C 267/1

OBAVIJEST KOMISIJE –

Smjernice za javnu nabavu inovativnih rješenja

(2021/C 267/01)

IZJAVA O OGRANIČENJU ODGOVORNOSTI: Svrha je ove Obavijesti pružiti praktične smjernice za javnu nabavu inovativnih rješenja. Obavijest nije pravno obvezujuća. Iako se u njoj povremeno parafraziraju odredbe zakonodavstva EU-a, njezina namjena nije dodati ili smanjiti prava i obveze utvrđene u tom zakonodavstvu. Kad je riječ o slučajevima u kojima bi se Obavijest mogla smatrati tumačenjem zakonodavstva EU-a, treba istaknuti da je samo Sud Europske unije nadležan za pravno obvezujuće tumačenje prava EU-a. Iako su informacije u ovim Smjernicama pomno pregledane, Europska komisija ne prihvaća odgovornost za pojedinačne slučajeve koji se u njima spominju.

SADRŽAJ

SAŽETAK 5

1. UPOZNAVANJE S JAVNOM NABAVOM INOVATIVNIH RJEŠENJA 6

1.1. Što je javna nabava inovativnih rješenja? 6

1.2. Razlozi za javnu nabavu inovativnih rješenja 7

1.2.1. Poticanje gospodarskog oporavka, zelene i digitalne tranzicije te otpornosti EU-a 7

1.2.2. Pružanje kvalitetnijih javnih usluga uz optimalna sredstva 8

1.2.3. Ispunjavanje nastale potrebe 8

1.2.4. Modernizacija javnih usluga 9

1.2.5. Pomoć novoosnovanim poduzećima i inovativnim MSP-ovima pri pokretanju i rastu 10

1.2.6. Poticanje tržišta na inovacije 10

1.3. Koja je svrha Smjernica za javnu nabavu inovativnih rješenja? 11

2. STVARANJE OKVIRA POLITIKE ZA JAVNU NABAVU INOVATIVNIH RJEŠENJA 11

2.1. Jasne ovlasti politike 11

2.2. Inovacije kao sredstvo za postizanje različitih ciljeva politike 14

2.3. Utvrđivanje razine ambicije 15

2.4. Pretvaranje ambicija u djela i obveze 16

2.5. Izgradnja kapaciteta 17

2.5.1. Osposobljavanje i pomoć ljudima 17

2.5.2. Razmatranje javne nabave zasnovane na suradnji 18

2.6. Prevladavanje nesklonosti riziku stvaranjem poticaja za inovacije 22

3. PRIVLAČENJE INOVATORA 24

3.1. Otvaranje javne nabave i manjim inovatorima 24

3.1.1. Suradnja s tržištem 24

3.1.2. Smanjenje administrativnog opterećenja 26

3.1.3. Prilagodba kriterija za odabir 26

3.1.4. Primjena grupa 28

3.1.5. Upotreba normi, otvorenih podataka, otvorenih sučelja i softvera otvorenog koda 29

3.1.6. Osmišljavanje programa plaćanja koji pogoduju MSP-ovima 30

3.2. Razvoj ekosustavnog pristupa inovacijama 30

3.3. Mobiliziranje inovacijskih posrednika 31

4. PRIVLAČENJE INOVACIJA 33

4.1. Alati koji pogoduju inovacijama za sve vrste postupaka 33

4.1.1. Procjena potreba 33

4.1.2. Prethodna provjera tržišta 35

4.1.3. Upotreba neobveznih polja u standardnim obrascima 38

4.1.4. Tehničke specifikacije 38

4.1.4.1. Opisni zahtjevi 38

4.1.4.2. Funkcionalni zahtjevi 39

4.1.5. Varijante 40

4.1.6. Kriteriji za dodjelu 41

4.1.6.1. Cijena 41

4.1.6.2. Trošak 41

4.1.6.3. Kvaliteta 42

4.1.7. Upravljanje pravima intelektualnog vlasništva 43

4.1.8. Izvršenje ugovora 46

4.2. Posebni postupci javne nabave koji su pogodni za inovacije 47

4.2.1. Prilagodba inovacija koje su spremne za upotrebu – postupci uz pregovore 47

4.2.1.1. Natjecateljski postupak uz pregovore 48

4.2.1.2. Natjecateljski dijalog 48

4.2.2. Projektni natječaji 48

4.2.3. Pokretanje inovacija pomoću javne nabave usluga istraživanja i razvoja 49

4.2.3.1. Javna nabava usluga istraživanja i razvoja te dodjela prava intelektualnog vlasništva 49

4.2.3.2. Pretkomercijalna nabava 50

4.2.3.3. Javna nabava sredstava za istraživanje i razvoj 51

4.2.3.4. Partnerstvo za inovacije 52

5. DRŽAVNA POTPORA 56

PRILOG I.: PRAVA INTELEKTUALNOG VLASNIŠTVA 58

Dio I. – Opći aspekti povezani s pravima intelektualnog vlasništva 58

Dio II. – Vrsta nabavljenog rezultata i prava intelektualnog vlasništva 60

PRILOG II.: PREDLOŠCI POZIVNICA ZA DOBAVLJAČE 65

PRILOG III.: PREDLOŽAK UPITNIKA ZA SASTANAK S DOBAVLJAČIMA 67

SAŽETAK

Javna nabava inovativnih rješenja može pridonijeti gospodarskom oporavku EU-a nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 pomoću boljih javnih ulaganja. Riječ je o bitnom sredstvu kojim se može potaknuti preobrazba našega gospodarstva u zeleno i digitalno gospodarstvo. Ove Smjernice donesene su u kontekstu Komunikacije „Obnovljeni program za istraživanje i inovacije – prilika da Europa oblikuje svoju budućnost” i doprinosa neslužbenoj večeri čelnika u Sofiji 16. svibnja 2018. te su ažurirane nakon donošenja europske strategije za MSP-ove i industrijske strategije (1) te Mehanizma za oporavak i otpornost (2). Njima se nastoji pružiti podrška javnim naručiteljima kako bi mogli više pridonijeti gospodarskom oporavku, usporednoj zelenoj i digitalnoj tranziciji te otpornosti EU-a.

U ovim se Smjernicama sažeto opisuju temeljni aspekti javne nabave inovativnih rješenja: zašto je važna, tko u njoj ima interes i kako se taj postupak može provesti.

Ovaj dokument odražava odgovore primljene u okviru prethodnog javnog savjetovanja. Savjetovanje je namjerno bilo detaljno kako bi obuhvatilo najširu stručnu javnost (naručitelje, oblikovatelje politika i dobavljače) i potaknulo interes onih koji o tome još nikad nisu razmišljali ili koji nisu smatrali da ih se to tiče. Čak će i najnapredniji čitatelji pronaći korisna upućivanja na nove inicijative i primjere.

Direktivama o javnoj nabavi iz 2014. okvir javne nabave prilagođen je potrebama javnih naručitelja i gospodarskih subjekata koje proizlaze iz tehnološkog razvoja, gospodarskih trendova i veće društvene usmjerenosti na održivu javnu potrošnju.

Javna nabava inovativnih rješenja pruža neiskorištene mogućnosti za novoosnovana poduzeća i razvoj inovativnih rješenja, kako je istaknula Komisija u nedavno donesenoj strategiji za MSP-ove i akcijskom planu za prava intelektualnog vlasništva (3).

Pravila o javnoj nabavi ne odnose se više samo na način kupnje, nego opisuju opseg poticajâ za predmet kupnje, a da se oni pritom ne propisuju. Cilj učinkovite potrošnje novca poreznih obveznika dobiva nove dimenzije, koje nadilaze puko ispunjavanje osnovnih potreba javnih tijela. Pri svakoj javnoj nabavi javnost ima pravo znati ne samo je li nabavljeno rješenje formalno u skladu s uvjetima, nego i donosi li najbolju dodanu vrijednost u smislu kvalitete, troškovne učinkovitosti i socijalnog učinka, kao i učinka na okoliš, te stvara li prilike za tržište dobavljača.

Javna nabava inovativnih rješenja rješava sve navedene probleme. Njome se postižu bolja kvaliteta i učinkovitija rješenja s koristima za okoliš i društvo, veća troškovna učinkovitost i nove poslovne prilike za poduzeća. Uz to, ove bi se Smjernice trebale čitati zajedno sa Smjernicama Komisije za sudjelovanje ponuditelja i robe iz trećih zemalja na tržištu javne nabave EU-a iz 2019., koje se isto bave strateškom javnom nabavom i javnom nabavom inovativnih rješenja (4) te se u njima javnim naručiteljima pružaju praktični savjeti o tome kako pristupiti sudjelovanju trećih zemalja u javnim natječajima.

Ove su Smjernice stoga osmišljene kako je navedeno u nastavku.

U poglavlju 1. pojašnjeni su koncept javne nabave inovativnih rješenja, njegova sveobuhvatna dimenzija i dodana vrijednost.

U poglavlju 2. prikazan je okvir politike koji je potreban za stratešku upotrebu javne nabave inovativnih rješenja.

U poglavlju 3. prikazano je kako približiti javnu nabavu inovatorima, uključujući novoosnovana poduzeća i inovativne MSP-ove.

U poglavlju 4. opisuje se kako pokrenuti postupke javne nabave kako bi se modernizirale javne usluge pomoću inovativnih rješenja te ostvario rast i otvorila nova radna mjesta, osobito u pogledu upravljanja pravima intelektualnog vlasništva.

U poglavlju 5. objašnjavaju se određeni kriteriji koje bi javna nabava inovativnih rješenja trebala ispunjavati kako bi se izbjegla dodjela državne potpore dobavljaču.

U prilozima se nalaze praktične informacije za naručitelje o pravima intelektualnog vlasništva te alati namijenjeni kao pomoć naručiteljima pri organizaciji sastanaka s dobavljačima.

Ove bi Smjernice mogle poslužiti kao izvor nadahnuća za sve sudionike uključene u javnu nabavu:

— službenike za javnu nabavu,

— krajnje korisnike nabavljenih rješenja,

— donositelje odluka i oblikovatelje politika čiji je doprinos stvaranju povoljnih uvjeta ključan,

— dobavljače koji mogu naučiti kako biti konkurentniji u pogledu inovativnih rješenja u javnoj nabavi.

1. UPOZNAVANJE S JAVNOM NABAVOM INOVATIVNIH RJEŠENJA

1.1. Što je javna nabava inovativnih rješenja?

Inovacija može imati više značenja (5). Ove Smjernice obuhvaćaju šire stajalište. Javna nabava inovativnih rješenja odnosi se na svaku nabavu koja uključuje barem jedan od sljedećih aspekata:

— predmet nabave je postupak inovacije – usluge istraživanja i razvoja – s (djelomičnim) rezultatima,

— predmet nabave su rezultati inovacija.

Javni naručitelj najprije opisuje svoju potrebu i traži od poduzeća i istraživača da razviju inovativne proizvode, usluge ili postupke, koji još ne postoje na tržištu, kako bi ispunili tu potrebu.

U drugom slučaju javni naručitelj, umjesto da kupuje gotov proizvod, uslugu ili postupak, djeluje kao prvi korisnik i kupuje proizvod, uslugu ili postupak koji je nov na tržištu i ima bitno nova obilježja (6).

Takve inovacije, koje osiguravaju veći uspjeh i dodanu vrijednost raznim dionicima, nekad odgovaraju tradicionalnom okruženju (postupne inovacije), ali često narušavaju stari sustav stvaranjem različitih dionika, tijekova ili vrijednosti (disruptivne inovacije) ili je za njih čak potrebna sveobuhvatnija preobrazba jer ispunjavaju neispunjene potrebe i za njih su potrebne strukturne ili organizacijske reforme (transformativne inovacije). U ovim se Smjernicama ističu prednosti raznih oblika inovacija i objašnjava se kako im pristupiti u postupku javne nabave.

