IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA o provedbi Plana rada Europske unije u području sporta za razdoblje 2011. – 2014. /* COM/2014/022 final */





IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA o provedbi Plana rada Europske unije u području sporta za razdoblje 2011. – 2014. 1. UVOD Slijedom uključivanja sporta u Lisabonski ugovor te u skladu s člankom 165. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Europska unija (EU) i države članice ojačale su suradnju radi daljnjeg razvoja europske dimenzije u sportu. Nastavno na Komunikaciju Komisije o sportu iz 2011.[1], Rezolucijom Vijeća o Plana rada Europske unije u području sporta (2011. – 2014.)[2] otvoreno je novo poglavlje europske suradnje u politici sporta. Države članice te predsjedništva Vijeća i Komisije prvi su puta pozvani na suradnju temeljem dogovorenih načela te je naglasak stavljen na prioritetne teme („integritet sporta”, „društvene vrijednosti sporta”, „ekonomski aspeti sporta”) kao i na provedbu posebnih aktivnosti[3]. U području u kojemu je nadležnost EU-a sekundarna, tim Planom rada svim je stranama omogućen kvalitetan okvir koordinirane suradnje u kojem se obostrano poštuju nacionalne nadležnosti i nadležnosti EU-a. Kako bi se pružila potpora provedbi Plana rada, uvedene su radne metode koje nisu ranije korištene u području sporta, kao što su Stručne skupine te ojačane strukture dijaloga. Komisija je dobila na zadatak izradu izvješća o provedbi Plana rada koji bi predstavljao temelj novom Planu rada za razdoblje od sredine 2014. nadalje. Ovim izvješćem ocijenjen je napredak u provedbi aktivnosti sukladno prioritetnim temama izdvojenima u Planu rada i pregledano korištenja radnih metoda koje su uvedene, između ostalog, kao rezultat rada Stručnih skupina[4], pisanih prijedloga država članica[5] te savjetovanja s dionicima[6]. Komisija je zaključke donijela imajući u vidu ovu ocjenu. 2. NAPREDAK U PROVEDBI POSEBNIH AKTIVNOSTI PLANA RADA Aktivnosti provedene u sklopu plana rada su, općenito govoreći, polučile vrlo dobre rezultate u definiranim prioritetnim područjima. Ovaj zaključak potvrdilo je i savjetovanje: Velika većina država članica smatra kako je Plan rada imao pozitivan učinak na sektor sporta u njihovoj državi (24 DČ) te je bio relevantan za razvoj (24 DČ) i provedbu (19 DČ) sportske politike na nacionalnoj razini. Plan rada generalno je ispunio očekivanja vlada (25 DČ), bio je usmjeren na prioritete (25 DČ) i polučio je dobrim rezultatima u procesima politka (24 DČ). Ovakvu pozitivnu ocjenu generalno su dali i dionici u području sporta. Države članice manje su pozitivno ocijenile utjecaj Plana rada na procese sportske politike izvan EU-a (16 DČ). U sljedećim odjeljcima opisan je napredak postignut prioritetnim aktivnostima, ukazujući također na druge politke EU-a u kojima su aspekti sporta uzeti u obzir. 2.1. Aktivnost 1.: Priprema nacrta komentara EU-a na reviziju Kodeksa Svjetske antidoping agencije (WADA) EU je sa svojim državama članicama i dalje predan u borbi protiv dopinga i osiguravanju proporcionalnosti i poštivanja vrijednosti EU-a i nacionalnih vrijednosti, pravnih tradicija i primjenjivog prava. Opaske Komisije u Komunikaciji o sportu iz 2011. i dalje su primjenjive. Iako je cilj Svjetske antidoping agencije (WADA) osiguravanje usklađenog pristupa kontroli dopinga, individualna prava sportaša u EU-u su zaštićena; stoga su potrebne fleksibilnost i prilagodbe kako bi se postigla usklađenost sa zakonodavstvom EU-a i nacionalnim zakonodavstvom. Komentari Stručne skupine za borbu protiv dopinga (XG AD) vezano za reviziju Kodeksa Svjetske antidoping agencije (WADC) pripremljeni su i predani Vijeću u četiri uzastopna navrata, slijedeći raspored konzultacija Agencije WADA[7]. Slično tome, EU je u tri navrata komentirao Međunarodne standarde koji se odnose na Kodeks[8]. U četvrtom osvrtu, EU je Agenciji WADA predložio opsežan rad na odgovarajućim neobvezujućim uputama koje bi predstavljale popratni tekst relevantnim odredbama Kodeksa i Međunarodnih standarda u sklopu provedbe nakon 2015. 2.2. Aktivnost 2.: Predstavljanje preporuka vezano za borbu protiv dopinga u amaterskom sportu koje se mogu primjenjivati na razini EU-a i nacionalnoj razini Vijeće je 2012. godine izglasalo produženje madnata skupini XG AD za „prikupljanje, uključujući putem suradnje s relevantnim dionicima, najboljih praksa u borbi protiv dopinga u amaterskom sportu u državama članicama EU-a, a temeljem toga, krajem 2013., predstavljanje preporuka koje se mogu primjenjivati na razini EU-a i nacionalnoj razini”. Prijedlog je pripremila Stručna skupina „Doping u amaterskom sportu” te će isti biti dostavljen Vijeću. 