C 51/46

Objava jedinstvenog dokumenta iz članka 94. stavka 1. točke (d) Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te upućivanja na objavu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina

(2020/C 51/15)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od dva mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Adamclisi”

PDO-RO-N0037

Datum početka primjene: 30 ožujka 2016

1. Naziv koji je potrebno upisati u registar

Adamclisi

2. Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – Zaštićena oznaka izvornosti

3. Kategorije proizvoda od vinove loze

1. Vino

4. Opis vina

Analitička i organoleptička svojstva bijelih/ružičastih vina

Bijela vina su uravnotežena, imaju dobru kiselost, intenzivan aromatski profil i kompleksan cvjetni buke; boje su od svijetlo žute preko žute s nijansama zrele pšenične slame do žutozelene.

Arome obuhvaćaju raznoliko tropsko voće, među kojima dominiraju citrusi, a posebno crvena naranča, u kombinaciji s intenzivnim aromama banane i ananasa te ogrozda, grejpfruta i cvijeta bazge.

Ružičasta vina, u različitim tonovima ružičaste boje, od svijetlo ružičaste do intenzivno ružičaste, odlikuju se vrlo dobrim sadržajem vinske kiseline, koja im daje posebnu svježinu i naglašava njihove specifične arome. Akumuliranjem velike količine antocijanina nastaju ružičasta vina s blagim notama ruže.

Ružičasta vina imaju okus trešnje i crvene naranče, s intenzivnim tonovima bijelog ribiza. Vrlo lagane mineralne note – koje nastaju pod utjecajem tla na kojem se grožđe uzgaja – potpuno su zasjenjene voćnim aromama i njihovom ugodnom iskričavom kiselošću.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) 15 Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) 11,50 Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) 18 Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) 200

Analitička i organoleptička svojstva crnih vina

Crna vina odlikuju se intenzivnom bojom, koja je tamno crvena dok je vino mlado i rubin-crvena tijekom kratkog vremena starenja, te akumulacijom šećera, antocijanina i polifenola, čime nastaje kombinacija čimbenika pogodna za proizvodnju ekstraktnih vina.

Crna vina imaju aromu šumskog voća, posebno prezrelih borovnica, badema i gorkih crnih trešanja, u kombinaciji sa začinima kao što su crni i zeleni papar, blago prodimljene suhe šljive s bukeom svježe pokošenog sijena i naglašenim bukeom crnog ribiza, a sve to s baršunastim taninima u pozadini.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) 15 Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) 11,50 Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) 20 Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) 150

5. Postupci proizvodnje vina

a. Osnovni enološki postupci

Relevantna ograničenja u proizvodnji vina

U proizvodnji vina zabranjena je upotreba sljedećih postupaka:

— termička obrada mješavine mošta i komine u proizvodnji crnih vina,

— koncentriranje postupkom hlađenja,

— dealkoholizacija,

— uklanjanje sumporova dioksida fizikalnim postupcima,

— upotreba kationskih izmjenjivača.

b. Najveći prinosi

Za bijela, ružičasta i crna vina proizvedena od potpuno zrelog grožđa:

7 000 kilograma grožđa po hektaru

Za ružičasta i crna vina:

68 hektolitara po hektaru

Za bijela vina:

70 hektolitara po hektaru

6. Razgraničeno zemljopisno područje

Razgraničeno područje proizvodnje vina s kontroliranom oznakom izvornosti „Adamclisi” uključuje sljedeća mjesta u okrugu Constanța:

— općina Adamclisi:

— selo Adamclisi,

— selo Abrud,

— selo Hațeg,

— selo Urluia,

— selo Zorile.

7. Glavne sorte vinove loze

Pinot Noir N – Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter, Klävner Morillon Noir

Chardonnay B – Gentil blanc, Pinot blanc Chardonnay

Fetească neagră N – Schwarze Mädchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră, Coada rândunicii

Cabernet Sauvignon N – Petit Vidure, Bourdeos tinto

Sauvignon B – Sauvignon verde

Syrah N – Shiraz, Petit Syrah

8. Opis povezanosti

Povezanost sa zemljopisnim područjem – pojedinosti o području

Razgraničenje područja ne temelji se na međama imanja jednog proizvođača, već na pedološkim i klimatskim uvjetima koji prevladavaju na području Adamclisija, a koji se razlikuju od onih na susjednim područjima s kontroliranom oznakom izvornosti Murfatlar i Oltina.

Područje Adamclisi je povijesno vinogradarsko područje u rumunjskoj regiji Dobrudža.

Adamclisi se nalazi na najvišoj visoravni jugozapadne Dobrudže, u blizini područjâ Oltina i Murfatlar. Upravo zahvaljujući tom položaju, u kombinaciji s černozemnim tlom (za razliku od pretežno lesiviranog tla na susjednim područjima), u Adamclisiju nastaju crna vina srednjeg tijela, s raznim izražajnim primarnim aromama (voćnost), kao što su dimljeno sušeno voće i šumsko voće, dok se bijela vina odlikuju izraženim mineralnim notama zahvaljujući uzgoju na rendzini i černozemno-regosolnim tlima.

Povezanost sa zemljopisnim područjem – uzročna veza

Na visoravni Adamclisi, čije je tlo pretežito černozemno s depozitima vapnenca debljine do 0,8 metara i bogato željezom i magnezijem i koja ima više od 1 800 sunčanih sati godišnje, nastaju bijela vina s voćnim aromama, ali koja istodobno imaju i cvjetne note i puno tijelo, te crna vina, posebno ona sa zaštićenom oznakom izvornosti Murfatlar, s baršunastomekim taninima koji ublažavaju karakterističnu trpkost sorte.

