Preporuka za

ODLUKU VIJEĆA

o pozivanju Španjolske da poduzme mjere za smanjenje deficita koje se smatraju potrebnima za ispravljanje stanja prekomjernog deficita

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 126. stavak 9.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

budući da:

(1)U skladu s člankom 126. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) države članice izbjegavaju prekomjerne državne deficite.

(2)Pakt o stabilnosti i rastu temelji se na cilju zdravih državnih financija kao sredstvu jačanja uvjeta za stabilnost cijena i snažan održivi rast koji dovodi do otvaranja novih radnih mjesta. Pakt o stabilnosti i rastu uključuje Uredbu Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita, koja je donesena kako bi se potaknulo brzo smanjenje prekomjernih deficita opće države.

(3)U skladu s člankom 104. stavkom 6. Ugovora o osnivanju Europske zajednice (EUZ) Vijeće je 27. travnja 2009. utvrdilo da u Španjolskoj postoji prekomjerni deficit te je, u skladu s člankom 104. stavkom 7. tog Ugovora, izdalo preporuku za smanjenje prekomjernog deficita najkasnije do 2012. Otada je Vijeće na temelju članka 126. stavka 7. UFEU-a izdalo tri nove preporuke za Španjolsku (2. prosinca 2009., 10. srpnja 2012. i 21. lipnja 2013.), u kojima je rok za smanjenje prekomjernog deficita produljen do 2014. odnosno 2016. U svim trima preporukama Vijeće je izrazilo mišljenje da je Španjolska poduzela učinkovito djelovanje, no da je došlo do neočekivanih nepovoljnih gospodarskih događaja sa znatnim nepovoljnim posljedicama za državne financije.

(4)U skladu s odredbama članka 126. stavka 8. UFEU-a Vijeće je 12. srpnja 2016. utvrdilo da Španjolska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na preporuku Vijeća od 21. lipnja 2013.

(5)U skladu s člankom 10. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1467/97 ako država članica ne provodi mjere, odnosno ako se one pokažu nedostatnima prema mišljenju Vijeća, Vijeće odmah donosi odluku u skladu s člankom 126. stavkom 9. Ugovora.

(6) Komisija je ažurirala svoju proljetnu prognozu 2016. informacijama koje su bile dostupne do 19. srpnja 2016. Na temelju toga prognoza rasta realnog BDP-a za 2016. korigirana je naviše za 0,3 postotna boda (na 2,9 %) u usporedbi s proljetnom prognozom i naniže (2,3 % u odnosu na 2,5 % u proljeće) za 2017. Za 2018. predviđa se rast realnog BDP-a za 2,1 %, što je usporedivo s rastom od 3,2 % u 2015. Gospodarski rast vjerojatno će biti usporen, ali i stabilan, još uvijek pod pozitivnim utjecajem reformi provedenih kao odgovor na krizu te uspješnog dovršetka programa financijske pomoći. Oporavak i dalje prati intenzivno otvaranje novih radnih mjesta u kontekstu nastavka ograničavanja plaća te pod pozitivnim utjecajem reformi tržišta rada. I niske cijene nafte podupiru rast. Istodobno se očekuje da će inflacija u 2016. biti -0,3 %. Postoje međutim i negativni rizici za prognozu rasta, osobito od 2017., koji su povezani, među ostalim, i s rezultatom referenduma o članstvu u Europskoj uniji održanog u Ujedinjenoj Kraljevini, koji je povećao nesigurnost, što bi moglo dovesti do negativnih posljedica za trgovinu i domaću potražnju.