2.3. Aktivnost 3.: Razvijanje europske dimenzije integriteta sporta s prvenstvenim naglaskom na borbu protiv lažiranja utakmica Borba protiv lažiranja utakmica, kao jedna od najvećih prijetnji integritetu sporta, spada u prioritete Komisije u područjima sporta, borbe protiv korupcije te internetskih igara na sreću vezano za lažiranje utakmica[9]. Europski parlament također je donio nekoliko relevantnih rezolucija[10]. Vijeće je zaključke za ovo područje usvojilo u studenom 2011.[11]. Rad Stručne skupine za dobro upravljanje (XG GG) predstavljao je važan korak u procesu poboljšanja međusektorske suradnje i koordinacije na razini EU-a i međunarodnoj razini, s obzirom da su po prvi put okupljeni svi relevantni dionici na razini EU-a. Preporuke Skupine predstavljale su temelj Zaključcima Predsjedništva usvojenima u studenom 2012.[12] te su imale značajnu ulogu u provedbi Deklaracije iz Nikozije vezano za lažiranje utakmica tijekom Sportskog foruma EU-a 2012.[13] Skupina je svoje aktivnosti koordinirala s paralelnim inicijativama poduzetima od strane Međunarodnog olimpijskog odbora i Vijeća Europe; podržala je postojanje međunarodne Konvencije protiv manipulacije sportskim natjecanjima koja je usvojena pod pokroviteljstvom Vijeća Europe. Komisija predstavlja EU u pregovorima o navedenoj Konvenciji koji su u tijeku temeljem dviju odluka Vijeća kojima se utvrđuju relevantne pregovaračke direktive[14]. Očekuje se da će Konvencija biti spremna za potpisivanje i ratifikaciju tijekom 2014.; mogla bi predstavljati koristan okvir za jačanje međunarodne koordinacije i suradnje relevantnih dionika. Vezano za mjere borbe protiv lažiranja utakmica, Komisija planira usvajanje Preporuke o najboljim praksama u sprečavanju i borbi protiv igara na sreću vezano za lažiranje utakmica tijekom 2014., čime bi se olakšala prekogranična i međusektorska suradnja između tijela nadležnih za područje sporta, priređivača igara na sreću i regulatora. S tim ciljem, Komisija je izradila dvije studije koje obuhvaćaju 1) podjelu informacija i izvještavanje o sumnjivim igrama na sreću relevantnim dionicima i 2) procjenu rizika i upravljanje odredbama vezano za sukobe interesa. 2.4. Aktivnost 4.: Razvoj načela transparentnosti vezano za dobro upravljanje U Komunikaciji o sportu iz 2011. navedeno je kako je dobro upravljanje uvjet za autonomiju i samoregulaciju sportskih organizacija. Imajući to u vidu, skupina XG GG usmjerila je svoje aktivnosti na popis načela dobrog upravljanja u sportu. Podaci su dobiveni od država članica te iz dobrih praksa prikupljenih od dionika u sportu i sportskih organizacija. Predložena načela predstavljaju osnovne standarde koje mogu ispunjavati razna sportska tijela. Predloženo je da se fleksibilnim sustavom uzmu u obzir različiti primatelji kojima su načela namijenjena. Umjesto strogih provedbenih mjera poput uvjetovanja financijske potpore od strane javnih vlasti pridržavanjem načela, Skupina je predložila postepeni pristup temeljen na prvoj fazi obrazovanja i informiranja relevantnih sportskih tijela. Ukoliko se pokaže potreba, u kasnijim etapama mogu se predvidjeti konkretniji alati za pridržavanje načela. 2.5. Aktivnost 5.: Rješavanje izdvojenih pitanja u vezi s pristupom i nadzorom zanimanja sportskog agenta i prijelazima u ekipnim sportovima Rezultati neovisne studije o ekonomskim i pravnim aspektima prijelaza igrača iz 2013.[15], studije o sportskim agentima u EU[16] i rezultati konferencije EU-a o sportskim agentima[17] čine temelj rada skupine XG GG vezano za aktivnost 5. Preporuke koje je Skupina usvojila treba gledati u kontekstu postojećih aktivnosti FIFA-e koje su usmjerene na reviziju sustava licenciranja agenata. Iako je rad Skupine bio usmjeren prvenstveno na nogomet, u rasprave su bili uključeni i drugi ekipni sportovi. Preporuke Skupine odnose se prvenstveno na dionike u sportu, u kontekstu prepoznavanja važnosti autonomije sporta prilikom stvaranja propisa, no podsjećajući da se mora poštovati primjenjivo pravo, posebice zakonodavstvo EU-a. Sektor sporta pozvan je na povećanje transparentnosti prilikom transakcija koje uključuju igrače i agente te povećanje zaštite najmlađih igrača. Komisija smatra kako se primjena preporuka na zakonodavstvo o radu treba raspraviti putem relevantnih odbora EU-a za socijalni dijalog. 