1.2. Razlozi za javnu nabavu inovativnih rješenja

1.2.1. Poticanje gospodarskog oporavka, zelene i digitalne tranzicije te otpornosti EU-a

Javna ulaganja i inovacije dva su bitna načina za suočavanje s izazovima oporavka, zelene i digitalne tranzicije te stvaranja otpornijega gospodarstva u EU-u. Novi Mehanizam za oporavak i otpornost (7) potaknut će javna ulaganja nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19, a velik dio tih ulaganja usmjerit će se putem javne nabave. Vrednovanje u EU-u pokazuje da Europa iskorištava samo polovinu potencijala javne nabave inovativnih rješenja za poticanje gospodarskog oporavka te da postoji velik manjak ulaganja, posebno u javnu nabavu digitalnih rješenja te usluga istraživanja i razvoja, iako su oba ta područja važna za jačanje strateške autonomije i konkurentnosti EU-a (8). Javni naručitelji trebat će potaknuti javnu nabavu inovativnih rješenja i pomoći poduzećima da razviju inovativna rješenja u najbitnijim industrijskim ekosustavima, naročito ako su javni naručitelji ključni ulagači. Naručitelji će morati potaknuti i otpornost europskoga gospodarstva diversifikacijom izvora nabave nužne robe (kao što su sastojci u farmaceutskim proizvodima, kako se pokazalo tijekom pandemije bolesti COVID-19) te promicanjem novih rješenja.

Inovativnom javnom nabavom svemirskih aplikacija u EU-u koju provode javna tijela na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini može se znatno doprinijeti provedbi zelenog plana i digitalizaciji interakcija među poduzećima/građanima i javnim upravama. Uz to ima i znatan potencijal za prekograničnu suradnju. U mnogim područjima primjene podataka i usluga proizašlih iz svemirskog sektora koje pruža svemirski program EU-a javna nabava inovativnih rješenja najučinkovitiji je pristup za poticanje digitalne i zelene tranzicije jer se ona ne bi mogla ostvariti samo tržišnim mehanizmima.

PRIMJER SVEMIRSKE USLUGE Zašto se razmatralo inovativno rješenje? Javna tijela važni su korisnici svemirske tehnologije, posebice u područjima kao što su: — javna sigurnost (hitne službe i pomoć u slučaju katastrofa i velikih nesreća, potraga i spašavanje, gašenje požara, upravljanje granicama), — zaštita kritične infrastrukture, — javni prijevoz (upravljanje javnim prijevozom, autonomni autobusi, pametni gradovi), — pomorski, zrakoplovni i željeznički promet kojim upravljaju ili koji nadziru javna tijela. Što je učinjeno drukčije? Javna nabava inovativnih rješenja stoga može biti obećavajući instrument za promicanje upotrebe naprednih svemirskih tehnologija i usluga pružajući javnim tijelima poticaje za suradnju s inovativnim poduzećima kao „prvim klijentima”. U listopadu 2019. Europska komisija pokrenula je pilot-poziv H2020-SPACE-EGNSS-2020 za „Pretkomercijalnu nabavu EGNSS (EGNOS i Galileo) aplikacija za javna tijela” s ciljem da se razviju inovativna rješenja pomoću GNSS tehnologije EU-a kako bi se usmjerilo na pitanja od javnog interesa za koja postoji manjak opskrbe na tržištu (što je tipičan tržišni nedostatak zbog visoke percepcije rizika u pogledu tehnologije/tržišta i monopsona/ograničene potražnje). Koji je bio ishod? U odabranom projektu BroadGNSS upotrebljavat će se jedinstvene i napredne značajke signala sustava EGNOS i Galileo u aplikacijama za javnu sigurnost koje se nalaze niže u lancu kako bi se poboljšale usluge organizacija za javnu sigurnost i pomoć u slučaju katastrofa i velikih nesreća (PPDR) za europske građane. Pojedinosti su dostupne na: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/opportunities/topic-details/space-egnss-5-2020

1.2.2. Pružanje kvalitetnijih javnih usluga uz optimalna sredstva

Inovativno rješenje rijetko se nabavlja samo zbog inovativnog karaktera. U većini slučajeva javnim naručiteljima inovativna rješenja postaju zanimljiva ako im omoguće slične ili čak bolje rezultate uz optimirane troškove.

PRIMJER INOVACIJAMA DO ZELENIJE I JEFTINIJE ENERGIJE ZA GRAĐANE: Kombinirana toplana i elektrana u Vilniusu Zašto se razmatralo inovativno rješenje? Uvoz plina dovodio je do visokih troškova grijanja za građane Vilniusa. Osim toga, velika ovisnost toga grada o potrošnji plina negativno je utjecala na okoliš, uz visoke razine emisija CO2. Što je učinjeno drukčije? Grad je 2018. odlučio uložiti u inovativno, domaće postrojenje za proizvodnju zelene energije radi smanjenja ovisnosti o uvozu plina i ugljičnog otiska. Čitav projekt javne nabave dovršen je u godini dana. Kogeneracijsko postrojenje sastoji se od postrojenja za spaljivanje otpada i dva sustava za biogorivo. Najveći dio ulaganja omogućen je uz pomoć strukturnih fondova EU-a i zajma od Europske investicijske banke (EIB). Koji je bio ishod? Gotovo 40 % građana sada može zadovoljiti svoje potrebe za energijom uz smanjene emisije CO2. Procijenjeno je da će se cijene za građane smanjiti za 20 % kada sustav sredinom 2020. bude djelovao u punom kapacitetu. Emisije CO2 mogu se znatno smanjiti, za otprilike 436 000 tona godišnje. Inovacija pridonosi i kružnom gospodarstvu zahvaljujući nesmetanom pretvaranju otpada u energiju. Pojedinosti su dostupne na: https://renewablesnow.com/news/lietuvos-energija-breaks-ground-on-vilnius-chp-scheme-601749/ https://www.euroheat.org/news/vilnius-chp-project-gets-green-light-ec/ https://ec.europa.eu/regional_policy/hr/projects/major/lithuania/new-power-plant-boosts-renewable-energy-use-in-vilnius-lithuania https://www.eib.org/attachments/registers/74370788.pdf

1.2.3. Ispunjavanje nastale potrebe

U nekim slučajevima javna nabava inovativnih rješenja potrebna je kako bi se odgovorilo na neispunjene potrebe ili nova očekivanja, koje postojeća rješenja na tržištu ne ispunjavaju na odgovarajući način.

PRIMJER INOVATIVNO RJEŠENJE KAO ODGOVOR NA DRUŠTVENE PROMJENE: Motiviranje učenika na učenje uz pomoć tehnologije Zašto se razmatralo inovativno rješenje? Mnogu djecu danas više zanimaju računalne igre nego matematika ili prirodne znanosti. Stope napuštanja škole i sveučilišta povećavaju se jer se smanjuje entuzijazam za učenje tih „teških” predmeta. To utječe na izglede nove generacije Europljana da pronađu dobre poslove u gospodarstvu koje je sve više usmjereno na znanje. Što je učinjeno drukčije? Škole u švedskom Halmstadu, španjolskom Viladecansu, njemačkom Magdeburgu i finskom Konnevesiju odlučile su pokrenuti postupak zajedničke javne nabave kako bi riješile taj problem. Naručile su usluge istraživanja i razvoja od sedam inovativnih dobavljača, a zatim testirale i usporedile njihova rješenja. Četiri od sedam dobavljača ušla su u fazu izrade prototipa, a dva su zatim razvila inovativne alate koje su škole odlučile primjenjivati. Ti alati djeci u osnovnoj i srednjoj školi pružaju iskustvo učenja nalik videoigrama prilagođeno stalnim analiziranjem obrazaca ponašanja uz pomoć umjetne inteligencije. Koji je bio ishod? Sudjelovanje više od 600 učenika i 45 nastavnika iz tih četiriju zemalja pokazuje da su upotrebom novih rješenja učenici 55–75 % motiviraniji i uspješniji u matematici, tehničkoj kulturi, fizici i kemiji te je veća vjerojatnost da će razvijati karijeru u tim područjima. U međuvremenu su razne škole kupile ta rješenja. Primjerice, škola Kuulammen u Finskoj potvrdila je da se tim inovativnim rješenjima vrijeme koje nastavnici posvećuju planiranju i ocjenjivanju smanjuje za 30–40 %, a škole ostvaruju uštede u pogledu nastavnih materijala (jedna licenca košta deset puta manje od udžbenika za čitavu školu). Poduzeće koje je isporučilo to rješenje u Finskoj u međuvremenu je privuklo i ulaganja rizičnog kapitala te proširilo poslovanje i na druge segmente tržišta (osposobljavanje zaposlenika u poduzećima). Pojedinosti su dostupne na: www.imaile.eu (projekt sufinanciran u okviru Sedmog okvirnog programa EU-a)

1.2.4. Modernizacija javnih usluga

Javnom nabavom inovativnih rješenja može se uskladiti način pružanja javnih usluga s očekivanjima građana koji se sve više služe tehnologijama i ekološki su i socijalno osviješteni te poboljšati njihovo iskustvo s javnim uslugama.

PRIMJER INOVATIVNIM RJEŠENJEM DO SMANJENE UPOTREBE AUTOMOBILA U JAVNIM TIJELIMA: Platforma za zajedničko upravljanje voznim parkom u portugalskom Ministarstvu zdravstva Zašto se razmatralo inovativno rješenje? Portugalsko Ministarstvo zdravstva željelo je optimirati upravljanje rutama te smanjiti utjecaj na okoliš i ukupne troškove voznog parka kojim se koriste sve službe u okviru Ministarstva i portugalskih nacionalnih zdravstvenih ustanova. Što je učinjeno drukčije? Umjesto kupnje novih automobila, što bi bila jednostavnija opcija, Ministarstvo zdravstva osmislilo je nov način upotrebe voznog parka: zamislilo je elektroničku platformu kao središnje mjesto za sve informacije povezane s upotrebom voznog parka. Vanjski ugovaratelj odabran u postupku javne nabave u kojoj su željeni rezultati izraženi u obliku funkcionalnih zahtjeva 2017. je isporučio platformu za zajedničko upravljanje voznim parkom Ministarstva zdravstva (GPFMS). Koji je bio ishod? Platforma će korisnicima omogućiti da dijele sva raspoloživa sredstva (vozila i rute). Time će se smanjiti broj vozila, povezani troškovi (poput osiguranja, troškova goriva i održavanja itd.) i utjecaj na okoliš. Izrađivat će se i izvješća o upotrebi resursa u stvarnom vremenu u kojima će biti prikazani pokazatelji koji će omogućiti učinkovito, transparentno i savjesno planiranje, upotrebu i nadzor voznog parka te upravljanje njime. To je u skladu s ciljevima Komisije u pogledu digitalne i zelene tranzicije. Pojedinosti su dostupne na: http://spms.min-saude.pt/2016/05/spms-desenvolve-gestao-partilhada-frota-do-ministerio-da-saude

PRIMJER INOVATIVNO RJEŠENJE KAO ODGOVOR NA PITANJA ZAŠTITE OKOLIŠA: Zaštita vodoopskrbe Zašto se razmatralo inovativno rješenje? Voda preostala iz proizvodnje kovanica u Austriji sadržavala je količinu kemikalija koja je premašivala zakonska ograničenja. Što je učinjeno drukčije? Austrijska savezna agencija za nabavu pokrenula je postupak javne nabave u tri faze kako bi se pronašlo inovativno rješenje za austrijsku kovnicu Münze Österreich (subjekt nadležan za proizvodnju kovanica). Potencijalne dobavljače pozvalo se na dostavu informacija o rezultatima u pogledu inovacija. U uvjete ugovora uključeni su precizni ciljevi za pročišćavanje vode. Koji je bio ishod? Odabrani lako ugradivi mehanizam za vakuumsko isparavanje filtrira širok raspon čestica, uključujući metalske, galvanske, fotografske, tiskane, farmaceutske i prehrambene, što ga čini prikladnim za upotrebu u različitim industrijama. Osim toga, potrebe austrijske kovnice za slatkom vodom smanjene su za 97 % te je tako ostvarena ušteda od četiri milijuna litara vode godišnje. Pojedinosti su dostupne na: http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue58_Case_Study117_BBG_Austria.pdf

1.2.5. Pomoć novoosnovanim poduzećima i inovativnim MSP-ovima pri pokretanju i rastu

Na razini EU-a kupovna moć javnih naručitelja čini približno 14 % BDP-a (9). U mnogim dijelovima Europe ona predstavlja znatan udio u lokalnim gospodarstvima. To znači da javni naručitelji mogu poticati inovacije među etabliranim sudionicima na tržištu, ali i pružiti ključne prilike MSP-ovima i novim inovativnim poduzećima koji mogu imati rješenja za neispunjene potrebe, ali se suočavaju s poteškoćama u njihovu uvođenju na tržište.

