HR Službeni list Europske unije C 189/40

Zaključci Vijeća i predstavnika vladâ država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o sportu kao platformi za socijalnu uključenost putem volontiranja

(2017/C 189/09)

VIJEĆE EU-a I PREDSTAVNICI VLADA DRŽAVA ČLANICA, KOJI SU SE SASTALI U OKVIRU VIJEĆA,

PODSJEĆAJUĆI DA

1. Sport je najveća društvena i volonterska aktivnost u Europi. Mnogi se ljudi bave sportom i on igra važnu ulogu u zbližavanju ljudi različitog podrijetla.

2. Europskim je društvima sve teže ostati kohezivnima i uključivima. Volontiranje u sportu kao oblik sudjelovanja u društvu može poboljšati društvenu integraciju, doprinosi aktivnom građanstvu te se njime može boriti protiv socijalne isključenosti (1).

3. Volontiranjem u sportu može se među ranjivim članovima društva stvoriti jači osjećaj pripadnosti društvu. Time se može doprinijeti promicanju aktivnoga građanstva. U ovim se zaključcima Vijeća prepoznaju raznolikosti unutar europskog društva i njihov je cilj pozabaviti se skupinama kojima prijeti marginalizacija, poglavito migrantima i izbjeglicama (2), starijim osobama, osobama s invaliditetom i ranjivim mladim ljudima (3).

UVAŽAVAJUĆI DA

4. Unatoč tek slabom oporavku od gospodarske i financijske krize niz država članica EU-a nastavio se boriti protiv siromaštva i socijalne isključenosti (4). Za socijalnu uključenost potrebno je jednako postupanje prema svim skupinama u društvu uz poseban naglasak na sudjelovanju.

5. Sukobi, krize i nestabilne situacije u trećim zemljama doveli su do nezabilježenog porasta broja migranata i izbjeglica (5) u Europi od 2010. te izazvali migrantsku i izbjegličku krizu u Europi, pri čemu su se države članice EU-a jedva nosile s priljevom.

6. Zajedničkom izjavom Vijeća, Komisije i Europskog parlamenta o zakonodavnim prioritetima EU-a za 2017. žele se obuhvatiti najhitniji izazovi s kojima se EU danas suočava. U zajedničkoj je izjavi utvrđeno šest posebnih područja koje bi trebalo smatrati prioritetnima. Rad na socijalnoj dimenziji EU-a te reforma i razvoj migracijske politike EU-a nalaze se među tih šest prioritetnih područja (6).

7. Volontiranjem u sportu može se doprijeti do ljudi na međunarodnoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, potaknuti aktivno građanstvo, a u mnogim područjima ono može biti i moćan društveni alat. Ono može poslužiti kao pomoć u integraciji sve veće migrantske populacije, u borbi protiv socijalne isključenosti ili u razvoju međugeneracijske solidarnosti te doprinijeti rodnoj ravnopravnosti. Igra sastavnu ulogu u stvaranju socijalne kohezije i uključivih zajednica. U vezi s time lokalne vlasti, u suradnji sa sportskim klubovima, udrugama i drugim subjektima koji se služe sportom u svom radu, igraju ključnu ulogu.

8. Starije osobe važan su i sve veći dio europskog društva, gospodarstva, kulture i života. Kombinacija čimbenika kao što su niski prihodi, slabo zdravlje, starost i/ili rodno uvjetovana diskriminacija, smanjena fizička ili psihička sposobnost, nezaposlenost, izoliranost, zlostavljanje i ograničen pristup uslugama mogu dovesti do povećanja rizika od siromaštva i socijalne isključenosti (7) za neke pripadnike te skupine. Volontiranje u sportu može pogođene osobe izvući iz njihove izolacije i potaknuti ih da podijele svoje iskustvo, čime se podupire međugeneracijski dijalog.

9. Osim što na taj način razvijaju razne vještine i kompetencije, volontiranjem u sportu mladi imaju prilike za neformalno i informalno učenje kojim mogu steći pozitivne društvene stavove utemeljene na vrijednostima razvijenima putem sporta. (8) Volontiranje u sportu može poslužiti i kao sigurnosna mreža za mlade koji se ne obrazuju ili ne rade te se nalaze na marginama društva (9).

10. Jednake mogućnosti za osobe s invaliditetom omogućuju im da ravnopravno s drugima rade kao volonteri u sportu (10). Sve osobe s invaliditetom trebale bi imati pravo punog pristupa sportskim aktivnostima, uključujući i volontiranje (11).

UVIĐAJUĆI DA

11. Prema podacima Eurobarometra iz 2014. 7 % građana EU-a kaže da sudjeluje u dobrovoljnom radu kojim se podupiru sportske aktivnosti (12). Anketom je utvrđeno da trećina ispitanika provede više od šest sati na mjesec volontirajući, pri čemu njih 8 % to čini 21 sat ili više.

