Osiguravanje ravnopravnih uvjeta: provedba prava EU-a

Otvorena trgovina mora biti i poštena. EU se aktivno koristi svim dostupnim instrumentima za provedbu obveza koje preuzimaju naši partneri, uklanjanje prepreka trgovini i borbu protiv nepoštenih praksi radi zaštite ravnopravnih uvjeta za sva poduzeća u EU-u. Intervencije mogu uključivati intenzivnu komunikaciju s partnerskim upravama, brojne postupke u okviru sporazumā o slobodnoj trgovini i WTO-a, iskorištavanje pregovora koji su u tijeku i primjenu instrumenata trgovinske zaštite.

Bolja koordinacija s državama članicama i poduzećima iz EU-a s pomoću partnerstva za pristup tržištu omogućila je Komisiji da uspješno ukloni brojne prepreke trgovini i ostvari konkretna poboljšanja za izvoznike iz EU-a. Komisija je samo 2016. riješila 20 različitih predmeta koji su utjecali na izvoz EU-a u vrijednosti od 4,2 milijarde EUR (više je pojedinosti dostupno u godišnjem Izvješću o preprekama trgovini i ulaganjima ). Rješavanje diskriminacije u sanitarnom i fitosanitarnom području iznimno je važno za EU kao najvećeg svjetskog trgovca poljoprivredno-prehrambenim proizvodima, a Komisija je ostvarila uspjeh, na primjer, u otvaranju tržišta za izvoz govedine i svinjetine iz EU-a. Komisija rješava i regulatorne prepreke te štiti intelektualno vlasništvo, uključujući nazive prehrambenih proizvoda iz EU-a (oznake zemljopisnog podrijetla, OZP-ovi).

Kad je to potrebno, EU svoja prava ostvaruje u okviru sustava rješavanja sporova. EU trenutačno vodi 21 postupak u pogledu pritužbi podnesenih WTO-u koje se odnose na 10 različitih trgovinskih partnera, što ga čini najvećim korisnikom tog sustava uz SAD. Posljednjih nekoliko godina presudama WTO-a osigurani su pošteni uvjeti u slučajevima kao što je uvoz sirovina iz Kine ili izvoz papira i hladnjaka u Rusiju.

Instrumenti trgovinske zaštite pridonose osiguravanju poštenog tržišnog natjecanja za poduzeća iz EU-a, što je neophodan stup otvorenog gospodarstva. Vijeće i Europski parlament trenutačno razmatraju dva Komisijina prijedloga kojima se instrumente trgovinske zaštite nastoji učiniti još učinkovitijima u rješavanju prijetnji ravnopravnim uvjetima: uz modernizaciju trgovine na veliko, Komisija je predložila i novu metodologiju za izračun u području antidampinga kako bi se riješila znatna narušavanja tržišta i ojačala sposobnost EU-a da se suprotstavi nepoštenim subvencijskim praksama. Kako bi izradila te prijedloge, Komisija je održala javno savjetovanje u kojem je dobila velik broj odgovora i stajališta te je organizirala konferenciju za dionike i poseban sastanak sa socijalnim partnerima EU-a. Prijedlozi su sastavni dio stalnog postupka analize učinkovitosti i djelotvornosti instrumenata trgovinske zaštite EU-a.

Iskorištavanje trgovinskih sporazuma EU-a u najvećoj mogućoj mjeri

Komisija blisko surađuje s državama članicama, Europskim parlamentom i drugim dionicima u okviru unaprijeđenog partnerstva za provedbu kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri mogle iskoristiti prilike koje donose sporazumi o slobodnoj trgovini. Gotovo je 40 % izvoza EU-a sada obuhvaćeno sporazumima o slobodnoj trgovini (koji se provode ili su sklopljeni). Na primjer, tijekom prvih pet godina postojanja sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Južne Koreje europski izvoz povećao se za 55 %, a europska su poduzeća uštedjela 2,8 milijardi EUR zahvaljujući ukinutim ili smanjenim carinskim pristojbama. Komisijino nadolazeće Izvješće o provedbi sporazumā o slobodnoj trgovini sadržavat će pojedinosti o svakom sporazumu. Institucije i države članice EU-a rade i na usklađenijem pristupu gospodarskoj diplomaciji, poboljšavajući dosljednost vanjskih politika radi boljeg promicanja gospodarskih interesa EU-a u inozemstvu. Istodobno je ovogodišnja revizija Strategije za pomoć trgovini usmjerena na unaprjeđenje kapaciteta zemalja u razvoju kako bi bolje iskoristile prilike koje im nude trgovinski sporazumi s EU-om.