Djelujući kao vodeći kupac javni naručitelji inovativnim poduzećima mogu pružiti mogućnost da testiraju nova rješenja u stvarnim uvjetima. Nadalje, kad postanu njihovi klijenti i tako im povećaju promet, javni naručitelji mogli bi potaknuti druge javne i privatne ulagače da ulažu u njihove aktivnosti. Na kraju, širom upotrebom digitalnih platformi javni naručitelji mogu pružiti više prilika gospodarskim subjektima – MSP-ovima i novoosnovanim poduzećima – da razvijaju ili predlažu inovativna rješenja te mogu olakšati prekogranični pristup tržištima javne nabave (10).

1.2.6. Poticanje tržišta na inovacije

Kada proizvod nije lako dostupan na tržištu ili kada u ponudi postoje samo proizvodi loše kvalitete, kupovna moć javnih naručitelja može potaknuti tržište na inovacije.

PRIMJER INOVATIVNO RJEŠENJE KAO ODGOVOR NA JAVNA PITANJA: Bolja zdravstvena skrb u bolnicama Zašto se razmatralo inovativno rješenje? Švedski grad Örebro htio je nabaviti katetere bez štetnih tvari od PVC-a. Iako ih nije bilo na širem tržištu, grad je svejedno odlučio objaviti poziv na podnošenje ponuda. U tom se trenutku samo jedan dobavljač mogao odazvati na poziv. Što je učinjeno drukčije? Grad je unatoč poteškoćama uspio nabaviti željene katetere. Koji je bio ishod? Nakon osam godina svi dobavljači ponudili su proizvod bez PVC-a.

1.3. Koja je svrha Smjernica za javnu nabavu inovativnih rješenja?

Glavni je cilj javnih naručitelja osigurati najstabilnije i najpouzdanije rezultate javne nabave. Obično smanjuju rizik na sljedeće načine:

i. pronalaženjem etabliranih gospodarskih subjekata s besprijekornim ugledom i podmirenjem poreznih obveza te velikim prometom; i

ii. traženjem standardnih rješenja za koja se utvrdilo da su pouzdana.

U tom kontekstu može biti teško promicati inovativne proizvode i usluge s većim stupnjem rizika, čak i ako odluka o nabavi inovacija javnom naručitelju donosi jasne koristi. Te koristi, neovisno o tome radi li se o uštedama, rješenjima za nove potrebe ili boljim rješenjima za stare potrebe, moraju se jasno utvrditi, detaljno i transparentno opisati, postaviti kao ciljevi i objektivno mjeriti. Trebalo bi predvidjeti i ublažiti pravne i proračunske rizike te rizike povezane s ugledom. Cilj je ovih Smjernica pružiti početni impuls i ideje oblikovateljima politike javne nabave da prihvate taj izazov.

Zajedno s različitim partnerima Europska komisija već je izdala brojne smjernice o toj temi i ti su dokumenti i dalje važeći referentni materijal (11). U ovim se Smjernicama razrađuju detaljnija praktična razmatranja na temelju prethodnog iskustva i kao odgovor na višestruke pozive dionika; naglasak je na određenim neistraženim aspektima alata koji su predloženi u pravilima EU-a i stavlja ih se u širu perspektivu, među ostalim u kontekstu potpore za novoosnovana poduzeća i inovativne MSP-ove na razini EU-a.

Ciljevi su ovih Smjernica stoga sljedeći:

— davanje argumenata za izradu poslovnog modela za javnu nabavu inovativnih rješenja,

— predlaganje mjera kojima se osigurava potrebna potpora za inovativne projekte,

— pomoć pri svladavanju nesigurnosti razjašnjenjem pravnog okvira EU-a za javnu nabavu kako se primjenjuje na inovativne postupke i na primjere iz stvarnog života.

Primjeri iz ovih Smjernica dokazuju da bi ideje koje se u njima razrađuju trebale biti provedive u svim državama članicama jer temeljna pravila o javnoj nabavi potječu iz istih direktiva o javnoj nabavi.

2. STVARANJE OKVIRA POLITIKE ZA JAVNU NABAVU INOVATIVNIH RJEŠENJA

Javna nabava inovativnih rješenja prilika je za javne naručitelje, građane i poduzeća. Kako bi ta prilika postala stvarnost, ključan je sveobuhvatan okvir politike koji osigurava viziju, strategiju i odgovarajuća sredstva. U sljedećim se odlomcima navode glavne sastavnice okvira politike za javnu nabavu inovativnih rješenja.

2.1. Jasne ovlasti politike

Jasna vizija politike koja se na političkoj razini pruža institucijama i stručnjacima koji sudjeluju u strateškoj nabavi mnogo znači jer im daje potrebne ovlasti za djelovanje. Ako je popraćena komunikacijskom kampanjom i dugoročnim proračunskim obvezama, veći su izgledi da će biti uspješna.

PRIMJER ŠVEDSKO VIJEĆE ZA INOVACIJE Švedsko vijeće za inovacije okuplja ministre vlade koji su zaduženi za portfelje povezane s inovacijama i stručnjake, a na čelu mu je premijer. Na tom se forumu može raspravljati o inovacijama na najvišoj razini, što pridonosi konsolidaciji pristupa vlade. Pomogao je, primjerice, razjasniti primjenu funkcionalnih kriterija u javnoj nabavi. Pojedinosti su dostupne na: http://www.government.se/government-policy/national-innovation-council

Strateški je potencijal za javnu nabavu inovativnih rješenja velik, posebno kad je riječ o podupiranju tehnološkog razvoja u javnom sektoru. Industrije koje ovise o prodaji javnom sektoru javnom se potražnjom mogu motivirati da inoviraju i uvode nove tehnologije. Socijalni sektori kao što su zdravstvena skrb, pročišćavanje vode, centralizirano grijanje, ceste i željeznice gotovo isključivo ovise o javnoj potražnji. U tim je slučajevima javna nabava jasno sredstvo te potražnje i pokretač tehnološkog napretka.

PRIMJER INOVATIVNO RJEŠENJE KAO POMOĆ U OSTVARIVANJU CILJEVA ZAŠTIT OKOLIŠA NA RAZINI OPĆINA: Ciljevi Kopenhagena za zaštitu okoliša ostvareni pomoću inovativnih tehnologija Zašto se razmatralo inovativno rješenje? Nakon što je utvrdio ambiciozan cilj da do 2025. postane ugljično neutralan, Kopenhagen trenutačno mijenja način upravljanja energijom. Jedan je od ključnih zahtjeva za postizanje tog cilja znatno smanjenje potrošnje energije za uličnu rasvjetu. U tu je svrhu potrebno zamijeniti gotovo 20 000 uličnih svjetiljki. Ciljevi za rasvjetu u Kopenhagenu bili su sljedeći: — zamjena visokotlačnih natrijevih žarulja na cestama u stambenim naseljima, većim ulicama i autocestama u Kopenhagenu učinkovitim LED svjetiljkama izrađenima po narudžbi, — ostvarenje znatne uštede energije i CO2 kako bi se gradu pomoglo da ostvari cilj ugljične neutralnosti do 2025., — poboljšanje kvalitete ulične rasvjete radi povećanja sigurnosti i udobnosti, — integracija podataka o gustoći prometa u kontrolu rasvjete radi prilagodbe razine osvjetljenja budućoj upotrebi ceste, — uspostava središnjeg sustava upravljanja za djelotvorno upravljanje uličnom rasvjetom i njezinu kontrolu. Što je učinjeno drukčije? Javni naručitelj odlučio se za postupak natjecateljskog dijaloga. Kriteriji ocjenjivanja bili su uravnoteženi: cijena 25 %, izvršenje zadatka i organizacija 25 %, rješenje za rasvjetu 20 %, energetske i okolišne značajke 30 %. Ugovor je potpisan 16 mjeseci nakon pokretanja postupka. Koji je bio ishod? Prelaskom na LED žarulje energetska je potrošnja smanjena za 57 % te su se tako smanjili i ugljični otisak i troškovi održavanja (1,6 milijuna EUR godišnje za ulaganje od 26 milijuna EUR). Pojedinosti su dostupne na: http://spice-project.eu http://spice-project.eu/wp-content/uploads/sites/14/2017/08/Copenhagen_Street_Light.pdf

Važno je prepoznati da javna nabava inovativnih rješenja osim brojnih prednosti podrazumijeva i rizike i troškove. Za to je potreban kulturni pomak ne samo među javnim naručiteljima, nego i u cijelom ekosustavu: među gospodarskim subjektima, političkim tijelima, revizorima, pa čak i u akademskoj zajednici. U tom je kontekstu jasna izjava o politici nužna za uklanjanje nesklonosti riziku i mogućih dodatnih troškova koji proizlaze iz blokiranja inovacija.

PRIMJER UKLJUČENOST IZABRANIH DUŽNOSNIKA: Odbor za javnu nabavu Grada Pariza Zašto se razmatralo inovativno rješenje? Grad Pariz želio je ojačati svoj strateški pristup javnoj nabavi i učinkovitije ga provoditi te uključiti više (izabranih) članova Vijeća. Što je učinjeno drukčije? Vijeće Pariza osnovalo je 2016. Odbor za javnu nabavu (Commission d’anticipation des achats). Sastoji se od 10 članova koji predstavljaju sve političke skupine u Vijeću Pariza. Odbor raspravlja o nadolazećim projektima javne nabave i o uvođenju strateškog pristupa u posebne postupke. Na taj način izabrani predstavnici mogu dobiti informacije, razmjenjivati mišljenja i pridonijeti raspravi u ranoj fazi, prije pokretanja postupaka. Koji je bio ishod? Zahvaljujući većoj uključenosti svih političkih skupina u ranoj fazi, strateški pristup javnoj nabavi dobio je veći legitimitet. Uz to, redovito se dorađuje na temelju detaljnih razmjena mišljenja na sastanku Odbora. U posebnim postupcima javne nabave više se uzimaju u obzir strateška razmatranja. Taj uključivi pristup i veća uključenost političara doveli su i do skraćivanja trajanja postupaka javne nabave (od jednog do tri mjeseca kraći postupci nego prije osnivanja Odbora).