2.6. Aktivnost 6.: Priprema prijedloga europskih smjernica za dvostruke karijere Sve se veći broj sportaša, posebice u mladosti, suočava s izazovom usklađivanja sportske karijere s obrazovanjem ili radom. Kao odgovor na poziv Europskog vijeća iz 2008. vezano za jačanje dijaloga o „dvostrukim karijerama“[18], Komisija je u Komunikaciji o sportu iz 2011. predložila razvoj smjernica za dvostruke karijere. Nakon ovlaštenja od strane Vijeća, Stručna skupina za obrazovanje i osposobljavanje u sportu (XG ETS) pripremila je, uz pomoć specijaliziranih stručnjaka u tom području, smjernice EU-a za dvostruke karijere sportaša. Navedene mjere trebale bi biti od pomoći europskim sportašima u postizanju dobrih rezultata, natjecanju na međunarodnoj razini, izbjegavanju prekidanja obrazovanja i sporta i pripremanju za zapošljavanje po završetku sportske karijere. Vijeće je, pozdravljajući smjernice u svojim zaključcima o dvostrukim karijerama iz 2013., predložilo konkretne aktivnosti usmjerene na poboljšanje mogućnosti kombiniranja studija ili zaposlenja i sportske karijere[19]. Vijeće je prepoznalo europsku dimenziju dvostrukih karijera, s obzirom da nadareni sportaši često borave u inozemstvu. Međunarodni aranžmani zahtijevaju bolju suradnju sportskih organizacija, obrazovnih ustanova, nacionalnih instituta za osposobljavanje i usluga podrške. 2.7. Aktivnost 7.: Praćenje uključivanja kvalifikacija vezanih za sport u Nacionalni kvalifikacijski okvir (NQF) u odnosu na Europski kvalifikacijski okvir (EQF) Ministri sporta država članica EU-a su tijekom 2010. izrazili želju za nastavkom provedbe Europskog kvalifikacijskog okvira (EQF) u području sporta te pozvali države članice na usklađivanje kvalifikacija u području sporta s navedenim okvirom[20]. Vijeće je odlučilo pratiti taj aspekt u sklopu svojeg Plana rada. Skupine XG ETS dostavile su u jesen 2013. opsežno izvješće o uključivanju kvalifikacija koje je potrebno steći unutar obrazovnog sustava, uključujući individualna izvješća po državama. U zaključku izvješća navedeno je kako je postupak uključivanja sportskih kvalifikacija u NQF u području formalnog obrazovanja u tijeku te kako uključivanje sportskih kvalifikacija stečenih kroz obrazovni sustav nacionalnih sportskih organizacija u NQF-u predstavlja važan izazov na nacionalnoj razini. Tako je obrazložena potreba za potporama sportskim savezima s ciljem razvijanja stručnosti u izmjeni postojećih obrazovnih programa i razvoju novih programa. Neophodne će biti aktivnosti na nacionalnoj i europskoj razini, uključujući usklađivanje nacionalnih kvalifikacija s međunarodnim standardima kvalifikacija međunarodnih sportskih saveza. Prema mišljenju Skupine, Vijeće bi trebalo poduzeti aktivnosti u ovom području te pružiti potporu daljnjem uključivanju svih sportskih kvalifikacija u NQF, što bi se moglo razmotriti u kontekstu stvaranja europodručja za vještine i kvalifikacije. 2.8. Aktivnost 8.: Istraživanje načina promicanja tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje kroz amaterske sportove Prema postojećem Planu rada u području sporta, napredak se pokušao postići jačanjem profila promicanja tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje (HEPA) u sklopu politika EU-a, a u vezano za visoke postotke fizičke neaktivnosti u Uniji koji podrazumijevaju izravne i neizravne troškove. Vijeće je u svojim zaključcima iz 2012. o promicanju HEPA-e priznalo potrebu za dodatnim aktivnostima[21]. Nadograđujući podatke Stručne skupine za sport, zdravlje i sudjelovanje (XG SHP), vezano za doprinose dionika i rezultate studije, Komisija je razvila novu inicijativu politike vezano za HEPA-u[22]. Temeljem navedenoga, Vijeće je u studenom 2013. usvojilo Preporuku o promicanju HEPA-e kroz sektore koja će služiti kao potpora državama članicama u razvoju i provedbi učinkovitih politka HEPA-e, uzimajući u obzir Smjernice EU-a o tjelesnoj aktivnosti[23]. Preporukom se nadograđuju postojeće inicijative za tjelesnu aktivnost. Provedba će od 2014. podrazumijevati koordinaciju politika na nacionalnoj razini i suradnju s relevantnim strukturama EU-a kao i Svjetskom zdravstvenom organizacijom (WHO). Tjelesnoj aktivnosti posvećena je posebna pozornost i kroz aktivnosti Unije vezano za aktivno starenje, posebice u kontekstu i praćenju aktivnosti za 2012. kao Europsku godinu aktivnog starenja i međugeneracijske solidarnosti. Vodeća načela Vijeća od 6. prosinca 2012.