(3)Izvješće za Finsku za 2017. objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Finske u odnosu na provedbu preporuka za Finsku koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Finske u ostvarenju svojih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, koji su također objavljeni 22. veljače 2017. U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Finskoj ne postoje makroekonomske neravnoteže.

(4)Finska je 28. travnja 2017. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2017. i svoj Program stabilnosti za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

(5)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno zakonodavstvom kojim se uređuju europski strukturni i investicijski fondovi, ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka po državama članicama, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i predloži izmjene svojih relevantnih programa u okviru strukturnih i investicijskih fondova. Komisija je dostavila dodatne smjernice o primjeni tih odredbi.

(6)Na Finsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2017. predviđa pogoršanje ukupnog salda sa –1,9 % BDP-a u 2016. na –2,3 % u 2017. te nakon toga stabilno poboljšanje do –0,2 % BDP-a u 2020. Predviđeno je da će se nakon 2019. ostvariti srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 0,5 % BDP-a. Međutim, na temelju ponovno izračunanog strukturnog salda srednjoročni proračunski cilj ostvarit će se tek od 2020. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti vrhunac od 64,7 % BDP-a u 2017. te će se 2020. smanjiti na 62,7 % BDP-a. Čini se da je makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije povoljan, posebno za 2018. i 2019. Scenarij se temelji na očekivanju da će zapošljavanje u 2018. i 2019. rasti gotovo 2 % godišnje, što je znatno više od prosječnog godišnjeg povećanja tijekom proteklih 10 godina (+0,2 %).

(7)Komisija je 22. svibnja 2017. u skladu s člankom 126. stavkom 3. UFEU-a pripremila izvješće jer je finski dug opće države premašio referentnu vrijednost od 60 % BDP-a. U izvješću je nakon razmatranja svih relevantnih čimbenika zaključeno da bi kriterij duga trebalo smatrati ispunjenim.

(8)U Programu stabilnosti Finske za 2017. navodi se znatan učinak iznimnog priljeva izbjeglica na proračun uz odgovarajuće dokaze o opsegu i prirodi tih dodatnih proračunskih troškova. Prema Programu stabilnosti troškovi su u 2016. iznosili 0,34 % BDP-a. Prema Komisiji prihvatljivi dodatni rashodi u 2016. iznosili su 0,17 % BDP-a. U odredbama članka 5. stavka 1. i članka 6. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 uzeti su u obzir ti dodatni rashodi jer je priljev izbjeglica neuobičajen događaj i njegov je utjecaj na javne financije Finske znatan pa održivost neće biti ugrožena dopusti li se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Stoga je smanjena potrebna prilagodba prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja za 2016, kako bi se ti troškovi uzeli u obzir. Prema Programu stabilnosti za 2017. predviđa se da će se troškovi povezani s iznimnim priljevom izbjeglica u 2017. smanjiti za 0,15 % BDP-a. Komisija će konačnu ocjenu za 2017., uključujući prihvatljive iznose, izraditi u proljeće 2018. na temelju zabilježenih podataka koje joj dostave nadležna tijela.

(9)U svojem nacrtu proračunskog plana za 2017. Finska je zatražila primjenu fleksibilnosti u okviru preventivnog dijela u skladu sa „Zajednički dogovorenim stajalištem o fleksibilnosti u okviru Pakta o stabilnosti i rastu” koji je Vijeće ECOFIN potvrdilo u veljači 2016. radi planirane provedbe važnih strukturnih reformi s pozitivnim učinkom na dugoročnu održivost javnih financija (zahtjev za fleksibilnost od 0,5 % BDP-a) i nacionalne rashode za projekte koje EU sufinancira sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova (zahtjev za fleksibilnost od 0,1 % BDP-a).