Velike ovlasti politike najbolje se izražavaju u ciljevima, tj. određivanjem postotka javnih kupnji koji se treba posvetiti javnoj nabavi inovativnih rješenja. Iako taj pristup možda neće funkcionirati u svim okruženjima i ima svoje nedostatke, posebice kad je riječ o definiciji, mjerenju i odgovornosti, može stvoriti snažne institucijske poticaje za prevladavanje administrativne sporosti i nesklonosti riziku.

CILJEVI U SVIJETU I U EUROPI Tijela diljem svijeta odredila su ciljeve za usmjeravanje određenog postotka svojeg proračuna za javnu nabavu u istraživanje i razvoj i inovacije. Primjerice, SAD nastoji potrošiti najmanje 500 milijuna USD (~2,5 % BDP-a) za javne nabave u području istraživanja i razvoja, dok je cilj Južne Koreje potrošiti 5 % sredstava za javnu nabavu na razvoj i 20 % na uvođenje inovativnih rješenja. U Europi postoje nacionalni i regionalni ciljevi. Obično je 2–5 % javne nabave namijenjeno ažuriranju inovacija, no neka lokalna tijela odredila su i veće ciljeve. Na primjer, Grad Gent namijenio je 10 % proračuna za informacijsku i komunikacijsku tehnologiju za istraživanje i razvoj i inovacije. U Manifestu za europska rastuća poduzeća preporučuju se minimalni ciljevi od 3 % za pretkomercijalnu nabavu i 20 % za javnu nabavu inovativnih rješenja. Cilj Genta: https://www.digipolis.be/sites/default/files/20140929_DO_charter%20pdf.pdf Nacionalni/regionalni ciljevi diljem EU-a: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/innovation-procurement-initiatives-around-europe Manifest za europska rastuća poduzeća: http://scaleupeuropemanifesto.eu Mišljenje ERAC-a: http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-1209-2015-INIT/en/pdf Studija o vrednovanju nacionalnih okvira politike i rashoda za javnu nabavu inovativnih rješenja (u kojoj je prikazan pregled upotrijebljenih ciljeva diljem Europe) dostupna je na: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/study-benchmarking-strategic-use-public-procurement-stimulating-innovation-digital-economy

POGODNOST ZA INOVACIJE NACIONALNIH OKVIRA POLITIKE – STUDIJA

Rezultati vrednovanja pokazuju koliko je Europa već napredovala u provedbi nacionalnih okvira politike za javnu nabavu inovativnih rješenja. Međutim, sveobuhvatni okvir politike za inovacije diljem Europe ostvario je tek malo više od četvrtine svojeg potencijala.

Na globalnoj razini može se uočiti da javna nabava inovativnih rješenja u mnogim državama još nije strateški prioritet. Ni poticaji i strukture za izgradnju kapaciteta nisu dovoljni da bi se javne naručitelje podržalo u provedbi javne nabave inovativnih rješenja.

Međutim, utvrđeno je da države članice koje predvode u inovacijama uglavnom imaju uspostavljen okvir politike za javnu nabavu inovativnih rješenja. Stoga bi jačanje ulaganja u razvoj strateški boljeg okvira politike za javnu nabavu inovativnih rješenja u Europi moglo doprinijeti većoj konkurentnosti europskoga gospodarstva.

Grafikon 1

Vrednovanje nacionalnih okvira politike za javnu nabavu inovativnih rješenja na europskoj razini

Izvor: Studija o vrednovanju nacionalnih okvira politike i rashoda za javnu nabavu inovativnih rješenja navedena u prethodnom okviru.

2.2. Inovacije kao sredstvo za postizanje različitih ciljeva politike

Inovacije su ključni pokretač održivog rasta, oporavka i otpornosti kojem javna kupovna moć može znatno pridonijeti i važno sredstvo za povećanje vrijednosti za novac kad je riječ o javnim uslugama za koje vlada snosi odgovornost.

Uz to, vizija politike mora biti jasna kad je riječ o vezama između ciljeva drugih politika i javne nabave inovativnih rješenja, na primjer jačanja otpornosti gospodarstva, smanjenja ekološkog otiska, povećanja energetske učinkovitosti, borbe protiv klimatskih promjena, održive zdravstvene skrbi za starije stanovništvo, olakšavanja pristupa tržištu za novoosnovana poduzeća i MSP-ove, smanjenja troška životnog vijeka, modernizacije pružanja javnih usluga itd.

PRIMJER INOVATIVNO RJEŠENJE KAO POMOĆ U PROVEDBI POLITIKE ZAŠTITE OKOLIŠA I ZDRAVSTVENE POLITIKE: Novi pristup rashlađivanju zraka u jednoj bolnici u Poljskoj Zašto se razmatralo inovativno rješenje? Zbog klimatskih promjena toplinski udari sve su češći u Poljskoj. Bolnica u gradu Sucha Beskidzka bila je jedna od mnogih bolnica u Poljskoj u kojima je utjecaj visokih temperatura na osoblje, pacijente i medicinsku opremu postajao sve veći problem. Ministarstvo javnog zdravstva odgovorilo je zahtjevom da svi pružatelji zdravstvene skrbi ugrade „opremu za zaštitu od sunca” u sobe pacijenata koje su izložene prekomjernoj sunčevoj svjetlosti. Međutim, klimatizacija soba pacijenata u ljetnim mjesecima pokazala se kao opterećenje za proračun bolnice u gradu Sucha Beskidzka. Što je učinjeno drukčije? Umjesto da kupuje više istih stvari, bolnica je provjerila ima li na tržištu dostupnih rješenja u okviru tehničkog dijaloga. Zatim je primjenom funkcionalnih kriterija (smanjenje temperature za 2 °C) nabavila zdraviju i održiviju opciju, a da ne propisuje određeno rješenje u otvorenom postupku: na fasadu zgrade ugrađene su solarne ploče, koje stvaraju sjenu, a ne zamračuju sobe. Primjena modela troška cijelog životnog vijeka bila je ključna za ishod javne nabave, koji je bio od koristi pacijentima, osoblju i upravi bolnice. Koji je bio ishod? Temperatura u bolnici pala je za 10 %, čak i kad su vanjske temperature narasle za 20 %. Solarne ploče ispunjavaju i 5 % bolničkih potreba za električnom energijom, čime se nadoknađuje početno ulaganje. Na ovom se primjeru može vidjeti znatna uloga koju javna nabava i inovacije mogu imati u suočavanju s izazovima oporavka i zelene tranzicije. Pojedinosti su dostupne na: http://www.ecoquip.eu/procurement-projects/cost-effective-and-low-carbon-solutions-to-maintain-the-thermal-comfort-of-patients.html http://eafip.eu/wp-content/uploads/2016/11/2_M.Kautsch.pdf

2.3. Utvrđivanje razine ambicije

„Skroman početak, brz rast” krilatica je javne nabave inovativnih rješenja. To iskustvo može biti popraćeno poteškoćama, ali ga je najbolje uvesti kao proces postupnog učenja. Drugim riječima, mnoge promjene, od kulturnih do postupovnih, koje su potrebne za javnu nabavu inovativnih rješenja nije potrebno uvesti odjednom. Osmišljavanje uspješnog projekta koji uključuje inovacije moglo bi se organizirati odozdo prema gore, s početnim naglaskom na jednostavnim, praktičnim problemima.

Moglo bi se početi utvrđivanjem niza tema (npr. okoliš/klimatske promjene, zdravlje itd.) na koje bi se trebalo usredotočiti, a za koje bi od koristi bio inovativan pristup. Početni bi naglasak mogao biti na sektorima i projektima u kojima se inovacije mogu lakše uvesti i u kojima bi mogle imati najveći učinak. Skromnim početkom stvorit će se vjerodostojnost i povjerenje i s vremenom privući veći projekti.

Pravila EU-a javnim naručiteljima pružaju skup alata koji su u skladu s različitim razinama ambicije. Oni će biti predstavljeni u poglavlju 4.

PRIMJER RJEŠENJA ZA SVE RAZINE AMBICIJE: Ogledni kriteriji zaštite okoliša švedske agencije za javnu nabavu Zašto se razmatralo inovativno rješenje? U Švedskoj je javna nabava inovativnih rješenja uključena kao strateški prioritet u nacionalnu klimatsku, energetsku i prometnu politiku. Međutim, praktična primjena na temelju tih političkih ambicija iziskuje konkretne smjernice, ogledne kriterije i predloške dokumenata. Ipak, jedan oblik nije uvijek prikladan za upotrebu u svim uvjetima. Što je učinjeno drukčije? Švedska agencija za javnu nabavu razvrstala je kriterije zaštite okoliša povezane s inovacijama za postupke javne nabave u tri razine: osnovnu, naprednu i predvodničku (npr. automobili s pogonom na vodik trenutačno su kategorizirani kao predvodničko rješenje). Kriteriji i razine dogovoreni su na nizu sastanaka svih relevantnih dionika: javnih naručitelja s lokalne, regionalne i nacionalne razine, proizvođača, prodavača automobila, poduzeća za pružanje usluge taksi prijevoza i kurirskih poduzeća itd. Redovito se ažuriraju, u skladu s tehnološkim napretkom u svakom području. Nakon što se postigne dogovor o kriteriju, ta agencija izrađuje odgovarajući pravni tekst koji je valjan na sudu i može ga iskoristiti svaki javni naručitelj u natječajnim specifikacijama za javnu nabavu. Kriteriji su dobrovoljni i besplatni. Koji je bio ishod? Tim se pristupom potaknula upotreba i tržišno širenje inovativnih rješenja u energetski intenzivnim sektorima kao što su bijela tehnika, javni prijevoz ili grijanje, čime se ovisnost Švedske o nuklearnoj energiji smanjila za 15 %. Pojedinosti su dostupne na: https://www.upphandlingsmyndigheten.se/en/sustainable-public-procurement/sustainable-procurement-criteria Za konkretnu studiju slučaja vidjeti: http://www.ecomotion.us/results/pdfs/108es.pdf

2.4. Pretvaranje ambicija u djela i obveze

Kako bi se osiguralo da se ambicije postanu stvarnost važno je izraditi strateški okvir politike i akcijski plan za javnu nabavu inovativnih rješenja. U okviru politike obično se utvrđuju ciljevi i prioriteti politike, uključujući definicije, pokazatelje, uloge i obveze. Akcijski plan predstavlja obvezu u pogledu jasno definiranih mjera, dionika, alata, resursa, proračuna, očekivanih rezultata i rasporeda provedbe. Sudjelovanje dionika ključan je aspekt izrade akcijskog plana kako bi se osiguralo da sve uključene strane preuzmu svoje obveze.

Kao što se moglo vidjeti iz prethodno navedene studije vrednovanja, u EU-u su četiri države članice (Austrija, Belgija, Finska i Nizozemska) donijele poseban akcijski plan za javnu nabavu inovativnih rješenja, dok je pet država članica (Danska, Estonija, Grčka, Francuska i Švedska) uključilo posebne ciljeve i konkretne mjere za javnu nabavu inovativnih rješenja u šire nacionalne strategije ili programe, često s namjenskim proračunom i jasnom predanošću ključnih dionika.

