3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA11

i. poboljšati djelotvornost Direktive o industrijskim emisijama u sprečavanju ili, ako to nije izvedivo, smanjenju emisija onečišćujućih tvari iz agroindustrijskih postrojenja na izvoru, na koje ukazuju kontinuirani ili ubrzani trendovi smanjenja razina emisije, kako bi se izbjegli ili smanjili negativni učinci na zdravlje i okoliš, uzimajući u obzir stanje okoliša na području na koje te emisije utječu;

Kako bi se odgovorilo na te probleme i potaknulo temeljitu industrijsku preobrazbu koju je potrebno postići u razdoblju od 2025. do 2050., Komisija se u europskom zelenom planu obvezala na reviziju mjera EU-a za rješavanje problema onečišćenja iz velikih agroindustrijskih postrojenja. Nadalje, Unija je predana Programu održivog razvoja do 2030. i njegovim ciljevima održivog razvoja. Ovim se Prijedlogom pruža doprinos za nekoliko ciljeva održivog razvoja.

U okviru postupka „razmjene podataka” za sastavljanje i revidiranje referentnih dokumenata o najboljim raspoloživim tehnikama (referentni dokumenti o NRT-u) na temelju Direktive o industrijskim emisijama trebalo bi uzeti u obzir utvrđivanje zabrinjavajućih tvari u skladu sa zakonodavstvom EU-a o vodama. To osobito uključuje „popise praćenja” tvari za podzemne i površinske vode te tvari za koje je utvrđeno da mogu predstavljati znatan rizik za vodni okoliš ili putem njega na razini EU-a.

Prijedlogom o Direktivi o industrijskim emisijama te se inicijative dopunjuju, među ostalim, proširenjem područja primjene Direktive, poticanjem razvoja novih tehnologija za smanjenje emisija, poboljšanjem resursne i energetske učinkovitosti, promicanjem ponovne uporabe vode, osiguravanjem bolje kontroliranih i integriranijih zahtjeva za izdavanje dozvola te uvođenjem obveznog sustava upravljanja okolišem. Prijedlogom će se ojačati integrirani pristup pojašnjavanjem zahtjeva za suradnju između relevantnih nadležnih tijela. Ta suradnja uključuje preispitivanje i ažuriranje dozvola, ovisno o stanju primateljskog okoliša, i/ili planiranje mjera za usklađivanje sa standardima, ciljevima, planovima i programima u području kvalitete okoliša u skladu sa zakonodavstvom o vodama. Veća usklađenost ostvarit će se i pojašnjavanjem pravila koja se primjenjuju na neizravno ispuštanje onečišćujućih tvari u vodu putem postrojenja za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda. Poticanje inovacija pomoći će u rješavanju problema postojanih kemijskih tvari i tvari koje su tek utvrđene kao zabrinjavajuće tvari, uključujući perfluoroalkilne i polifluoroalkilne tvari (PFAS), mikroplastiku i lijekove. To je u skladu sa strategijom održivosti u području kemikalija, Komunikacijom Europske komisije o strateškom pristupu lijekovima u okolišu i Komunikacijom o farmaceutskoj strategiji.

Voda je jedan od triju glavnih stupova „akcijskog plana za postizanje nulte stope onečišćenja”, kojim se nastoji postići netoksično društvo do 2050. tako da se onečišćenje smanji na nulu ili na razine koje više neće biti štetne za prirodu i ljude. To ne podrazumijeva samo djelovanje na kraju proizvodnog lanca, primjerice na razini postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda, nego i na početku proizvodnog lanca, odnosno na razini na kojoj se tvari proizvode i upotrebljavaju. Ovaj Prijedlog o reviziji Direktive o industrijskim emisijama u skladu je sa zakonodavstvom EU-a o vodama, posebno s Direktivom 2000/60/EZ (Okvirna direktiva o vodama) i njezinim dvjema povezanim direktivama, Direktivom 2006/118/EZ (o podzemnim vodama) i Direktivom 2008/105/EZ, kako je izmijenjena Direktivom 2013/39/EZ, o standardima kvalitete okoliša u području vodne politike.

To je zakonodavstvo povezano s mnogim drugim politikama jer se njime na cjelovit način nastoji riješiti problem pritiska agroindustrijskih postrojenja na okoliš.