(10)Zahtjev za fleksibilnost u pogledu strukturnih reformi odnosi se na reforme na tržištu rada, posebno na Pakt o konkurentnosti i mirovinsku reformu. Paktom su plaće za više od 90 % zaposlenih zamrznute na 12 mjeseci i trajno je produženo radno vrijeme za 24 sata na godišnjoj razini, bez naknade. Osim toga, zaposlenici će trajno plaćati veći udio doprinosa za socijalnu sigurnost. Kako bi nadoknadila zamrzavanje plaća i povećanje troškova na teret zaposlenika vlada je od 2017. trajno smanjila poreze na ostvareni dohodak. Najniža zakonska dob za umirovljenje povisit će se mirovinskom reformom s 63 na 65 godina do 2027.; nakon toga dob za umirovljenje bit će povezana s očekivanim životnim vijekom. Obje reforme stupile su na snagu u 2017. Zahvaljujući Paktu o konkurentnosti poboljšana troškovna konkurentnost mogla bi dovesti do veće zaposlenosti i povećanja realnog BDP-a od približno 1,5 – 2 %, kako je prikazano u nacrtu proračunskog plana za 2017. S obzirom na prirodu mjere, procjene zaposlenosti ili BDP-a donekle su nesigurne, no čine se uglavnom uvjerljive. Stoga će te reforme imati pozitivan učinak na održivost javnih financija. Osim toga, na temelju rezultata detaljne ocjene procijenjenog proizvodnog jaza u 2017. koja je provedena na temelju Komisijine proljetne prognoze 2017. predviđa se da će Finska u 2017. ispuniti minimalno referentno mjerilo. Kao dodatnu sigurnosnu mjeru zaštite referentne vrijednosti deficita BDP-a od 3 % finska se vlada javno obvezala da će u 2017. poduzeti dodatne mjere ako to bude potrebno za osiguranje usklađenosti s fiskalnim pravilima, uključujući i ispunjenje referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđene Ugovorom. Na temelju toga trenutačno se može ocijeniti da Finska zadovoljava uvjete za traženo privremeno odstupanje od 0,5 % BDP-a u 2017., pod uvjetom da primjereno provede dogovorene reforme, što će se pratiti u okviru europskog semestra.

(11)U pogledu zahtjeva za fleksibilnost za dodatno ulaganje, čini se da informacije navedene u Programu stabilnosti za 2017. potvrđuju da se privremeno odstupanje Finske od kretanja prilagodbe radi ostvarivanja srednjoročnog proračunskog cilja u 2017. uistinu upotrebljava za povećanje ulaganja. Stoga se, uzimajući u obzir i prethodno navedene elemente o minimalnom referentnom mjerilu i činjenicu da detaljna ocjena procijenjenog proizvodnog jaza potvrđuje da Finska prolazi kroz teško ekonomsko razdoblje, trenutačno može ocijeniti da Finska zadovoljava uvjete za privremeno odstupanje od 0,1 % BDP-a u 2017., kako bi se uzeli u obzir nacionalni rashodi za ulaganja u projekte koje sufinancira EU. Komisija će provesti ex post ocjenu kako bi provjerila koji je stvarni iznos nacionalnih rashoda za sufinancirane projekte ulaganja te povezanog odstupanja.