12. Volontiranje ima ključnu ulogu u uključivanju ljudi unutar neke zajednice jačanjem uloge aktivnih građana, povećanjem zapošljivosti i promicanjem vrijednosti i međukulturnog dijaloga. Dobrovoljne aktivnosti u sportu mogu poprimiti različite oblike i mogu se obavljati povremeno (primjerice priprema i organizacija lokalnih, regionalnih, nacionalnih i međunarodnih sportskih događaja) ili redovitije i svakodnevno (primjerice aktivnosti u okviru vođenja raznih sportskih tijela ili udruga koje su aktivne u području sporta) (13).

13. I dalje nema dokaza kojima bi se poduprle politike u području socijalne uključenosti i volontiranja u sportu. Do danas nije provedena sustavna, transnacionalna studija usmjerena na političke uvjete, gospodarske i društvene posljedice i strukturna obilježja sportskih udruga, saveza, klubova i drugih tijela koja promiču socijalnu uključenost i volontiranje u sportu. (14) (15)

14. Cilj je Europskih snaga solidarnosti omogućiti većem broju mladih da sudjeluju u širokom rasponu aktivnosti solidarnosti volontiranjem, zapošljavanjem, pripravništvom ili naukovanjem radi hvatanja ukoštac s izazovima diljem Europe. Time im se može pomoći u razvoju kompetencija koje su im potrebne na tržištu rada i za aktivno građanstvo. Na taj bi se način zauzvrat moglo doprinijeti promicanju socijalne uključenosti i europskih vrijednosti (16).

POZIVAJU DRŽAVE ČLANICE DA

15. istražuju i potiču volontiranje u sportu kao platformu za socijalnu uključenost. To se može postići podupiranjem i poticanjem mjesnih i regionalnih vlasti u suradnji sa sportskim klubovima i organizacijama, uključujući nevladine organizacije, služeći se sportom kao metodom u svom radu kako bi se osigurao pristup onim ljudima koji su društveno isključeni. Na taj bi se način promicanjem volontiranja u sportu promicali i razvijali inovativni načini poticanja socijalne uključenosti manjina i ranjivih skupina, među ostalim izoliranih starijih osoba, ranjivih mladih ljudi, osoba s invaliditetom i migranata i izbjeglica, pri čemu te manjine stječu nove vještine te se sport u njih usađuje kao način života.

16. promiču volontiranje u sportu među ljudima iz svih sfera društva, uključujući migrante, starije osobe, osobe s invaliditetom i ranjive mlade ljude.

17. razvijaju i promiču volontiranje u sportu kao vrijedan obrazovni koncept koji bi trebalo uvrstiti u različite razine informalnog i neformalnog učenja, uključivanjem organizacija mladih i sportskih organizacija i drugih dionika civilnog društva te jačanjem suradnje među njima. To bi moglo uključivati obrazovne programe u suradnji sa sportskim organizacijama kojima se ističu koristi tjelesne i mentalne dobrobiti kao i važnost volontera u sportu.

18. promiču volontiranje putem organizacije velikih sportskih priredaba u partnerstvu sa sportskim pokretom. Velike sportske priredbe mogu iznjedriti sjajnu prigodu za stvaranje pogodnih uvjeta za osposobljavanje volontera, čime im se pomaže u stjecanju potrebnih kompetencija.

POZIVAJU EUROPSKU KOMISIJU DA

19. podupire razmjenu dobrih praksi i znanja u vezi s volontiranjem u sportu diljem svih država članica EU-a s obzirom na doprinos i utjecaj koji volontiranje u sportu ima na socijalnu uključenost.

20. razmotri podupiranje transnacionalnih inicijativa (npr. razmjena dobre prakse, studija, mreža, projekata) usmjerenih na provedbu nacionalnih i međunarodnih strateških mjera za socijalno uključivanje u okviru mreže EU-ovih programa financiranja, posebice Erasmusa+ i Europskog socijalnog fonda, s naglaskom na volontiranju u sportu.

POZIVAJU EUROPSKU KOMISIJU I DRŽAVE ČLANICE DA UNUTAR SVOJIH PODRUČJA NADLEŽNOSTI

21. razmotre Europski tjedan sporta kao inicijativu za promicanje volontiranja u sportu i uključivanje pojedinaca iz svih dijelova društva. To može biti način za dopiranje do svih razina društva putem aktivnosti u ugroženim područjima i privlačenje sportskih volontera na tim područjima.

22. promiču priznavanje i vrednovanje neformalnog i informalnog učenja stečenog volontiranjem u sportu, posebice uporabom europskih alata i smjernica (17) kojima se može olakšati vrednovanje i poboljšati usporedivost, transparentnost i bolje priznavanje stečenih rezultata učenja. Cilj bi bio ispitati na koji način ojačati status volontera kako bi se osiguralo priznavanje kompetencija koje su stekli.

23. promiču uporabu strukturnih i investicijskih fondova te Kohezijskog fonda za infrastrukturu, kao i drugih programa za sportske klubove radi poboljšanja prevladavajućih društvenih uvjeta, posebice na područjima s visokom koncentracijom skupina izloženih riziku od marginalizacije.