Ostale posebno relevantne politike uključuju paket „Spremni za 55 %”, strategiju za metan i obvezu u vezi s metanom iz Glasgowa, strategiju za prilagodbu klimatskim promjenama, strategiju za bioraznolikost, strategiju „od polja do stola”, strategiju za tlo i inicijativu za održive proizvode.

Europski zeleni plan je europska strategija rasta kojom se nastoji osigurati klimatski neutralno, čisto i kružno gospodarstvo do 2050. tako da se optimiziraju upravljanje resursima i energetska učinkovitost te da se onečišćenje svede na najmanju moguću mjeru, a istodobno se uzima u obzir potreba za politikama za istinsku preobrazbu u skladu s načelom „energetska učinkovitost na prvom mjestu”. Unijina strategija održivosti u području kemikalija iz listopada 2020. i akcijski plan za postizanje nulte stope onečišćenja donesen u svibnju 2021. konkretno se bave aspektima onečišćenja navedenima u europskom zelenom planu. Istodobno, u novoj industrijskoj strategiji za Europu naglašava se potreba za istraživanjima, inovacijama i ulaganjima u nove tehnologije radi jačanja industrijske konkurentnosti Europe i lakšeg prelaska industrije na istinski održivo, zelenije, učinkovito i više digitalno gospodarstvo. U ažuriranoj verziji te strategije iz svibnja 2021. dodatno se naglašava potencijalna uloga transformativnih tehnologija.

3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

Direktivom se od država članica zahtijeva da ostvare svoje ciljeve i provedu mjere u okviru svojih nacionalnih sustava materijalnog i postupovnog prava. Tim se pristupom državama članicama omogućuje veća sloboda u provedbi mjere EU-a nego što bi to bilo moguće uredbom jer države članice mogu odabrati najprikladnije sredstvo za provedbu mjera iz direktive. Time se državama članicama omogućuje da osiguraju da se izmijenjena pravila ugrade u njihov materijalni i postupovni pravni okvir za provedbu Direktive EU-a o industrijskim emisijama, posebno u vezi s reguliranjem dozvola za postrojenja te provedbenih mjera i sankcija.

Ciljevi Prijedloga mogu se najbolje ostvariti direktivom. To je najprikladniji pravni instrument za izmjene postojeće Direktive o industrijskim emisijama (Direktiva 2010/75/EU).

Način na koji je Direktiva o industrijskim emisijama osmišljena osigurava proporcionalnost ishoda i. definiranjem NRT-a kao okolišno najdjelotvornijeg i gospodarski najodrživijeg raspona dokazanih tehnika koje se upotrebljavaju u određenom sektoru i ii. omogućivanjem izuzeća u pojedinačnim slučajevima ako bi primjena zahtjeva povezanih s NRT-om na razini EU-a dovela do troškova koji su nerazmjerno viši od očekivanih koristi za okoliš/zdravlje.

·članak 2. točka (f) – promicanje okolišnih aspekata održivosti i znatno ublažavanje glavnih izazova u području okoliša i klime povezanih s proizvodnjom i potrošnjom u EU-u. To se posebno odnosi na područja energije, industrije, zgrada i infrastrukture, mobilnosti, turizma, međunarodne trgovine i prehrambenog sustava.

Povratne informacije dobivene u okviru tih anketa dopunjene su i savjetovanjem s fokusnim skupinama od lipnja do kolovoza 2021. radi uključivanja dionika u dublje rasprave o ključnim temama. Dionici su odabrani na temelju sektora koji predstavljaju i kriterija kojima se osigurava prikladna geografska raspodijeljenost i raspodijeljenost prema vrsti dionika među nevladinim organizacijama za zaštitu okoliša, predstavnicima industrije te ministarstvima i nadležnim tijelima država članica kako bi se omogućile uravnotežene rasprave.

Ta su problematična područja bila sljedeća: i. okoliš je onečišćen, ii. u jeku je klimatska kriza, iii. iscrpljuju se prirodni resursi, iv. najsuvremenijim tehnikama ne može se na zadovoljavajući način odgovoriti na probleme navedene od i. do iii., v. pojedinci imaju ograničene mogućnosti za informiranje o učincima agroindustrijskih postrojenja i poduzimanje mjera u vezi s njima i vi. prekomjerna opterećenja mogu utjecati na učinkovitost instrumenta politike.

