1.Uvod: Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija

Ovo će desetljeće biti ključno kako bi svijet ograničio rast globalnih temperatura i poduzeo potrebne korake prema nultoj neto stopi emisija. Odgovornost je velika, izazovi složeni, ali pred nama je jedinstvena prilika da nuždu iskoristimo kao katalizator za ulaganja u gospodarstvo temeljeno na čistoj energi i industriju s nultom neto stopom emisija.

Europskim zelenim planom utvrđuju se naše ambicije u pogledu zelene tranzicije, uključujući klimatske ciljeve za postizanje nulte neto stope emisija do 2050. Paket „Spremni za 55 %” pruža konkretan plan za vođenje europskog gospodarstva u pravom smjeru, pri čemu se planom REPowerEU ubrzava odmak od fosilnih goriva. Uz akcijski plan za kružno gospodarstvo, njime se utvrđuje okvir za transformaciju industrije EU-a kako bi se prilagodila dobu nulte neto stope emisija.

U sljedećih nekoliko godina gospodarski oblik doba nulte neto stope emisija bit će čvrsto utvrđen. Stvorit će se nova tržišta, uvesti inovacije, razviti i staviti na tržište revolucionarne čiste tehnologije, a naši energetski sustavi preobraziti. Stoga će oni koji danas prvi i najbrže ulože osigurati svoje mjesto u tom novom gospodarstvu i otvoriti radna mjesta za novokvalificiranu radnu snagu, obnoviti industrijsku proizvodnu osnovu, smanjiti troškove za ljude i poduzeća te će biti u idealnom položaju da pomognu drugim dijelovima svijeta u dekarbonizaciji njihovih gospodarstava.

Zbog brojnih prilika koje se otvaraju za europsku industriju ta je potreba sve više u središtu pozornosti. Međunarodna agencija za energiju procjenjuje da će svjetsko tržište glavnih tehnologija za masovnu proizvodnju čiste energije do 2030. iznositi oko 650 milijardi USD godišnje (otprilike 600 milijardi EUR), gotovo trostruko više nego danas. Povezana radna mjesta u proizvodnji energije mogla bi se u istom razdoblju više nego udvostručiti. Industrija s nultom neto stopom emisija diljem svijeta snažno raste, toliko da potražnja ponekad nadmašuje ponudu.

EU je dobro opremljen za jačanje i iskorištavanje mogućnosti nulte neto stope emisija. Europski gospodarski model, koji se temelji na jedinstvenom tržištu, posljednjih desetljeća donosi sve veće blagostanje. Europa ima vodeću ulogu u području inovacija, poduzetničkog kapitala te uvođenja tehnologija s nultom neto stopom emisija i održivih proizvoda. A uz industriju koja dokazano postavlja trendove i standarde i sve se više dgitalizira, Europa ima snažnu polazišnu točku. Europa proizvodi visokokvalitetne i inovativne proizvode koji se upotrebljavaju diljem svijeta. Ima vodeće svjetske znanstvenike i istraživače koji dosljedno razvijaju revolucionarna rješenja ili unaprjeđuju postojeće tehnologije.

EU je pokazao i kako zelena tranzicija može ojačati konkurentnost. Postupno ukidanje ruskih fosilnih goriva pospješilo je novu industrijsku revoluciju usmjerenu na okončanje doba fosilnih goriva. U našem se gospodarstvu razvija i primjenjuje širok raspon novih tehnologija s nultom neto stopom emisija: u prometu, gradnji, proizvodnji, energiji, a otvaraju se čak i potpuno nova tržišta. Vrijednost našeg ekosustava s nultom neto stopom emisija 2021. iznosila je više od 100 milijardi EUR, čime se udvostručila od 2020..

EU je dokazao da u vremenu stalnih promjena i nedaća zadržava svoju inherentnu otpornost. Industrija se suočava s brojnim problemima, kao što su visoka inflacija, nedostatak radne snage, demografske promjene, poremećaji u lancima opskrbe nakon pandemije bolesti COVID-19, rast kamatnih stopa te porast troškova energije i cijena ulaznih materijala. To dolazi u kombinaciji sa snažnim, ali ne uvijek pravednim tržišnim natjecanjem na rascjepkanom globalnom tržištu. Unatoč tim poteškoćama, gospodarstvo EU-a dobro se održalo, a političko se jedinstvo isplatilo. Cijene plina i nafte sada su pale ispod razina prije rata. Inflacija u Europi drugi se mjesec zaredom smanjila, a posebno u prosincu 2022. Nezaposlenost je niža nego prije financijske krize 2008., a tržišta rada i dalje ostvaruju dobre rezultate.

EU je predan ubrzavanju transformacije na industriju s nultom neto stopom emisija kod kuće te je uvjeren da to može postići. Uz potrebe i prilike kao što su uvođenje energije iz obnovljivih izvora, transformacija energetske i prometne infrastrukture kao što su mreže, masovni prelazak na vodik iz nefosilnih izvora kao medij za skladištenje, gorivo i sirovinu, EU može biti predvodnik i u industrijama budućnosti s nultom neto stopom emisija. S našim partnerima u inozemstvu možemo ostvariti i nove oblike suradnje u području čiste tehnologije. Suradnjom s partnerima na razvoju tehnologija s nultom neto stopom emisija, diversifikaciji i jačanju lanaca opskrbe te podupiranjem drugih u njihovoj zelenoj tranziciji, utrka prema nultoj neto stopi emisija može biti dobra za planet i poduzeća.