[24] pozivaju sve sudionike na stvaranje mogućnosti za tjelesnu i mentalnu aktivnost prilagođenu kapacitetima starijih osoba. Skupina XG SHP razvila je načela kroz koja sport može pridonijeti aktivnom starenju, a koja su uključena u proces te ih je Vijeće pozdravilo u svojim Zaključcima o zdravom starenju iz 2012[25]. U Zaljučcima se od Komisije očekuje poticanje država članica na češće korištenje smjernica o tjelesnoj aktivnosti EU-a te se zahtijeva izrada strategije za borbu proziv rizičnih faktora poput nedostatka tjelesne aktivnosti. Nove odredbe o razvoju kvalitetne statistike o tjelesnoj aktivnosti uključene su u Europski statistički program za razdoblje 2013-2017[26]. Komisija je objavila anketu Eurobarometra o sportu i tjelesnoj aktivnosti koja bi trebala biti dostupna početkom 2014. godine. 2.9. Aktivnost 9.: Preporuka za načine prikupljanja podataka kojima se mjeri ekonomska korist od sportskog sektora u skladu s Definicijom iz Vilniusa i procjene rezutata Od 2006. godine rad na razini EU-a, s ciljem razvitka zajedničkog europskog pristupa mjerenju ekonomskog učinka sporta, doveo je do sporazuma o Definiciji sporta iz Vilniusa koja predstavlja temelj za prikupljanje i stvaranje podataka na nacionalnoj razini te predstavlja usklađeni okvir za kreiranje satelitskih računa sporta (SSAs). Ti računi daju uvid u makroekonomsku statistiku sportske ekonomije. Daljnji napredak mogao bi služiti poboljšanju baze podataka o ekonomskoj važnosti sektora i njegovog potencijala u kontekstu pridonošenja ciljevima šire orijentiranih politika, poput strategije Europa 2020. Potaknute Komunikacijom o sportu iz 2011., Planom rada, Zaključcima Vijeća o jačanju baze podataka za kreiranje politika u sportu[27] i nakon rezultata intenzivne suradnje sa Stručnom skupinom za sportsku stastistiku (XG STAT), šest država članica (AT, CY, DE, NL, PL, UK) i CH kreiralo je nacionalne satelitske račune sporta, kojima su se pridružile i ostale države članice. Materijali Skupine, poput priručnika za kreiranje satelitskih računa, bili su u ovom kontekstu od presudne važnosti. U razdoblju 2011/2012[28] provedena je studija o doprinosu sporta ekonomskom rastu i zaposlenosti na području EU-a, koja ukazuje da je 1.76% bruto dodane vrijednosti na razini EU-a te 2.12% radnih mjesta povezano sa sportom[29]. Vijeće je u svojim zaključcima o nezaposlenosti mladih iz 2013.[30] naglasilo kako je rast u sportskom sektoru povezan s povećanjem radnih mjesta te stoga sport može potencijalno doprinijeti borbi protiv nezaposlenosti. Skupina XG STAT izložila je i prijedloge budućih prioriteta, temeljenih između ostalog na studiji o potencijalnoj budućoj ulozi praćenja sporta u EU-u iz 2013[31]. 2.10. Aktivnost 10.: Preporučeni načini jačanja mehanizama solidarnosti u sportu Temeljem studije EU-a o financiranju amaterskih sportova u Europi[32], Stručna skupina za održivo financiranje sporta (XG FIN) istražila je glavne javne i privatne načine financiranja koji imaju utjecaj na mehanizme solidarnosti u sportu i izdvojila prilike putem kojih sportski pokreti mogu prikupiti sredstva i koristiti javna i privatna ulaganja, kao i prepreke koje ih u tome sprječavaju. Skupina je posebno ukazala na a) potrebu za napretkom vezano za upute o primjeni Zakona o državnim potporama u sportu EU-a, b) važnost uputa za sustav PDV-a primjenjiv na neprofitni sportski sektor, c) isplativost korištenja strukturnih fondova EU-a za potporu sportu, i d) razmatranje dugoročne održivosti financiranja sporta, potrebe primjene reformi kako bi se osigurala zaštita prava trgovačkog vlasništva u sportu i potaklo na bavljenje amaterskim sportovima. Komisija je pokrenula studiju analize prava organizatora u sportu na području EU-a[33]. Tijekom irskog predsjedanja dodatni je naglasak stavljen na razmjenu stavova vezano za preporuke Skupine. Vezano za državne potpore, Komisija je utvrdila opsežan program reformi modernizacije državnih potpora (SAM) koji je potaknuo reviziju velikog broja povezanih instrumenata. Nakon toge, u lipnju 2013. Vijeće ministara formalno je usvojilo dvije revidirane uredbe o izuzećima u državnim potporama (omogućujući propisi) i postupcima (proceduralni propisi). Proceduralnim propisima uvode se nove kategorije potpora koje sada uključuju i sport, a koje Komsija može odlučiti izuzeti od obveze prethodnog obavještavanja ("uredbe o skupnom izuzeću")[34]. Komisija će sada biti u mogućnosti usvojiti propise koima se definiraju kriteriji prema kojima potpore unutar ovih kategorija mogu biti izuzete od obavještavanja. 