Zatim je od 8. veljače do 9. travnja 2021. provedena ciljana anketa među dionicima. To je bila detaljnija internetska anketa (235 odgovora), kojom se nastojalo dodatno poboljšati bazu dokaza prikupljanjem specijaliziranijih povratnih informacija od određenih skupina dionika o šest problematičnih područja, razvrstanih prema opcijama koje su razmotrene u studiji o procjeni učinka.

Najprije su prvotne povratne informacije o objavljenoj početnoj procjeni učinka pružene na interaktivnom portalu Komisije „Iznesite svoje mišljenje” (154 odgovora; razdoblje savjetovanja od 24. ožujka 2020. do 21. travnja 2020.). Nakon toga je uslijedilo zajedničko javno savjetovanje o Direktivi o industrijskim emisijama i E-PRTR-u (internetska anketa na interaktivnom portalu Komisije „Iznesite svoje mišljenje”; 336 odgovora; od 20. prosinca 2020. do 23. ožujka 2021.). Anketa je sadržavala 24 pitanja, od kojih su se četiri pitanja odnosila konkretno na E-PRTR.

Smatra se da Direktiva o industrijskim emisijama pruža znatnu dodanu vrijednost EU-a. Njome se osiguravaju dosljedniji zahtjevi za smanjenje industrijskog onečišćenja, među ostalim praćenjem i provedbom, čime se smanjuju poremećaji na jedinstvenom tržištu. Izostanak mjera EU-a doveo bi do manje zahtjevnih standarda i manjih koristi za zdravlje i okoliš. Postupak izrade referentnih dokumenata o NRT-u ne može se provoditi na razini pojedinačnih država članica i sve ga više upotrebljavaju zemlje koje nisu članice EU-a. Decentralizirani pristup Direktive o industrijskim emisijama u skladu je s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti.

Direktiva o industrijskim emisijama ocijenjena je kao uglavnom učinkovita. Koristi zaključaka o NRT-u znatno nadmašuju troškove. Nisu utvrđeni nerazmjerni ili nepotrebni administrativni troškovi. Postoje neujednačeni učinci na konkurentnost EU-a, no ne postoje dokazi koji bi ukazivali na znatne učinke u tom području.

Direktivom o industrijskim emisijama znatno su smanjene emisije onečišćujućih tvari u zrak i, u manjoj mjeri, emisije u vodu. Smanjene su i emisije u tlo iz postrojenja obuhvaćenih tom direktivom. Njezin utjecaj na učinkovitost resursa, kružno gospodarstvo i inovacije teže je procijeniti, no čini se da je dala pozitivan doprinos ograničenog opsega. Drugi aspekti, kao što su javni pristup informacijama i pristup pravosuđu, donekle su se poboljšali.

• Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva

To se posebno odnosi na pojašnjenje određenih odredaba o uplinjavanju, ukapljivanju i pirolizi, što su važne aktivnosti za postizanje kružnoga gospodarstva s niskim emisijama ugljika. Drugi aspekti uključuju zamjenu okvirnog popisa onečišćujućih tvari iz Priloga II. upućivanjima na drugo zakonodavstvo EU-a u kojem utvrđeni popisi relevantnih onečišćujućih tvari te utvrđivanje usklađenih kriterija za procjenu sukladnosti u cijelom EU-u. Obje mjere omogućit će veću pravnu sigurnost u pogledu primjenjivih pravila za sve operatere obuhvaćene Direktivom o industrijskim emisijama. Nadalje, otklanjanje razlika u pristupima ocjenjivanju sukladnosti koji se primjenjuju na temelju poglavlja II., III. i IV. Direktive o industrijskim emisijama donijet će koristi za otprilike 4 000 operatera velikih uređaja za loženje i spalionica otpada.