(12)Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo Finskoj da ostvari godišnju fiskalnu prilagodbu od najmanje 0,6 % BDP-a prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2017. Uz osiguravanje stalnog poštovanja minimalnog referentnog mjerila (tj. strukturnog deficita od 1,1 % BDP-a) u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2017. navodi se da ima prostora za dodatno privremeno odstupanje od 0,6 % BDP-a u 2017. na temelju strukturne klauzule i klauzule o ulaganjima. Na osnovi toga, može se dopustiti pogoršanje strukturnog salda za 0,5 % BDP-a u 2017. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2017. Finska će ispuniti zahtjeve preventivnog dijela Pakta. Ako bi se u obzir uzela sadašnja ažurirana procjena smanjenja učinka iznimnog priljeva izbjeglica na proračun u 2017., zaključak ukupne ocjene ostao bi isti. Finska bi u 2018. trebala ostvariti svoj srednjoročni proračunski cilj, uzimajući u obzir odstupanje zbog neuobičajenih događaja (odobreno za 2016.) kao i odstupanja koja se odnose na provedbu strukturnih reformi i ulaganja (odobrena za 2017.). Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2017. to je u skladu s maksimalnom nominalnom stopom rasta neto primarnih državnih rashoda od 1,6 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,1 % BDP-a. Ne bude li promjene u politikama, Finska će u 2018. ispuniti zahtjeve preventivnog dijela Pakta. Ako bi se u obzir uzela sadašnja ažurirana procjena smanjenja učinka iznimnog priljeva izbjeglica na proračun u 2017., zaključak ukupne ocjene ostao bi isti. Istodobno, na prvi se pogled predviđa da Finska neće ispuniti zahtjeve referentnog mjerila za smanjenje duga u 2017 i 2018. Općenito, Vijeće smatra da Finska treba biti spremna poduzeti dodatne mjere kako bi osigurala usklađenost.

(13)Zbog starenja stanovništva i sve manjeg broja aktivnog stanovništva povećat će se rashodi za mirovine, zdravstvo i dugotrajnu skrb sa 23 % u 2013. na 27 % BDP-a do 2030. U siječnju 2017. stupila je na snagu mirovinska reforma kojom će se do 2027. povećati najniža zakonska dob za umirovljenje s 63 na 65 godina te zakonska dob za umirovljenje povezati s promjenama u očekivanom životnom vijeku. Troškovi socijalnih i zdravstvenih usluga koje su sada u nadležnosti općina iznose 10 % BDP-a. Ako ne dođe do reforme sustava, u nadolazećim godinama predviđa se nominalni godišnji rast tih rashoda od 2,4 % i rast njihova udjela u BDP-u. Glavni ciljevi reformi uključuju ublažavanje dugoročne neodrživosti javnih financija boljom kontrolom troškova. To će se postići integracijom usluga, okrupnjavanjem subjekata koji pružaju usluge i digitalizacijom. Prva serija zakonodavnih prijedloga reformi socijalnih i zdravstvenih usluga predstavljena je parlamentu u ožujku 2017. Tim će se propisima uspostaviti zakonodavni okvir za 18 novih regija koje će od 2019. od općina preuzeti nadležnost za socijalne i zdravstvene usluge. Zakonodavni prijedlozi za najkontroverznije dijelove reforme, posebno u pogledu slobode pacijenata da odaberu pružatelja usluga još se moraju finalizirati jer je planirano da se reforma počne provoditi od 2019.

(14)Rast plaća tijekom posljednjih godina bio je umjeren. Prosječno godišnje povećanje dogovorenih plaća u razdoblju 2014. – 2016. iznosilo je 0,7 %. Zbog slabog rasta produktivnosti rada troškovna učinkovitost povećavala se samo postupno. Socijalni partneri potpisali su 2016. Pakt o konkurentnosti u cilju postupnog povećanja troškovne konkurentnosti Finske. Paktom su plaće za više od 90 % zaposlenih zamrznute na 12 mjeseci i trajno je produženo radno vrijeme za 24 sata na godišnjoj razini, bez dodatne naknade. Osim toga, zaposlenici će trajno plaćati veći dio socijalnih doprinosa. Očekuje se da će te mjere pozitivno utjecati na rast izvoza i zapošljavanja u nadolazećim godinama. Nadolazeći krug pregovora o plaćama u drugoj polovici 2017. bit će ključan za osiguranje tih očekivanih pozitivnih učinaka jer Paktom još nije u potpunosti zatvoren jaz troškovne konkurentnosti u odnosu na usporediva gospodarstva.