Ohrabrujući su znakovi da i europski partneri počinju iskorištavati prilike koje nudi industrija s nultom neto stopom emisija. U SAD-u će se Zakonom o smanjenju inflacije do 2032. mobilizirati više od 360 milijardi USD (približno 330 milijardi EUR). U Japanu je cilj planova zelene transformacije prikupiti do 20 bilijuna JPY (otprilike 140 milijardi EUR) putem obveznica „zelene tranzicije”. Indija je predložila program poticaja povezanih s proizvodnjom kako bi se povećala konkurentnost u sektorima kao što su solarna fotonaponska energija i baterije. Ujedinjena Kraljevina, Kanada i mnogi drugi predstavili su svoje planove ulaganja u čiste tehnologije. Europa predano surađuje sa svim tim partnerima za opće dobro.

Međutim, trgovina i tržišno natjecanje u industriji s nultom neto stopom emisija moraju biti pošteni. Neke od inicijativa naših partnera mogu imati neželjene kolateralne učinke na naše industrije s nultom neto stopom emisija. Naprimjer, kineske subvencije dugo su bile dvostruko veće u odnosu na BDP od onih u EU-u. To je narušilo tržište i dovelo do toga da u proizvodnji niza tehnologija s nultom neto stopom emisija trenutačno dominira Kina, koja je subvencioniranje inovacija i proizvodnje u području čistih tehnologija proglasila prioritetom svojeg petogodišnjeg plana. Kineski portfelj najavljenih ulaganja u čiste tehnologije premašuje 280 milijardi USD (približno 260 milijardi EUR). Europa i njezini partneri moraju učiniti više kako bi suzbili učinak takvih nepravednih subvencija i dugotrajnog narušavanja tržišta. Ako je javni utjecaj na privatna tržišta prevelik, poremećaji stvaraju nejednake uvjete i dolazi do nepoštenog tržišnog natjecanja. Komisija će nastaviti u potpunosti primjenjivati instrumente trgovinske zaštite kako bi od nepoštenih trgovinskih praksi kao što su damping i subvencije kojima se narušava tržišno natjecanje zaštitila jedinstveno tržište i međunarodnu trgovinu utemeljenu na pravilima.

Izazovi u pogledu konkurentnosti i dalje će biti prisutni. Prošlo je doba jeftinih fosilnih goriva, zbog čega je potrebno ubrzati zelenu tranziciju kako bi industrija imala pristup dostatnoj i cjenovno pristupačnoj čistoj energiji. EU se mora oslanjati na svoju najveću snagu, a to je jedinstveno tržište, i izbjegavati fragmentaciju. Stoga je Komisija predana izradi sveobuhvatnog europskog pristupa koji se temelji na zajedničkim strateškim prioritetima i procjeni potreba za ulaganjima. Za to će biti potrebno istražiti različite mogućnosti zajedničkog odgovora EU-a, uključujući financiranje sredstvima EU-a. Potrebno je učiniti više i kako bi se poduzećima olakšao pristup privatnom financiranju, posebno dovršenjem unije tržišta kapitala. Veća konkurentnost mora biti popraćena dobro plaćenim kvalitetnim radnim mjestima i ulaganjem u ljudski kapital.

Danas donesene odluke oblikovat će doba industrije s nultom neto stopom emisija. EU mora predvoditi brzinom, ambicijom i zajedničkim smjerom. Zajednički odgovor, utemeljen na politikama i instrumentima EU-a, bit će mnogo učinkovitiji nego što je 27 nacionalnih pristupa.

2.Industrijski plan u okviru zelenog plana – uvijek jedan korak ispred

U kontekstu povijesnih prilika i izazova Europi je potreban novi industrijski plan u okviru zelenog plana. Plan će biti dio europskog zelenog plana, koji nas je usmjerio prema klimatskoj neutralnosti, te će Europi omogućiti da bude svjetski predvodnik u dobu industrijske s nultom neto stopom emisija.

Polazište je plana potreba za znatnim povećanjem tehnološkog razvoja, proizvodnje i uvođenja proizvoda i energije s nultom neto stopom emisija u sljedećem desetljeću, kao i dodana vrijednost pristupa na razini EU-a zajedničkom suočavanju s tim izazovom. To otežava globalno natjecanje za sirovine i kvalificirano osoblje. Planom se ta dihotomija nastoji riješiti tako da se pozornost usmjeri na područja u kojima Europa može ostvariti najveći učinak. Njime se nastoji i izbjeći rizik da našu ovisnost o ruskim fosilnim gorivima zamijene druge strateške ovisnosti koje bi nam mogle otežati pristup ključnim tehnologijama i sirovinama za zelenu tranziciju, i to tako da se kombinira diversifikacija te vlastiti razvoj i proizvodnja. Planom će se dopuniti tekući napori za preobrazbu industrije u okviru europskog zelenog plana i industrijske strategije EU-a, posebno akcijskog plana za kružno gospodarstvo. Jedan od glavnih prioriteta ostaje i modernizacija i dekarbonizacija energetski intenzivnih industrija, kao i omogućavanje promjene zaposlenja i otvaranja kvalitetnih radnih mjesta putem osposobljavanja i usavršavanja.

Zbog toga je za poticanje industrije s nultom neto stopom emisija potreban snažan zajednički europski odgovor. Industrijski plan u okviru zelenog plana donijet će nam otvorenost, inovacije, uključivost i održivost. Industrija s nultom neto stopom emisija u Europi imat će uz odgovarajuće uvjete ključnu ulogu u preobrazbi kontinenta u zeleno gospodarstvo te u ostvarivanju blagostanja u EU-u i globalnog vodstva ne samo u području tehnologije nego i u borbi protiv klimatskih promjena i onečišćenja okoliša.

Nacrt novog industrijskog plana u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: