EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 13.2.2017. COM(2017) 69 final IZVJEŠĆE KOMISIJE VIJEĆU I EUROPSKOM PARLAMENTU Izvješće o ex post ocjeni programa Temeljna prava i građanstvo (2007. – 2013.)



1.1CILJ IZVJEŠĆA U odluci o uspostavi programa „Temeljna prava i građanstvo” (FRC) od Komisije se zahtijeva da pošalje ex post ocjenu za razdoblje od 2007. do 2013. Tu ex post ocjenu proveo je neovisni vanjski ocjenjivač kojem je pomoglo osoblje Komisije. Ovo izvješće temelji se na toj ocjeni. Izvješće je strukturirano prema glavnim kriterijima ocjene i odgovarajućim pitanjima. Oni uključuju relevantnost, dosljednost i komplementarnost, djelotvornost, učinak i održivost, učinkovitost i prostor za pojednostavnjenje te europsku dodanu vrijednost. 1.2METODOLOGIJA I IZVOR INFORMACIJA Završna ocjena temelji se na sljedećem: opsežnom pregledu dostupne dokumentacije 135 bespovratnih sredstava za aktivnosti i 34 bespovratna sredstva za operativne troškove koji se financiraju u okviru programa FRC za razdoblje 2007. – 2013.; pregledu dokumentacije programa, kao što su odluka o uspostavi, godišnji programi rada i pozivi na podnošenje prijedloga za bespovratna sredstva i ugovore o javnoj nabavi; pregledu ostalih informacija dostupnih na internetu, npr. dokumentacije politike EU-a, web-mjesta, odluka o uspostavi povezanih programa EU-a itd.; kvantitativnoj analizi 169 projekata (bespovratna sredstva za aktivnosti i operativne troškove); analizi odgovora na internetsku anketu 71 korisnika bespovratnih sredstava dodijeljenih u okviru programa FRC; izvješću o 17 naknadnih intervjua s koordinatorima projekata / organizacijama koje primaju bespovratna sredstva iz programa FRC za razdoblje 2007. – 2013.; četirima intervjuima sa službenicima Komisije za ispitivanje područja primjene. 1.3PREGLED PROGRAMA Program FRC uspostavljen je Odlukom Vijeća 2007/252/PUP od 19. travnja 2007. („odluka o uspostavi”) za razdoblje 2007. – 2013. u okviru programa „Temeljna prava i pravosuđe”. U članku 2. odluke o uspostavi navode se četiri opća cilja: promicanje razvoja europskog društva zasnovanog na poštovanju temeljnih prava, kako je utvrđeno člankom 6. stavkom 2. Ugovora o Europskoj uniji, uključujući prava koja proizlaze iz građanstva Unije; jačanje civilnog društva i poticanje otvorenog, transparentnog i redovitog dijaloga s tim društvom u vezi s temeljnim pravima; borba protiv rasizma, ksenofobije i antisemitizma te promicanje boljeg međuvjerskog i interkulturnog razumijevanja i veće tolerancije u cijeloj Europskoj uniji;

unapređenje kontakata, razmjene informacija i umrežavanja između pravnih, sudskih i upravnih tijela i pravne struke, uključujući i pružanje podrške sudskom osposobljavanju da bi se osiguralo bolje međusobno razumijevanje navedenih tijela i stručnjaka. Opći ciljevi programa usklađeni su s ciljevima Agencije Europske unije za temeljna prava osnovane Uredbom (EZ) br. 168/2007, a obuhvaćaju doprinos razvoju i provedbi politika Zajednice uz potpuno poštovanje temeljnih prava. U okviru programa FRC, kao i drugih programa koji čine dio programa temeljnih prava i pravosuđa, aktivnosti se financiraju sljedećim mehanizmima: bespovratnim sredstvima za aktivnosti u obliku sufinanciranja (do 80 % ukupnih troškova) za posebne transnacionalne projekte u interesu Zajednice koje predstavlja tijelo javne vlasti ili bilo koje drugo tijelo države članice, međunarodna ili nevladina organizacija, a koji mogu trajati najdulje dvije godine, bespovratnim sredstvima za operativne troškove kojima se pruža financijska podrška (do 80 %) za aktivnosti nevladinih organizacija ili drugih tijela čiji je cilj od općeg europskog interesa, bespovratnim sredstvima za operativne troškove kojima se sufinanciraju rashodi povezani sa stalnim programom rada određenih organizacija navedenih u pravnoj osnovi (Konferencija europskih ustavnih sudova i Udruženje državnih vijeća i vrhovnih upravnih sudova Europske unije) i ugovorima na temelju natječaja / javnom nabavom za posebne aktivnosti koje pokreće Komisija, poput: studija i istraživanja, ispitivanja javnog mišljenja i anketa, oblikovanja pokazatelja i zajedničkih metodologija, prikupljanja, pripreme i objave podataka i statistike, seminara, konferencija i stručnih skupova, organiziranja javnih kampanja i događaja, razvoja i održavanja web-stranica, pripreme i širenja informativnog materijala, podrške za upravljanje mrežama nacionalnih stručnjaka, analize, nadzora i evaluacije itd. Ukupni proračun dodijeljen za program FRC za razdoblje provedbe (siječanj 2007. – prosinac 2013.) iznosio je 94,8 milijuna EUR (vidjeti tablicu 1.1 .). Godina Proračun dostupan za bespovratna sredstva i ugovore Projekti (bespovratna sredstva za aktivnosti) Bespovratna sredstva za operativne troškove Inicijative Komisije Ukupni godišnji proračun Vrijednost (EUR) % Vrijednost (EUR) % Vrijednost (EUR) % Vrijednost (mil. EUR) % 2007. 5 505 000 51,9 % 2 100 000 19,8 % 2 995 000 28,3 % 10,60 100 % 2008. 5 800 000 50,0 % 2 100 000 18,1 % 3 700 000 31,9 % 11,60 100 % 2009. 9 200 000 64,8 % 1 300 000 9,2 % 3 700 000 26,1 % 14,20 100 % 2010. 10 195 000 73,9 % 1 400 000 10,1 % 2 205 000 16,0 % 13,80 100 % 2011. 9 290 000 67,3 % 1 000 000 7,2 % 3 510 000 25,4 % 13,80 100 % 2012. 12 235 000 80,0 % 1 000 000 6,5 % 2 065 000 13,5 % 15,30 100 % 2013. 10 900 000 70,3 % 1 000 000 6,5 % 3 600 000 23,2 % 15,50 100 % 63 125 000 66,6 % 9 900 000 10,4 % 21 775 000 23 % 94,80 mil. FRC – godišnji programi rada (2007. – 2013.) U razdoblju od 2007. do 2013. Komisija je objavila: pet poziva na podnošenje prijedloga za bespovratna sredstva za aktivnosti: bespovratna sredstva za aktivnosti programa FRC za 2007., 2008., 2009. – 2010., 2011. – 2012., 2013., šest poziva na podnošenje prijedloga za bespovratna sredstva za operativne troškove: bespovratna sredstva za operativne troškove u okviru programa FRC za 2007. u financijskoj godini 2008., za 2008. u financijskoj godini 2009., za 2009. u financijskoj godini 2010., za 2010. u financijskoj godini 2011., za 2012. u financijskoj godini 2012. i za 2013. u financijskoj godini 2013. Komisija je financirala i 111 inicijativa Komisije u okviru postupaka javne nabave. U tablici 1.2 . sažet je broj različitih aktivnosti financiranih svake godine tijekom razdoblja provedbe programa. 2007. 2008. 2009. 2010. 2011. 2012. 2013. UKUPNO Bespovratna sredstva za aktivnosti 18 26 49 42 N/S 135 Bespovratna sredstva za operativne troškove 3 7 4 6 0 10 4 34 Javna nabava 7 19 14 27 13 16 15 111