3. RADNE METODE I STRUKTURE Uz postojeće strukture suradnje EU-a za sport, Planom rada uvedene su i radne metode, s naglaskom na šest Stručnih skupina (XG) te je zatražena uska i strukturirana suradnja unutar sportskog sektora. To je dodatno potvrdio i ishod savjetovanja; gotovo sve države članice izrazile su potporu strukturama uvedenima Planom rada i složile se kako je na taj način ojačana politička koordinacija sporta na svim razinama EU-a, kao i suradnja između EU-a i sportskog sektora. Države članice pozdravile su i potporu Komisije, usmene i pismene dogovore o izvještavanju te uključenje promatrača. Pozitivnu ocjenu potvrdila su i stajališta dionika u sportu. Komisija, međutim, dijeli i stavove država članica i dionika koji su uočili određena ograničenja ovih radnih struktura. 3.1. Rad Stručnih skupina 3.1.1. Opća ocjena Sustav skupina XG imenovanih od strane država članica, koje izvještavaju Vijeće, a podupire ih Komisija, dosada je dobro funkcionirao: radne skupine polučile su rezultate u skladu s pojedinačnim dodijeljenim mandatima koji služe stvaranju izlaznih podataka vezano za politike koje se koriste u dokumentima Vijeća, stvaranju ulaznih podataka za debate o politikama u sportu na razini EU-a ili utjecanju na razvoj politika i njihovu provedbu u državama članicama. Sustav je uspješan zahvaljujući činjenici da se skupine koncentriraju na manji broj prioriteta te mandatu Skupina kojim su određene aktivnosti, izlazni podaci i vremenski rok dostave podataka. Stav Komisije je kako bi sličan sustav mogao polučiti uspjeh u sklopu budućeg Plana rada, uzimajući u obzir sljedeća posebna pitanja. 3.1.2. Posebna pitanja Osiguravanje visoke i dosljedne razine sudjelovanja u radu šest skupina XG za sport na razini EU-a pokazalo se pravim izazovom. Odjeli za sport u državama članicama nisu mogli imenovati stručnjake za sve skupine; nisu svi stručnjaci bili u mogućnosti sudjelovati na svim sastancima i nisu svi stručnjaci imenovani javnim dužnosnicima, s obzirom da su neki bili iz nevladinih sektora. Iako su potonji trebali zastupati stavove vlade, činilo se da nisu uvijek za vlašteni. Skupine stoga nisu bile homogene već su odražavale raznolikost na razini predstavljanja i stručnoj razini. Unatoč uvođenju novog aspekta u radne rasporede Skupina prema kojem je potrebno predstaviti stručnjake za posebne dokumente, konkretni rezultati rada često su postignuti tek nakon organiziranja dodatnih „Stručnih skupina“ i podataka dobivenih od osoblja unutar Komisije, što je u velikoj mjeri nadilazilo Komisijinu osnovnu ulogu pružanja potpore zamišljenu Planom rada. Novi Plan rada trebao bi predstaviti sustav koji bi državama članicama omogućio ulaganje sredstava u najvažnija pitanja. Zahvaljujući prioritetnim aktivnostima opisanima u Prilogu Planu rada, skupinama XG dodijeljen je politički mandat, no u nekim slučajevima on nije dvoljno jasno formuliran. Nekoliko država članica ustanovilo je kako bi više vremena na svakom sastanku trebalo posvetiti temama kao što su razmjena podataka i najbolje prakse. Neke države predložile su jačanje suradnje i razmjene među Skupinama te jasnije vezanje ciljeva uz pojedine sudionike. Dokumenti skupina XG, kako su predstavljeni Radnoj skupini za sport, u velikom broju slučajeva izvještavali su o političkim raspravama o sportu na razini EU-a. Neke od rezultata Skupina, npr. smjernice ili preporuke, trebalo bi prvo provesti kako bi ih se kasnije moglo ocijeniti. Činjenicu da sportski dionici mogu sudjelovati u radu skupina XG kao promatrači pozdravile su sve strane, no države članice također smatraju da je broj promatrača u pojedinim Skupinama previsok te ne ostavlja prostora za rasprave među članovima Skupine. Iako treba nastaviti inetrakciju među „drugim sudionicima“, za potrebe novog Plana rada trebalo bi razjasniti ulogu sportskih dionika, u kontekstu struktura koje su uglavnom osmišljene za predstavnike država članica. 3.2. Strukturirani dijalog sa sportskim sektorom 3.2.1. Opća ocjena Strukturirani dijalog sa sportskim dionicima u kontekstu Plana rada dodatno je ojačan uvođenjem prakse po kojoj sportski predstavnici izmjenjuju mišljenja s državama članicama unutar skupina XG te, iako u manjoj mjeri, putem dijaloga na visokoj razini na sastancima na marginama Vijeća. Utvrđeni strukturirani sportski dijalog koji vodi Komisija uspješno je i kontinuirano održavan, a glavna platforma EU-a za komunikaciju sa sportskim dionicima godišnji je sportski Forum. U svrhu jačanja bilateralne suradnje, 2013. predstavljen je godišnji dijalog na visokoj razini između Komisije i Međunarodnog olimpijskog odbora[35]. Prema mišljenju Komisije, napredak bi se mogao ostvariti dijalogom EU-a sa sportskim sektorom, no u budućnosti je vidljiv prostor za daljnje jačanje rješavanjem sljedećih posebnih pitanja. 