(21)U Programu stabilnosti za 2022. očekuje se da će se deficit opće države postupno smanjiti na 1,75 % BDP-a u 2024. i na 1 % do 2025. U tim se predviđanjima pretpostavlja povećanje državnih prihoda kao postotak BDP-a, dok se očekuje da će državni rashodi kao postotak BDP-a ostati relativno stabilni. Prema programu, očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti do 2025., točnije na 65,75 % u 2024. i zatim pasti na 65 % u 2025. Na temelju analize Komisije čini se da su rizici za održivost duga u srednjoročnom razdoblju niski.

(15)Vijeće je 20. srpnja 2020. Njemačkoj preporučilo da 2020. i 2021. u skladu s općom klauzulom o odstupanju poduzme sve potrebne mjere za djelotvoran odgovor na pandemiju, održavanje gospodarstva i potporu oporavku koji će uslijediti. Preporučilo je i da Njemačka, kada to gospodarski uvjeti dopuste, provodi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Njemačkoj 2021. smanjio se s 4,3 % BDP-a u 2020. na 3,7 % BDP-a u 2021. Odgovor Njemačke u okviru fiskalne politike pridonio je gospodarskom oporavku u 2021., a privremene mjere hitne potpore povećale su se s 2,7 % BDP-a u 2020. na 4,2 % u 2021. Mjere koje je Njemačka poduzela u 2021. u skladu su s Preporukom Vijeća od 20. srpnja 2020. Diskrecijske proračunske mjere koje je vlada donijela 2020. i 2021. bile su uglavnom privremene ili popraćene kompenzacijskim mjerama. Istodobno, neke diskrecijske mjere koje je vlada donijela u razdoblju od 2020. do 2021. nisu bile privremene niti popraćene kompenzacijskim mjerama, a uglavnom su se sastojale od povećanja obiteljskih naknada kao što su dječji doplatak i neoporezive naknade za djecu te većih mogućnosti za amortizaciju. Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, dug opće države u 2021. iznosio je 69,3 % BDP-a.

(24)U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) i kriterijem 2.2. iz Priloga V. Uredbi (EU) 2021/241, plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i trebaju se provesti do 2026. Doprinose svladavanju svih ili znatnog dijela ekonomskih i socijalnih izazova navedenih u preporukama za pojedinu zemlju koje je Vijeće uputilo Njemačkoj u postupku europskog semestra 2019. i 2020., uz sve preporuke za pojedinu zemlju izdane do datuma donošenja plana. Konkretno, njima se pridonosi zadovoljavanju potrebe za poticanjem javnih i privatnih ulaganja, posebno u zelenu i digitalnu tranziciju, u održivi promet, u čiste, učinkovite i integrirane energetske sustave, u digitalizaciju javne uprave i zdravstvenih usluga, u obrazovanje te u istraživanje i inovacije.

(25)Očekuje se da će provedba plana za oporavak i otpornost Njemačke pridonijeti daljnjem napretku u zelenoj i digitalnoj tranziciji. Mjerama potpore klimatskim ciljevima u Njemačkoj namijenjeno je 42 % ukupnih sredstava dodijeljenih u okviru plana, dok je mjerama potpore digitalnim ciljevima namijenjeno 52 % ukupnih sredstava dodijeljenih u okviru plana. Potpuna provedba plana za oporavak i otpornost, u skladu s relevantnim ključnim etapama i ciljnim vrijednostima, pomoći će Njemačkoj da se brzo oporavi od posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19, uz istodobno jačanje otpornosti. Sustavno uključivanje socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike.

(26)Njemačka je do 4. travnja 2022. dostavila programske dokumente kohezijske politike za svih 15 programa Europskog fonda za regionalni razvoj, svih 16 programa Europskog socijalnog fonda plus i mješovitog programa Europskog fonda za regionalni razvoj i Europskog socijalnog fonda plus. Komisija je 19. travnja 2022. odobrila sporazum o partnerstvu s Njemačkom o upotrebi sredstava kohezijske politike. U skladu s Uredbom (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. Njemačka je pri programiranju fondova kohezijske politike za razdoblje 2021.–2027. uzela u obzir relevantne preporuke. To je preduvjet za poboljšanje učinkovitosti i maksimalno povećanje dodane vrijednosti financijske potpore koju će primiti iz fondova kohezijske politike, uz istodobno promicanje koordinacije, komplementarnosti i usklađenosti između tih fondova i drugih instrumenata i fondova Unije. Uspješna provedba Mehanizma za oporavak i otpornost i programa kohezijske politike ovisi i o uklanjanju prepreka ulaganjima radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji i uravnoteženom teritorijalnom razvoju.