Većina bespovratnih sredstava (46 %) dodijeljena je nacionalnim nevladinim organizacijama, uključujući i platforme i mreže nevladinih organizacija. Sljedeći najveći broj projekata (19 %) vodila je europska mreža/platforma/forum, a zatim slijede nacionalna tijela (npr. ministarstva) (6 %), istraživačka tijela (6 %) i sveučilišta (6 %). Nadalje, 5 % projekata vodila su tijela lokalne samouprave, 4 % druge ustanove za obrazovanje/osposobljavanje, 3 % regionalna tijela i 5 % druge vrste organizacija. Naposljetku, 0,6 % vodili su sudovi, javne službe i državna odvjetništva. Kod bespovratnih sredstava za aktivnosti programa FRC 24 % aktivnosti odnosilo se na podizanje razine svijesti, informiranje i širenje informacija, a slijedili su uzajamno učenje, razmjena dobrih praksi i suradnja (22 %), analitičke aktivnosti (20 %), podrška ključnim akterima (15 %) i aktivnosti osposobljavanja (13 %). Kod bespovratnih sredstava za operativne troškove programa FRC, glavne vrste aktivnosti bile su podizanje razine svijesti, informiranje i širenje informacija (25 %), koje u stopu slijedi podrška ključnim akterima (24 %), uzajamno učenje, razmjena dobrih praksi, suradnja (23 %), analitičke aktivnosti (16 %) i aktivnosti osposobljavanja (10 %). 2REZULTATI OCJENE 2.1RELEVANTNOST PROGRAMA Relevantnost programa procjenjuje se s obzirom na to u kojoj se mjeri njegove aktivnosti logično bave ciljevima programa, širim potrebama politike EU-a i potrebama ciljane skupine. 2.1.1Relevantnost aktivnosti programa za njegove ciljeve Kako bi se osiguralo da je program ostvario rezultate koji su usklađeni s ciljevima, Komisija je odredila prioritetna područja rada u svakom godišnjem programu rada. Prioritetnim područjima određena je usmjerenost aktivnosti financiranih bespovratnim sredstvima za aktivnosti jer se od podnositelja zahtjeva tražilo da iznesu aktivnosti koje pripadaju jednom prioritetnom području ili više njih. Prioriteti se mogu promijeniti svake godine prema planu politike EU-a i praktičnim potrebama različitih sektora. Prvim godišnjim programom rada za 2007. kao prioritet određena je zaštita prava djeteta nakon donošenja komunikacije Komisije „Prema strategiji EU-a o pravima djeteta”. Cilj je bilo bolje promicanje i poštovanje dječjih prava, kako su navedena u Konvenciji Ujedinjenih naroda o pravima djeteta, aktivnostima kao što su kampanje za podizanje razine svijesti i analiza posebnih potreba djece. Ovo prioritetno područje uklapa se u širi cilj promicanja temeljnih prava. Stoga je važno tijekom godina tom području dosljedno davati prioritet. Borba protiv rasizma, ksenofobije i antisemitizma bila je prioritet i u godišnjem programu rada za 2007. To je usklađeno s općim ciljem programa FRC o tom pitanju. Ideja je bila promicati aktivnosti usmjerene na borbu protiv stereotipa i rasističkih stajališta, govora i nasilja inicijativama usmjerenima na poticanje uzajamnog razumijevanja i na razvoj međuzajedničkih pristupa. Godine 2008. dodan je još jedan prioritet, borba protiv homofobije, koji je bio usmjeren na bolju identifikaciju homofobnih stajališta i stereotipa te borbu protiv njih. Ta dva prioriteta nisu se mijenjala do kraja programa 2013. U odluci o uspostavi ne spominje se pitanje zaštite podataka i prava na privatnost, ali Komisija je to učinila prioritetnim područjem već u godišnjem planu rada za 2007. Kao što je slučaj i s dječjim pravima, to prioritetno područje uklapa se u širi cilj promicanja temeljnih prava pa je stoga relevantno za ciljeve programa FRC. Godine 2011. utvrđen je dodatni prioritet da bi se poboljšala suradnja među tijelima za zaštitu podataka. Prioriteti u tom području više se nisu mijenjali za vrijeme trajanja programa. U odluci o uspostavi kao poseban cilj spominje se „informiranje svih osoba o njihovim pravima, uključujući prava koja proizlaze iz građanstva Unije kako bi se građane Unije potaknulo na aktivno sudjelovanje u demokratskom životu Unije.” To je stoga iznimno relevantno područje kojem se davala prednost tijekom cijelog trajanja programa. Godišnjim programom rada za 2008. prioritet je dan osposobljavanju povezanom s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, koje je usmjereno na poboljšanje znanja i razumijevanja pravnih, pravosudnih i upravnih tijela te pravnih stručnjaka o načelima sadržanima u Ugovoru o Europskoj uniji i Povelji Europske unije o temeljnim pravima. Taj se prioritet nije mijenjao do godišnjeg programa rada za 2012., u kojem je prioritet dan i obrazovanju opće javnosti, s posebnim naglaskom na projekte čiji je cilj usmjeravanje pojedinaca koji smatraju da su im prekršena temeljna prava odgovarajućim tijelima. 2.1.2Prioriteti utvrđeni u pozivima na podnošenje prijedloga i odabranim aktivnostima te njihova relevantnost za politiku Prioriteti utvrđeni u programu FRC i navedeni u pozivima na podnošenje prijedloga općenito su bili usklađeni s razvojem politike EU-a za vrijeme trajanja programa i čini se da su se na odgovarajući način bavili tim razvojem politike. Prioritete programa uglavnom je odabirala jedinica za politiku i to prema planu politike i praktičnim potrebama utvrđenima u svakom sektoru. Bili su uključeni svi dijelovi hijerarhijskog ustroja i mogle su se savjetovati različite glavne uprave. Taj je postupak utvrđen da bi se osigurala dosljednost prioriteta s razvojem politike EU-a. Na primjer, od 2010. godine jedno od pitanja na koje je bio usmjeren plan politike EU-a s obzirom na građanstvo bilo je promicanje ravnopravne zastupljenosti spolova u izborima za Europski parlament. Sljedeće je godine to pitanje postalo jedan od prioriteta godišnjeg programa rada za program FRC. 2.1.3Relevantnost programa za potrebe ciljanih skupina

Program FRC bio je popularan te je primljen velik broj prijava u odnosu na dostupna sredstva. Ukupan broj prijava za bespovratna sredstva za aktivnosti varirao je od najmanje 66 prijava 2007. godine do najviše 257 prijava u razdoblju 2011. – 2012. Najmanji broj prijava za bespovratna sredstva za operativne troškove iznosio je 11 prijava 2007., a najveći broj prijava (52) podnesen je 2010. godine. Većina ispitanika u internetskoj anketi primila je više od jedne isplate bespovratnih sredstava u okviru programa FRC i smatrala je da su prioriteti koje je Komisija utvrdila u pozivima relevantni za posebne potrebe ciljane skupine (80 %) i potrebe njihove matične zemlje (86 %). Isto tako, većina intervjuiranih osoba (10 od 17 ispitanika) zadovoljna je prioritetima određenima u pozivima, dok samo dva ispitanika od njih 17 nisu zadovoljna pozivima. Međutim, nije se moglo provjeriti mogu li aktivnosti, ostvarenja i rezultati projekta ispuniti potrebe ciljane skupine i jesu li ih stvarno ispunili. Procjene potreba nisu obvezan zahtjev za korisnike bespovratnih sredstava. Međutim, da su podnositelji prijava za bespovratna sredstva proveli tu procjenu, ona bi jasnije pokazala relevantnost njihovih projekata, poboljšala kvalitetu njihove studije i pružila osnovu prema kojoj bi se poslije procjenjivao uspjeh projekta. Projekti koji se ne temelje na procjeni potreba i dalje mogu biti relevantni za potrebe ciljanih skupina, ali nedostatak te procjene dovodi do rizika da su se mogle razviti relevantnije metode ili sredstva za pružanje potpore ciljanim skupinama. 2.2DOSLJEDNOST I KOMPLEMENTARNOST Usmjerenost programa FRC na zaštitu temeljnih prava općenito uključuje dječja prava. Program Daphne usmjeren je na djecu među ranjivim skupinama koje se programom nastoji zaštititi od nasilja. U programu Sprečavanje i borba protiv kriminala (ISEC) u općim ciljevima poziva se i na zaštitu djece, a posebno na zaštitu djece od toga da postanu žrtve zločina. Zaštita djece uvrštena je i među ciljeve Europskog fonda za izbjeglice i Europskog investicijskog fonda koji su usmjereni na izbjeglice i raseljene osobe, iako se ona odnosi samo na djecu koja se nalaze u njihovim ciljanim skupinama. Ciljevi borbe protiv rasizma, ksenofobije, antisemitizma i homofobije, koji su općenito dio nadležnosti programa FRC za zaštitu temeljnih prava, zajednički su, među ostalima, i programu PROGRESS i Sedmom okvirnom programu. Usmjerenost programa PROGRESS, kojem je cilj zaštita osoba od diskriminacije, uža je jer je usmjeren na doprinos ekonomskim i socijalnim ciljevima utvrđenima strategijom Europa 2020. Usmjerenost programa Daphne na osiguravanje zaštite od nasilja protiv određenih ranjivih skupina komplementarna je i s ovim područjem. Najveće područje primjene u kojem su mogući komplementarnost i preklapanje utvrđeno je za cilj osposobljavanja i umrežavanja pravnih struka i pravosudnih djelatnika. Ciljevi programa FRC u tom su području vrlo široki, a uključuju unapređenje kontakata, razmjenu informacija i umrežavanja između pravnih, sudskih i upravnih tijela i pravne struke. To je obuhvaćalo podršku sudskom osposobljavanju da bi se postiglo bolje međusobno razumijevanje, ali uz usmjerenost na općenito osposobljavanje za temeljna prava. Područje za moguću komplementarnost i preklapanja najveće je s programima „Kazneno pravosuđe” (JPEN) i „Civilno pravosuđe” (JCIV) Glavne uprave za pravosuđe. Programi JPEN, JCIV i FRC usmjereni su na poboljšanje osposobljavanja članova nacionalnih pravosudnih sustava. Međutim, sredstva iz programa JPEN mogu se dodijeliti samo za aktivnosti u području kaznenog pravosuđa, a sredstva iz programa JCIV samo za aktivnosti u području građanskog pravosuđa. Stoga su programi JPEN i JCIV uže usmjereni od programa FRC. Zaključno, najveće područje u kojem je moguća komplementarnost utvrđeno je za programe JPEN i PROGRESS. Utvrđene su moguće komplementarnosti i s programima Daphne i ISEC. Analizom nisu utvrđena preklapanja s programima CIPS (Terorizam i drugi rizici povezani sa sigurnošću), RF (Europski fond za povratak) ili DPIP (Program za sprečavanje zlouporabe droga i informiranje). 2.2.1Priroda projekata Programom FRC obuhvaćeni su samo transnacionalni projekti; nacionalne aktivnosti obuhvaćene su samo ako su bile dio veće transnacionalne aktivnosti. Program FRC proveden je izravnim upravljanjem, zajedno s drugim programima financiranja koji su utvrđeni za podršku politikama EU-a za pravosuđe, prava i ravnopravnost za razdoblje 2007. – 2013. Pod izravnim upravljanjem sve programiranje i operativni rad provodi Komisija, koja zadržava potpunu odgovornost. 2.2.2Aktivnosti koje se financiraju Postupak razvoja godišnjih prioriteta unutar godišnjeg programa rada FRC-a jedan je od mehanizama za osiguravanje dosljednosti programa FRC i drugih programa i politika EU-a. Ti programi, osobito godišnji prioriteti, razvijaju se uz podršku različitih aktera unutar i izvan Komisije. Program u tom pogledu odražava niz prioriteta politike u razvoju godišnjih prioriteta. Pregledom prioriteta postavljenih za ključna tematska područja utvrđeni su sljedeći slučajevi u kojima su prioriteti postavljeni s ciljem ostvarivanja dosljednosti i komplementarnosti te izbjegavanja preklapanja: zaštita prava djeteta: u pozivima na podnošenje prijedloga za bespovratna sredstva za aktivnosti za 2008. i za razdoblje 2009. – 2010. spominje se podrška za projekte usmjerene na djecu koja su žrtve zločina, a to je komplementarno s programom Daphne; borba protiv rasizma, ksenofobije, antisemitizma i homofobije: u pozivima na podnošenje prijedloga za bespovratna sredstva za aktivnosti za 2008. i za razdoblje 2009. – 2010. spominje se i podrška za aktivnosti borbe protiv stereotipa čija se postojanost ili raširenost nalazi u korijenu slučajeva nasilja, a to je djelomično komplementarno s programom Daphne;

