Otkako je manifestacija Europska prijestolnica kulture pokrenuta 1985. na međuvladinoj razini, taj se program razvijao te je 1999. prerastao u pravu inicijativu EU-a . Trenutačno je uređen Odlukom br. 445/2014/EU , no gradovi imenovani europskim prijestolnicama kulture za godine do 2019. uređeni su Odlukom br. 1622/2006/EZ.

Komisija u ovom izvješću može samo ponoviti isto što je već nekoliko puta izjavila u prijašnjim godišnjim izvješćima o ex post evaluaciji EPK-a, odnosno da je u potpunosti svjesna i prihvaća takva ograničenja koja su već utvrđena i navedena u radnom dokumentu službi Komisije priloženom prijedlogu Odluke o uspostavljanju inicijative Unije za Europske prijestolnice kulture u razdoblju od 2020. do 2033.

Tom se novom obvezom od gradova EPK-a, a ne od Komisije, zahtijeva da provode ex post evaluacije za godinu nošenja titule, no primjenjivat će se tek na gradove koji će titulu ponijeti od 2020. Za EPK 2019. Komisija će nastaviti provoditi vlastitu evaluaciju uz prethodno navedena ograničenja. U kasnijoj će fazi Komisija provesti i sveukupnu evaluaciju koja obuhvaća nekoliko godina inicijative EPK-a, čime se omogućuje mjerenje dugoročnog učinka te inicijative, kako je navedeno u Odluci br. 445/2014/EU.

Inicijativa EPK koherentna je i usklađena s programom EU-a Kreativna Europa jer promiče ciljeve Kreativne Europe te se razlikuje od drugih aktivnosti koje program podupire. Inicijativa EPK-a ujedno je usklađena i komplementarna s Europskim strukturnim i investicijskim fondovima. Primjerice, u Valletti je određena značajnija ulaganja u kulturnu infrastrukturu provela Zaklada Valletta 2018., sufinancirana iz EFRR-a (pri čemu se ističu novi muzej MUŻA i dizajnerski klaster Valletta Design Cluster), pa će se osiguravanjem novih prostora za aktivnosti povećati dugoročni učinak same manifestacije

4.5.Dodana vrijednost EU-a

Kako je već spomenuto i prethodno prikazano, zahvaljujući inicijativi EPK-a ostvareni su rezultati koji se ne bi postigli djelovanjem pojedinačnih država članica.

Dokazi iz oba grada ukazuju na to da je EPK potaknuo nositelje titule na uvođenje opsežnijih kulturnih programa od onih koji bi inače bili uvedeni. Titula im isto tako pomaže u privlačenju sredstava od javnosti i privatnog sektora te dodatno ističe njihovu međunarodnu prisutnost. Europska komisija igra ključnu ulogu u promicanju inicijative EPK-a putem publikacija, događanja i internetskih stranica Europa, iako su tomu namijenjena relativno ograničena sredstva. Tim se aktivnostima podupiru EPK-ove promotivne aktivnosti.

5.Zaključci

Komisija na temelju izvješća zaključuje da je inicijativa EPK-a i dalje važna na razini EU-a i iznimno vrijedna za gradove domaćine te stvara opsežne kulturne programe s pozitivnim rezultatima i učincima. Međutim, u trenutačnom stadiju evaluacije oni se ne mogu u potpunosti procijeniti jer je ta godina provedbe EPK-a tek nedavno završila. Komisija namjerava u kasnijoj fazi procijeniti te rezultate i učinke iz šireg kuta gledanja, u okviru dugoročne procjene koju će provesti kako je utvrđeno Odlukom br. 445/2014/EU.

Drugi je zaključak da su programi koje su proveli nositelji naslova prijestolnice kulture 2018. usklađeni s ciljevima inicijative EPK-a. Odražavaju europsku dimenziju u okviru odabranih tema i uspostavljenih međunarodnih veza. Nadalje, uključivali su lokalno stanovništvo i dionike, ujedno šireći pristup i sudjelovanje u kulturi. Pridonijeli su i jačanju kulturnih kapaciteta lokalnih kulturnih i stvaralačkih sektora te njihove povezanosti s drugim sektorima.