3.2.2. Posebna pitanja Jačanjem uloge EU-a u sportskim politikama tijekom godina rastao je i broj zainteresiranih strana u sportu koje žele imati utjecaj u radu na razini EU-a. Institucije EU-a suočene su s izazovom vođenja uključujućeg strukturiranog dijaloga o sportu s odgovarajućim dionicima, osiguravajući u isto vrijeme kontinuiranu učinkovitost. Usrpkos njegovoj važnosti, samo je nekoliko država članica uspostavilo redovan dijalog o pitanjima sporta u EU-u s dionicima u nacionalnom sportu. Komisija dijeli stavove iznesene tijekom savjetovanja, prema kojima bi se strukturirani dijalog uz ručak organiziran na marginama Vijeća za obrazovanje, mlade, kulturu i sport (EYCS) mogao dodatno poboljšati, s obzirom da je iznesen stav kako ciljevi nisu postignuti. Stavovi sprotskog sektora moraju i dalje imati značajnu ulogu prilikom razvoja i provedbe politika i aktivnosti EU-a relevantnih za sport. Novim Planom rada mogle bi se utvrditi poboljšane strukture dijaloga koje bi omogućile takve aktivnosti. 4. POUKE ZA BUDUĆNOST 4.1. Prioriteti za budući rad Države članice nadležne su za veliki broj područja u sportu te je stoga važno naglasak prioriteta za novi Plan rada EU-a staviti na aktivnosti koje će polučiti jasne vrijednosti na razini EU-a. Vijeće će, imajući te aktivnosti u vidu, procijeniti svoje prioritete za novi Plan rada. Prema mišljenju Komisije, budući prioriteti trebali bi: a) biti usklađeni s i pridonositi sveobuhvatnim prioritetima dnevnog reda ekonomskih i socijalnih politika, b) nadograđivati postignuća postojećeg Plana rada, posebice provedbe dosadašnjeg rada, c) pokrivati ostala relevantna prioritetna područja suradnje (kako su navedena u Komunikaciji o sportu iz 2011. ili tematskim pitanjima) te d) odražavati potrebu uključivanja sporta u ostale politike. Imajući to na umu, budući Plan rada mogao bi pokrivati sljedeće teme[36]: 1) Sport i društvo, uključujući tjelesnu aktivnost korisnu za zdravlje (HEPA): · Socijalna uključenost i sport: Buduća suradnja u području sporta trebala bi biti usmjerena na pitanja socijalne uključenosti, posebice rezultate aktivnosti vezano za jednakost spolova započetih u 2013. Rad stručnjaka mogao bi produbiti znanje o sudjelovanju, podučavanju, vodstvu, uznemiravanju, kao i stereotipima te služiti u svrhu razmjene dobrih praksa i ideja s ciljem promicanja jednakosti spolova u sportu. · HEPA: Provedba Preporuke Vijeća iz 2013. u uskoj suradnji s državama članicama na razini EU-a i WHO-om, kao i koordinacija postojećih procesa, smatrat će se prioritetnima. U područja koja zahtijevaju političku pozornost spadaju i tjelesna aktivnost u obrazovnoj okolini i suradnja sa zdravstvenim sektorom. Rad na stručnoj razini trebao bi biti usmjeren na pitanja HEPA-e poput sjedilačkog načina života, sprečavanja ozljeda te skupina koje su izložene rizicima. · Obrazovanje i osposobljavanje u sportu: Potrebno je nastaviti rad, npr. u obliku sastanaka stučnjaka, vezano za provedbu Smjernica za dvostruke karijere i uključivanje sportskih kvalifikacija u NQF. Pitanje kvalifikacija međunarodnih sportskih saveza i odnos NQF-a i EQF-a trebalo bi također rješavati na razini EU-a. Veću bi pozornost trebalo obratiti na priznavanje neformalnog učenja kroz sport i mogućnost zapošljavanja mladih ljudi kroz sport, uključujući obrazovni dio dvostrukih karijera mladih nadarenih sportaša. 2) Ekonomska dimenzija sporta: · Sportska evidencija: Treba nastaviti rad na stručnim razinama kako bi se dalje prikupljale informacije i podaci o sportu i tjelesnoj aktivnosti, nadograđujući postojeće metodologije. Pozornost treba obratiti na jačanje ekonomske uloge, tj. uloge sporta u povećanju radnih mjesta i uštede u zdravstvenoj njezi. · Održivost sporta: Daljnje aktivnosti na razini Vijeća mogle bi osigurati uključivanje interesa sportskog sektora u politike EU-a koje imaju utjecaj na financiranje struktura i aktivnosti u sportu. Rad stručnjaka mogao bi dodatno pojasniti utjecaj razvoja pravnog okvira EU-a (npr. u području državnih potpora) na financiranje sporta te bi mogao dovesti do posebnih uputa; trebalo bi nastaviti dijalog sa sportskim organizacijama s ciljem daljnjeg jačanja mehanizama solidarnosti u sportu; rad stručnjaka trebao bi istražiti ekonomsku, socijalnu i ekološku održivost velikih sportskih događaja. 