pod prioritetom „borba protiv homofobije”, pozivom na podnošenje prijedloga za 2008. isključene su aktivnosti kojima se ponavljaju aktivnosti za nediskriminaciju u području zapošljavanja. U pozivu na podnošenje prijedloga za razdoblje 2009. – 2010. nalazilo se slično isključenje. Cilj tih isključenja bio je izbjeći preklapanje s programom PROGRESS; građanstvo i aktivno sudjelovanje u demokratskom životu Unije: prioriteti postavljeni u različitim pozivima na podnošenje prijedloga kreću se od podizanja razine svijesti o sudjelovanju građana EU-a koji su rezidenti druge države članice u izborima EU-a do razmjene najbolje prakse o stjecanju i gubitku građanstva EU-a. Čini se da to prioritetno područje ne pruža mnogo prilika za komplementarnost u različitim pozivima na podnošenje prijedloga; osposobljavanje povezano s Poveljom EU-a i umrežavanje pravnih struka i pravosudnih djelatnika: u pozivu za razdoblje 2011. – 2012. isključeni su projekti koji su uglavnom usmjereni na stvaranje novih web-mjesta da bi se izbjeglo preklapanje s projektima koji se već provode, vjerojatno javnom nabavom. U pozivu za 2013. poseban prioritet dan je projektima kojima se potiče tijela koja obrađuju prigovore o temeljnim pravima da utvrde kontrolne popise za prihvatljivost te se zahtijevalo da se u prijedlozima projekata navede njihova komplementarnost i dodana vrijednost s radom koji obavlja FRA; zaštita podataka i prava na privatnost: pod ovim prioritetnim područjem u pozivu za razdoblje 2011. – 2012. spominje se, među ostalim, usmjerenost na „jačanje privatnosti djece u internetskom okruženju”, čime je ostvarena unutarnja komplementarnost s prioritetnim područjem „zaštite prava djeteta”. 2.2.3Sinergije među projektima Internetskom anketom otkriveno je da su postignute različite sinergije s drugim projektima koji se financiraju drugim programima EU-a i nacionalnim programima. Od 29 ispitanika njih 14 spomenulo je da su utvrdili sinergije s drugim projektima programa FRC. Nadalje, 21 ispitanik izjavio je da su utvrđene sinergije s projektima koji se financiraju drugim programima EU-a, a 23 ispitanika izjavila su da su utvrđene sinergije s drugim nacionalnim/regionalnim programima sa sličnim ciljevima. Sedam ispitanika u anketi izjavilo je da su utvrđene sinergije s projektima koji se financiraju drugim programima međunarodnih donatora. Ispitanici koji su odgovorili na internetsku anketu naveli su sljedeće primjere vrsta utvrđenih sinergija: voditelj projekta „Pomoć i reintegracija djece žrtava trgovanja ljudima: promicanje i procjena najboljih praksi u zemljama podrijetla i odredišta” (ARECHIVIC) napomenuo je da se projekt mogao blisko povezati s projektima koji se financiraju drugim programima EU-a i projektima koje financiraju međunarodni donatori (npr. s projektom GRETA Vijeća Europe). Projektom su utvrđene sinergije i s projektima drugih država članica, osobito s aktivnostima slovačke nacionalne komisije. To se smatralo korisnim za uspostavu dodatnih mehanizama za prekograničnu suradnju u tom području. Voditelj tog projekta naveo je i sinergije s projektima koji se financiraju programom ISEC i Norveškim fondom; voditelj projekta ICUD (Internet: kreativno otkrivanje diskriminacije) napomenuo je da su tijekom faze provedbe projekta blisko surađivali s voditeljima drugih projekata sa sličnim ciljevima financiranih programima FRC i DAPHNE III. Voditelji projekata razmjenjivali su iskustva i informacije o ishodu projekata, a to je projektnim timovima omogućilo da uče jedni od drugih i da postanu djelotvorniji u borbi protiv te vrste diskriminacije. Voditelj je napomenuo da su članovi upravljačkog time predstavljali projekt i njegove rezultate na konferencijama/seminarima/sastancima organiziranima u ostalim projektima pa su tako mogli distribuirati svoju metodologiju i rezultate široj publici. 2.3DJELOTVORNOST Djelotvornost programa odnosi se na mjeru u kojoj je program bio uspješan u ostvarivanju svojih ciljeva i mjeru u kojoj su projekti programa FRC bili uspješni u ostvarivanju vlastitih ciljeva. 2.3.1Postignuća programa i projekata Većina ostvarenja pod prioritetom prava djece (102 od 143) odnosila se na podizanje razine svijesti i analitičke aktivnosti te je bila usklađena s ciljem tog prioriteta (npr. događanja, knjige ili drugi objavljeni materijali i studije ili smjernice o promicanju prava djece). Na primjer u projektu pod nazivom „Glasovi djece: istraživanje međuetničkog nasilja i prava djece u školskom okruženju” nastala su izvješća o aktualnom stanju koja su pružila uvid u opći kontekst pitanja etničke pripadnosti i međuetničkog nasilja u pet država članica. Isto tako, ankete za kvantitativno istraživanje i terenska ispitivanja za kvalitativno istraživanje pružili su informacije i uvid u temu međuetničkog nasilja u školskom okruženju, u vrste nasilja i raširenost tog fenomena. U projektu „Pravo na pravosuđe: kvalitetna pravna pomoć za djecu bez pratnje” nastalo je detaljno izvješće o toj temi koju do tada nitko nije istraživao. Razvijen je i alat za „vodeća načela”.