(7)Prema ažuriranoj proljetnoj prognozi Komisije 2016. očekuje se da će deficit opće države smanjiti na 4,6 % BDP-a u 2016., 3,3 % BDP-a u 2017. i 2,7 % BDP-a u 2018. (u usporedbi s ciljevima iz programa stabilnosti od 3,6 % BDP-a u 2016., 2,9 % BDP-a u 2017. i 2,2 % BDP-a u 2018. te predviđenim ishodom deficita u iznosu od 3,9 % BDP-a u 2016. i 3,1 % BDP-a u 2017. iz proljetne prognoze). Prognozirano povećanje deficita djelomično se temelji na činjenici da se u ažuriranoj prognozi Komisije u obzir uzima manji broj mjera obuzdavanja rashoda na razini središnje i regionalne vlasti, koje su poduzete kao odgovor na preporuku Komisije iz ožujka 2016. (0,2 % BDP-a), nego što je predviđeno programom stabilnosti (0,4 % BDP-a) jer neke od tih mjera još nisu dovoljno određene da bi ih se uključilo u prognozu Komisije na temelju uobičajene pretpostavke o nemijenjanju politike. Međutim najveći dio te razlike proizlazi iz promjena pravnog okvira za porez na dobit poduzeća, što uzrokuje niže predujmove poduzeća („pagos fraccionados”) u 2016. Manjak predujmova nije kvantificiran u programu stabilnosti i postao je očit tek u travnju, u vrijeme prvog obroka, nakon krajnjeg roka proljetne prognoze. Ažuriranom proljetnom prognozom Komisije 2016. ti se manjkovi procjenjuju na 0,5 % BDP-a u 2016. Budući da uzrokuju stalni zastoj u plaćanju poreza, ali ne i promjenu stope ili osnovice poreza, prethodno spomenute promjene ne bi imale učinak na prihod od poreza na dobit poduzeća u novom stabilnom stanju (počevši od 2017.). One dovode do privremenog gubitka pri prikupljanju poreza u 2016., koji se u ažuriranoj proljetnoj prognozi smatra jednokratnim. Za 2017. razlike između ažurirane proljetne prognoze i programa stabilnosti proizlaze iz početnog položaja koji je bio lošiji od očekivanog i činjenice da mjere štednje poduzete kao odgovor na preporuku Komisije iz ožujka 2016. još nisu dovoljno određene da bi ih se uključilo u prognozu Komisije na temelju uobičajene pretpostavke o nemijenjanju politike. Očekuje se da će strukturni deficit porasti za 0,4 % BDP-a u 2016. i 0,1 % u 2017., dok će u 2018. ostati nepromijenjen. Međutim, predviđeni porast strukturnog deficita u 2016. djelomično je potaknut činjenicom da su trenutačni izgledi u pogledu inflacije i rasta nominalnog BDP-a niži od izgleda iz proračuna za 2016., što je štetno utjecalo na strukturne prihode vlade i istodobno onemogućilo prilagodbu rashoda.

(8)Udio bruto duga opće države u BDP-u narastao je s 36 % u 2007. na oko 99 % u 2014. U 2015. udio duga bio je više ili manje stabilan jer je neto prodajom financijske imovine ublažen negativan učinak bržeg rasta deficita od rasta nominalnog BDP-a. Prema ažuriranoj proljetnoj prognozi Komisije 2016. očekuje se da će udio duga dosegnuti najvišu razinu u iznosu od 100,6 % BDP-a u 2017., dok je u skladu s proljetnom prognozom najviša razina u iznosu od 100,3 % BDP-a trebala biti dosegnuta u 2016. Iako se ne čini da Španjolskoj prijete neposredni rizici od fiskalnog stresa kao posljedica tog visokog udjela duga, rizici u pogledu održivosti duga srednjoročno će znatno narasti ako se ne poboljša proračunsko stanje. Dugoročno će se rizici za fiskalnu održivost vjerojatno smanjiti zbog pozitivnog učinka smanjenja rashoda povezanih sa starenjem stanovništva.

(9)U skladu s člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1467/97 u odluci Vijeća kojom se određena država članica poziva da poduzme mjere za smanjenje deficita u skladu s člankom 126. stavkom 9. Ugovora, Vijeće od države članice zahtijeva ostvarenje godišnjih proračunskih ciljeva, koji su na temelju predviđanja iz poziva usklađeni s minimalnim godišnjim poboljšanjem ciklički prilagođenog salda u iznosu od najmanje 0,5 % BDP-a, što je referentna vrijednost, ako se ne uzmu u obzir jednokratne i privremene mjere Međutim, činjenica da se ta odluka Vijeća kojom se poziva na poduzimanje mjera donosi u drugoj polovini godine povećava fiskalni napor potreban za postizanje zadanog godišnjeg poboljšanja strukturnog salda. Važno je voditi računa i o tome da osnovni scenarij za novo kretanje prilagodbe započinje smanjenjem strukturnog deficita u iznosu od 0,4 % BDP-a, što je bar djelomično posljedica inflacije koja je niža nego što je predviđeno scenarijem na kojem se temelji proračun za 2016., a to je u velikoj mjeri izvan kontrole vlade. Uzimajući to u obzir, čini se primjerenim ne tražiti dodatne strukturne mjere u 2016.

(10)Budući da u 2016. ne bi trebalo tražiti dodatne strukturne mjere, odobrenje dodatne godine za smanjenje prekomjernog deficita u Španjolskoj, što je pravilo u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1467/97, iziskivalo bi godišnje poboljšanje strukturnog salda u 2017., što bi imalo preveliki negativni učinak na rast. Stoga se čini primjerenim Španjolskoj za dvije godine produljiti rok za okončanje stanja prekomjernog deficita.