(27)Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost, Njemačka i dalje zaostaje u uvođenju širokopojasnog interneta vrlo visokog kapaciteta u ruralnim područjima, u kojima bi se većim ulaganjima mogao povećati rast produktivnosti te bi se mogle smanjiti neravnoteže između štednje i ulaganja. Ukupno gledajući, Njemačka je prošle godine znatno poboljšala širokopojasnu pokrivenost vrlo visokim kapacitetom i trenutačno je iznad prosjeka EU-a. Međutim, u ruralnim područjima pokrivenost je iznosila 22,5 %, što je ispod prosjeka EU-a od 37,1 %. Istodobno, samo 15,4 % kućanstava ima pristup svjetlovodnom priključku (u usporedbi s prosjekom EU-a od 50 %), što Njemačku svrstava među države članice s najnižom pokrivenošću svjetlovodnom mrežom, dok pet najuspješnijih država u EU-u ima pokrivenost od najmanje 85 %. Nedostatak svjetlovodnog priključka naglašen je u ruralnim područjima (11,3 % u odnosu na prosjek EU-a od 33,8 %). To usporava rast produktivnosti, osobito malih i srednjih poduzeća, od kojih se mnoga nalaze u ruralnim i polururalnim područjima. Proširenje širokopojasnog interneta i 5G mreže nisu obuhvaćeni njemačkim planom za oporavak i otpornost. Na saveznoj i regionalnoj razini postoje programi čiji je cilj poboljšati povezivost na područjima sa samo jednim operaterom i mobilnu povezivost na područjima koja nisu pokrivena mrežom. Koalicijski sporazum sadržava ambiciozne ciljeve u pogledu dostupnosti svjetlovodnog priključka i 5G mreže na nacionalnoj razini za sva njemačka kućanstva, a rok za provedbu tek treba utvrditi. Povećanje kapaciteta za planiranje i upravljanje u području građevinarstva u privatnom sektoru te za upravljanje planiranjem i provedbom u javnom sektoru bit će ključno za pravodobnu provedbu. Postizanje ciljeva zahtijevat će i poboljšanja u postupcima podnošenja zahtjeva i izdavanja dozvola, kao i standardizaciju alternativnih, bržih tehnika instalacije.

(28)Na temelju ovlasti koje su šefovi država ili vlada EU-a utvrdili u Izjavi iz Versaillesa, planom REPowerEU nastoji se čim prije postupno ukinuti ovisnost Europske unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. U tu svrhu, u dijalogu s državama članicama utvrđuju se najprikladniji projekti, ulaganja i reforme na nacionalnoj i regionalnoj razini te na razini EU-a. Cilj je tih mjera smanjiti sveukupnu ovisnost o fosilnim gorivima i potaknuti odmak od uvoza fosilnih goriva iz Rusije.

(29)Njemačka se suočava s izazovima povezanima s ovisnošću o fosilnim gorivima i uvozu energije iz Rusije te s okvirnim uvjetima za ulaganja u potpuno integrirani održivi energetski sustav. Prema podacima iz 2020., ovisnost o uvozu plina iz Rusije posebno je visoka (65 %) i viša od prosjeka EU-a (44 %). Ovisnost o uvozu nafte iz Rusije također je veća od prosjeka EU-a (34 % u Njemačkoj u usporedbi s prosjekom EU-a od 26 %). Više od polovine udjela u strukturi izvora energije u Njemačkoj čine plin (26 %) i nafta (35 %). Ta ovisnost izravno utječe na njemačku industriju, koja je odgovorna za 35 % konačne potrošnje energije prirodnog plina. Brži napredak u širenju prijenosnih i distribucijskih mreža i uvođenju obnovljivih izvora energije ključan je za svladavanje tih izazova, postizanje klimatskih i energetskih ciljeva te poticanje ulaganja u odnosu na štednju. Potrebno je uložiti veće napore u diversifikaciju opskrbe energijom i energetskih pravaca iskorištavanjem svih dostupnih izvora energije bez emisija ugljika, posebno uvođenjem električne energije i plinova iz obnovljivih izvora, uključujući vodik iz obnovljivih izvora, te ukapljenog prirodnog plina. Preporučuje se da nova ulaganja u plinsku infrastrukturu i mreže budu, ako je moguće, otporna na buduće promjene kako bi se budućom prenamjenom za održiva goriva omogućila njihova dugoročna održivost. Kako bi bila u skladu s ciljevima paketa „Spremni za 55”, Njemačka bi trebala dodatno povećati ambicije za smanjenje emisija stakleničkih plinova i povećanje udjela obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti. Potrebno je uložiti napore i kako bi se ubrzala dekarbonizacija industrije, poboljšale mogućnosti za fleksibilnost i odgovor potrošača energije na promjenjive cijene te povećala integracija energetskog sustava. Trebalo bi poduzeti mjere i kako bi se povećala energetska učinkovitost i smanjila potrošnja energije te ubrzala dekarbonizacija fonda zgrada i prometnog sektora, koji 2021. nisu ispunili godišnje nacionalne ciljeve u pogledu emisija za te sektore. Potrošnja fosilnih goriva može se smanjiti većom primjenom zajedničke mobilnosti i održivog javnog prijevoza. Proširenje njemačkih elektroenergetskih mreža znatno kasni. Ključne su prepreke, među ostalim, složenost i trajanje postupaka planiranja, izdavanja dozvola i žalbenih postupaka. Zbog kašnjenja u proširenju elektroenergetskih mreža na određenim se područjima morala ograničiti upotreba obnovljivih izvora energije. Nadalje, kašnjenja u proširenju elektroenergetskih mreža znatno utječu na mreže susjednih država članica jer kapacitet mreže u Njemačkoj nije dovoljan za prijenos količine električne energije kojom se trguje unutar odgovarajućeg cjenovnog područja. Vlada se obvezala povećati udio obnovljivih izvora energije u proizvodnji električne energije na 80 % do 2030. i na gotovo 100 % do 2035. Međutim, uvođenje obnovljivih izvora energije, posebno energije vjetra na kopnu, posljednjih se godina znatno usporilo zbog stalnih prepreka u provedbi. Uklanjanje prepreka provedbi uključuje poduzimanje koraka za rješavanje sporova oko uporabe zemljišta u ranoj fazi, ublažavanje pravila o minimalnoj udaljenosti, poboljšanje primjene prostornog planiranja za utvrđivanje područja za iskorištavanje energije vjetra i olakšavanje dobivanja dozvola. Prihvaćanje na lokalnoj razini može se poboljšati, među ostalim pojednostavnjenim postupkom savjetovanja, većim sudjelovanjem građana i dijeljenjem prihoda u projektima. Širenje obnovljivih izvora energije i povećanje energetske učinkovitosti neće samo smanjiti ovisnost o uvozu energije, već i znatno sniziti cijene energije. Naposljetku, sudjelovanje u prekograničnoj suradnji na energetskim pitanjima može se dodatno unaprijediti, a fleksibilnost i kapacitet postojećih interkonekcija za dvosmjerni tok mogu se povećati.

