OBRAZLOŽENJE

1.KONTEKST PRIJEDLOGA

•Razlozi i ciljevi prijedloga

Sigurnost je osnovni cilj Europske unije. Iako primarnu odgovornost za zaštitu građana imaju države članice, zajedničko djelovanje na razini Unije uvelike pridonosi sigurnosti EU-a u cjelini. Koordinacija nam pomaže u jačanju otpornosti, poboljšanju pripravnosti i pripremi zajedničkog odgovora. U kontekstu sigurnosne unije EU-a poduzeti su važni koraci za izgradnju sposobnosti i kapaciteta za sprečavanje, otkrivanje i brzi odgovor na mnoge sigurnosne prijetnje te za udruživanje snaga aktera u javnom i privatnom sektoru.

Priprema EU-a za suočavanje s prijetnjama koje se stalno mijenjaju zahtijeva stalan oprez i prilagodbu. Ruski agresivni rat protiv Ukrajine sa sobom je donio nove rizike, koji se često javljaju u kombinaciji kao hibridne prijetnje. Jedan je od njih rizik od poremećaja u pružanju osnovnih usluga subjekata koji upravljaju kritičnom infrastrukturom u Europi. To je postalo još jasnije zbog očite sabotaže plinovoda Sjeverni tok i drugih nedavnih incidenata. Društvo se u velikoj mjeri oslanja na fizičku i digitalnu infrastrukturu, a prekidi u pružanju osnovnih usluga uzrokovani konvencionalnim fizičkim napadima ili kibernapadima, ili njihovom kombinacijom, mogu imati teške posljedice za dobrobit građana, naša gospodarstva i povjerenje u naše demokratske sustave.

Još je jedan važan cilj EU-a neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta, među ostalim kad je riječ o osnovnim uslugama koje pružaju subjekti koji upravljaju kritičnom infrastrukturom. EU je zato već poduzeo niz mjera za saniranje slabih točaka i povećanje otpornosti kritičnih subjekata na kibersigurnosne i druge rizike.

Potrebno je hitno povećati sposobnost EU-a da se suprotstavi mogućim napadima na kritičnu infrastrukturu, prvenstveno unutar EU-a, ali i u najbližem susjedstvu.

Predloženom preporukom Vijeća nastoji se pojačati potpora EU-a povećanju otpornosti kritične infrastrukture i koordinaciji na razini EU-a u pogledu pripravnosti i odgovora. Njezin je cilj maksimalno intenzivirati i ubrzati rad na zaštiti imovine, objekata i sustava koji su potrebni za funkcioniranje gospodarstva i pružanje osnovnih usluga na unutarnjem tržištu na koje se građani oslanjaju te ublažiti učinak svakog napada osiguravanjem što bržeg oporavka. Trebalo bi zaštititi svu takvu infrastrukturu, no prioritet su trenutačno energetski sektor, sektor digitalne infrastrukture te prometni i svemirski sektor zbog njihova posebno horizontalnog karaktera za društvo i gospodarstvo te zbog trenutačnih procjena rizika.

EU ima posebnu ulogu u osiguravanju otpornosti infrastrukture koja prelazi kopnene ili morske granice i utječe na interese više država članica ili koja se koristi za pružanje osnovnih prekograničnih usluga. Međutim, kritična infrastruktura važna za više država članica može se nalaziti u samo jednoj državi članici ili čak izvan njihova državnog područja, na primjer u slučaju podmorskih kabela ili cjevovoda. Jasno utvrđivanje kritične infrastrukture i subjekata koji njome upravljaju te opasnosti koje im prijete i zajednički rad na njihovoj zaštiti u interesu je svih država članica i EU-a u cjelini.

Europski parlament i Vijeće već su postigli politički dogovor o produbljivanju zakonodavnog okvira EU-a radi jačanja otpornosti subjekata koji upravljaju kritičnom infrastrukturom. U ljeto 2022. postignuti su dogovori o Direktivi o otpornosti kritične infrastrukture („Direktiva CER”) i revidiranoj Direktivi o sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava („Direktiva NIS 2”). One će uvelike ojačati sposobnosti u usporedbi s postojećim zakonodavnim okvirom, Direktivom 2008/114/EZ od 8. prosinca 2008. o utvrđivanju i označivanju europske kritične infrastrukture i procjeni potrebe poboljšanja njezine zaštite („Direktiva o EKI-ju”) i Direktivom (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama za visoku zajedničku razinu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava širom Unije („Direktiva NIS”). Očekuje se da će stupiti na snagu krajem 2022. ili početkom 2023., a države članice trebale bi ih što prije prenijeti i primijeniti, u skladu s pravom Unije.

S obzirom na to i na potencijalnu hitnost reakcije na prijetnje koje proizlaze iz ruskog agresivnog rata protiv Ukrajine, korake navedene u novom zakonodavstvu trebalo bi, gdje je to moguće i primjereno, uvoditi već sada. Intenziviranje uzajamne suradnje već sada također bi pomoglo da se stvori osnova za učinkovitu provedbu kad novo zakonodavstvo u potpunosti stupi na snagu.