PRIMJER PRETVARANJE VIZIJE U DJELA: Austrijska savezna strategija za istraživanje, tehnologiju i inovacije Zašto se razmatralo inovativno rješenje? „Inovacije kojima se promiče javna nabava” od 2011. prioritet su u okviru austrijske savezne strategije za istraživanje, tehnologiju i inovacije. Što je učinjeno drukčije? Donesen je akcijski plan za provedbu strategije i jačanje sinergija s drugim područjima politike. Savezna agencija za javnu nabavu djeluje kao središnji austrijski centar za kompetencije u području javne nabave inovativnih rješenja, koji austrijskim javnim naručiteljima nudi osposobljavanje, dokumentaciju, pomoć i manja bespovratna sredstva za pripremu pretkomercijalne nabave ili javne nabave inovativnih rješenja. MSP-ovi mogu dobiti financijsko jamstvo, što im olakšava pristup javnim natječajima. U svrhu mjerenja godišnjih rashoda za javnu nabavu inovativnih rješenja 2014. je u Austriji uspostavljen sustav praćenja. Pojedinosti su dostupne na: http://www.ioeb.at https://era.gv.at/object/document/2177

Javna nabava inovativnih rješenja ne provodi se izolirano od drugih politika. Bolje se razvija kad je potkrijepljena drugim sektorskim i horizontalnim politikama koje omogućuju inovacije. Posebne mjere za javnu nabavu inovativnih rješenja mogu se predvidjeti u okvirima politika i akcijskim planovima za određene sektore (npr. sigurnost, zdravlje, klimatske promjene itd.) i drugim horizontalnim razvojnim politikama (npr. istraživanje i inovacije, oporezivanje itd.).

2.5. Izgradnja kapaciteta

Za javnu nabavu inovativnih rješenja potrebno je poduzeti niz konkretnih aktivnosti bez improvizacije. Bez obzira na razinu ambicije za te će aktivnosti trebati određeno vrijeme, novac i stručnost. Specijalizirano osposobljavanje (2.5.1.), javna nabava zasnovana na suradnji (2.5.2.) i poticanje opće poduzetničke kulture mogu pomoći u izgradnji potrebnih kapaciteta za javnu nabavu inovativnih rješenja uz prihvatljive troškove.

Dvanaest država članica osnovalo je nacionalne centre za kompetencije u području javne nabave inovativnih rješenja koji služe kao jedinstvena točka za informiranje, koordinaciju aktivnosti izgradnje kapaciteta i pomoć javnim naručiteljima u provedbi javne nabave inovativnih rješenja (12).

CENTRI ZA KOMPETENCIJE Europska komisija financira aktivnosti umrežavanja nacionalnih centara za kompetencije preko europske mreže nacionalnih centara za kompetencije u području javne nabave inovativnih rješenja – projekt Procure2Innovate. https://procure2innovate.eu https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/eu-funded-projects

Stručna tijela i trgovinska udruženja mogu pružiti sličnu potporu u pogledu priručnikâ, smjernica, predložaka dokumenata, nacrta kriterija ocjenjivanja ili metodologija mjerenja. S obzirom na njihovo široko poznavanje tržišta, prenošenje stručnog znanja javnim naručiteljima omogućit će potonjima da definiraju potrebe i izrade nacrt tehničkih specifikacija na najmoderniji način (13).

2.5.1. Osposobljavanje i pomoć ljudima

Stručnost (14) je jedan od ključnih čimbenika uspjeha. Neki od najuspješnijih primjera javne nabave inovativnih rješenja, kao što su oni u Barceloni, Lombardiji, Austriji ili Švedskoj, uključuju kombinaciju velikih ovlasti politike kojima se inovacije stavljaju u središte lokalnih gospodarskih politika te visokomotiviranog stručnog osoblja.

Kako bi javni naručitelj uspješno sudjelovao u javnoj nabavi inovativnih rješenja, trebao bi iskoristiti znanje i vještine, među ostalim, u sljedećim područjima:

— znanje: — uključenost tržišta i dionika, — relevantni proizvodi ili usluge,

— osnovne vještine: — relevantni pravni okvir, — pregovaranje, — upravljanje ugovorima,

— vještine povezane s inovacijama: — procjena rizika, — upravljanje pravima intelektualnog vlasništva, — političko poduzetništvo.

Te se sposobnosti mogu izgraditi internim osposobljavanjem, ciljanim zapošljavanjem, oslanjanjem na vanjske stručnjake i konzultante ili udruživanjem stručnog znanja s drugim javnim naručiteljima. Čak i s manjim ambicijama pomoći će dobro poznavanje tržišta i sposobnost upotrebe osnovnih alata koji se nude na temelju pravila EU-a, kao što su kriteriji za ekonomski najpovoljniju ponudu ili funkcionalni zahtjevi.

Taj se postupak učenja ne odnosi samo na javne naručitelje. Poduzeća se, posebno novoosnovana poduzeća i inovativni MSP-ovi, moraju postupno uključiti u poslovne procese usmjerene na inovacije koji uključuju javni sektor i upoznati se s posebnom upravnom praksom.

PRIMJER PROFESIONALIZACIJA JAVNE NABAVE: Osposobljavanje osoblja Gradskog vijeća Barcelone Zašto se razmatralo inovativno rješenje? Za javnu nabavu inovativnih rješenja potrebni su vještine i znanje. Što je učinjeno drukčije? Gradsko vijeće Barcelone, u suradnji s Europskim institutom za javnu upravu (EIPA), organizira program osposobljavanja u području javne nabave inovativnih rješenja za rukovodstvo gradova, javne službenike, konzultante, poduzeća i pravne savjetnike. Taj program javne nabave inovativnih rješenja i pretkomercijalne nabave u gradovima nudi praktične informacije o tome kako postati vodeći grad u promicanju inovacija sa strane potražnje. Pojedinosti su dostupne na: http://seminars.eipa.eu/en/activities09/show/&tid=6141 http://formacio.eapc.gencat.cat/infoactivitats/AppJava/DetalleActividad.do?codi=10251&ambit=1&edicio=1&any=2017

PRIMJER MEĐUNARODNA RAZMJENA ISKUSTAVA Europska komisija sufinancira pokretanje internetske platforme za razmjenu iskustava o javnoj nabavi inovativnih rješenja. Platformom upravlja ICLEI. Preko foruma za javnu nabavu i dokumentacijskog centra pomaže se javnim naručiteljima, oblikovateljima politika, istraživačima i drugim dionicima da iskoriste moć javne nabave inovativnih rješenja. Pojedinosti su dostupne na: www.innovation-procurement.org

2.5.2. Razmatranje javne nabave zasnovane na suradnji

Pojam javne nabave zasnovane na suradnji obuhvaća različite oblike suradnje između javnih naručitelja.

Osnivanje i ovlašćivanje posebnih subjekata kao što su središnja tijela za nabavu, udruženja gradova, konzorciji europskih istraživačkih infrastruktura (ERIC-ovi) (15), zajednička poduzeća (16) ili europske grupacije za teritorijalnu suradnju (EGTS-i) (17) za redovitu provedbu javne nabave zasnovane na suradnji najstrukturiraniji je oblik suradnje. Središnja tijela za nabavu institucije su koje upravljaju postupkom javne nabave za druge javne naručitelje. Središnje države mogu odlučiti osnovati središnja tijela za nabavu na nacionalnoj razini, a lokalna tijela mogu to učiniti na svojoj razini. Mogu ih osnovati i javni naručitelji u određenom sektoru.

SREDIŠNJA TIJELA ZA NABAVU Središnja tijela za nabavu postaju ključni element organizacije javne nabave u državama članicama EU-a. U Europi su osnovana brojna središnja tijela za nabavu, koja djeluju na različitim razinama (središnjoj (18), regionalnoj (19) i sektorskoj (20)). Otprilike 50 središnjih tijela za nabavu dodjeljuje više od 15 ugovora svake godine, a čak 200 njih dodjeljuje od pet do 15 ugovora. Više informacija dostupno je na: https://ec.europa.eu/growth/content/public-buyers-save-money-cooperative-procurement-0_hr

Javna nabava zasnovana na suradnji općenito, a posebice primjena trajnih struktura za takvu nabavu, ima nekoliko obilježja koja olakšavaju javnu nabavu inovativnih rješenja:

— olakšava angažman stručnog osoblja koje zna izraziti specijalizirane i složene potrebe, ostvariti strukturiranu suradnju s tržištem i osmisliti postupke koji vode do inovacija,

— stvara ekonomiju razmjera, koja je potrebna za stvaranje prvih tržišta za inovativne proizvode i usluge,

— omogućuje veći učinak inovativnih rješenja jer svako rješenje mogu provesti različiti javni naručitelji.

Međutim, važno je napomenuti da se u javnoj nabavi zasnovanoj na suradnji mora osigurati da se zbog prevelike standardizacije tržište javne nabave ne zatvori za individualizirane ili prilagođene proizvode.

Javna nabava zasnovana na suradnji može imati manje strukturirane oblike, kao što su mreže javnih naručitelja i udruženja javnih naručitelja koji se na ad hoc osnovi udružuju radi provedbe posebne javne nabave inovativnih rješenja te organiziraju razmjene dobre prakse i uzajamno učenje.

PRIMJER UDRUŽIVANJE RADI JAVNE NABAVE RAČUNALSTVA VISOKIH PERFORMANSI: Od ad hoc skupine javnih naručitelja do posebnog subjekta za javnu nabavu Zašto se razmatralo inovativno rješenje? Računalstvo visokih performansi (HPC) primjenjuje se u brojnim područjima javnog sektora, uključujući kibersigurnost, energetiku, klimatske promjene i zdravstvo, jer omogućuje razvoj, testiranje i provedbu osobito složenih aplikacija. Što je učinjeno drukčije? Vodeći centri za superračunalstvo iz Francuske, Italije, Španjolske i Njemačke formirali su 2017. ad hoc skupinu javnih naručitelja radi provedbe zajedničke javne nabave inovativnih rješenja. Javni naručitelji uskladili su svoje planove za pružanje energetski učinkovitijih resursa HPC-a na razini Europe. Koji je očekivani ishod? Ukupni planirani proračun za tu prvu zajedničku nabavu inovativnih rješenja HPC-a iznosi 73 milijuna EUR. Prvih nekoliko primjena dovelo je do znatnih poboljšanja infrastrukture HPC-a. Dobra suradnja utrla je put za dodatnih milijardu eura zajedničkih ulaganja u Europi putem zajedničkog poduzeća EuroHPC, posebnog tijela koje su EU i države članice osnovali u siječnju 2018. radi budućeg koordiniranog provođenja javne nabave HPC-a u cijeloj Europi. Pojedinosti su dostupne na: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-procurement-cooperation-delivers-more-powerful-and-energy-efficient-supercomputers https://www.ppi4hpc.eu https://eurohpc-ju.europa.eu/

PRIMJER INICIJATIVA „VELIKI NARUČITELJI”: Javna nabava inovativne robe I usluga u posebnim područjima Ispunjavanje potreba velikih naručitelja Zašto se razmatralo inovativno rješenje? Glavni cilj ove pilot-inicijative bio je povećati zastupljenost javne nabave inovativnih rješenja u Europi partnerstvima s velikim javnim naručiteljima. ICLEI i mreža gradova Eurocities zajedno su u ime Glavne uprave Europske komisije za unutarnje tržište, industriju, poduzetništvo te male i srednje poduzetnike (GU GROW) pokrenuli inicijativu te upravljali tajništvom projekta. U okviru pilot-projekta veliki naručitelji (uglavnom veliki gradovi, ali i komunalna poduzeća ili središnja tijela za nabavu) utvrdili su tri podskupine kao područja na koje se treba usmjeriti: gradilišta s nultom razinom emisija, teška električna vozila i „kružni” građevinski materijal. Što je učinjeno drukčije? Primjerice, sudionici u podskupini teških električnih vozila (Amsterdam, Budimpešta, Helsinki, Lisabon, Malmö, Oslo, Pariz, Porto, Rotterdam, Belgijska pošta i Stavanger) učinili su sljedeće: i. udružili su se kako bi se zajednički pripremili za suradnju s dobavljačima i ii. podijelili su informacije za pripremu ponuda (planiranje, dokumentacija za nadmetanje, kriteriji za dodjelu, rezultati pilot-inicijativa u pogledu vozila bez emisija itd.). Koji je očekivani ishod? Cilj je sastaviti zajedničku izjavu o potražnji i usuglasiti se u pogledu niza pitanja i tehničkih/pravnih kriterija za poziv na pokretanje javne nabave. Taj će se poziv odnositi na razvoj teških električnih vozila (vozila za odvoz otpada, vozila za čišćenje ulica i teška dostavna vozila) koja trenutačno nisu dostupna na tržištu. Očekuje se da će suradnja među velikim naručiteljima pomoći potaknuti tržište inovativnih proizvoda. Pristup je sličan i u drugim podskupinama. Pojedinosti su dostupne na: http://www.bigbuyers.eu/

Nadalje, koristi od javne nabave zasnovane na suradnji mogu ostvariti pojedinačni javni naručitelji koji imaju dovoljnu kupovnu moć, kao što su veliki gradovi ili velika komunalna poduzeća. Ti su javni naručitelji najbolji kandidati za javnu nabavu inovativnih rješenja s obzirom na to da imaju mogućnost otkriti i testirati inovativnu robu i usluge prije kupnje u velikim količinama nakon što postanu redovan proizvod.

PRIMJER EHPPA (EUROPSKI SAVEZ ZA JAVNU NABAVU U PODRUČJU ZDRAVSTVA) Što je EHPPA? EHPPA je savez neprofitnih organizacija za javnu nabavu. Njegov je cilj objediniti stručno znanje, poboljšati učinkovitost te osigurati članovima strateški položaj na europskom tržištu javne nabave u području zdravstva. Osnovan je 2012. i registriran kao udruga na temelju francuskog prava te ima sjedište u Parizu. Što je EHPPA učinila da bi se ubrzala nabava inovacija? CCI France International i EHPPA organizirali su 28. i 29. rujna 2017. u Parizu prve „Dane EHPPA-e”, europski forum za javnu nabavu inovativnih rješenja u području zdravstva. CILJ TOG DOGAĐAJA BIO JE uspostaviti kontakt između javnih naručitelja u području zdravstva (primjerice središnja tijela za nabavu, bolnice itd.) i inovativnih francuskih i europskih dobavljača, kao i prikupiti informacije o različitoj praksi javne nabave u svakoj europskoj državi. Tko je prisustvovao? Događaju su prisustvovali novoosnovana poduzeća, MSP-ovi, srednja poduzeća te francuski i europski dobavljači koji su nudili inovativna rješenja u svakoj grani zdravstvenog sektora. Te su grane uključivale: farmaciju, patologiju, biomedicinsko inženjerstvo, postupanje s pacijentima, medicinsku opremu, biotehnologiju, e-zdravstvo i digitalnu podršku, smještajne, infrastrukturne i tehničke usluge, energiju i održivi razvoj te telekomunikacijske i IT usluge. Izvješće za Dane EHPPA-e 2017.: http://www.ehppa.com/Ressources/FCK/files/EHPPA%20Days%202017%20-%20Web%20REPORT.pdf Slične inicijative: https://beneluxa.org/ https://www.euractiv.com/section/health-consumers/news/southern-eu-states-present-unified-front-in-drug-talks/

PRIMJER UDRUŽIVANJE RADI STRUKTURIRANE AKTIVNOSTI USMJERENE NA INOVACIJE: Norveški nacionalni razvojni program za dobavljače Zašto se razmatralo inovativno rješenje? Mnogi postupci javne nabave inovativnih rješenja koje provode pojedinačni javni naručitelji daju dobra rješenja, ali završavaju nakon pilot-faze ili faze izrade prototipa jer jedan naručitelj ne predstavlja dovoljnu potražnju. Što je učinjeno drukčije? Norveški nacionalni razvojni program za dobavljače sustavno nastoji potaknuti javne naručitelje sa sličnim interesima (npr. postizanje određenog cilja politike u pogledu klime ili zdravlja) i sličnim potrebama da otpočetka udruže snage i da zajedno pristupe tržištu kako bi pronašli rješenje koje će im omogućiti postizanje zajedničkog cilja. Zajednički projekti potencijalnim dobavljačima nude predvidljivost, jasnoću i, što je najvažnije, obujam potreban za komercijalizaciju i serijsku proizvodnju. Koji je bio ishod? Razvojni program u jednom je zajedničkom projektu surađivao s najvećim javnim naručiteljima u zemlji, koji pokreću i nadziru građevinske projekte, uključujući izgradnju novih škola, vrtića, sveučilišta, bolnica i državnih zgrada. Njihov je zajednički izazov bio osmisliti održivije građevinske procese i tako pridonijeti obvezama Norveške u okviru Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama. Uz potporu iz razvojnog programa zajednički su pozvali tržište da osigura gradilišta s nultom razinom emisija kad je riječ o strojevima. Objavili su zajednički proračun za zgrade za sljedećih pet godina kako bi potencijalnim dobavljačima pokazali potencijalnu veličinu tržišta. Tehnološki razvoj, koji ne bi bio moguć bez tog obujma tržišta, upravo je u tijeku. Pojedinosti su dostupne na: http://innovativeanskaffelser.no/about

2.6. Prevladavanje nesklonosti riziku stvaranjem poticaja za inovacije

Važno je uzeti u obzir činjenicu da javna nabava inovativnih rješenja uključuje rizike, npr. rizik od neuspješne isporuke proizvoda ili usluge, neusklađenosti očekivanih rezultata i pruženog rješenja itd. Javni naručitelji često su skeptični u vezi s dodatnim rizikom u postupcima javne nabave jer upravljaju javnim novcem. Nadalje, budući da ne podliježu tržišnom pritisku kao gospodarski subjekti, teže je opravdati rizik koji proizlazi iz javne nabave inovativnih rješenja. Zbog toga bi se tim pitanjima trebala posvetiti pozornost pri osmišljavanju projekata javne nabave inovativnih rješenja. Prevladavanje nesklonosti riziku ostvaruje se promjenom motivacije javnih naručitelja putem financijskih i nefinancijskih poticaja.

Nefinancijski poticaji na promjene u ponašanju uključuju, na primjer, nagrađivanje dobre prakse (npr. putem nacionalnih nagrada za javnu nabavu inovativnih rješenja), određivanje javne nabave inovativnih rješenja kao cilja u godišnjim ciljevima karijere službenika ili upravitelja u području javne nabave (npr. određivanjem ključnih pokazatelja uspješnosti) te pružanje boljih mogućnosti promicanja javnim naručiteljima koji uspješno provode javnu nabavu inovativnih rješenja pomoću kojih se brže moderniziraju javne usluge. Druga je mogućnost usmjeravanje na utjecaj koji javna nabava inovativnih rješenja može imati na njihove izborne jedinice.

NAGRADE U PODRUČJU JAVNE NABAVE INOVATIVNIH RJEŠENJA Svake godine njemački centar za kompetencije u području javne nabave inovativnih rješenja KOINNO nagrađuje najbolje javne nabave inovativnih rješenja njemačkih javnih naručitelja nagradom „Inovacije stvaraju prednost”, koja se dodjeljuje pod pokroviteljstvom njemačkog Saveznog ministarstva gospodarstva i energetike. Slično tomu, europska mreža za održivu javnu nabavu Procura+ dodjeljuje godišnje nagrade za održive i za inovativne javne nabave. Kratak opis svih nagrađenih projekata dostupan je na njezinim internetskim stranicama i prikazuje najvažnije značajke inovativnog pristupa. Pojedinosti su dostupne na: https://www.koinno-bmwi.de/koinno/innovationspreis http://www.procuraplus.org/awards

Financiranje je često ključni čimbenik u donošenju odluka o pokretanju javne nabave inovativnih rješenja, posebno kad je razina ambicije u pogledu inovacija visoka. Kako bi se opravdala odluka o usmjeravanju proračuna za javnu nabavu prema inovativnim rješenjima, važno je da javni naručitelji predstave dobar poslovni model kojim se jasno pokazuje da očekivane koristi od inovativnih rješenja (npr. poboljšanja kvalitete/učinkovitosti, smanjenja troška tijekom životnog vijeka itd.) nadmašuju potrebne troškove ulaganja. Prikaz mogućih koristi od novih tehnologija stoga je važan javnom naručitelju pri predstavljanju poslovnog modela za donošenje odluke o ulaganju. Certifikacija inovativnih rješenja pomaže u uvjeravanju javnih naručitelja da se novim tehnologijama može ostvariti obećano.

Osim toga, postoji niz izvora financiranja iz kojih se pružaju financijski poticaji javnim naručiteljima da se uključe u javnu nabavu inovativnih rješenja. Posebnim sredstvima mogu se pokriti mnogi dodatni troškovi povezani s javnom nabavom inovativnih rješenja, npr. trošak pripreme i vođenja javne nabave, prethodna provjera tržišta, pregovori, istraživanje i razvoj (npr. izrada prototipa, testiranje i certifikacija), mobilizacija posebnog tehničkog ili pravnog stručnog znanja, prilagodba administrativnih postupaka itd. Tim se sredstvima mogu nadoknaditi i nematerijalni troškovi kulturnog pomaka i promjene navika.

NACIONALNI I REGIONALNI PROGRAMI POTPORE JAVNOJ NABAVI INOVATIVNIH RJEŠENJA Nacionalne ili regionalne programe potpore javnoj nabavi inovativnih rješenja pokrenulo je 14 država članica EU-a. Iz njih se obično osiguravaju sredstva javnim naručiteljima za pripremu i/ili provedbu javnih nabava inovativnih rješenja radi nadoknade nekih od rizika povezanih s inovativnim rješenjima. Na primjer, iz programa javne nabave inovativnih rješenja u Finskoj potporu je primilo već više od 70 postupaka javne nabave inovativnih rješenja. Talijanska regija Lombardija uključila je pretkomercijalnu nabavu i javnu nabavu inovativnih rješenja u političke ciljeve svojeg regionalnog zakonodavstva i dodijelila je sredstva za organizaciju redovitih poziva na prikupljanje potreba za inovativnim rješenjima od javnih naručitelja u regiji za koje se zatim pokreću nove javne nabave. Pojedinosti su dostupne na: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/innovation-procurement-initiatives-around-europe http://www.regione.lombardia.it/wps/portal/istituzionale/HP/DettaglioRedazionale/servizi-e-informazioni/imprese/ricerca-e-innovazione-per-le-imprese/appalti-pre-commerciali

PROGRAMI FINANCIRANJA EU-A EU podupire javnu nabavu inovativnih rješenja raznim programima financiranja. U okviru EU-ova glavnog programa za istraživanje i inovacije, Obzora 2020., redovito se financiraju pozivi na pokretanje aktivnosti koordinacije i potpore (kojima se financiraju aktivnosti koordinacije i umrežavanja radi pripreme budućih postupaka javne nabave inovativnih rješenja), pozivi na pokretanje aktivnosti pretkomercijalne nabave (kojima se sufinanciraju i troškovi javne nabave istraživanja, razvoja i testiranja inovativnih rješenja) i pozivi na pokretanje javne nabave inovativnih rješenja (kojima se sufinanciraju i troškovi nabave i uvođenja inovativnih rješenja). Pregled svih dosad financiranih javnih nabava inovativnih rješenja dostupan je ovdje: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/eu-funded-projects Više informacija o potpori iz programa Obzor 2020. za javnu nabavu inovativnih rješenja: http://ec.europa.eu/research/participants/docs/h2020-funding-guide/cross-cutting-issues/innovation-procurement_en.htm https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/innovation-procurement U okviru programa EU-a za potporu malim i srednjim poduzećima (MSP-ovi) – COSME (https://ec.europa.eu/easme/en/cosme) financiraju se inovativni projekti u koje su uključeni MSP-ovi. Države članice EU-a i njihove regije mogu sufinancirati javnu nabavu inovativnih rješenja, uključujući pretkomercijalnu nabavu, iz europskih strukturnih i investicijskih fondova u kontekstu svojih strategija pametne specijalizacije. Vidjeti vodič u kojem se objašnjava kako se javna nabava inovativnih rješenja može upotrebljavati u europskim strukturnim i investicijskim fondovima i u sinergiji s financiranjem iz programa Obzor 2020.: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/guides/synergy/synergies_en.pdf. Primjeri projekata javne nabave inovativnih rješenja koji se financiraju iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mogu se pronaći na: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/good_practices/GP_fiche_30.pdf.