Prioriteti usmjereni na rasizam, homofobiju i antisemitizam postavljeni su radi promicanja projekata za borbu protiv stereotipa, diskriminacije i nasilja te inicijativa kojima se potiče međusobno razumijevanje i razvoj međuzajedničkih pristupa. Nekoliko bespovratnih sredstava za aktivnosti upotrijebljeno je za razvoj izvješća, osposobljavanja i obrazovnih materijala povezanih s borbom protiv rasizma, homofobije i antisemitizma. Primjer te vrste projekata bio je projekt njemačke zaklade Autonomia Foundation financiran bespovratnim sredstvima za aktivnosti za razdoblje 2009. – 2010. pod nazivom „Jedna Europa! Transnacionalna mreža građanskih aktivnost za promicanje interkulturnog razumijevanja i međusobnog poštivanja”. Taj je projekt obuhvaćao aktivnosti na više od 20 mjesta u zemljama sudionicama (Danska, Bugarska, Mađarska i Njemačka), a aktivnosti su bile usmjerene na širenje poruke tolerancije lokalnoj mladeži i njihovim sportskim timovima. U projektima pod nazivom „Nogometom za ravnopravnost – borba protiv rasističkih i homofobnih stereotipa u nogometu i preko nogometa” i „Nogometom za ravnopravnost – borba protiv homofobije i rasizma s naglaskom na srednjoj i istočnoj Europu” nastala su ostvarenja za podizanje razine svijesti o problemu homofobije u nogometu. Ona uključuju naljepnice s porukom „volimo nogomet – mrzimo seksizam”, dresove s logotipom „nogometom za ravnopravnost”, antirasističko događanje u Pragu, tri informativna događanja u Hamburgu, komediju u izvedbi skupine No Mantinels koja se bavi temom homofobije u nogometu, godišnji turnir protiv rasizma i netolerancije, konferenciju o antihomofobiji na igrama EuroGames u Budimpešti i dane podizanja razine svijesti u navijačkim veleposlanstvima na EURO-u. Početni cilj Komisije u postavljanju prioriteta zaštite podataka bilo je promicanje aktivnosti informiranja javnosti o problemima zaštite podataka. Tijekom godina to je prioritetno područje usmjereno na jačanje privatnosti djece i opasnosti koje elektronička sredstva predstavljaju za privatnost te na poboljšanje suradnje među tijelima za zaštitu podataka. Prema kvantitativnoj analizi 169 aktivnosti provedenih u okviru programa FRC, aktivnosti provedene u projektima u ovom području uglavnom su bile aktivnosti podizanja razine svijesti (npr. objavljeni materijali, promidžbeni materijali i događanja) i istraživačke aktivnosti, kao što su prikupljanje podataka i ankete. Druga ostvarenja odnosila su se na aktivnosti uzajamnog učenja, kao što su studijski posjeti i radionice. U projektu pod nazivom „Données personnelles des droits? Sensibiliser et informer les jeunes citoyens européens” izrađeno je kvalitetno ostvarenje za širenje informacija mladim ljudima o njihovim pravima na privatnost i zaštitu podataka na internetu – strip na četiri jezika. Vrijednima se smatraju i ishodi projekta. Isto tako, u projektu pod nazivom „Djeca štite osobne podatke i privatnost” izrađeni su crtani filmovi „Sheeplive”, internetski pedagoški alat za učitelje osnovnih škola za obrazovanje djece o zaštiti njihovih podataka i pravima na privatnost. U Slovačkoj su prepoznati kao najbolji poznati crtani filmovi, a prevedeni su na sve jezike EU-a i distribuirani u Rusiji i Kini. Prioritetno područje građanstva obuhvaća skup prioriteta usmjerenih na sudjelovanje svih građana u demokratskom životu Unije, uključujući građane EU-a koji nisu državljani država članica u kojima žive. Tijekom godina dodani su precizniji prioriteti, npr. jedan se bavi neravnotežom između spolova u izborima za Europski parlament. To prioritetno područje karakterizira usmjerenost na vrlo specifične i katkad vrlo tehničke probleme (npr. svijest o pravilima određenima Direktivom 2004/38/EZ o slobodnom kretanju građana) koji mogu zahtijevati specifično i vrlo tehničko znanje. Tim se čimbenikom može objasniti dosta malen broj provedenih projekata (21) i slabi dokazi o rezultatima. Aktivnosti provedene u ovom prioritetnom području bile su utemeljene uglavnom na podizanju razine svijesti, informiranju i širenju informacija. Na primjer u projektu pod nazivom „Uređenje informacijske konzularne pomoći za građane u Europi” dobivena su kvalitetna ostvarenja koja uključuju studiju o zakonima i praksama povezanima s konzularnom zaštitom u državama članicama te bazu podataka koja sadržava relevantne nacionalne, europske i međunarodne pravne materijale. Tijekom godina cilj prioriteta temeljnih prava bio je poboljšanje znanja i razumijevanja pravnih, pravosudnih i upravnih tijela, pravnih stručnjaka i opće javnosti o načelima sadržanima u Ugovoru o Europskoj uniji i Povelji Europske unije o temeljnim pravima. Projektne aktivnosti u tom području uglavnom su se temeljile na osposobljavanju i uzajamnom učenju, razmjenama dobre prakse i suradnji, a to je bilo usmjereno na postizanje boljeg međusobnog razumijevanja među tijelima i stručnjacima. 2.3.2Doprinos projekata provedbi i razvoju politika i zakonodavstva na razini EU-a i na nacionalnoj razini Nekoliko aktivnosti financiranih u okviru programa FRC pridonijelo je razvoju zakonodavstva i politike. Neki su projekti bili posebno usmjereni na to da različitim metodama dopru do tvoraca politike na nacionalnoj razini i razini EU-a. Na primjer, tako da se organiziraju sastanci u koje bi se uključili tvorci politika, da ih se pozove na radionice i/ili druga događanja namijenjena širenju informacija ili da ih se pozove na informativne sastanke / konferencije. Prema mišljenju projektnih partnera, uspjelo se doprijeti do tvoraca politike. Gotovo svi ispitanici u anketi (60 od 65) doista su izjavili da su tvorci politika odgovorili na informacije koje su dobili preko projekta/aktivnosti. Od njih je 60 % izjavilo da su tvorci politika pokazali određeni interes za projekt, dok su u 32 % slučajeva pokazali veliki interes. Pozitivni odgovori tvoraca politike dolazili su u različitim oblicima. Ispitanici su jednoglasno izjavili da su tvorci politika sudjelovali u događanjima povezanima s projektom. Ostali oblici uključivanja tvoraca politike obuhvaćali su distribuciju komunikacijskih materijala (što je navelo 59 % ispitanika) i pružanje dodatnih sredstava da bi se podržao nastavak (nekih) aktivnosti projekata (što je navelo 30 % ispitanika). Manji, ali ipak znatan udio ispitanika (18 %) napomenuo je da su rezultati njihovih projekata potaknuli tvorce politika da oblikuju razvoj novih politika ili izmjene postojeće politike. U tim se slučajevima doista može smatrati da su projekti pružili djelotvoran doprinos razvoju politike i zakonodavstva. Treba napomenuti i da je 51 % ispitanika (od njih 70) izjavilo da su primili pozitivnu pažnju tvoraca politike, što je nadmašilo njihova očekivanja. Ta dodatna pažnja upućuje na to da su određeni projekti imali veći utjecaj nego što je prvotno predviđeno pa ih se može smatrati djelotvornima. 2.3.3Djelotvornost projekata u ostvarenju vlastitih ciljeva