3) Integritet sporta: · Borba protiv dopinga: Potrebno je nastaviti usklađivanje sa zakonodavstvom EU-a i zaštitom prava sportaša. U sklopu provedbe WADC-a 2015 od strane država članica, EU bi trebao ponuditi pomoć WADA-i, Vijeću Europe i državama članicama u razvoju odgovarajućih neobvezujućih uputa. Rad na sprječavanju korištenja dopinga trebalo bi dodatno razvijati temeljem zaključaka Vijeća iz 2012. Pitanja izdvojena u dokumentima Komisije kao što su nezakonita trgovina i potencijalne inicijative kaznenog zakona, korištenje socijalnog dijaloga mogla bi se ponovo aktivirati. · Borba protiv lažiranja utakmica: Nastavit će se s radom, posebno kako bi se osigurala provedba ranije navedene Preporuke o najboljim praksama u sprječavanju i borbi protiv igara na sreću vezano za lažiranje utakmica i buduće Konvencije Vijeća Europe o borbi protiv manipulacije sportskim natjecanjima. · Zaštita fizičkog i moralnog integriteta mladih sportaša: Treba istražiti načine zaštite mladih sportaša te ojačati etičko ponašanje, posebice vezano za seksualno uznemiravanje. Poglavlje o sportu u Erasmus-u + osigurat će financijsku podršku amaterskim sportskim aktivnostima te uključuje razne instrumente potpore suradnji i aktivnostima u većini navedenih područja. 4.2. Radne metode i strukture S ciljem nadgradnje pozitivnog iskustva koje je proizašlo iz prvog Plana rada i, u isto vrijeme, suočavanja s ranije navedenim izazovima, Komisija razmatra prilagođeni oblik radnih metoda koje bi omogućile učinkovitu suradnju relevantnih sudionika te usmjeravanje na ranije navedene prioritete u kontekstu novog Plana rada. Temeljem vlastitih promatranja i kao odgovor na stavove iznesene prilikom savjetovanja, Komisija zaključuje kako bi se mogla uvesti sljedeća poboljšanja te zamijeniti postojeća organizacija rada: · Umjesto postojećih šest Stručnih skupina, trebalo bi osnovati tri „Sportske strateške skupine“ (SSG), od kojih bi svaku činili predstavnici država članica i Komisije, a koje bi pokrivale glavne šire prioritete suradnje EU-a u području sporta, npr. „Sport i društvo, uključujući HEPA-u“, „Ekonomska dimenzija sporta“ i „Integritet sporta“. Skupine SSG usmjeravale bi korake (npr. provedba rezultata postignutih u sklopu postojećeg Plana rada) i razmjenjivale stavove vezano za napredak postignut u provedbi novog Plana rada. Skupine bi ujedno služile kao forumi na kojima bi se raspravljalo o uključivanju sporta u druge sfere, tematskim pitanjima te bi se razmjenjivale najbolje prakse, uključujući rezultate proizašle iz provedbe Erasmus-a +. Skupine SSG pripremale bi podneske strukturama Vijeća, posebno vezano za pitanja koja zahtijevaju političku potporu ili praćenje. Komisija bi Skupinama SSG pružala potporu i sudjelovala u njihovom radu s ciljem usmjeravanja i osiguravanja neprekidne uključenosti. Skupine SSG tebale bi imati jasno definirani mandat temeljen na dokumentima koje je zatražilo Vijeće, a kojima je određen poseban datume predaje. · Za posebne zadatke tehničke prirode, posao bi trebao biti organiziran na stručnoj razini. „Stručne skupine” (GoE), pod pokroviteljstovm Skupina SSG, trebale bi biti uspostavljene s ciljem nastavljanja posla koji je započet za vrijeme postojećeg Plana rada i izvršavati nove zadatke koji zahtijevaju posebnu stručnost. · Kako bi se dionike u sportu uključilo u provedbu novog Plana rada, trebalo bi uspostaviti platforme za dijalog koje tematski odgovaraju trima Skupinama SSG, a koju bi vodila Komisija i predsjedavajući za Skupine SSG. Odabrani predstavnici ovih platformi bili bi pozvani na sastanak Skupina SSG s ciljem izlaganja mišljenja dionika. · Postojeći strukturirani dijalog uz ručak na marginama Vijeća trebalo bi zamijeniti jednom od sljedećih mogućnosti sastanaka koje bi sazivalo Predsjedništvo i koje bi uključivalo vodeće predstavnike javnih vlasti EU-a i sportskog sektora[37]: – Dva sastanka na visokoj razini godišnje, na početku svakog Predsjedanja, kako bi se naveli prioriteti za semestar; – Dva sastanka na visokoj razini godišnje, jedan posvećen tematskim pitanjima od važnosti za profesionalni sport, a jedan posvećen tematskim pitanjima od važnosti za amaterski sport; – Jedan sastanak na visokoj razini godišnje, koji bi prethodio Vijeću ili kao dio neformalnog sastanka ministara sporta EU-a. Takva struktura rada imala bi prednost u smislu a) lakše upravljivosti s obzirom na broj članova Skupina i sastanaka, uzimajući u obzir nedostatne resurse država članica, a opet ispunjavajući potrebe politika, b) praćenja rezultata postojećeg Plana rada, uz omogućavanje posvećivanja novim prioritetima, c) homogenog sastava skupina i razlikovanja politika od rada na stručnoj razini te d) jačanja strukturiranog dijaloga s dionicima u sportu. 