A.Potreba za djelovanjem

Zašto? Koji se problem rješava?

Rak kao profesionalna bolest glavni je uzrok smrtnih slučajeva povezanih s radom u EU-u. U prvom ga redu uzrokuje izloženost karcinogenim tvarima kao što je azbest. Premda azbest, koji je vrlo opasna karcinogena tvar, više nije u općoj upotrebi u EU-u , i dalje je prisutan u mnogim starijim zgradama. Izloženost azbestu može uzrokovati, primjerice, mezoteliom i rak pluća, pri čemu od izlaganja azbestu do prvih znakova bolesti može proći čak 30 godina. Od svih vrsta raka koje su u državama članicama prepoznate kao povezane s radom, njih 78 % povezano je s azbestom .

Rizik od izloženosti uglavnom je povezan s rukovanjem azbestom i raspršivanjem azbestnih vlakana za vrijeme građevinskih radova, kao što su obnova i rušenje. Premda se brzina uklanjanja azbesta među državama može razlikovati ovisno o starosti zgrada i strategijama za rješavanje problema azbesta, zbog sve veće potrebe za povećanjem energetske učinkovitosti pogođen je sve veći broj radnika u svim državama članicama. Ta se potreba ogleda u ambiciji EU-a utvrđenoj u europskom zelenom planu da Europa do 2050. postane prvi klimatski neutralan kontinent. Stoga se očekuje da će se izloženost radnika azbestu povećati u svim državama članicama EU-a kako bude napredovala provedba strategije za val obnove. Procjenjuje se da je azbestu izloženo između 4,1 i 7,3 milijuna radnika, od kojih je 97 % zaposleno u građevinskom sektoru.

Zaštita radnika od rizika povezanih s izlaganjem azbestu u EU-u uređena je Direktivom 2009/148/EZ (Direktiva o izlaganju azbestu na radu). Najnovijom temeljitom evaluacijom Direktive o izlaganju azbestu na radu zaključeno je da je ta direktiva i dalje vrlo relevantna i djelotvorna. U studiji provedenoj za potrebe evaluacije zaključeno je da postoje dokazi koji idu u prilog smanjenju granične vrijednosti izloženosti na mjestu rada kojim bi se povećala relevantnost i djelotvornost Direktive o izlaganju azbestu na radu. Reviziju granične vrijednosti izloženosti na mjestu rada potkrepljuje i posljednja ocjena provedbe direktiva EU-a o sigurnosti i zdravlju na radu za razdoblje od 2013. do 2017. Osim toga, u studenome 2021. tripartitni Savjetodavni odbor za sigurnost i zdravlje na radu jednoglasno se složio da postoji potreba za smanjenjem postojeće granične vrijednosti izloženosti na mjestu rada.

Ako se na razini EU-a ne poduzmu nikakve mjere, uzimajući u obzir samo ona zanimanja u kojima trenutačno postoji izloženost azbestu, procjenjuje se da će u sljedećih 40 godina u EU-u doći do 884 slučaja raka koji bi se mogli pripisati izloženosti azbestu na mjestu rada. Predviđa se i da će u istom razdoblju od raka koji uzrokuje izloženost azbestu na mjestu rada umrijeti 707 radnika. Ti procijenjeni slučajevi raka dovest će do troškova zdravstvene skrbi u visini od 228 do 438 milijuna EUR.

Broj izloženih radnika Posljedice za zdravlje Očekivani br. slučajeva (2021.–2061.) Očekivani br. smrtnih slučajeva (2021.–2061.) Procijenjeni troškovi zdravstvene skrbi (neto sadašnja vrijednost) 4 100 000–7 300 000 rak pluća

mezoteliom

rak grkljana

rak jajnika 884 707 228 milijuna EUR–438 milijuna EUR

Što se nastoji postići ovom inicijativom?

Glavni opći cilj ove inicijative jest dodatno ojačati pravo radnika na visoku razinu zaštite sigurnosti i zdravlja na radu te spriječiti bolest i smrtnost uzrokovanu rakom koji je povezan s radom.

S ciljem podrške tom općem cilju ova inicijativa ima sljedeće posebne ciljeve:

·povećati učinkovitost granične vrijednosti izloženosti na mjestu rada u okviru Direktive o izlaganju azbestu na radu ažuriranjem te vrijednosti na temelju znanstvenih spoznaja, i

·ostvariti ujednačeniju i bolju zaštitu radnika od azbesta u cijelom EU-u.

Koja je dodana vrijednost djelovanja na razini EU‑a?

Ažuriranje Direktive o izlaganju azbestu na radu kako bi se uzeli u obzir najnoviji dostupni znanstveni dokazi djelotvoran je način da se preventivne mjere na odgovarajući način ažuriraju u svim državama članicama.

Revizijom granične vrijednosti izloženosti na mjestu rada u okviru Direktive o izlaganju azbestu na radu neće se u potpunosti ukloniti razlike među državama članicama, ali osigurat će se veća usklađenost graničnih vrijednosti na razini EU-a. Stoga revidirana granična vrijednost izloženosti na mjestu rada na razini EU-a pridonosi usklađenijoj i boljoj zaštiti radnika te postizanju jednakih uvjeta za poduzeća u cijelom EU-u. Poduzeća koja žele poslovati u više država članica mogu imati dodatne koristi od usklađenosti važećih graničnih vrijednosti. To bi moglo dovesti do ušteda jer se u postrojenjima mogu primjenjivati zajednička rješenja umjesto da se za svaku lokaciju moraju osmisliti posebna rješenja kako bi se ispunili različiti zahtjevi u pogledu granične vrijednosti izloženosti na mjestu rada u više država članica.

Djelovanjem na razini EU-a vjerojatno će se postići pravedniji uvjeti za radnike i manji troškovi zdravstvene skrbi koji su ravnomjernije raspodijeljeni po državama članicama.

Revizijom granične vrijednosti izloženosti na mjestu rada na razini EU-a uklanja se potreba za tim da države članice provode vlastitu znanstvenu analizu, što će im vjerojatno omogućiti znatne uštede administrativnih troškova. Izmjena Direktive o izlaganju azbestu na radu moguća je samo djelovanjem na razini EU-a.