Prema kvantitativnim dokazima prikupljenima tijekom raspoređivanja završnih izvješća, u više od polovine završenih projekata financiranih bespovratnim sredstvima za aktivnosti i operativne troškove (70 od 115 projekata financiranih bespovratnim sredstvima za koje su bila dostupna završna izvješća jer za neke projekte kojima su sredstva dodijeljena 2012. i 2013. nisu bila dovršena završna izvješća kada se provodila ova ocjena) provedene su sve aktivnosti kako je planirano. U nekim je slučajevima to podrazumijevalo promjene u osoblju, zamjenu partnera ili traženje dodatnih sredstava. Unatoč tome, te su promjene imale samo manji utjecaj na razvoj financiranih aktivnosti (štoviše, 63 % od 71 ispitanika u internetskoj anketi navelo je da te promjene nisu utjecale na ishode njihovih aktivnosti, dok je velik utjecaj zabilježen u samo pet slučajeva). Na primjer ostvareni su svi ciljevi projekta „ARIES – sportom protiv rasizma u Europi” financiranoga bespovratnim sredstvima za aktivnosti za 2007. iako je druga organizacija morala zamijeniti jednog od izvornih partnera i unatoč promjenama u projektnom osoblju. Drugi rezultat projekta odnosio se na osposobljavanje tijela za provedbu zakona. Voditeljica projekta pod nazivom „Obrazovanje o temeljnim pravima u Europi – F.R.E.E.” financiranog bespovratnim sredstvima za aktivnosti za 2010. izjavila je u naknadnom intervjuu da je njezin projekt bio značajan za obrazovanje policajaca, zatvorskih čuvara i sudskih tijela o temeljnim pravima. Prema njezinu mišljenju, učinak takvog osposobljavanja bio je posebno značajan za policajce u Grčkoj, Italiji i Rumunjskoj, gdje su, prema sudskoj praksi Europskog suda za ljudska prava, učestali slučajevi u kojima tijela za provedbu zakona krše ljudska prava. No, za policajce u tim zemljama do tada nije bilo organizirano nikakvo osposobljavanje povezano s tim pitanjima. 2.4ODRŽIVOST I PRENOSIVOST S obzirom na održivost, analiziralo se jesu li rezultati, ishodi i učinci koji su ostvareni projektima bili održivi i nakon razdoblja financiranja projekta. U ocjeni su utvrđene tri razine održivosti: 1) kratkoročna održivost, koja se uglavnom ostvaruje širenjem rezultata projekata; 2) srednjoročna održivost, koja podrazumijeva nastavak rezultata projekata i/ili partnerstva; 3) dugoročna održivost, koja se uglavnom ostvaruje prijenosom rezultata projekata u druge kontekste, organizacije i države članice bez dodatnog financiranja ili uz malo dodatno financiranje. 2.4.1Kratkoročna održivost: širenje rezultata projekata Kako je već navedeno, glavne vrste aktivnosti obuhvaćene projektima koji se financiraju bespovratnim sredstvima za aktivnosti i operativne troškove povezane su s podizanjem razine svijesti, informiranjem i širenjem informacija. Od 806 ostvarenja prikupljenih tijekom raspoređivanja projekata, njih 346 bilo je povezano s podizanjem razine svijesti i širenjem informacija, što predstavlja najveći udio ostvarenja projekata. Ostvarenja su uključivala knjige, filmove i druge objavljene materijale, događanja kao što su konferencije, seminari i konferencije za medije te usluge podrške i savjetovanja, npr. web-mjesta s informacijama i savjetima te telefonske linije za pomoć. S obzirom na širenje ostvarenja i rezultata koje su obavljali korisnici, većina ispitanika u internetskoj anketi (89 %) izjavila je da ima jasan plan za širenje ostvarenja i rezultata projekta/aktivnosti. Planovima za širenje predviđeno je da će se ostvarenja i rezultati širiti na više od jednog jezika (93 % ispitanika) i u više od jedne zemlje (100 % ispitanika). Projektni partneri izjavili su da su širili ostvarenja i rezultate projekata i povećali njihovu vidljivost različitim sredstvima, uključujući: seminarima, konferencijama i drugim događanjima, informativnim lecima, web-mjestima i elektroničkim alatima (npr. videozapisima i mobilnim aplikacijama), objavom izvješća i tematskih publikacija u kojima su navedeni zaključci do kojih se došlo aktivnostima i preporukama o politikama. Pregledane su odabrane prijave da bi se procijenila kvaliteta tih strategija širenja informacija. To je zatim uspoređeno s izjavama korisnika o širenju rezultata projekata u završnim izvješćima. Opisi u prijavama za bespovratna sredstva za aktivnosti varirali su od opisa s malo informacija o tome što je organizacija u prošlosti postigla s obzirom na zastupljenost u medijima do opisa u kojem je naglašeno da je jedno područje djelovanja bilo posvećeno zagovaranju i širenju informacija te je u njemu bilo detaljno opisano kako će se širenje informacija odvijati tijekom cijelog projekta. U pregledanim prijavama nisu navedeni detalji o tome kako prilagoditi širenje informacija ciljanoj skupini i u većini odgovarajućih izvješća nije jasno navedeno je li projekt uspio doprijeti do ciljane skupine. Nastojanja Komisije da proširi rezultate projekata općenito su bila ograničena. Nedostatak djelotvornih sredstava kojima bi Komisija dijelila informacije o programu FRC spomenut je već u ocjenjivanju u sredini provedbenog razdoblja, a trenutačnom ocjenom nije utvrđeno da su uspostavljeni dodatni resursi i mjere za komunikaciju. Točnije, programu FRC nedostaje namjenski način za dijeljenje rezultata jednog projekta s drugim korisnicima da bi se širile najbolje prakse. Komisija se oslanjala uglavnom na to da će korisnici izravno širiti ostvarenja svojim ciljanim skupinama. Isto tako, ljudski potencijali Komisije bili su uglavnom posvećeni financijskom upravljanju projektima. Nedostatak odgovarajućeg mehanizma/plana za komunikaciju i širenje rezultata projekata financiranih u okviru programa FRC potvrdili su službenici Komisije. Oni su istaknuli dvije različite skupine koje bi mogle imati koristi od takvog mehanizma za širenje informacija: dionike uključene u aktivnosti povezane s ciljevima programa FRC, uključujući podnositelje prijava za financiranje ili korisnike programa, i tvorce politike EU-a, osobito osoblje Komisije, uključujući ono koje upravlja programom FRC. Svaka od tih skupina ima različite potrebe: sudionici mogu imati koristi od pristupa informacijama o aktivnostima i uspjesima drugih projekata da bi mogli razmotriti kako se nadovezati na najbolje prakse drugih. To može zahtijevati širenje rezultata projekata na strukturiraniji način. Tvorcima politike EU-a, uključujući i osoblju Komisije, mogu biti korisni analitički rezultati, uzajamno učenje i drugi aspekti projekta koji im mogu pomoći u osmišljavanju boljih politika, uključujući i politike za provođenje programa FRC. Njima mogu biti korisne informacije kojima se naglašavaju ukupni rezultati programa i rezultati ključnih projekata.

2.4.2Srednjoročna održivost: nastavak rezultata Razvrstavanje projekata pokazalo je da je u malo manje od polovine projekata (81 od 169 bespovratnih sredstava) navedeno da su u njima razvijena održiva ostvarenja koja su se upotrebljavala nakon prestanka financiranja programa. U sedam izvješća navedeno je da su uspostavljena partnerstva nadživjela projekt. U nekoliko projekata nastala su ostvarenja koja se i dalje upotrebljavaju za trenutačne i buduće aktivnosti. Na primjer u projektu „Razmjena dobrih praksi sudjelovanja građana za promicanje aktivnog građanstva u Europskoj uniji” (ESPACE) razvijeno je nekoliko ostvarenja, uključujući materijale i aktivnosti za podizanje razine svijesti na četiri jezika, inicijative uzajamnog učenja i nacionalne mreže, koji su se nastavili upotrebljavati nakon završetka projekta. Isto tako, u projektu „Kada se kažnjavaju nevini – ranjiva skupina djece čiji su roditelji u zatvoru” razvijeno je nekoliko održivih ostvarenja, uključujući i objavu izvješća i sažetka pod nazivom „Eurochips” koji su distribuirani na četiri jezika u najmanje deset država članica i koji se i dalje upotrebljavaju za promicanje prava djece čiji su roditelji u zatvoru. Anketom je potvrđeno da su održivi rezultati ostvareni u velikom dijelu projekata. Od 72 ispitanika njih 44 (61 %) izjavilo je da je njihov projekt bio važan za tematsko područje u kojem su djelovali. Izjavili su i da je velik broj tvoraca politike odgovorio na financirane projekte. Istaknuli su 100-postotnu stopu sudjelovanja tvoraca politike u događanjima povezanima s projektima, poput seminara, konferencija, radionica itd. U 59 % (33) ispitanih projekata tvorci politike odgovorili su distribucijom komunikacijskih materijala (npr. brošura, listića, letaka itd.), 30 % (17) uključenih tvoraca politike pružilo je dodatna sredstva da bi podržali nastavak (nekih) aktivnosti projekata, a 23 % (13) uključenih tvoraca politike uspostavilo je ili podržalo druge projekte u kojima su upotrijebljeni elementi projekta (pristup/metoda, jedna aktivnost ili njih više itd.). Naposljetku, 18 % (10) tvoraca politike oblikovalo je razvoj novih politika / akcijskog plana / zakonodavstva ili je izmijenilo postojeće na osnovi ostvarenja i rezultata projekta. 2.4.3Nastavak partnerstva nakon završetka projekta Iako je razvrstavanjem utvrđeno da u samo 7 od 168 projekata postoje izravni dokazi o nastavku uspostavljenog partnerstva, rezultati ankete bili su mnogo pozitivniji. Oni upućuju na to da su mnogi projekti omogućili uspostavu partnerstva ili mreža koji su nastavili djelovati nakon završetka projekata. Od 71 ispitanika u anketi 48 ispitanika (68 %) izjavilo je da su se njihova partnerstva nastavila ili će se nastaviti nakon završetka projekta. Intervjuirani dionici izjavili su da je suradnja razvijena među partnerima u projektu pomogla u uspostavi mreže koja i dalje zajednički radi na novim projektima. Na primjer projekt „Glasovi djece: istraživanje međuetničkog nasilja i prava djece u školskom okruženju” pomogao je u uspostavi nove međunarodne mreže istraživača koji se bave pitanjima etničke pripadnosti i međuetničkog nasilja. Njegov je cilj bio podizanje razine svijesti među nastavnicima, djecom i u općoj javnosti. Partneri uključeni u projekt „Données personnelles des droits? Sensibiliser et informer les jeunes citoyens européens” izjavili su i da planiraju nastaviti upotrebljavati mrežu uspostavljenu projektom. 2.4.4Dugoročna održivost: prenosivost rezultata projekata Da bi se utvrdilo mogu li se ostvarenja i rezultati projekta prenijeti u drugu državu članicu EU-a i jesu li doista preneseni, ova se ocjena oslonila samo na podatke prikupljene internetskom anketom i naknadnim intervjuima. Te su podatke ispitanici sami naveli i ne predstavljaju potpuno objektivne dokaze. Pokazuju da se velik broj nastalih ostvarenja može prenijeti u druge države članice EU-a, osobito materijali koji se nakon prijevoda mogu širiti i upotrebljavati za druge projekte sa sličnim ciljevima. Mogu se prenijeti i metode pristupa da bi se njima mogle koristiti druge ciljane skupine i korisnici, osobito „aspekt najbolje prakse” ostvarenja koji bi se mogao upotrijebiti u drugim kontekstima i projektima. U nekoliko su slučajeva navedeni određeni manji uvjeti koji utječu na prenosivost ostvarenja projekata. Oni se većinom odnose na potrebu prijevoda ostvarenja na druge jezike ili prilagodbu metoda ili ostvarenja projekta specifičnom kontekstu zemlje ili lokalnom kontekstu savjetovanjem s lokalnim dionicima . Većina ispitanika u anketi potvrdila je da se ostvarenja njihovih projekata mogu prenijeti u druge zemlje EU-a. Na primjer, tečajevi osposobljavanja pripremljeni u kontekstu projekta „Obrazovanje o temeljnim pravima u Europi – F.R.E.E.” mogu se upotrebljavati u svim državama članicama jer su dostupni na internetu i nisu zaštićeni autorskim pravima. Dostupni su na jeziku zemlje koja je sudjelovala u partnerstvu uspostavljenom za taj projekt. Međutim, da bi se osigurala šira upotreba tečajeva, potreban je prijevod na druge jezike . U drugom projektu pod nazivom „Nogometom za ravnopravnost – borba protiv rasističkih i homofobnih stereotipa u nogometu i preko nogometa” organizirane su izložbe i radionice o problemu diskriminacije u području nogometa . Projektni partneri iz različitih država članica usklađivali su se s dionicima iz nacionalnih i lokalnih mreža / nogometnih skupina koje djeluju u tom području da bi organizirali događanja. U naknadnom intervjuu voditelj projekta izjavio je da se ostvarenja projekta mogu jednostavno prenijeti u druge države članice usklađivanjem s nacionalnim i lokalnim dionicima da bi se događanja bolje prilagodila specifičnom kontekstu zemlje. 2.5UČINKOVITOST I PROSTOR ZA POJEDNOSTAVNJENJE 2.5.1Potrošeni novac u usporedbi s ostvarenim učincima Program FRC imao je početni proračun od 94,8 milijuna EUR tijekom razdoblja 2007. – 2013., koji je raščlanjen na godišnja sredstva u iznosima od 10,6 milijuna EUR do 15,50 milijuna EUR. Detaljna raščlamba početnog planiranog proračuna po provedbenim godinama i mehanizmu financiranja za razdoblje 2007. – 2013. navedena je u tablici 1.1. (Raščlamba planiranog proračuna za program FRC (2007. – 2013.) . Tijekom razdoblja provođenja programa ukupni iznosi dodijeljenih sredstava postupno su se povećavali. To je odražavalo opće prakse Komisije. Godišnja dodjela sredstava određuje se na početku sedmogodišnjeg razdoblja programa u kontekstu proračuna EU-a. Zatim se svake godine rade manje prilagodbe, a dodjele postaju veće pri kraju razdoblja programa kada je on već u tijeku. Najveći dio proračuna raspoređen je preko bespovratnih sredstava za aktivnosti i na taj je način svake godine dodijeljeno prosječno 66,3 % sredstava, odnosno 62,6 milijuna EUR. Ostatak proračuna dodijeljen je za bespovratna sredstva za operativne troškove (10 % ili 9,5 milijuna EUR) i inicijative Komisije (21 % ili 20 milijuna EUR). Kvantitativna analiza 169 projekata financiranih bespovratnim sredstvima obuhvaćenih razdobljem provedbe (što ne obuhvaća projekte za koje su bespovratna sredstva dodijeljena u okviru bespovratnih sredstava za aktivnosti za 2013.) pokazala je da je za njih odobren ukupni proračun od 46 460 022 EUR ili otprilike 90 % ukupnih sredstava u iznosu od 51 675 000 EUR dodijeljenih za bespovratna sredstva za aktivnosti za razdoblje 2007. – 2012.