Ti nalazi potvrđuju nalaze svih prošlih evaluacija EPK-a, tj. da nositelji titule europske prijestolnice kulture provode kulturne programe koji su opsežniji i inovativniji od uobičajene godišnje kulturne ponude grada, sa snažnom europskom dimenzijom i uključenosti lokalnih stanovnika i međunarodnih posjetitelja te koji su u skladu s ciljevima Ugovora i inicijative EPK-a.

Nakon više od deset godina sličnih godišnjih ex post evaluacija, evaluatori su dali vrlo ograničen broj preporuka, od kojih su sve bile upućene Komisiji. Iznenađujuće, sve preporuke povezane su s odabirom, praćenjem i financijskim postupcima uvedenima Odlukom br. 445/2014/EU. Komisija smatra da, iako nude materijal za promišljanje, ove preporuke nisu jasno povezane i potkrijepljene temeljnim nalazima ex post evaluacije dvaju EPK-a 2018., koji su bili predmet postupaka druge pravne osnove (odnosno Odluke br. 1622/2006/EZ).

Komisija prihvaća ove preporuke kao vrijedne elemente koji doprinose sveobuhvatnom promišljanju o EPK-u, ali smatra da je u ovoj fazi prerano donositi zaključke o rezultatima novih postupaka uvedenih Odlukom br. 445/2014/EU. No uzet će u obzir preporuke evaluatora tijekom pripreme ranije spomenutih dugoročnih evaluacija u skladu s novom pravnom osnovom.

Konkretno, Komisija se ne slaže s preporukom da bi članovima povjerenstva trebala preporučiti da pozivaju najviše dva kandidata po državi članici da bi se ubrzao proces od predodabira do posljednje faze odabira, s obzirom na to koliko je sredstava potrebno za pripremu cjelovite prijave. Kao prvo, Komisija napominje da prema postojećoj praksi povjerenstvo predlaže samo one gradove za koje smatra da imaju stvarnu mogućnost dobivanja preporuke od povjerenstva u posljednjoj fazi odabira. Drugo, u slučaju dvaju EPK-a 2018., ex post evaluacija pokazala je da ograničen broj prijava bez pravog natječaja (kao što je bio slučaj s Maltom) može dovesti do više problema nego kad se odabere grad među više od dva predodabrana grada (kao što je bio slučaj u Nizozemskoj). Treće, iskustvo je pokazalo da iako priprema pune prijave predstavlja određeni trošak, postupak prikupljanja ponuda ima dobre strane i vrijednost jer je to prilika za gradove da dobro promisle o tome kako kultura i Europa mogu utjecati na njihov cjelokupni razvoj.

Evaluatori, osim toga, predlažu da Komisija razmisli jesu li postupci uvedeni Odlukom br. 445/2014/EU primjereni za situacije u kojima je nacionalna vlada vjerojatni organizator procesa odabira i jedan od ključnih sudionika u prijavi za EPK, pa čak i samo indirektno, primjerice preko tijela pod njenom nadležnosti, kao što je bio slučaj u Malti. Iako prepoznaje relevantnost takve preporuke, Komisija naglašava da takav slučaj predstavlja izuzetak. U smjernicama koje države članice dobivaju kao pomoć u pripremi natječaja Komisija će navesti upozorenje kojim će se to naglasiti i tako osigurati da se slični slučaj ne ponovi.

U pogledu preporuke da bi Komisija trebala procijeniti djelotvornost postupaka uvedenih Odlukom br. 445/2014/EU i razmisliti o potrebi uvođenja pisanog sporazuma s uspješnim prijaviteljima, Komisija smatra da je u ovoj fazi još uvijek premalo izravnog iskustva (samo su dva EPK-a 2020. prošla kroz cijeli ciklus postupka praćenja) za donošenje pouzdanih zaključaka. To može biti obuhvaćeno u prvoj evaluaciji koja će se provesti u skladu s novim pravnim okvirom.

Kad je riječ o evaluaciji i, konkretno, o organizaciji seminara o evaluaciji za nositelje titule, Komisija naglašava da je u rujnu 2019. pokrenula program za izgradnju kapaciteta na korist timova koji će u budućnosti provoditi inicijativu EPK-a. U okviru tog 30-mjesečnog projekta, organizirat će se akademski kampovi te masovni otvoreni internetski tečajevi i drugi seminari iz različitih područja relevantnih za timove koji će provoditi inicijativu EPK-a, uključujući praćenje i evaluaciju.