PRIMJER PROGRAM POTPORE ZA JAVNU NABAVU INOVATIVNIH RJEŠENJA U LITVI KOJI SE FINANCIRA IZ EUROPSKIH STRUKTURNIH I INVESTICIJSKIH FONDOVA U Litvi je već pokrenuta 21 pretkomercijalna nabava, a još 13 će ih biti pokrenuto 2020. na temelju redovitih poziva u okviru vladina programa potpore za pretkomercijalnu nabavu, koji se objavljuju od 2016. Program potpore sufinancira se iz europskih strukturnih i investicijskih fondova. Redovito se objavljuju pozivi litavskim javnim naručiteljima da dostave nove ideje za projekte pretkomercijalne nabave. Pojedinosti su dostupne na: https://www.interregeurope.eu/ecoris3/news/news-article/1607/the-start-of-pre-commercial-procurement-in-lithuania

Mogli bi se istražiti i mehanizmi za upravljanje rizikom kao što su sustavi zajmova, osiguranja ili jamstva. Štoviše, mehanizmi osiguranja ili jamstva namijenjeni ublažavanju rizika koje inovacije predstavljaju za javne naručitelje već su testirani, posebno za pokrivanje potencijalne štete u slučaju neuspješne provedbe rješenja. Tim se sustavom pridonosi smanjenju rizika koji snosi naručitelj, čime bi se moglo stvoriti ozračje povjerenja među dionicima.

UPOTREBA FINANCIJSKIH INSTRUMENATA ZA SMANJENJE RIZIKA Europska investicijska banka (EIB) i Europski investicijski fond (EIF), uz potporu programa rada Obzora 2020. u pogledu pristupa rizičnom financiranju, pružaju dvije vrste financijskih instrumenata za smanjenje rizika javne nabave inovativnih rješenja za javne naručitelje i za poduzeća (osobito za novoosnovana poduzeća i MSP-ove). U sklopu instrumenta „ InnovFin za velike projekte/znanost ” EIB nudi zajmove za pojedine javne naručitelje ili skupine naručitelja kako bi mogli pokrenuti pretkomercijalne nabave i javne nabave inovativnih rješenja. Time se naručiteljima omogućuje da prevladaju financijske poteškoće početnog ulaganja u inovativno rješenje koje će se tek kasnije isplatiti. Naime, razdoblje otplate zajma može se prilagoditi tako da javni naručitelj mora početi otplaćivati zajam tek nakon što inovacija počne pokazivati stvarna poboljšanja u pogledu kvalitete i troškova za naručitelja. Takvim se zajmom mogu i otkloniti poteškoće s usklađivanjem financijskih sredstava za pokretanje javne nabave zasnovane na suradnji zato što zajam može omogućiti svim članovima skupine da odmah počnu s nabavom, a da se pritom svakom članu omogućuje da otplati svoj dio prema različitom pojedinačnom rasporedu. Kada je riječ o instrumentu „ InnovFin za inovatore ”, EIB i EIF mogu pomoći poduzećima koja sudjeluju u pretkomercijalnim nabavama i javnim nabavama inovativnih rješenja da jednostavnije dođu do zajmova, jamstava, protujamstava, hibridnog i mezaninskog financiranja te financiranja vlasničkim kapitalom kako bi proširili svoje poslovanje tijekom javne nabave inovativnih rješenja u cilju šire komercijalizacije rješenjâ. Pojedinosti su dostupne na: InnovFin za velike projekte/znanost: https://www.eib.org/en/products/blending/innovfin/products/science.htm InnovFin za inovatore: https://www.eib.org/en/products/blending/innovfin/index.htm

3. PRIVLAČENJE INOVATORA

Privlačenje inovatora, posebno novoosnovanih poduzeća i inovativnih MSP-ova, jedan je od glavnih izazova javne nabave inovativnih rješenja. U nekim sektorima ta se poduzeća u velikoj mjeri oslanjaju na to da će javni naručitelji prihvatiti njihova inovativna rješenja (21), a javni naručitelji možda će trebati njihov inovacijski potencijal za pružanje najmodernijih javnih usluga. Istodobno, novoosnovana poduzeća i MSP-ovi često nemaju znatne kapacitete i odgovarajuće rezultate koje javni naručitelji obično zahtijevaju.

Javni naručitelji mogu uzeti u obzir dva glavna smjera: prilagodbu postupka javne nabave tim inovatorima (3.1.) i mobilizaciju inovacijskih posrednika (3.3.).

3.1. Otvaranje javne nabave i manjim inovatorima

U skladu s načelima Ugovora sve javne nabave inovativnih rješenja, iznad ili ispod pragova za javnu nabavu, moraju biti otvorene gospodarskim subjektima svih veličina. Međutim, javna nabava inovativnih rješenja privlači veći interes malih inovativnih poduzeća od redovite nabave gotovih proizvoda. Pravilima EU-a o javnoj nabavi iz 2014. javnim naručiteljima omogućilo se da osmisle postupke koji su prilagođeni ne samo velikim poduzećima nego i manjim inovativnim dobavljačima.

3.1.1. Suradnja s tržištem

Prvi je korak u primanju ponude inovatora jednostavan: treba surađivati s njim. Takvim se nadasve jednostavnim pristupom rješavaju dva problema: manjak informiranosti među poduzećima o ugovorima o javnoj nabavi i nedostatak povjerenja. Izravnim razgovorom s gospodarskim subjektom mogu se otkloniti oba problema. Kao i u slučaju prodajnih ponuda, izravnim razgovorom moguće je uvjeriti poduzeće koje bi inače bilo skeptično da se upusti u poslovanje s javnim naručiteljima.

Komunicirati bi se moglo e-poštom ili telefonskim pozivima unaprijed određenim poduzećima ili bi se do njih moglo doći umrežavanjem ili dijeljenjem informacija na trgovačkim sajmovima. Komunikacija može biti minimalistička i zahtijevati malo truda (npr. slanje poveznice na obavijest o javnoj nabavi nekim poduzećima ili industrijskim udruženjima) ili može biti razrađenija (npr. predstavljanje dokumenata o javnoj nabavi na trgovačkom sajmu, internetskom seminaru ili u kampanji na društvenim medijima). U državama u kojima vlada niska razina povjerenja u javnu nabavu takvi kontakti igraju važnu ulogu i tako što se njima predstavljaju ljudi koji stoje iza postupka i tako što se povećava uvjerenost poduzeća u to da će se ugovor dodijeliti na temelju poštenog tržišnog natjecanja.

Međutim, kako bi se izbjegli diskriminacija i nejednako postupanje, javni naručitelji isto su tako ograničeni u pogledu načina na koje mogu dijeliti informacije s dobavljačima. Kako bi se osiguralo otvoreno i učinkovito natjecanje, nijednom potencijalnom dobavljaču ne smije se omogućiti isključiv ili povlašten pristup dokumentima ili informacijama. Javni naručitelji moraju isto tako na odgovarajući način dokumentirati svaku usmenu komunikaciju s određenim poduzećem (22).

PRIMJER PROAKTIVAN PRISTUP JAVNOJ NABAVI: Telemedicina za spašavanje života na odjelima za intenzivnu njegu europskih bolnica Zašto se razmatralo inovativno rješenje? Bolnice u Nizozemskoj, Španjolskoj, Belgiji i Finskoj tražile su razvoj vrlo interoperabilne platforme za telemedicinu namijenjene otkrivanju i njezi na daljinu pacijenata odjela za intenzivnu njegu koji su izloženi većem riziku umiranja od sepse. Što je učinjeno drukčije? Bolnice su što prije počele promicati nadolazeću javnu nabavu putem prethodne obavijesti u bazi podataka TED i prikupljanjem informacija od potencijalnih ponuditelja u okviru prethodne provjere tržišta, koja je provedena kao niz sastanaka uživo dopunjenih internetskim upitnikom. Tim su pristupom javni naručitelji dobili širok uvid u postojeću tehnologiju. Potvrdilo se da su sredstva predviđena za javnu nabavu primjerena te su otkrivene dodatne informacije koje je bilo potrebno ispitati. Promicanje javne nabave počelo je putem internetskih stranica sustava THALEA (23) i objava na drugim stranicama i forumima te u biltenima povezanima sa zdravljem, informacijskom tehnologijom i javnom nabavom inovativnih rješenja. Naručitelji su isto tako promicali prethodnu obavijest i obavijest o nadmetanju na trgovačkim sajmovima za sektor zdravstva i informacijske tehnologije. Ciljanim porukama informiralo se industrijska udruženja, gospodarsku komoru, nacionalne kontaktne točke programa Obzor 2020. za sektor zdravstva i informacijske tehnologije te poduzeća za koja se znalo da su aktivna u tom području. Takvo je promicanje bilo nadopunjeno društvenim medijima, osobito kako bi se doprlo i do MSP-ova, primjerice putem inicijative Startup Europe, instrumenta EU-a za MSP-ove, digitalnog jedinstvenog tržišta EU-a i računa EU-a na Twitteru koji se bave zdravljem. Koji je bio ishod? Pretkomercijalna nabava privukla je ponude ne samo velikih poduzeća, nego i manjih inovatora, uključujući novoosnovana poduzeća. Javna nabava rezultirala je time da su dva novoosnovana poduzeća i jedan veći sudionik na tržištu uspješno dostavili nove algoritme i poboljšana rješenja za otkrivanje rizika. Njima je omogućena ranija dijagnoza i znatno poboljšavaju učinkovitost odjela za intenzivnu njegu. To je dovelo do 25 % niže smrtnosti od sepse. Osim toga, trajanje bolničkog liječenja skratilo se za 20–50 %. Bolnice su povećale skupinu naručitelja za naknadnu javnu nabavu kako bi se širom Europe u većoj mjeri uvela takva vrsta inovativnih rješenja. Pokrenule su novo otvoreno savjetovanje s tržišnim dionicima za tu javnu nabavu kako bi promicale novi nadolazeći poziv na podnošenje ponuda za inovatore i kako bi ostale upućene u najsuvremenije tehnologije. Pojedinosti su dostupne na: http://www.thalea-pcp.eu/market-consultation http://www.thalea-pcp.eu/thalea-2-ppi-overview http://ted.europa.eu/TED/notice/udl?uri=TED:NOTICE:69348-2018:TEXT:HR:HTML

3.1.2. Smanjenje administrativnog opterećenja

Papirologija često odvraća MSP-ove i novoosnovana poduzeća od sudjelovanja u postupcima javne nabave. Ovisno o državi članici i javnom naručitelju, moraju dostaviti administrativne potvrde kojima dokazuju svoj pravni status te svoju ekonomsku i financijsku sposobnost zajedno s ponudom za provjeru kriterija za isključenje i odabir.