(30)Iako će ubrzanje prelaska na klimatsku neutralnost i napuštanja fosilnih goriva stvoriti znatne troškove restrukturiranja u više sektora, Njemačka može iskoristiti mehanizam za pravednu tranziciju u kontekstu kohezijske politike kako bi smanjila socioekonomske posljedice tranzicije u najteže pogođenim regijama. Osim toga, Njemačka može iskoristiti i Europski socijalni fond plus kako bi poboljšao mogućnosti za zapošljavanje i ojačao socijalnu koheziju.

(31)Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti Njemačke za 2022. i njegovo je mišljenje navedeno u preporuci 1. u nastavku.

(32)Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da mjere za provedbu preporuke o ekonomskoj politici europodručja poduzmu i u okviru svojih planova za oporavak i otpornost. Za Njemačku se to posebno odražava u preporukama 1., 2. i 3. u nastavku.

(33)Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2022. i Program stabilnosti za 2022. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 2., 3. i 4. u nastavku. Preporukama 1., 2. i 3. pridonosi se i provedbi Preporuke za europodručje, posebno provedbi prve i četvrte preporuke za europodručje. Fiskalne politike iz preporuke 1. i politike iz preporuka 2., 3. i 4. pridonose, među ostalim, uklanjanju neravnoteža povezanih sa suficitom tekućeg računa u pogledu većih ulaganja.

PREPORUČUJE da Njemačka u 2022. i 2023. poduzme mjere kojima je cilj:

1.Osigurati da rast tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike, uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Trenutačnu potrošnju prilagoditi razvoju situacije. Povećati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, među ostalim primjenom Mehanizma za oporavak i otpornost, plana RePowerEU i drugih fondova EU-a. U razdoblju nakon 2023. provoditi fiskalnu politiku s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija. Poboljšati strukturu poreza radi potpore uključivijem i održivijem rastu, posebno poboljšanjem poreznih poticaja kako bi se povećao broj radnih sati. Zaštititi dugoročnu održivost mirovinskog sustava.

2.Nastaviti s provedbom plana za oporavak i otpornost, u skladu s dogovorenim ključnim etapama i ciljnim vrijednostima iz Provedbene odluke Vijeća od 13. srpnja 2021. Brzo dovršiti pregovore s Komisijom o programskim dokumentima kohezijske politike za razdoblje 2021.–2027. u cilju početka njihove provedbe.

3.Ukloniti prepreke ulaganjima i potaknuti ulaganja u digitalne komunikacijske mreže vrlo velikog kapaciteta.

4.Smanjiti ukupnu ovisnost o fosilnim gorivima i diversificirati njihov uvoz poboljšanjem energetske učinkovitosti, poticanjem uštede energije, diversifikacijom opskrbe energijom i energetskih pravaca, uklanjanjem uskih grla u ulaganjima, daljnjim pojednostavnjenjem postupaka izdavanja dozvola, poticanjem ulaganja u elektroenergetske mreže i obnovljivu energiju i ubrzavanjem njihova uvođenja te daljnjim poboljšanjem prekogranične energetske suradnje.

Sastavljeno u Bruxellesu