Iako su iznosi koji su odobreni za bespovratna sredstva za aktivnosti približno jednaki izvorno dodijeljenim sredstvima, situacija je drukčija kada je riječ o bespovratnim sredstvima za operativne troškove, koji su dobili mnogo manje sredstava nego što je prvo predviđeno. Proračun koji je stvarno odobren za bespovratna sredstva za operativne troškove iznosio je 3 459 900 EUR ili otprilike 39 % ukupnog financiranja u iznosu od 8 900 000 EUR koje je dodijeljeno za bespovratna sredstva za operativne troškove za razdoblje 2007. – 2012. Niske razine financiranja za bespovratna sredstva za operativne troškove dovode u pitanje učinkovitost bespovratnih sredstava za operativne troškove kao mehanizma financiranja za ostvarenje ciljeva programa. Do sada dodijeljeni, odobreni i isplaćeni proračuni poprilično su usklađeni za bespovratna sredstva za aktivnosti u različitim pozivima na podnošenje prijedloga tijekom razdoblja trajanja programa. Sredstva koja su stvarno isplaćena u usporedbi s onima koja su odobrena za pozive na podnošenje prijedloga za bespovratna sredstva za aktivnosti za 2007., 2008. i za razdoblje 2009. – 2010. pokazuju stopu apsorpcije od otprilike 87,5 %. Kako je već navedeno, samo 39 % sredstava dodijeljenih za bespovratna sredstva za operativne troškove tijekom razdoblja programa bilo je stvarno odobreno. No pomnijim promatranjem odobrenja poziva na podnošenje prijedloga za bespovratna sredstva za operativne troškove za 2007., 2008., 2009., 2010., 2012. i 2013. u usporedbi sa stvarno isplaćenim sredstvima može se vidjeti slična stopa apsorpcije od 88 %. Drugi mehanizam financiranja dostupan u okviru programa bila je javna nabava. Tijekom razdoblja provedbe stvarno je odobreno 12 595 652 EUR za ukupno 111 ugovora o javnoj nabavi dodijeljenih tijekom razdoblja trajanja programa. To iznosi 56,4 % ukupno dodijeljenog proračuna od 22 325 000 EUR. Više od 10 % tog proračuna odobreno je za usluge informacijskih tehnologija, točnije za razvoj i održavanje web-mjesta o konzularnoj zaštiti i web-mjesta o pravima djeteta. 2.5.2Mjera u kojoj je dodjela sredstava bila učinkovita u različitim mehanizmima S obzirom na to, čini se da je financiranje za bespovratna sredstva za aktivnosti učinkovito dodijeljeno, osobito kada se uzmu u obzir „novost” programa, njegova ostvarenja i rezultati te zaključci navedene input – output analize. Bespovratna sredstva za operativne troškove dobila su mnogo manje sredstava nego što im je u početku dodijeljeno (3,5 milijuna EUR umjesto 9,9 milijuna EUR), ali je njihova apsorpcija proračuna sveukupno bila prihvatljiva. Čini se da su dodjele financiranja za bespovratna sredstva za aktivnosti i operativne troškove učinkovite. Iako je svaki mehanizam financiranja bio jasno usmjeren, javna nabava mogla se u određenoj mjeri preklapati s aktivnostima financiranima tim bespovratnim sredstvima. Tijekom razdoblja provedbe Komisija je odobrila 12,6 milijuna EUR za ukupno 111 ugovora o javnoj nabavi (ili 56,4 % početno dodijeljenog proračuna od 22,3 milijuna EUR). Otprilike 55,6 % rashoda za javnu nabavu odobreno je za studije, 34,2 % za događanja i 10,2 % za ugovore povezane s informacijskim tehnologijama. Iako je udio dodijeljenih sredstava koja su stvarno odobrena veći od onoga koji je ostvaren mehanizmom financiranja bespovratnim sredstvima za operativne troškove, mehanizam je još uvijek nedovoljno iskorišten, što je moglo negativno utjecati na interese Komisije, npr. praćenje programa i širenje rezultata programa na razini EU-a. Nakon savjetovanja s dionicima, neučinkovitosti s obzirom na odobrenje tih sredstava uglavnom su se odnosile na nedovoljne resurse i kapacitet Komisije da pravilno isplanira javnu nabavu, prati provedbu projekata i upotrebljava njihove rezultate. Tijekom ocjene nisu prijavljeni dokazi o lošem izvršenju ugovora. 2.5.3Prostor za pojednostavnjenje Ispitanici su izrazili pozitivno stajalište o načinu na koji je Komisija upravljala fazom prijave i provedbe projekata. Pozitivne novosti bile su uvođenje početnih sastanaka, uključivanje tima za politiku u rasprave o ostvarenjima projekta i pružanje boljih smjernica o upravljanju bespovratnim sredstvima. Ipak, 20 % ispitanika nije znalo ili nije izrazilo mišljenje. To možda znači da određeni dio podnositelja prijava nije bio svjestan mogućnosti primanja podrške Komisije u postupku podnošenja prijava. Nekoliko ispitanika navelo je područja koja bi se u budućnosti mogla poboljšati i pojednostavniti. Glavna primjedba bilo je mišljenje da su financijski zahtjevi previše složeni i da ih treba pojednostavniti. S tim je povezana i zabrinutost koju je izrazilo nekoliko ispitanika, a koja se odnosi na to da sama Komisija nije uvijek poštovala rokove projekta, što je katkad neizravno utjecalo na te projekte i dovelo do poteškoća u provedbi projekta. Ispitanici su smatrali da je ključno da se Komisija pridržava rokova određenih za projekt kako bi sve učinkovito funkcioniralo. S prethodnim prijedlogom povezana je i frustracija koju su ispitanici izrazili s obzirom na vrijeme od podnošenja prijedloga kojim se odgovara na poziv i primanja obavijesti o dodjeli bespovratnih sredstava. Tražili su da Komisija stvori učinkovitiji i brži način na koji joj se osobe mogu obratiti prije dodjele poziva, možda poboljšanjem trenutačnog sustava informacijskih tehnologija.