Proširenjem obuhvata farmi došlo bi do smanjenja emisija metana i amonijaka, a povezane koristi za zdravlje iznosile bi više od 5,5 milijardi EUR godišnje. Proširenje obuhvata na 10 % najvećih stočarskih farmi, koje čine 41 % emisija u sektoru, dovest će do godišnjeg smanjenja od najmanje 184 kt metana i 59 kt amonijaka. Proširenjem obuhvata svinjogojskih i peradarskih farmi na najvećih 18 % svinjogojskih i 15 % peradarskih farmi, koje čine 85 % odnosno 91 % emisija u tim sektorima, godišnje emisije iz svinjogojskih farmi smanjit će se za najmanje 135 kt metana i 33 kt amonijaka, a godišnje emisije iz peradarskih farmi za najmanje 62 kt amonijaka. Takvim povećanim područjem primjene obuhvat emisija amonijaka iz uzgoja stoke, svinja i peradi u okviru Direktive o industrijskim emisijama povećat će se s 18 % na 60 %, a obuhvat emisija metana s 3 % na 43 %. Procjenjuje se da povezani troškovi sukladnosti iznose približno 265 milijuna EUR godišnje.

Iako nije bilo moguće kvantificirati i monetizirati sve učinke, procjenjuje se da će skup mjera za poboljšanje djelotvornosti Direktive donijeti zdravstvene koristi u iznosu od 860 milijuna EUR do 2,8 milijardi EUR godišnje, pri čemu će godišnji poslovni CAPEX/OPEX troškovi iznositi oko 210 milijuna EUR.

– inovacije: predvodnici mogu slobodno ispitivati nove tehnike, u kombinaciji s uspostavom inovacijskog centra za industrijsku preobrazbu i emisije (INCITE) i planovima za preobrazbu operatera do 2030.;

Opseg napretka u smanjenju emisija ovisit će o: tehnološkom napretku, rezultatima inovacijskog centra, učestalosti revizija referentnih dokumenata o NRT-u i svim mjerama koje se mogu poduzeti na temelju toga. Bit će važno i pratiti brzinu razvoja i uvođenja inovacija te posljedičnu preobrazbu sektora obuhvaćenih Direktivom o industrijskim emisijama koja je potrebna kako bi se postigli okolišni i klimatski ciljevi EU-a do 2030., odnosno do 2050. Standardizirani sažetak dozvole omogućit će kvantificiranje broja slučajeva u kojima su upotrijebljene nove fleksibilne mogućnosti kojima se podupiru predvodnici u ispitivanju i primjeni tehnika u nastajanju. Praćenje širih učinaka na dinamiku inovacija bit će složenije. U okviru ljestvice pokazatelja industrijske preobrazbe koju objavljuje centar za inovacije utvrdit će se novi pokazatelji. Centar može razviti pokazatelje kao što su:

ECHA će podupirati Komisiju: 1. pružanjem informacija za razmjenu informacija o NRT-u i tehnikama u nastajanju, što uključuje utvrđivanje i odabir relevantnih tvari za svaki sektor i razvoj dobrih primjera iz prakse za određene sektore radi uporabe najsigurnijih tvari na tržištu te 2. osiguravanjem alata i smjernica koji će operaterima obuhvaćenima Direktivom o industrijskim emisijama služiti u pripremi poglavlja o kemikalijama u okviru njihovih sustava upravljanja okolišem. Za to su potrebna ukupno tri dodatna zaposlenika u ekvivalentu punog radnog vremena.

Izmjenom članka 1. nastoji se izričito pojasniti da se ovom Direktivom propisuju pravila namijenjena sprečavanju ili, ako to nije izvedivo, smanjenju emisija u zrak, vodu i zemlju te sprečavanju nastajanja otpada kako bi se postigla visoka razina zaštite zdravlja ljudi i okoliša u cjelini u skladu s člankom 191. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Takvo se izričito pojašnjenje prema potrebi dodaje i u druge članke.

– utvrđivanju strožih uvjeta dozvole u dozvolama, ako je to potrebno za ispunjavanje standarda kvalitete okoliša,

Ti će pokazatelji biti dopunjeni periodičnim informacijama o provedbi koje objavljuju države članice, čime će se pružati lako dostupne, strojno čitljive informacije o ključnim odredbama u općem formatu s pomoću dinamičnih informatičkih alata. To će uključivati informacije o:

Izmjenama članka 11. nastoji se, u okviru osnovnih obveza operatera, uvesti zahtjeve povezane s učinkovitosti resursa, uzimanjem u obzir ukupne okolišne učinkovitosti tijekom životnog ciklusa u lancu opskrbe i sustavom upravljanja okolišem.