EU je svjestan činjenice da se mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) mogu suočiti s posebnim izazovima u iskorištavanju prednosti sporazumā o slobodnoj trgovini. Ankete Komisije o preprekama trgovini s kojima se suočavaju MSP-ovi dio su procjena učinka. Posebne odredbe o MSP-ovima sad su ugrađene u sve pregovore te će Komisija zatražiti uključivanje posebnog poglavlja o MSP-ovima u sve buduće sporazume o slobodnoj trgovini, po uzoru na sporazum o slobodnoj trgovini s Japanom. MSP-ovi su zaslužni za 30 % izvoza iz EU-a te se ciljanim provedbenim projektima nastoji dodatno povećati njihov udio.

Jednostavna pravila o podrijetlu pomažu poduzećima iz EU-a da u najvećoj mogućoj mjeri iskoriste preferencijalni tretman koji omogućuju sporazumi o slobodnoj trgovini. EU nastoji izraditi najjednostavniji i najprikladniji skup pravila sa svakim partnerom u sporazumu o slobodnoj trgovini, uključujući pravila o kumulaciji. Napreduju i pregovori o konvenciji kojom bi se osigurao jedinstven skup pravila u sve 43 zemlje u euromediteranskom području. EU surađuje sa svojim partnerima u Svjetskoj carinskoj organizaciji kad je riječ o međunarodnim instrumentima i standardima povezanima s carinom.

Aktivnim i usmjerenim pristupom regulatornoj suradnji sprječava se regulatorna fragmentiranost i pridonosi učinkovitosti odredaba o liberalizaciji. Na primjer, sporazumom o međusobnom priznavanju dobrih proizvodnih praksi u području farmaceutskih proizvoda sklopljenim sa SAD-om ove godine smanjuje se administrativno opterećenje s kojim se suočavaju proizvođači, uključujući manje proizvođače, pri čemu se istodobno poštuju razine zaštite na objema stranama.

Komisija ažurira i poboljšava internetske informacijske alate za olakšavanje trgovine. Baza podataka o pristupu tržištu koja pruža informacije izvoznicima iz EU-a uskoro će biti dopunjena dodatnim informacijskim alatima o najboljim načinima iskorištavanja sporazumā EU-a o slobodnoj trgovini, uz poseban naglasak na MSP-ove. Na temelju analize postojećih sporazumā mogu se dobiti neprocjenjive povratne informacije i za sporazume koji se već provode i za nove o kojima se tek pregovara. Ex post evaluacije sad će se provoditi sustavno, počevši sa sporazumom s Korejom kasnije ove godine.

Strateško partnerstvo s Japanom oblikuje pravila globalne trgovine

EU i Japan u srpnju su postigli načelni dogovor o glavnim elementima Sporazuma o gospodarskom partnerstvu. Kao strateški partneri i dva gospodarstva koja se ubrajaju među najveća u svijetu, EU i Japan oblikuju pravila globalne trgovine u cilju promicanja otvorene i poštene trgovine.

Tim inovativnim i naprednim sporazumom uspostavljaju se ambiciozni globalni standardi te se podupiru zajednički visoki standardi EU-a i Japana u pogledu zaštite okoliša, rada i potrošača te se u potpunosti štite javne usluge. Riječ je o prvom međunarodnom trgovinskom sporazumu kojim se izričito podržava provedba Pariškog klimatskog sporazuma.

Tim će se sporazumom ukinuti velika većina pristojbi koje plaćaju poduzeća iz EU-a, a koje godišnje iznose do 1 milijardu EUR. To bi moglo dovesti do povećanja izvoza iz EU-a od čak 20 milijardi EUR, čime bi se stvorile nove prilike za mala i velika europska poduzeća, njihove zaposlenike i potrošače. Sporazumom su obuhvaćena područja od medicinskih proizvoda do telekomunikacija i javne nabave, a istovremeno sadržava i ambiciozno poglavlje o tržišnom natjecanju i subvencijama. Sporazumom će se japansko tržište otvoriti za izvoz ključnih poljoprivrednih proizvoda iz EU-a, kao što su sir i govedina, te će se osigurati zaštita za više od 200 prepoznatljivih europskih proizvoda s oznakama zemljopisnog podrijetla.