24. promiču koncept Europskih snaga solidarnosti među sportskim organizacijama i potiču ih da sudjeluju u toj inicijativi kako bi mladi ljudi koji su aktivni u području sporta imali bolji pristup tom programu.

POZIVAJU SPORTSKE POKRETE DA RAZMOTRE

25. poticanje uključivanja migranata i izbjeglica, starijih osoba, osoba s invaliditetom, ranjivih mladih ljudi u razne zadaće volontiranja u okviru amaterskih sportskih aktivnosti organiziranjem malih i velikih sportskih događaja i olakšavanjem pristupa sportskom volontiranju na razini amaterskog sporta s ciljem osnaživanja tih pojedinaca.

26. razvoj suradnje sa sportskim organizacijama, organizacijama mladih i drugim nevladinim organizacijama o načinu promicanja, uključivanja i zadržavanja volontera kako bi se prilike za volontiranje u sportu maksimalno povećale, primjerice u okviru velikih sportskih priredaba.

27. stvaranje mogućnosti za učenje i osposobljavanje radi poboljšanja vještina volonterskog osoblja u sportskim organizacijama, uključujući migrante i izbjeglice, starije građane, osobe s invaliditetom, ranjive mlade ljude i druge manjine, uzimajući istodobno u obzir razvoj sposobnosti osoba odgovornih za regrutiranje različitih skupina volontera i upravljanje njima.

28. poticanje jednakih mogućnosti u sportskim klubovima, među ostalim jednako postupanje prema migrantima i skupinama izloženima riziku od marginalizacije u pogledu članstva i sudjelovanja kao klupskih volontera.

29. promicanje uključenosti starijih osoba u sportskim klubovima i integraciju starijih volontera, služeći se njihovim vrijednim životnim iskustvom unutar sportskih struktura na svim razinama.

(1) Socijalna isključenost shvaća se kao proces kojim se ljude tjera na rub društva, čime se ograničava njihov pristup resursima i mogućnostima, onemogućava njihovo sudjelovanje u uobičajenom socijalnom i kulturnom životu te se oni osjećaju marginaliziranima, nemoćnima i diskriminiranima.

(2) Ovaj se dokument odnosi na integraciju migranata i izbjeglica u skladu sa Zaključcima Vijeća i predstavnika vlada država članica o integraciji državljana trećih zemalja koji zakonito borave u EU-u, usvojenih 9. prosinca 2016. (15312/16).

(3) Skupine koje su izložene većem riziku od siromaštva i socijalne isključenosti negoli opće stanovništvo. Etničke manjine, migranti, ljudi s invaliditetom, beskućnici, ovisnici o opojnim sredstvima, izolirane starije osobe i mladi često se suočavaju s poteškoćama kao što su niska razina obrazovanja i nezaposlenost ili podzaposlenost, koje mogu dovesti do daljnje socijalne isključenosti.

(4) Social Policy Reforms in the EU: A Cross-national Comparison Social Inclusion Monitor Europe (SIM) –Reform Barometer. („Reforme socijalnih politika u EU-u: međunacionalna usporedba. Social Inclusion Monitor Europe (SIM) – barometar reformi.”) Jan Arpe, Simona Milio, Andrej Stuchlik (ur.).

(5) Bijela knjiga o budućnosti Europe – Razmatranja i scenariji za EU27 do 2025., str. 4 „Izbjeglička kriza, zbog koje je u 2015. u Europu stiglo 1,2 milijuna ljudi, nezabilježena je od Drugoga svjetskog rata” (vidjeti i bilješku 3).

(6) Zajednička izjava o godišnjem međuinstitucijskom programiranju za 2017. – donošenje. Dok. 15375/16.

(7) Active Senior Citizens for Europe - A Guide to the EU („Aktivni stariji građani za Europu – vodič za EU”) (2012.). Mreža AGE Platform Europe.

(8) SL C 372, 20.12.2011., str. 24.

(9) Promicanje uključivosti i temeljnih vrijednosti formalnim i neformalnim učenjem: mjere na razini EU-a za provedbu Pariške deklaracije.

(10) SL C 326, 3.12.2010., str. 5.

(11) COM(2010) 636 final – „Europska strategija za osobe s invaliditetom 2010. – 2020.: obnovljena obveza za Europu bez zapreka”.

(12) Sport i tjelesna aktivnost. Posebno izvješće Eurobarometra 412 (2014.).

(13) Stručna skupina za razvoj ljudskih resursa i sport. Preporuke za poticanje volontiranja u sportu, najbolje prakse u vezi s pravnim i fiskalnim mehanizmima.

(14) Projekt „Socijalna uključenost i volontiranje u sportskim klubovima u Europi” uz potporu programa Europske unije Erasmus+ (2015. – 2017.).

(15) Europska mreža za uključivanje u sport – promicanje jednakih mogućnosti za migrante i manjine volontiranjem u sportu.

(16) Članak 2. Ugovora o Europskoj uniji.

(17) Preporuka Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja (SL C 398, 22.12.2012., str. 1.).