U kontekstu razmjene podataka na temelju koje se sastavljaju i revidiraju referentni dokumenti o NRT-u izmjene članka 13. imaju dvije svrhe. Prvo, kako bi se razvile sinergije između rada Europske agencije za kemikalije (ECHA) u području kemikalija i izrade referentnih dokumenata o NRT-u, primjereno je ECHA-i dodijeliti službenu ulogu. Drugo, trebalo bi utvrditi način postupanja s povjerljivim poslovnim informacijama prikupljenima od industrije kako bi se olakšala razmjena podataka kojima se podupire utvrđivanje razina emisije i razina okolišne učinkovitosti povezanih s NRT-om i tehnikama u nastajanju, uz istodobno očuvanje povjerljivosti relevantnih poslovnih informacija.

U članak 14. o uvjetima dozvole uneseno je nekoliko izmjena radi pooštravanja zahtjeva povezanih s dozvolama koje se izdaju na temelju ove Direktive. Među njima je i izmjena koja države članice obvezuje da osiguraju propisno savjetovanje sa svim tijelima koja osiguravaju sukladnost sa zakonodavstvom EU-a o okolišu, uključujući, ako je primjenjivo, standarde kvalitete okoliša, prije izdavanja dozvole. Nadalje, primjereno je uputiti na Prilog II. o onečišćujućim tvarima Uredbi (EZ) br. 166/2006 o uspostavi Europskog registra ispuštanja i prijenosa onečišćujućih tvari, kako je izmijenjena. Budući da su u Prilogu II. ovoj Direktivi pojedinačne tvari popisane na nepotpun način, popis onečišćujućih tvari iz njega nije u skladu s poželjnim cjelovitim pristupom i potrebom da nadležna tijela uzmu u obzir sve relevantne onečišćujuće tvari, uključujući nove zabrinjavajuće tvari. Stoga bi taj nepotpun popis onečišćujućih tvari trebalo izbrisati. Osim toga, potrebno je pojasniti i odnos između ove Direktive i Direktive 2006/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o gospodarenju otpadom od industrija vađenja minerala. Ako je aktivnost iz točke 3.6. Priloga I. ovoj Direktivi obuhvaćena i područjem primjene Direktive 2006/21/EZ, zaključci o NRT-u utvrđeni u skladu s člankom 13. stavkom 5. Direktive o industrijskim emisijama imat će prednost pri izdavanju dozvola na temelju Direktive 2010/75/EU u odnosu na NRT, kako je navedeno u članku 21. stavku 3. Direktive 2006/21/EZ.

U Direktivu se umeće novi članak 14.a, prema kojem je operater obvezan uspostaviti i provesti sustav upravljanja okolišem (EMS) u skladu s relevantnim zaključcima o NRT-u radi kontinuiranog poboljšavanja okolišne i energetske učinkovitosti te sigurnosti postrojenja. Članak 14.a povezan je i s obvezom pregleda u skladu s Direktivom o energetskoj učinkovitosti, čime se jačaju oba prijedloga.

Predloženo je nekoliko poboljšanja radi pooštravanja pravila iz članka 15. Prvo, pojašnjavaju se uvjeti pod kojima nadležno tijelo pri utvrđivanju graničnih vrijednosti emisije primjenjivih na ispuštanja onečišćujućih tvari u vodu u dozvoli u skladu s Direktivom o industrijskim emisijama može uzeti u obzir postupke naknadne obrade u postrojenju za pročišćavanje otpadnih voda kako bi se osiguralo da takva ispuštanja ne dovedu do povećane količine onečišćujućih tvari u prihvatnim vodama u usporedbi sa situacijom u kojoj postrojenje obuhvaćeno Direktivom o industrijskim emisijama primjenjuje NRT i ispunjava razine emisije povezane s NRT-om za izravna ispuštanja. Drugo, NRT se neujednačeno primjenjuje u državama članicama, industrijskim sektorima, pa čak i među pojedinim industrijskim postrojenjima. Od 75 % do 85 % svih graničnih vrijednosti emisije u dozvolama utvrđeno je prema najmanje strogoj vrijednosti raspona razina emisije povezanih s NRT-om, što dovodi do nedovoljnog smanjenja emisija. Stoga bi nadležna tijela trebala utvrditi granične vrijednosti emisije na najnižoj granici relevantnog raspona razina emisije povezanih s NRT-om, osim ako operater dokaže da primjena NRT-a, kako je opisano u zaključcima o NRT-u, omogućuje da se ispunjavaju samo manje stroge granične vrijednosti emisije. Treće, kako bi se emisije onečišćujućih tvari iz postrojenja obuhvaćenih Direktivom o industrijskim emisijama spriječile ili svele na najmanju moguću mjeru te kako bi se osigurali jednaki uvjeti u cijelom EU-u, potrebno je bolje definirati uvjete pod kojima se mogu odobriti izuzeća od graničnih vrijednosti emisije u skladu s načelima koja treba utvrditi u prilogu ovoj Direktivi i standardiziranom metodologijom za procjenu nerazmjera između troškova provedbe zaključaka o NRT-u i mogućih koristi za okoliš, koja će se donijeti u provedbenom aktu. Takva izuzeća ne bi trebalo odobriti ako mogu ugroziti sukladnost sa standardima kvalitete okoliša.