To bi rezultiralo nadilaženjem postojećih okvira, i u pogledu intenziteta mjera i u pogledu širine obuhvaćenih sektora. Novom Direktivom CER uvodi se novi okvir za suradnju i obveze za države članice i kritične subjekte radi jačanja fizičke otpornosti izvan kiberprostora na prirodne prijetnje i prijetnje uzrokovane ljudskim djelovanjem subjekata koji pružaju osnovne usluge na unutarnjem tržištu, i to u jedanaest sektora. Direktivom NIS 2 uvest će se široko sektorsko područje primjene kibersigurnosnih obveza. To će obuhvaćati novi zahtjev za države članice da u svoje strategije za kibersigurnost prema potrebi uključe podmorske kabele.

Tim se zakonodavstvom od Komisije zahtijeva da preuzme značajnu koordinacijsku ulogu. U skladu s Direktivom CER uloga Komisije je da pruža potporu i olakšava suradnju, uz potporu i sudjelovanje Skupine za otpornost kritičnih subjekata (CERG) osnovane tom direktivom te bi trebala dopunjavati aktivnosti država članica izdvajanjem najboljih primjera iz prakse, izradom smjernica i pripremom metodologije. Kad je riječ o kibersigurnosti, Vijeće je već u svojim Zaključcima o položaju EU-a u pogledu kiberprostora iz ljeta 2022. pozvalo Komisiju, Visokog predstavnika i Skupinu za suradnju u području sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava (NIS) da rade na procjenama rizika i scenarijima iz perspektive kibersigurnosti. Takva koordinacija može poslužiti kao inspiracija za pristup za drugu važnu kritičnu infrastrukturu.

Predsjednica von der Leyen je 5. listopada 2022. predstavila plan u pet točaka u kojem se utvrđuje koordinirani pristup nužnom radu koji predstoji. Njegovi su glavni elementi bili: jačanje pripravnosti; suradnja s državama članicama s ciljem testiranja otpornosti na stres njihove kritične infrastrukture, počevši s energetskim sektorom, a zatim i u drugim visokorizičnim sektorima; povećanje kapaciteta za odgovor, osobito putem Mehanizma Unije za civilnu zaštitu; iskorištavanje satelitskih kapaciteta za otkrivanje potencijalnih prijetnji i jačanje suradnje s NATO-om i ključnim partnerima kad je riječ o otpornosti kritične infrastrukture. U planu u pet točaka naglašena je važnost anticipiranja zakonodavstva o kojem je već postignut politički dogovor.

U predloženoj preporuci Vijeća pozdravlja se taj pristup – da se strukturira potpora državama članicama i koordinira njihov rad na informiranju o rizicima, pripravnosti i odgovoru na trenutačne prijetnje. U tom se kontekstu sazivaju sastanci stručnjaka kako bi se raspravljalo o otpornosti subjekata koji upravljaju kritičnom infrastrukturom u očekivanju stupanja na snagu Direktive CER i time osnovanog CERG-a.

Od ključne će važnosti biti pojačana suradnja s ključnim partnerima te susjednim i drugim relevantnim trećim zemljama na otpornosti subjekata koji upravljaju kritičnom infrastrukturom, posebno u okviru strukturiranog dijaloga EU-a i NATO-a o otpornosti.

Težište je ove Preporuke jačanje kapaciteta Unije za predviđanje, sprečavanje i odgovor na nove prijetnje koje proizlaze iz ruskog agresivnog rata protiv Ukrajine. Predloženim preporukama stoga se nastoje ukloniti sigurnosni rizici i prijetnje za kritičnu infrastrukturu. Međutim, zbog nedavnih događaja postalo je još jasnije da je hitno potrebno posvetiti više pozornosti učincima klimatskih promjena na kritičnu infrastrukturu i usluge s obzirom na, primjerice, sezonski ugroženu i nepredvidivu opskrbu vodom za hlađenje nuklearnih elektrana, za hidroelektrane i unutarnju plovidbu, ili rizika od materijalne štete na prometnoj infrastrukturi, što može uzrokovati velike poremećaje u osnovnim uslugama. Ta će se pitanja i dalje rješavati relevantnim zakonodavstvom i koordinacijom.

•Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

Ovaj Prijedlog preporuke Vijeća u potpunosti je u skladu s postojećim i budućim pravnim okvirom o otpornosti subjekata koji upravljaju kritičnom infrastrukturom, Direktivom o EKI-ju i Direktivom CER jer mu je svrha, među ostalim, olakšati suradnju država članica u tom području i poduprijeti konkretne mjere za jačanje otpornosti na trenutačne neposredne prijetnje subjektima koji upravljaju kritičnom infrastrukturom u EU-u.