U pedološkim i agrokemijskim studijama koje je proveo centar za istraživanje i razvoj vinogradarstva i vinarstva u Murfatlaru (engl. Murfatlar Research and Development Station for Wine-Growing and Wine-Making) utvrđeno je da su u razdoblju 1975.–1980. znatne površine Adamclisija bile pod vinovom lozom. Mnogo godina kasnije (2000.–2001.) te su površine iskrčene i ponovno zasađene plemenitim sortama. Predmetna područja razlikuju se od susjednih područja sa ZOI-em Murfatlar i Oltina, a razlike u okolišnim uvjetima ponekad mogu biti i dosta velike.

Za razliku od Murfatlara i Oltine, Adamclisi se nalazi u blizini šumskog područja, što pogoduje boljoj raspodjeli korisnih padalina tijekom razdoblja vegetacije svih sorti.

U usporedbi sa susjednim područjem Oltina, koje je smješteno na obalama Dunava, na području Adamclisija učestalost izmaglice puno je manja, pa zahvaljujući dobroj razini osunčavanja rast i puna zrelost nastupaju puno ranije, a u grožđu se akumulira više polifenola i antocijanina nego što je to slučaj na susjednim područjima. Stoga je vino punije i baršunasto, s aromama šumskog voća i začina (crna vina), ili svježe i podatno, s aromom tropskog voća i mednog saća (bijela vina).

Karakteristike bijelih i crnih vina određuju čimbenici kao što je broj sunčanih dana godišnje (u prosjeku 300 dana godišnje), černozemno tlo s karbonatima na površini obogaćeno hranjivim elementima koji su jako važni za vinovu lozu te položaj područja Adamclisi na kontinentalnoj visoravni jugozapadne Dobrudže na optimalnoj udaljenosti od Crnog mora i Dunava, koji ublažavaju toplinske valove, pa su maksimalne dnevne temperature tijekom ljeta optimalne za akumuliranje šećerâ; noćne rose gotovo da i nema zbog stalne prisutnosti vjetra na tom području.

Tlo, bogato željezovim solima koje se formiraju na vapnencu i vapnenačkom pješčenjaku u crvenkastosmeđim tlima, pogoduje akumuliranju antocijanina, što se odražava u intenzivnoj boji crnih vina i njihovu blago mineralnom okusu te pridonosi dugotrajnom i bogatom završetku.

Povezanost sa zemljopisnim područjem – pojedinosti o ljudskim čimbenicima

Kvalitetu vina jamče vinari koji imaju vještine potrebne za očuvanje tradicionalnog načina proizvodnje, ali koriste i inovativne tehnologije u području vinogradarstva i vinarstva.

Većinu nasada (vinogradi su uglavnom smješteni na umjerenim do strmim obroncima) proizvođači održavaju rezidbom na lucanj i reznik. Takva rezidba u kombinaciji s tlom bogatim humusom i mineralima omogućuje proizvodnju tipičnih vina s područja ZOI-a Adamclisi.

Proizvodnja vina dopuštena je od treće godine proizvodnje grožđa kako bi se očuvala specifičnost ZOI-a Adamclisi, što rezultira vinima s dobrom akumulacijom šećera, antocijanina i polifenola i ujednačenom alkoholnom jakosti od 12,5 % do 13 % vol.

Vrsta tla (depoziti lesa, karbonati povoljni posebno za crna vina) s vremenom je omogućila specifično održavanje vinograda, a u posljednje vrijeme tome je pridodan i certificirani sadni materijal prilagodljiv pedoklimatskim uvjetima na području Adamclisija, tj. plemke visokoproduktivnih klonova na podlogama s velikom otpornošću na vruća i suha ljeta i hladne zime sa snažnim vjetrovima.

Povezanost sa zemljopisnim područjem – pojedinosti o proizvodu

Klima i tlo specifični za Adamclisi daju vinima koja se proizvode na tom području poseban karakter po kojem se razlikuju od vina susjednih područja.

Bijela vina imaju boju u rasponu od zrele pšenice do žute, sa zelenkastim odsjajem i intenzivnom aromom od limuna i cvijeta vinove loze do ananasa i banane, a to su karakteristike koje su rezultat konstantne razine osunčavanja u tom području.

Crna i ružičasta vina su svijetlo ružičaste do rubin-crvene ili ljubičastocrvene boje, s uravnoteženim udjelom vinske kiseline i alkohola, specifičnim aromama blago prodimljenih šljiva, crnog šumskog voća te aromama i okusom zelenog i crnog papra, u kombinaciji sa snažnom aromom prženih badema i gorkih šumskih trešanja. Crna vina imaju dobar sadržaj antocijanina.

Bijela i ružičasta vina pokazuju uravnoteženu strukturu i dobru kiselost te dobru akumulaciju šećera i polifenola već od samog početka zriobe. Jugoistočna orijentacija vinograda s velikim brojem sunčanih dana i uravnoteženim padalinama, u kombinaciji s tlom sa srednje visokim do visokim sadržajem humusa i hranjivih tvari, omogućuju odlično dozrijevanje grožđa. Akumulacijom antocijanina, polifenola i šećera nastaju uravnotežena vina kompleksne arome, čemu pridonosi i to što se u srpnju i kolovozu umjesto prorjeđivanja listova vrši samo lagano pinciranje, čime se dobiva visokoproduktivna vegetativna masa koja čuva aromatski potencijal.

9. Osnovni dodatni uvjeti

Nema

Poveznica na specifikaciju proizvoda

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_adamclisi_modif_cf_notif_comisiei_europene_din_20.05.2019_no_track_changes.pdf

(1) SL L 347, 20.12.2013., str. 671.