Uvodi se novi članak 15.a, kojim se Komisiji daje ovlast za utvrđivanje zajedničkih pravila za ocjenu sukladnosti s graničnim vrijednostima emisije i potvrdu izmjerenih razina emisija u zrak i vodu na temelju NRT-a za postrojenja obuhvaćena poglavljem II. Ta pravila za ocjenjivanje sukladnosti imat će prednost u odnosu na pravila utvrđena u poglavljima III. i IV. o ocjeni sukladnosti s graničnim vrijednostima emisije sadržanima u prilozima V. i VI.

Izmjenom članka 16. nastoje se dopuniti zahtjevi za praćenje koji se odnose na izuzeća odobrena na temelju članka 15. stavka 4. u pogledu koncentracije onečišćujućih tvari prisutnih u primateljskom okolišu na koje se izuzeće odnosi.

Izmjenom članka 18. nastoji se pojasniti da se standardi kvalitete okoliša odnose na zahtjeve utvrđene zakonodavstvom Unije, kao što su propisi EU-a o zraku ili vodi, koje u danom trenutku treba ispuniti za određeni okoliš ili neki njegov dio, te da se u dozvolu moraju uključiti posebne dodatne mjere kako je utvrđeno u ovom članku ako su potrebni stroži uvjeti od onih koje postrojenje obuhvaćeno Direktivom o industrijskim emisijama može postići primjenom NRT-a kako bi se osigurala sukladnost s tim standardima kvalitete okoliša.

Izmjenom članka 21. nastoji se pojasniti da bi nadležno tijelo trebalo preispitati i, prema potrebi, ažurirati uvjete dozvole ako je to potrebno kako bi postrojenje bilo u skladu sa standardom kvalitete okoliša.

Izmjene članka 24. uključuju proširenje slučajeva u kojima je zainteresiranoj javnosti omogućeno pravodobno i učinkovito sudjelovanje u postupku izdavanja ili ažuriranja uvjeta dozvole koji provodi nadležno tijelo u skladu s Aarhuškom konvencijom.

Izmjenom članka 25. nastoji se pojasniti da države članice ne smiju ograničiti pravni položaj za osporavanje odluke javnog tijela za pripadnike zainteresirane javnosti koji su sudjelovali u prethodnom upravnom postupku za donošenje te odluke.

Izmjenama članka 26. nastoji se ojačati prekogranična suradnja, razmjena podataka i sudjelovanje javnosti u postupcima izdavanja dozvola.

Nakon članka 26. umeće se novo poglavlje II.a o „promicanju inovacija”, koje obuhvaća članke od 27. do 27.d, kako bi se potaknulo inovacije te olakšalo ispitivanje i uvođenje tehnika u nastajanju s poboljšanom okolišnom učinkovitošću te kako bi se uspostavio namjenski centar za potporu inovacijama prikupljanjem i analizom informacija o inovativnim tehnikama i pružio opis stanja njihova razvoja od istraživanja do uvođenja. Taj će centar omogućiti da se u okviru sustava NRT-a razvije pristup usmjeren na budućnost i pomoći industrijama u iznalaženju rješenja za dekarbonizaciju i smanjenje onečišćenja. S vremenom će postati središte za poticanje dinamike inovacija za industrijsku tranziciju u svim politikama u okviru europskog zelenog plana. Operateri će do 30. lipnja 2030. ili kasnije, ovisno o predmetnim aktivnostima iz Priloga I., morati izraditi planove preobrazbe u okviru svojih sustava upravljanja okolišem kako bi doprinijeli ciljevima EU-a da se postigne čisto, kružno i klimatski neutralno gospodarstvo.

