Najnovije strukture podataka za razmjenu statističkih podataka i metapodataka (engl. Statistical Data and Metadata eXchange – SDMX) i međunarodno dogovoreni popisi kodova (dostupni na internetu putem namjenskog registra) i dalje se uspješno upotrebljavaju za primanje podataka država članica i izradu indeksa troškova rada, ali i za dostavljanje podataka za indeks troškova rada Europskoj središnjoj banci.

Ovo je deveto izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o indeksu troškova rada. Usmjereno je na podatke za indeks troškova rada primljene od prošlog izvješća za referentna tromjesečja od drugog tromjesečja 2020. (2020Q2) do prvog tromjesečja 2022. (2022Q1). U njemu se odražavaju opažanja Eurostata pri prikupljanju i provjeri valjanosti podataka za indeks troškova rada za ta referentna tromjesečja i nadovezuje se na dokumentaciju koju su države članice dostavile u svojim godišnjim izvješćima o kvaliteti.

Nadalje, Eurostat provodi provjere vjerodostojnosti za svaki tromjesečni prijenos usporedbom podataka tijekom vremena i prema ekonomskim djelatnostima iz klasifikacije NACE Revision 2 (NACE Rev. 2). Ako između tromjesečja postoje znatne razlike, Eurostat od država članica zahtijeva da potvrde podatke ili dostave ispravljenu datoteku s podacima. Ako se otkriju velike revizije ili nagle promjene u nekom od područja NACE-a, one se sustavno razmatraju s dotičnim zemljama.

c) Izvješća o kvaliteti

Do 30. lipnja 2022. sve države članice i druge države EGP-a dostavile su pondere za referentnu godinu 2020. Dostupni su bili i ponderi za referentnu godinu 2021., osim za Češku, Hrvatsku, Irsku i Nizozemsku.

(područja od B do S NACE-a Rev. 2, agregat za ukupne troškove rada, referentno razdoblje: od drugog tromjesečja 2020. do prvog tromjesečja 2022.*)

U svrhu ocjene kvalitete Eurostat je nastavio pratiti agregate iz područja od B do S NACE-a Rev. 2 za svaku državu članicu. Za tu su usporedbu upotrijebljeni sezonski neprilagođeni podaci o indeksu troškova rada, osim za Dansku i Švedsku za koje su bili dostupni kalendarski prilagođeni podaci. Medijan godišnje stope rasta indeksa troškova rada uspoređen je s medijanom godišnje stope rasta naknade zaposlenicima po satu tijekom osam tromjesečja te su se pritom varijacije za više od dva postotna boda smatrale dovoljnim razlogom za daljnju analizu (vidjeti sliku 2.).

Za godišnje izvješće o kvaliteti od država članica zahtijeva se da usporede stopu rasta indeksa troškova rada sa stopom rasta naknade zaposlenicima po satu, navedene u nacionalnim računima (definicija iz ESA-e 2010.). Ne očekuje se da će se skupovi podataka u potpunosti podudarati: čak i ako se primjenjuju gotovo identične definicije troškova rada, statistički izvori i obrade mogu se razlikovati. Nadalje, prikupljanje podataka o odrađenim satima posebno je teško, i za indeks troškova rada i za nacionalne račune. Bez obzira na te razlike u metodologiji, informativno je analizirati razinu nepodudarnosti između obaju skupova podataka. Ako su razine iznad određenog relativnog praga, to bi moglo upućivati na probleme s kvalitetom u jednom od skupova podataka.

-za konačne podatke: Eurostatov skup podataka lc_lci_r2_q (varijabla: „Troškovi rada za indeks troškova rada (naknade za zaposlenike plus porezi minus subvencije)”).

(EU-27, područja od B do S NACE-a Rev. 2, agregat za ukupne troškove rada u postotnim bodovima (od prvog tromjesečja 2020. do prvog tromjesečja 2022.))

Slika 1: Promjene godišnje stope rasta od prve do posljednje objave indeksa troškova rada

Indeks troškova rada sastoji se od niza različitih varijabli (npr. troškovi rada i odrađeni sati), čije se vrijednosti mogu preuzeti iz nekoliko različitih izvora. To znači da se u bilo kojem trenutku mogu provesti revizije koje utječu na podatke iz posljednjeg tromjesečja, nekoliko tromjesečja ili čitavih godina. Ako se prilagodbe podataka odnose na referentnu godinu, mora se revidirati cijeli niz. Revizije središnje vrijednosti EU-a (godišnja stopa rasta) nikad nisu premašile 0,2 postotna boda (vidjeti sliku 1.). Revizije su, zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 i državnih mjera potpore, uglavnom navedene u sastavnicama indeksa troškova rada koje se odnose na troškove koji se obračunavaju na plaću.

Osim medijana, Eurostat je kao pokazatelj volatilnosti usporedio i standardnu devijaciju godišnjih stopa rasta za nizove iz indeksa troškova rada i nacionalnih računa. U usporedbi s prošlim izvješćem volatilnost obaju nizova znatno je porasla zbog velikih varijacija u broju odrađenih sati. To je posebno bio slučaj s ekonomskim djelatnostima na koje je najviše utjecala kriza uzrokovana bolešću COVID-19, točnije područjima I („Djelatnosti pružanja usluga smještaja te pripreme i usluživanja hrane”) i R („Umjetnost, zabava i rekreacija”) NACE-a Rev. 2.