(15)Stanje na tržištu rada od 2016. postupno se poboljšava, no izazovi su i dalje prisutni. Zaposlenost u proizvodnom sektoru smanjila se za 21 % između 2008. i 2015. U drugim sektorima, primjerice, građevinarstvu, prometu nekretninama i zdravstvu vidljive su naznake manjka radne snage. To naglašava potrebu za usmjerenim aktivnim politikama tržišta rada i stalnim ulaganjima u obrazovanje odraslih i strukovno osposobljavanje kako bi se omogućila profesionalna mobilnost. Omjer slobodnih radnih mjesta i zaposlenosti bio je u 2016. visok gotovo kao u 2007., a stopa nezaposlenosti bila je dva postotna boda viša. To možda upućuje na nerazmjer između ponude i potražnje na tržištu, neprivlačnost nekih slobodnih radnih mjesta ili ograničene poticaje za uključivanje na tržište rada. Potrebni su stalni napori kako bi se osigurao bolji položaj na tržištu rada za osobe koje nisu aktivne, posebno one u dobi od 25 do 39 godina, dugotrajno nezaposlene osobe i migrante. Osiguravanje boljeg socijalnog položaja i položaja na tržištu rada osobama migrantskog podrijetla također će zahtijevati stalna ulaganja u njihovo obrazovanje.

(16)U smislu aktivacije, složen sustav različitih vrsta naknada može uzrokovati znatnu neaktivnost i zamke niskih plaća, kao i birokratskih problema pri ponovnom utvrđivanju naknada. Od ključne je važnosti riješiti te zamke. Kako bi se potaknulo prihvaćanje ponuda za posao, obveza za nezaposlenu osobu da prihvati ponudu za posao i obveza za sudjelovanje u programima aktivacije postrožene su. Osim toga, skraćeno je trajanje prava na naknadu za nezaposlenost na temelju dohotka. Uvedeni su pozitivni poticaji, pa je npr. u svrhu aktivacije tražitelja posla omogućeno da se osnovna naknada za nezaposlenost iskoristi kao subvencija za mobilnost i plaće. Dodatne pojačane inicijative za prihvaćanje posla mogle bi se dopuniti uklanjanjem postojećih birokratskih prepreka za prihvaćanje posla ili poduzetništvo.

(17)Netroškovna konkurentnost usporava izvoz i može ograničiti privlačnost Finske za strane ulagače. Strukturne promjene su u tijeku, ali su u posljednje vrijeme usporene. Ostvaren je napredak u smislu tržišnog natjecanja u uslužnim djelatnostima kao što su maloprodaja i promet, i predložene su mjere za povećanje konkurentnosti i u drugim domaćim uslužnim djelatnostima. Usporedbom u međunarodnim okvirima Finska je po poslovnom okruženju i privlačnosti ulagačima među vodećim zemljama na svijetu, ali je s obzirom na veličinu svojeg gospodarstva po ulaganjima u zemlji ispod prosjeka EU-a.

(18)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Finske i objavila je u Izvješću za Finsku za 2017. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Finskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo važnost programa i poduzetih mjera za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Finskoj, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja sveopćeg gospodarskog upravljanja u EU-u na način da se na razini EU-a pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

(19)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

PREPORUČUJE da Finska 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

1.Nastaviti s provedbom fiskalne politike u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, što znači ostvariti svoj srednjoročni proračunski cilj u 2018., uzimajući u obzir mogućnosti odstupanja koje se odnose na neuobičajene događaje, provedbu strukturnih reformi i ulaganja za koja je odobreno privremeno odstupanje. Osigurati pravovremeno donošenje i provedbu administrativne reforme za povećanje troškovne učinkovitosti socijalnih i zdravstvenih usluga.

2.Promicati daljnje usklađivanje plaća s rastom produktivnosti, u potpunosti poštujući ulogu socijalnih partnera. Poduzeti ciljane mjere aktivne politike tržišta rada radi rješavanja problema zapošljavanja i socijalnih problema, osigurati poticaje za prihvaćanje posla i promicanje poduzetništva.