Stalna skupina na visokoj razini važno je pomoćno tijelo Vijeća ministara. Među ostalim, može poduzimati mjere ako je za to ovlasti Vijeće ministara. EU je zastupljen u Stalnoj skupini na visokoj razini i ima jedan glas.

(c) Odluka 2020/…/MC-EnC o utvrđivanju ozbiljnog i trajnog kršenja koje je počinila Srbija na temelju članka 92. stavka 1. Ugovora u predmetu ECS-10/17S

1.Opće smjernice politike iz 2020. o ciljevima do 2030. i klimatskoj neutralnosti za Energetsku zajednicu i njezine ugovorne stranke

Neki su od glavnih ciljeva Ugovora o Energetskoj zajednici uspostava integriranog i održivog paneuropskog tržišta energije koje se temelji na stabilnom regulatornom i tržišnom okviru, privlačenje ulaganja potrebnih za gospodarski razvoj i socijalnu stabilnost, poboljšanje stanja okoliša te poticanje upotrebe energije iz obnovljivih izvora. Budući da je energetski sektor jedan od glavnih izvora emisija stakleničkih plinova te uzimajući u obzir čvrstu povezanost energetske politike i klime, važno je ojačati politički okvir o energetskoj učinkovitosti, energiji iz obnovljivih izvora i emisijama stakleničkih plinova u Energetskoj zajednici.

Vijeće ministara Energetske zajednice donijelo je Preporuku 2016/02/MC-EnC o pripremi za provedbu Uredbe (EU) br. 525/2013 o mehanizmu za praćenje i izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova i Preporuku 2018/01/MC-EnC o pripremi za izradu integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova ugovornih stranaka Energetske zajednice.

Direktiva o obnovljivoj energiji iz 2009. i Direktiva o energetskoj učinkovitosti iz 2012. donesene su i uključene u pravni poredak Energetske zajednice na temelju odluka Vijeća ministara, uključujući cilj za cijelu Energetsku zajednicu do 2020. u pogledu energetske učinkovitosti (izražen u potrošnji primarne energije i potrošnji konačne energije) te posebne ciljeve do 2020. za svaku ugovornu stranku u pogledu energije iz obnovljivih izvora.

Vijeće ministara u studenome 2018. donijelo je Opće smjernice politike o ciljevima do 2030. za ugovorne stranke Energetske zajednice. Te smjernice predstavljale su politički konsenzus o utvrđivanju triju različitih energetskih i klimatskih ciljeva do 2030.: cilj koji se odnosi na energetsku učinkovitost, cilj koji se odnosi na doprinos obnovljivih izvora energije i cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova. Ti bi ciljevi trebali biti u skladu s ciljevima EU-a za 2030., odražavati jednake ambicije ugovornih stranaka te uzimati u obzir relevantne društveno-gospodarske razlike, tehnološka dostignuća i Pariški sporazum o klimatskim promjenama.

Političkim dogovorima Vijeća Europske unije i Europskog parlamenta 2018. i početkom 2019. omogućeno je stupanje na snagu svih pravila uvedenih u paketu „Čista energija za sve Europljane” od lipnja 2019. Tri energetska i klimatska cilja za 2030., odnosno smanjenje emisija stakleničkih plinova za najmanje 40 % u odnosu na 1990., cilj energetske učinkovitosti od najmanje 32,5 % i cilj za energiju iz obnovljivih izvora od najmanje 32 % u potpunosti su ugrađeni u zakonodavstvo EU-a, no na temelju prijedloga Komisije od 17. rujna 2020. o smanjenju emisija stakleničkih plinova u EU-u za najmanje 55 % do 2030. u odnosu na razine iz 1990. predložit će se još ambiciozniji ciljevi 2021.

Nakon donošenja Preporuke 2018/01/MC-EnC te imajući na umu obveze ugovornih stranaka iz postupka pristupanja EU-u i obveze preuzete u okviru Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime i Pariškog sporazuma, kao i njihove nacionalno utvrđene doprinose, Vijeće ministara Energetske zajednice 17. prosinca 2020. nastavit će raspravu o ciljevima koji se odnose na energetsku učinkovitost, energiju iz obnovljivih izvora i smanjenje emisija stakleničkih plinova do 2030., koji su jednako ambiciozni u odnosu na ciljeve u Europskoj uniji za 2030. te su u skladu s povećanim ambicijama EU-a kako je predviđeno u izmjeni predloženoga europskog propisa o klimi, da bi se uključio cilj smanjenja emisija do 2030. za najmanje 55 % kao korak ka postizanju cilja klimatske neutralnosti do 2050.

Nacrt Općih smjernica politike iz 2020. o ciljevima do 2030. i klimatskoj neutralnosti za Energetsku zajednicu i njezine ugovorne stranke bit će politički konsenzus postignut u Vijeću ministara i sadržavat će smjernice politike za njihovo utvrđivanje.

Komisija u ime Europske unije namjerava podržati donošenje nacrta Općih smjernica politike iz 2020. Komisija se može usuglasiti s manjim izmjenama nacrta Općih smjernica politike iz 2020. u kontekstu komentara ugovornih stranaka Energetske zajednice prije sastanka ili na sastanku Vijeća ministara, bez dodatnih odluka Vijeća.

2.Godišnje izvješće o aktivnostima Energetske zajednice za razdoblje 2019.–2020.

Komisija u ime Europske unije namjerava podržati donošenje Godišnjeg izvješća za razdoblje 2019.–2020.

3. Financijska razrješnica direktora za 2019. na temelju revizorskog izvješća za godinu koja je završila 31. prosinca 2019., revizorske izjave o jamstvu i izvješća Odbora za proračun

Komisija u ime Europske unije namjerava podržati donošenje Odluke 2020/1/MC-EnC o financijskoj razrješnici direktora Tajništva Energetske zajednice za 2019.

4. Preporuka 2020/1/MC-EnC o projektima od zajedničkog interesa između ugovornih stranaka i država članica Europske unije

Vijeće ministara Energetske zajednice donijelo je 16. listopada 2015. Odluku o provedbi Uredbe (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu. Cilj te mjere bio je stvaranje pravnog okvira za određivanje prioritetnih ključnih energetskih infrastrukturnih projekata među ugovornim strankama te između ugovornih stranaka i država članica EU-a.

Uredbom (EU) br. 347/2013, kako je donesena u Energetskoj zajednici, utvrđuje se sveobuhvatan okvir za pojednostavnjenje postupaka ugovornih stranaka za izdavanje dozvola, njihovih regulatornih postupaka i postupaka raspodjele troškova. Njome se, pod uvjetom da je ispunjen određeni broj kriterija, zahtijeva i odluka Vijeća ministara o utvrđivanju popisa prioritetnih infrastrukturnih projekata, koji se nazivaju projekti od interesa za Energetsku zajednicu, u skladu s glavom III. Ugovora o Energetskoj zajednici. Uredbom se predviđa i mogućnost primjene njezinih odredaba na projekte od zajedničkog interesa, tj. projekte koje dvije susjedne države (ugovorna stranka s jedne strane i država članica s druge strane) priznaju kao važne, ali nemaju pravni status projekta od interesa za Energetsku zajednicu. Krajnji rok za prijenos glavnih odredaba Uredbe i rok za utvrđivanje popisa projekata od interesa za Energetsku zajednicu bio je 31. prosinca 2016.