Gotovo svi ispitanici u internetskoj anketi smatrali su da su informacije koje se pružaju podnositeljima prijave tijekom poziva na podnošenje prijedloga i postupka prijave jasne, razumljive i jednostavne. Od 71 ispitanika koji su odgovorili na to pitanje većina primatelja bespovratnih sredstava (50 %) u potpunosti se slagala s izjavom „informacije uključene u pozive na podnošenja prijedloga bile su jasne i razumljive”, dok se 44 % djelomično slagalo. Osim toga, detaljne smjernice za podnositelje prijava za bespovratna sredstva programa FRC bila su dostupna na web-mjestu Glavne uprave za pravosuđe. Ipak, 18 % od 70 ispitanika u internetskoj anketi izjavilo je da je moralo tražiti pomoć osoba s posebnom stručnošću i znanjem o postupcima da bi odgovorilo na poziv, no s druge strane 37 % nije to trebalo. Četvrtina ispitanika potvrdila je da zna za organizacije/projekte/djelatnike koji nisu odgovorili na poziv na podnošenje prijedloga zbog složenih/teških zahtjeva poziva. S obzirom na to da EU financira ta bespovratna sredstva, korisnici bespovratnih sredstava smatrali su da je razumno pružiti informacije o aktivnostima koje su proveli uz pomoć dodijeljenih sredstava. Više od polovine ispitanika smatralo je da su mehanizmi izvješćivanja prikladni. Točnije, 39 % od 71 ispitanika smatralo je da su mehanizmi izvješćivanja o napretku i postignućima projekta/aktivnosti prikladni, dok se 35 % djelomično slagalo. To je ukupno 74 % pozitivnih odgovora. Međutim, nekoliko je ispitanika prigovorilo da zahtjevi za izvješćivanje predstavljaju opterećenje. Ispitanici su istodobno smatrali da bi stroža dokumentacija o promjenama proračuna pomogla u financijskom izvješćivanju. Smatrali su da je važna i veća uključenost partnera u to područje, npr. tako da im se ranije dostave informacije o financijskim podacima o kojima se treba izvijestiti. S obzirom na Komisijine mehanizme praćenja, 39 % od 72 ispitanika smatralo je da su oni djelomično dobri i korisni u provedbi projekta/aktivnosti. Ipak, 14 % ispitanika djelomično se nije slagalo ili se čak u potpunosti nije slagalo s izjavom „Komisijini mehanizmi praćenja dobri su i bili su korisni”, a u potpunosti se nije slagalo 5 % ispitanika. Ispitanici su smatrali da je osobito važno od Komisije dobiti pravodobne povratne informacije o napretku projekta / privremenim izvješćima kako bi se po potrebi mogli provesti ispravci. 2.6EUROPSKA DODANA VRIJEDNOST Dodana vrijednost za EU odnosi se na mjeru u kojoj europska priroda programa donosi vrijednost dionicima i mjeru u kojoj EU ima komparativnu prednost pred nacionalnim i međunarodnim akterima koji djeluju u tom području. Prvo se raspravlja o europskoj prirodi programa i njegovoj zemljopisnoj pokrivenosti. To je početna točka za utvrđivanje dodane vrijednosti za EU. Zatim se analizira dodana vrijednost za EU s obzirom na ostvarenja koja su donijela vrijednost za EU i korisnike. Međutim, još nije bilo moguće utvrditi i mjeriti dodanu vrijednost za EU s obzirom na učinke. Financiranje u okviru programa FRC općenito je dostupno samo za aktivnosti s jasnom europskom „dodanom vrijednošću”. Program je stvoren radi promicanja razvoja europskog društva utemeljenoga na poštovanju temeljnih prava i prava koja proizlaze iz građanstva Europske unije. Ti ciljevi imaju implikacije kojima se države članice ne mogu samostalno djelotvorno baviti. Program je stoga dizajniran tako da zahtijeva međunarodni odgovor koji se sastoji od koordiniranog i multidisciplinarnog pristupa, uključujući i razmjenu informacija na razini EU-a i osiguravanje širokog područja širenja dobrih praksi diljem EU-a. Suradnja različitih zemalja stoga je ključna za provedbu programa. Europska priroda programa odražava se u njegovoj pravnoj osnovi koja određuje ciljeve programa i u kriterijima za primanje sredstava utvrđenih u pozivima na podnošenje prijedloga. U odluci o uspostavi navodi se da je jedan od općih ciljeva programa doprinos razvoju i provedbi „politika Zajednice, potpuno u skladu s temeljnim pravima”. Europska dimenzija dodatno se promiče kriterijima za primanje sredstava i temom projekata, kako je utvrđeno odlukom o uspostavi, godišnjim programima rada i pozivima na podnošenje prijedloga. 2.6.1Zemljopisna pokrivenost financiranih projekata Broj vodećih organizacija, a time i broj provedenih projekata, znatno se razlikuje među državama članicama. Na primjer na slici Figure 2 1 može se vidjeti da su većinu projekata financiranih bespovratnim sredstvima za aktivnosti programa FRC vodile organizacije sa sjedištem u Italiji, a zatim u Belgiji, Francuskoj, Španjolskoj i Ujedinjenoj Kraljevini, dok su mali brojevi zabilježeni u npr. Cipru, Rumunjskoj i Luksemburgu. Iz toga proizlazi da je projekte programa FRC obično vodila odabrana skupina država članica, dok su se ostale države članice uključile u ograničenoj mjeri. Vodeće organizacije posebno su bile okupljene u dvjema državama članicama: Italiji i Belgiji. Te su dvije države članice vodile ukupno 33 % (57) projekata. Neke države članice nisu vodile nijedan projekt programa FRC, npr. Estonija. Međutim, kada se gledaju partnerske organizacije, sudjelovanje država članica ravnomjernije je raspoređeno. Među svim državama članicama samo su Malta i Luksemburg sudjelovale s manje od pet partnerskih organizacija.

Slika 2.1. Ukupni broj organizacija koje su sudjelovale u projektima programa FRC, uključujući vodeće (lijevo) i partnerske (desno) organizacije Velik dio sredstava programa FRC odobren je za projekte u kojima je talijanska organizacija bila vodeća (25 %), nakon čega slijede Belgija (13 %) i Francuska (10 %). Takva raspodjela sredstava blisko prati raspodjelu broja projekata koje su vodile države članice. Raspodjela sredstava prema državi članici vodeće organizacije prikazana je na slici Figure 2 2 (lijevo). Međutim, na slici nije prikazana raspodjela odobrenih sredstava među projektnim partnerima, već se pretpostavlja da su sva odobrena sredstva dodijeljena zemlji vodeće organizacije. Kako u stvarnosti to nije bio slučaj (projekti su bili transnacionalni i projektni partneri također su dobili dio sredstava), sliku treba tumačiti oprezno. Odobrena sredstva prema državi članici vodeće organizacije zatim su podijeljena prema broju stanovnika da bi se uzele u obzir razlike u veličini država članica (vidjeti sliku 2.2 . desno). Uz pretpostavku da sredstva dodijeljena vodećim organizacijama nisu podijeljena s partnerima izvan države članice vodeće organizacije, između 0,50 i 0,60 EUR po stanovniku odobreno je u Belgiji i Sloveniji. Ostale države članice dobile su manje od 0,30 EUR po stanovniku.

2.6.2Struktura partnerstva Na slici Figure 2 3 istaknuta je struktura partnerstva prvih triju država članica s najvećim brojem vodećih organizacija koje se nalaze u Italiji, Belgiji i Francuskoj. Na slikama se može vidjeti da su talijanske vodeće organizacije najčešće ostvarivale partnerstva s talijanskim partnerima (21 projekt), a zatim sa španjolskim partnerima (14 projekata) i rumunjskim partnerima (13 projekata). To možda odražava veću spremnost da se surađuje s partnerima iz zemalja sa sličnim jezikom. Međutim, Italija je ostvarila partnerstva s ukupno 22 države članice. Belgijske vodeće organizacije često su ostvarivale partnerstva s organizacijama iz Ujedinjene Kraljevine (osam projekata), Španjolske (sedam projekata), Belgije (šest projekata), Grčke (šest projekata) i Rumunjske (pet projekata). Belgija je ostvarila partnerstva s ukupno 24 države članice. Francuska je često ostvarivala partnerstva s Italijom (četiri projekta), Belgijom (četiri projekta) i Francuskom (četiri projekta). Francuska je ostvarila partnerstva s ukupno 14 država članica.