5. ZAKLJUČAK Europskom parlamentu, Vijeću, Odboru regija i Ekonomskom i socijalnom odboru daje se ovo izvješće na znanje. Predsjedništvu se ovo izvješće daje na znanje kao temelj za pripremu sljedećeg Plana rada EU-a u području sporta tijekom prve polovice 2014. godine. Kao dio sljedećeg Plana rada EU-a u području sporta, Vijeću se predlaže razmatranje prioriteta za budući rad i predstavljanja revidirane organizacije rada opisane u ovom izvješću. [1] COM(2011) 12 završna verzija, 18.1.2011. [2] SL C 162, 1.6.2011., http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/11/st09/st09509-re01.en11.pdf [3] Prilog I. Planu rada [4] Izvješća stručnih skupina: http://ec.europa.eu/sport/library/consultation-and-co-operation_en.htm [5] odgovori 27 država članica: http://ec.europa.eu/sport/library/documents/b22/eu-workplan-sport-results-consultation-ms.pdf [6] Savjetodavne radionice u sklopu Sportskog foruma EU-a 2013; pisani doprinosi dionika. [7] Prvi doprinos EU-a reviziji, usvojen od strane Vijeća 14. ožujka 2012. i predan Agenciji WADA, pokriva postojeći Kodeks 2009. Drugi doprinos EU-a, usvojen od strane Vijeća 5. listopada 2012. i predan Agenciji WADA, pokriva nacrt Kodeksa 2015, verziju 1.0. Treći doprinos EU-a, usvojen od strane Vijeća 28. veljače 2013. i predan agenciji WADA, pokriva nacrt Kodeksa 2015, verziju 2.0. Četvrti doprinos EU-a, usvojen od strane Vijeća 22. srpnja 2013. i predan Agenciji WADA, pokriva nacrt Kodeksa 2015, verzija 3.0. [8] Drugi doprinos EU-a reviziji pokriva postojeće Međunarodne standarde (razne godine usvajanja ili revizije). Treći doprinos EU-a pokriva nacrt Međunarodnih standarda 2015, verziju 1.0. Četvrti doprinos EU-a pokriva nacrt Međunarodnih standarda 2015, verziju 2.0. [9] Komunikacije Komisije: COM(2011)12 završna verzija; COM(2011)308 završna verzija; COM(2012)596 završna verzija [10] Rezolucije Europskog parlamenta od 10. ožujka 2009. (2008/2215(INI)), od 15. studenoga 2011. (2011/2084(INI)), od 2. veljače 2012. (2011/2087(INI)), od 10. rujna 2013. (2012/2322(INI)) [11] zaključke Vijeća o borbi protiv lažiranja utakmica (2011/C 378/01) [12] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/educ/133873.pdf [13] http://ec.europa.eu/sport/library/documents/b1/eusf2012-nicosia-declaration-fight-against-match-fixing.pdf [14] Odluke Vijeća 10178/13 i 10180/13 [15] http://ec.europa.eu/sport/library/documents/f-studies/cons-study-transfers-final-rpt.pdf [16] http://ec.europa.eu/sport/documents/study_on_sports_agents_in_the.pdf [17] http://ec.europa.eu/sport/library/sport-and_en.htm#C10_Sports-Agents [18] http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/08/st17/st17271-re01.en08.pdf [19] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2013:168:0010:01:EN:HTML [20] http://ec.europa.eu/sport/documents/summary_be_presidency_imm_en.pdf [21] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2012:393:0022:0025:EN:PDF [22] COM(2013) 603 završna verzija [23] http://ec.europa.eu/sport/news/documents/hepa_en.pdf [24] http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/12/st17/st17468.en12.pdf [25] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2012:396:0008:0011:EN:PDF [26] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0928:FIN:EN:PDF [27] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2012:393:0020:0021:EN:PDF [28] Završno izvješće, studeni 2012.: http://ec.europa.eu/sport/library/documents/f-studies/study-contribution-spors-economic-growth-final-rpt.pdf [29] Brojke su temeljene na „općenitim”, tj. isključivo izravnim utjecajima, bez multiplikativnih učinaka dobavljača posredne robe. Agregatni iznos, kao i strukture, u velikoj se mjeri razlikuju ovisno o državi članici. [30] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/educ/139733.pdf [31] http://ec.europa.eu/sport/library/documents/f-studies/final-rpt-may2013-study-monitoring-function.pdf [32] http://ec.europa.eu/internal_market/top_layer/services/sport/study_en.htm [33] Obavijest o dodjeli ugovora u SL-u Europske unije od 6. srpnja 2012. (2012/S 128-211223) [34] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2013:204:0011:0014:EN:PDF [35] Pristupi Vijeća i Komisije strukturiranom dijalogu određeni su dokumentima politika: SL C 322/1 od 7.11.2010.; COM(2007) 391 završna verzija; COM(2011) 12 završna verzija. Komisija je utvrdila i pravila povezana sa sudjelovanjem u Sportskom forumu. [36] Činjenica da neke teme nisu obrađene u ovoj Komunikaciji ne znači da one Komisiji nisu važne, već su dostatno pokrivene dokumentima postojećih politika. [37] U skladu s Rezolucijom Vijeća od 18. studenoga 2010. o strukturiranom dijalogu o sportu EU-a (vidi FN 35).