Izmjenama članka 42. dodatno se pojašnjava kako procijeniti jesu li očišćeni plinovi ili tekućine koji proizlaze iz uplinjavanja i pirolize otpada dostatno pročišćeni za spaljivanje bez strožih kontrola od onih koje se primjenjuju na čista komercijalna goriva.

Nakon poglavlja VI. i prije poglavlja VII. umeće se novo poglavlje VI.a o „posebnim odredbama za uzgoj peradi, svinja i goveda”, koje obuhvaća članke od 70.a do 70.i. Kako bi se smanjile znatne emisije onečišćujućih tvari u zrak i vodu uzrokovane takvim uzgojem, tim se poglavljem smanjuje prag kojim se određuje koja su postrojenja za svinje i perad obuhvaćena područjem primjene Direktive 2010/75/EU te se u to područje primjene, uz postrojenja za uzgoj svinja i peradi, dodaje stočarstvo. U njemu se utvrđuju i posebni postupci izdavanja dozvola prilagođeni sektoru, imajući na umu potrebu da se administrativni postupci izdavanja dozvola usklade sa zahtjevima koji se odnose na informiranje i sudjelovanje javnosti te na sukladnost. U operativnim pravilima za farme neće se uzeti u obzir samo priroda, vrsta, veličina i gustoća, nego i složenost tih postrojenja te raspon učinaka na okoliš koje ona mogu imati, zajedno s gospodarskim aspektima. Time će se omogućiti uspostava razmjernih zahtjeva za različite poljoprivredne prakse (intenzivne, ekstenzivne, ekološke), među ostalim uzimanjem u obzir posebnosti sustava uzgoja stoke koji se temelji na pašnjacima i u kojemu se životinje samo sezonski uzgajaju u zatvorenim objektima, uz istodobno smanjenje opterećenja za sektor i nadležna tijela.

Izmjenama članka 73. utvrđuje se da Komisija svakih pet godina podnosi Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o preispitivanju provedbe Direktive i da se prvo izvješće mora podnijeti do lipnja 2028. U tom se izvješću uzimaju u obzir dinamika inovacija i preispitivanje iz članka 8. Direktive 2003/87/EZ.

Izmjenom članka 74. Komisiji se daje ovlast za donošenje delegiranog akta u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s dodavanjem agroindustrijske aktivnosti u Prilog I. ili Prilog I.a ovoj Direktivi kako bi se osiguralo da ispunjava svoje ciljeve sprečavanja ili smanjenja emisija onečišćujućih tvari te postizanja visoke razine zaštite zdravlja ljudi i okoliša.

Izmjenama članka 79. nastoji se odrediti minimalni sadržaj sankcija kako bi bile djelotvorne, proporcionalne i odvraćajuće, ne dovodeći u pitanje Direktivu 2008/99/EZ o zaštiti okoliša putem kaznenog prava.

Uvodi se novi članak 79.a o naknadi štete, kojim se nastoji osigurati da, ako je šteta za zdravlje nastala u cijelosti ili djelomično kao posljedica povrede nacionalnih mjera donesenih u skladu s ovom Direktivom, zainteresirana javnost može zatražiti i dobiti naknadu za tu štetu od relevantnih nadležnih tijela i, ako su utvrđene, fizičkih ili pravnih osoba odgovornih za povredu.

Izmjene Priloga I. odnose se na uključivanje vađenja industrijskih i metalnih minerala u područje primjene ove Direktive jer je riječ o aktivnosti koja ima znatan utjecaj na okoliš. Slično tome, iako je nekoliko aktivnosti iz vrijednosnog lanca baterija već regulirano ovom Direktivom, dodavanjem u područje primjene ovog instrumenta i velikih postrojenja koja se bave proizvodnjom baterija osigurava se da su sve faze životnog ciklusa baterija obuhvaćene zahtjevima iz Direktive radi postizanja održivijeg rasta tog industrijskog sektora.