-za indeks troškova rada: Eurostatov skup podataka lc_lci_r2_q (varijabla: „Troškovi rada za indeks troškova rada (naknade za zaposlenike plus porezi minus subvencije)”).

4.2. Metodološke smjernice i izvješćivanje

Kako bi se osiguralo usklađeno bilježenje mjera povezanih s bolešću COVID-19 u statističkim podacima o troškovima rada, posebno u tromjesečnom indeksu troškova rada, Eurostat je u travnju 2020. objavio smjernicu o bilježenju državnih programa povezanih s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19 u statističkim podacima o troškovima rada.

Mjere potpore koje su uvele vlade EU-a bile su različitog opsega, intenziteta i trajanja, ovisno o tome kako je pandemija bolesti COVID-19 utjecala na pojedino nacionalno gospodarstvo. Kako bi pomogao korisnicima analizirati kretanja indeksa troškova rada tijekom pandemije, Eurostat je prikupljao informacije o glavnim programima koji su utjecali na statističke podatke o troškovima rada. To je učinjeno u bliskoj suradnji s nacionalnim zavodima za statistiku, a rezultati su dodani metapodacima za indeks troškova rada u Eurostatovoj bazi podataka koji su namijenjeni objavljivanju.

4.3. Utjecaj na podatke za indeks troškova rada

Unatoč preprekama uzrokovanima izbijanjem bolesti COVID-19 države članice uspjele su na vrijeme dostaviti podatke za prvo tromjesečje 2020. U drugom tromjesečju 2020. većina zemalja zabilježila je velika godišnja povećanja u sastavnici indeksa troškova rada koja se odnosi na plaću. To je uzrokovano smanjenjem broja odrađenih sati, dok su plaće uglavnom ostajale iste. Nasuprot tomu, sastavnica troškova koji se obračunavaju na plaću smanjila se, što odražava veće subvencije (zabilježeno s negativnim predznakom) koje su države plaćale poduzećima kako bi nadoknadile gubitke izazvane ograničenjima u smanjenju plaća. Ipak, to nije uvijek bio slučaj jer su neke vlade EU-a odlučile plaćati subvencije izravno zaposlenicima, u kojem slučaju one nisu bile zabilježene u statističkim podacima za plaće.





V.ZAKLJUČCI

Općenito, kvaliteta indeksâ troškova rada država članica i agregata EU-a ostala je zadovoljavajuća unatoč učinku krize uzrokovane bolešću COVID-19. Konkretno, za agregate EU-a zabilježene su niske revizije, kao i prije krize. Isto tako, Eurostat je izdao detaljnu smjernicu za očuvanje usporedivosti među zemljama u cijelom referentnom razdoblju.

Izvješća o kvaliteti koja su dostavile države članice obrađena su s pomoću najnovije verzije rukovatelja metapodacima europskog statističkog sustava te su stavljena na raspolaganje svim korisnicima. Eurostat je dodao sveobuhvatan prilog o praksama desezoniranja i rezultatima u državama članicama. Nadalje, države članice izvijestile su o glavnim programima koje su uvele njihove vlade za subvencioniranje troškova rada za vrijeme krize uzrokovane bolešću COVID-19. Te su informacije dodane referentnim metapodacima o kvaliteti.

Eurostat od 2017. objavljuje godišnje procjene troškova rada po satu prema područjima NACE-a Rev. 2 na temelju razina iz istraživanja o troškovima rada i kretanja indeksa troškova rada. Povezani članci Statistics Explained („Objašnjenja statističkih podataka”) zabilježili su velik broj posjeta, što potvrđuje zainteresiranost korisnika.

Komisija će nastaviti redovito pratiti usklađenost i kvalitetu podataka, koristeći se dostavljenim podacima i ostalom nacionalnom dokumentacijom, uključujući izvješća o kvaliteti.

Isto tako, Eurostat je u bliskoj suradnji s nacionalnim zavodima za statistiku proveo opću reviziju zakonodavstva EU-a o statistici tržišta rada o poduzećima. Tom se revizijom nastoji evaluirati i modernizirati cjelokupno zakonodavstvo EU-a u području statistike tržišta rada o poduzećima.

Kad je riječ o indeksu troškova rada, Eurostat planira predložiti sljedeća poboljšanja:

-prikupljanje brze procjene za indeks troškova rada u t+45 dana, od većih zemalja EU-a, uz nastojanje da se ukupni iznosi za europodručje i EU objave u otprilike t+50 dana,

-prikupljanje konačnih podataka za indeks troškova rada u t+65 dana umjesto u t+70 dana, uz nastojanje da se rezultati objave u t+72 dana umjesto trenutačnih t+77 dana, i

-uvođenje preciznih ciljeva za sastavnicu indeksa troškova rada koja se odnosi na plaću.