2.6.3Analiza zemljopisne pokrivenosti programa Programom FRC nisu ravnomjerno pokrivene sve države članice. Pokrivenost država članica velikim dijelom odražava broj prijava koje su primile različite države članice. Za financiranje projekata u okviru programa FRC primljeno je ukupno 804 prijava. Najveći broj prijava podnijele su talijanske organizacije (174), a zatim organizacije iz Belgije (77) i Francuske (69). Te prve tri države članice podnijele su 39 % prijava za financiranje u okviru programa (vidjeti sliku 2.4 .). Slika 2.4. Ukupan broj prijava u projektima FRC (desno) i stopa uspješnosti prema državi članici (lijevo) Stopa uspješnosti podnesenih prijava bila je najviša u Danskoj i Irskoj, a zatim u Finskoj, Austriji, Belgiji i Njemačkoj. Estonija i Malta prijavile su se, ali nisu uspjele dobiti sredstva iz programa FRC. Ponovno se naglašava da su stope uspješnosti izračunate samo na osnovi prijava za koje se mogla utvrditi država članica. 2.6.4Dodana vrijednost za EU i za korisnike bespovratnih sredstava Korisnici bespovratnih sredstava koji su odgovorili na internetsku anketu i koji su sudjelovali u naknadnom intervjuu izjavili su da su transnacionalna partnerstva njihovoj organizaciji donijela specifične prednosti koje drugi izvor financiranja ne bi omogućio na istoj razini. Većina ispitanika u anketi (88 %) doista je izjavila da projekt/aktivnosti ne bi bile provedene da nije bilo financiranja EU-a. Isto tako, znatan dio aktivnosti razvijenih u okviru programa FRC ne bi se razvio da nije bilo programa jer je sam program stvorio potrebu za novim aktivnostima.

Pristup ostvarivanja partnerstva doveo je do veće baze znanja organizacija koje su sudjelovale, što su pokazali i rezultati ankete. Od 59 ispitanika većina je potvrdila da su partnerstva dovela do većeg znanja/stručnosti u području određene teme, omogućila da se mreže sastoje od (više) međunarodnih partnera i da su osigurala više znanja o politici i praksi drugih zemalja. Partnerstvo je pridonijelo i većem znanju o relevantnim politikama EU-a i zakonodavstvu EU-a, iako u manjoj mjeri. 3ZAKLJUČCI Relevantnost programa Prioriteti poziva na podnošenje prijedloga i aktivnosti koji su financirani mogu se sveukupno smatrati relevantnima za ciljeve programa te za razvoj i provedbu politika i zakonodavstva EU-a. Pozivi na podnošenje prijedloga za bespovratna sredstva za aktivnosti i operativne troškove općenito zadovoljavaju potrebe i interese glavne ciljane skupine. Međutim, neki su ispitanici naveli da pozivi trebaju biti jasniji. Prioriteti s obzirom na osposobljavanje opće javnosti ili pravnih, pravosudnih i upravnih tijela te pravnih stručnjaka o Povelji Europske unije o temeljnim pravima nisu dosljedno postavljeni tijekom godina. U ovoj se ocjeni nije mogla procijeniti otpornost metode upotrijebljene za procjenu potreba provedenu u projektima. Procjene potreba nisu obvezan zahtjev za korisnike bespovratnih sredstava. Zbog nepostojanja procjena potreba teško je procijeniti treba li neke prioritete odbaciti ili kojim pitanjima treba dati prioritet u budućnosti. Dosljednost i komplementarnost Program FRC dosljedan je drugim europskim političkim inicijativama. Štoviše, komplementaran je s drugim programima financiranja EU-a, npr. s programima Daphne III, PROGRESS i JPEN s obzirom na ciljeve, tematska područja i ciljane skupine. Međutim, ta komplementarnost sa sobom nosi i rizik mogućeg preklapanja s tim programima. Neki projekti financirani u okviru programa FRC bili su komplementarni s ciljevima i korisnicima na koje su usmjereni drugi EU-ovi programi financiranja. Snaga programa FRC jest što omogućava financiranje projekata koji se ne uklapaju u užu usmjerenost drugih EU-ovih programa financiranja. Na razini projekata ostvarene su sinergije s drugim programima međunarodnih donatora sa sličnim ciljevima na razini EU-a i na nacionalnoj razini te s projektima koji su financirani u okviru programa FRC. Djelotvornost Aktivnosti financirane u okviru programa FRC znatno su pridonijele ciljevima koji su se nastojali ostvariti programom. Točnije, program FRC pridonio je provedbi i razvoju politike i zakonodavstva EU-a. Međutim, podaci iz završnih izvješća i intervjua nisu bili dovoljni da omoguće procjenu specifične razine djelotvornosti tih aktivnosti u ostvarivanju ciljeva programa. Na primjer, ni predložak završnog izvješća ni smjernice koje sadržavaju upute za popunjavanje predloška nisu dali jasno objašnjenje razlike između ostvarenja, rezultata i ishoda. Stoga se u završnim izvješćima koja su pregledana obično nije radila razlika između ostvarenja, rezultata i ishoda projekata.

U većini projekata planirani rezultati ostvareni su na vrijeme i dosegnute su očekivane ciljane skupine. Nisu utvrđene nikakve prepreke koje su ozbiljno utjecale na provedbu rezultata ili ciljeva projekta. Mehanizmi utvrđeni za praćenje projekata koji su u tijeku ne osiguravaju u svim slučajevima povratne informacije korisnicima bespovratnih sredstava i/ili utvrđivanje naučenih lekcija, dobrih praksi, čimbenika uspjeha itd.  Održivost Korisnici bespovratnih sredstava općenito su djelotvorno širili rezultate projekta uz određena ograničenja. Međutim, budući da projektni partneri to nisu stalno pratili nakon završetka projekta, teško je procijeniti dugoročni učinak napora uloženih u širenje rezultata. Međutim, nastojanja Komisije da proširi rezultate projekata bila su ograničena. Nedostatak djelotvornih sredstava kojima bi Komisija dijelila informacije o programu FRC spomenut je već u ocjenjivanju u sredini provedbenog razdoblja, a trenutačnom ocjenom nije utvrđeno da su uspostavljeni dodatni resursi i mjere za komunikaciju. U programu FRC prisutni su nedostaci u komuniciranju i širenju ostvarenja i rezultata projekta tvorcima politike EU-a i drugim voditeljima projekata koji bi mogli imati koristi od tih rezultata. Katkad su materijali i alati projekta zahtijevali manje izmjene, poput prijevoda i prilagodbe metode projekta lokalnom kontekstu, da bi bili korisni drugim organizacijama koje se bave sličnim pitanjima. Smatralo se da se mnoga ostvarenja i rezultati projekata mogu prenijeti na druge skupine ili zemlje. U više od polovine projekata ostvarenja su već uspješno provedena u drugoj zemlji. Projekti programa FRC sveukupno su ostvarili održive rezultate s obzirom na nastavak aktivnosti i izgradnju partnerstva. Postoje snažni dokazi da su se partnerstva uspostavljena za projekt nastavila i nakon završetka projekta. Međutim, nastavak projektnih aktivnosti ovisio je o vrsti aktivnosti i o tome je li nastavak zahtijevao daljnje financiranje. Učinkovitost Čini se da je financiranje za bespovratna sredstva za aktivnosti i operativne troškove sveukupno bilo dovoljno. Od ukupnih sredstava dodijeljenih za bespovratna sredstva za aktivnosti za razdoblje 2007. – 2012. odobreno je otprilike 90 %, a od toga je stvarno potrošeno 88 %, što upućuje na prihvatljivu stopu apsorpcije za ta bespovratna sredstva. U slučaju bespovratnih sredstava za operativne troškove samo je 39 % ukupno dodijeljenih sredstava stvarno odobreno, iako je od tog iznosa stvarno potrošen isti visoki postotak (88 %), što ponovno upućuje na prihvatljivu stopu apsorpcije. Učinkovitost dodjele sredstava među različitim mehanizmima financiranja sveukupno je bila prikladna. Iznosi dostupni po projektu smatrali su se dovoljnima za provedbu aktivnosti projekta i ostvarenje njegovih ciljeva. S obzirom na prostor za pojednostavnjenje, sveukupno je upravljanje programom FRC bilo učinkovito s obzirom na zahtjeve nametnute podnositeljima prijava i korisnicima te primljenu podršku. Međutim, neke su organizacije naišle na poteškoće s postupkom prijave i provedbe. Neki su zahtjeve za izvješćivanje smatrali opterećujućima, osobito s obzirom na financijsko izvješćivanje. Mehanizmi praćenja sveukupno su se smatrali korisnima, ali neki ispitanici doživjeli su poteškoće. Dodana vrijednost za EU Program FRC omogućio je europsku dodanu vrijednost. Pridonio je razvoju i jačanju aktivnosti EU-a u područjima slobode, sigurnosti i pravosuđa, a posebno je odgovorio na potrebu zaštite temeljnih prava i promicanja građanstva EU-a. Međutim, još nije bilo moguće utvrditi i mjeriti dodanu vrijednost za EU s obzirom na učinke. Projekti su obuhvaćali temu koja je relevantna za EU i provodila su ih transnacionalna partnerstva među državama članicama. Transnacionalna partnerstva dovela su do specifičnih prednosti, npr. veće baze znanja organizacija koje sudjeluju i šireg područja širenja dobrih praksi. Zemljopisna pokrivenost projekata i projektnih partnera koji su primali bespovratna sredstva za aktivnosti i operativne troškove nije ravnomjerna pa su neke države članice bile prekomjerno, a neke premalo zastupljene.