problemi, ciljevi i predložena područja djelovanja za inicijative EU-a povezane s algama

Pokrenute su i inicijative radi povećanja znanja o algama, kao što su Europska mreža nadgledanja i prikupljanja podataka o moru (mapiranje poduzeća za proizvodnju algi), Komisijin centar znanja za biogospodarstvo, Studija o biomasi Zajedničkog istraživačkog centra (JRC), studije povezane s algama u kojima se razmatra kako alge mogu pomoći u ostvarivanju ciljeva u području klime te njihov odnos s hranjivim tvarima, inicijative za povećanje znanja o oceanima i informiranje javnosti, strategije pametne specijalizacije itd. Odbor misije EU-a Obnova naših oceana i voda do 2030. u nedavnom izvješću navodi da je obnova oceana i voda od vitalne važnosti za egzistenciju, dobrobit i prihode građana Unije. U okviru inicijative Food 2030 , koja se provodi u okviru programa Obzor Europa, započet je i potaknut sistemski pristup politici istraživanja i inovacija koji spaja kopno i more, proizvođače s potrošačima, „od polja do stola do trbuha i natrag”. U okviru nje poziva se na preobrazbu prehrambenih sustava kako bi se poštovale granice planeta, osigurala zdrava, sigurna i kvalitetna hrana i prehrana za sve te održalo raznoliko, pravedno, uključivo i uspješno prehrambeno gospodarstvo. Jedan od deset akcijskih planova u okviru inicijative Food 2030 usmjeren je na razvoj rješenja za proizvodnju hrane iz oceanskih i slatkovodnih resursa, pri čemu uzgoj algi ima središnju ulogu.

Europski plavi forum korisnika mora dodatno će potaknuti rasprave među sektorima plavog gospodarstva (npr. sektor algi kao najveći dio plavog biogospodarstva EU-a), dionicima i znanstvenicima kako bi se razvile sinergije i uskladile konkurentske uporabe mora u interesu klimatske neutralnosti, nulte stope onečišćenja te zaštite i očuvanja morskog okoliša.

Trenutačno se na alge, a posebno na akvakulturu morskih algi, primjenjuje niz europskih i nacionalnih regulatornih tekstova (slika 5.). Umjesto rascjepkanosti koju to uzrokuje sektor algi imao bi više koristi od usklađenijeg pristupa.

Slika 5.: Pravni akti EU-a relevantni za akvakulturu morskih algi

Svakom mjerom koja je navedena u odjeljku 4. pojedinačno se pridonosi razvoju europskog sektora algi. Međutim, potreban je koordiniraniji i sustavniji pristup kojim se postojeći okvir dopunjava dodatnim mjerama politike, npr. istodobna primjena različitih poluga za poticanje razvoja regenerativnog europskog sektora algi.

Komisija ima glavnu ulogu u stvaranju uvjeta koji omogućuju da se uklone prepreke s kojima se europski sektor algi trenutačno suočava. Trebala bi isto tako pronaći rješenje za potencijalne zabrinutosti građana EU-a koje se odnose na okolišnu održivost uzgoja morskih algi na velikim površinama i sigurnost proizvoda od algi koji se stavljaju na tržište EU-a.

4.Što EU treba učiniti?

Kako bi se iskoristio potencijal europskog sektora algi, potrebno je povećati regenerativni uzgoj i proizvodnju algi u cijelom EU-u te razviti i usmjeriti tržišta za prehrambenu i neprehrambenu primjenu algi. Nakon toga oslobodit će se potencijal EU-a da osigura trajnu opskrbu biomasom algi, stratešku autonomiju u odnosu na uvoz i neometano funkcioniranje sektora algi.

Kako bi se iskoristio puni potencijal europskog sektora algi, na temelju sveobuhvatne preliminarne analize sektora i opsežnog savjetovanja s dionicimautvrđene su posebne mjere. One se nadovezuju na postojeće inicijative (vidjeti odjeljak 3.), najbolje dostupne znanstvene spoznaje, saznanja i podatke te najbolje poslovne prakse.

U ovoj Komunikaciji utvrđuju se 23 mjere usmjerene na:

(1)poboljšanje okvira upravljanja i zakonodavstva;