Ažuriranim pravilima EU-a ti su zahtjevi pojednostavnjeni. Sada ponuditelji mogu dostaviti vlastitu izjavu o ispunjavanju svih administrativnih preduvjeta. Osim toga, dostavljaju i potvrde kojima potkrepljuju tu vlastitu izjavu samo ako je njihova ponuda ocijenjena kao najbolja. Ima više smisla u poslovnom pogledu da se potvrde prikupe neposredno prije potpisivanja ugovora nego na početku postupka.

Uz elektroničku verziju vlastite izjave – europsku jedinstvenu dokumentaciju o nabavi (ESPD) (24) – postupak je još jednostavniji. ESPD omogućuje ponovnu upotrebu podataka tako da se ponuditelji mogu brže prijaviti. To je znatno pojednostavnjenje za javne naručitelje i za ponuditelje.

Usluge ESPD-a uspostavljene su u većini država članica (25). ESPD je gotov popis mogućih elemenata vlastite izjave koji bi mogli biti potrebni za sudjelovanje u javnim postupcima. Javni naručitelji za svaki postupak odabiru relevantne zahtjeve koje ponuditelj mora ispuniti.

U integriranijem sustavu e-nabave i e-vlade (26) elektroničkim vezama između ESPD-a i elektroničkih registara u vlasništvu država relevantne bi se potvrde trebale izdavati samo jednom. U skladu s tim načelom javni naručitelji mogu izravno pristupiti potrebnim dokazima. Time se ponuditelj oslobađa unošenja informacija koje države članice već imaju u svojim sustavima. Zajedno s uslugom eCertis (27), uslugom kartiranja dokaza iz svih europskih zemalja, to je moguće i u prekograničnom kontekstu.

USLUGE EUROPSKE JEDINSTVENE DOKUMENTACIJE O NABAVI (ESPD): Finska pokazuje svoj potencijal za pojednostavnjenje Usluge ESPD-a sada se pružaju u cijeloj Europi. Neke nude osnovne funkcije poput dokaza o ispunjavanju kriterija za isključenje (plaćeni porezi i socijalna davanja itd.). Međutim, sve je veći broj usluga koje povezuju ESPD s nacionalnim bazama podataka i ostalih usluga s dodanom vrijednošću. To može uključivati pohranu profila poduzeća kako bi se smanjilo administrativno opterećenje za nadležna tijela i dobavljače. U Finskoj je središnja usluga eTendering tijekom uvođenja usluge ESPD-a bila povezana s osam nacionalnih baza podataka. Tijela sada izravno pristupaju informacijama koje su dostavili dobavljači i koje će se pohraniti u profilu poduzeća radi lakše ponovne upotrebe. Osim toga, glavni dobavljač može pozvati članove konzorcija i podugovaratelje da podacima iz platforme eTendering izravno ispune ESPD. To umnogome olakšava sudjelovanje MSP-ova u većim projektima javne nabave. Pojedinosti su dostupne na: https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement/digital/espd_hr https://www.hanki-palvelu.fi/en/

3.1.3. Prilagodba kriterija za odabir

Javni naručitelji često će od gospodarskih subjekata zahtijevati dokaz da imaju financijsku i/ili ekonomsku sposobnost da ispune ugovor. To je obično dio pristupa dubinske analize kako bi se ublažio rizik od likvidacije ugovaratelja tijekom ugovornog razdoblja, što bi utjecalo na opskrbu za javne usluge. Javni naručitelji u tu svrhu obično traže informacije o godišnjim financijskim izvještajima i razinama prometa.

Kako bi se dokazala takva sposobnost, gospodarski subjekti morali su u nekim slučajevima ispuniti bitne financijske zahtjeve. Primjerice, minimalna tražena razina prometa često je nekoliko puta veća od vrijednosti predmetnog ugovora. Tim se zahtjevom nužno ne osigurava dobro izvršenje ugovora. Osim toga, isključuju se svi potencijalni ponuditelji s manjim prometom, koji mogu imati potrebnu sposobnost i, što je još važnije, bolje rješenje.

Prema novim pravilima javni naručitelji više ne mogu zahtijevati promet veći od dvostruke procijenjene vrijednosti ugovora, osim ako je to valjano opravdano posebnim okolnostima (28). Tim se pravilom olakšava sudjelovanje novoosnovanih poduzeća i inovativnih MSP-ova koji su uglavnom nedavno osnovani i imaju relativno mali promet.

PRIMJER STVARANJE PRILIKA ZA MSP-OVE: Bespilotne letjelice I osobna zaštitna oprema za gašenje šumskih požara u Bugarskoj i Srbiji Zašto se razmatralo inovativno rješenje? Gradovi Kula u Bugarskoj i Boljevac u Srbiji željeli su nabaviti specijalizirana vozila, nadzorne bespilotne letjelice i osobnu zaštitnu opremu za gašenje šumskih požara. Budući da u tom području inovativni MSP-ovi mogu pružiti kvalitetna rješenja, javni naručitelji željeli su osigurati da im javna nabava bude dostupna. Što je učinjeno drukčije? Oba su grada izdala slične pozive na podnošenje ponuda. Najmanji traženi promet u okviru kriterija financijske sposobnosti bio je jednak vrijednosti njihove ponude (ne veći). Prosječni godišnji promet ponuditelja u protekle tri godine sa zatvorenim računima trebao je biti veći od vrijednosti njihove ponude. Nakon što su naručitelji podijelili ugovor u grupe – ukupna vrijednost ugovora podijeljena je u različite grupe: vozilo, bespilotna letjelica i zaštitna oprema – MSP-ovi su mogli ispuniti zahtjev financijske sposobnosti. Koji je bio ishod? Tim se pristupom MSP-ovima omogućilo dobivanje ugovora za inovativnu opremu. Pojedinosti su dostupne na: http://obshtina-kula.com/bg/?p=1915 http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:222939-2017:TEXT:HR:HTML&src=0 (za Kulu) http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:433112-2017:TEXT:HR:HTML&src=0&ticket=ST-28215527-OcEvhL2HhcgUNWcpu88X7fxW924VOOHEzNzxKwtt9AEmKozNQ9Ffi8e7wyLKl0NjYuXOTNYeuacOZtTzn5lzVzXG-PHslUMVSXYC6iO06UxAkYy-4J10I8LIWSzTszVd8YtfzXCoSHCMGZ8cHeoDwhWfIqLC http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:99979-2018:TEXT:HR:HTML&src=0 (za Boljevac) (sufinancirano iz programa Interreg-IPA prekogranična suradnja Bugarska i Srbija)

Kako bi dokazali da imaju tehničke sposobnosti za izvršenje predmetnog ugovora o javnoj nabavi, gospodarski subjekti često moraju dostaviti popis prošlih izvedenih radova, isporučenih proizvoda ili obavljenih usluga. Popis često mora biti popraćen potvrdama o zadovoljavajućem izvršenju ili drugim pojedinostima. Taj zahtjev često predstavlja poteškoću za poduzeća koja su tek osnovana i još nisu imala vremena steći reference. Tim bi ih se pristupom stoga moglo isključiti iz sudjelovanja u nekim postupcima javne nabave iako novoosnovana poduzeća mogu itekako imati potrebne sposobnosti za izvršenje ugovora, a možda čak i inovativnije tehničko rješenje.

Javni naručitelji imaju mogućnost od gospodarskih subjekata zatražiti druge dokaze kao sredstvo dokazivanja (29). Ovisno o ugovoru, gospodarski subjekt može pružiti obrazovne ili stručne kvalifikacije pružatelja usluga ili ugovaratelja ili kvalifikacije rukovodećeg osoblja poduzeća ili naznaku sustava upravljanja lancem opskrbe i praćenja koje će gospodarski subjekt moći iskoristiti pri izvršenju ugovora. Sredstva dokazivanja u okviru kojih se ne zahtijeva da ponuditelj posluje dugi niz godina omogućuju i novoosnovanim poduzećima da se natječu za ugovor.

3.1.4. Primjena grupa

Podjela ugovora o javnoj nabavi u grupe još je jedan način za privlačenje inovatora. Veličina svake grupe može biti razmjerna operativnim kapacitetima novoosnovanih poduzeća i inovativnih MSP-ova. Primjena grupa ujedno je i način da se smanji vezanost za određenog dobavljača, čak i u slučaju pretežno velikih dobavljača. U tim slučajevima javni naručitelj može odrediti zahtjeve za interoperabilnost i/ili otvorene standarde kako bi se različiti blokovi sustava koji prodavatelji pružaju povezali u različite grupe. U tom bi pogledu u ugovoru sklopljenom s dobavljačem trebalo utvrditi pravila o budućoj primjeni bilo kojeg novog prava intelektualnog vlasništva koje proizlazi iz projekta.

U skladu s novim pravilima EU-a od javnih naručitelja očekuje se da razmotre primjenu grupa u svim ugovorima o javnoj nabavi (30). U praksi moraju pronaći odgovarajuću ravnotežu između dvije težnje: s jedne strane, primjene grupa kako bi se olakšalo sudjelovanje manjih inovativnih dobavljača i potaknuo prelazak na otvorenija, interoperabilna rješenja, i s druge strane, smanjenja vlastitog administrativnog opterećenja sklapanjem ugovora s jednim ugovarateljem koji će voditi računa o svim zadacima.

PRIMJER MOGUĆNOSTI ZA MSP-OVE U OKVIRU VEĆIH PROJEKATA: Centri za upravljanje prometom prikladni za budućnost za Englesku i Nizozemsku Zašto se razmatralo inovativno rješenje? Nizozemska i engleska tijela nadležna za ceste, Rijkswaterstaat i Highways England, željela su prijeći na otvorenu modularnu softversku platformu za sljedeću generaciju centara za upravljanje prometom. Cilj je bio ukloniti ovisnost o određenom dobavljaču i utrti put manjim inovativnim poduzećima za pružanje novih inovativnih usluga. Što je učinjeno drukčije? Kako bi ostvarili svoj cilj, javni naručitelji pokrenuli su dva zajednička postupka javne nabave koja su se provodila usporedno: 1. javnu nabavu namijenjenu zamjeni prilagođene softverske platforme novom softverskom platformom s otvorenim sučeljima; 2. pretkomercijalnu javnu nabavu za razvoj novih inovativnih modula upravljanja prometom za rad uz novu otvorenu platformu. Kako bi se osigurala dovoljna razina tržišnog natjecanja među prodavateljima i interoperabilnost među različitim modulima, javni naručitelji podijelili su pretkomercijalnu javnu nabavu u grupe po modulu. Koji je bio ishod? Prvom javnom nabavom stvoreno je zdravo tržišno natjecanje među postojećim većim prodavateljima kako bi se otvorila glavna softverska platforma. S drugom javnom nabavom usluga istraživanja i razvoja više je MSP-ova ušlo na to tržište, uključujući MSP-ove koji prije nisu bili aktivni u području upravljanja prometom. To je za posljedicu imalo izvrsne nove module za: i. napredno upravljanje raširenom mrežom, kojima se smanjuju gužve u prometu i emisije CO2, ii. predviđanje i sprečavanje prometnih nesreća, kojima se povećava sigurnost u cestovnom prometu te iii. kooperativne inteligentne prometne sustave, kojima se olakšava uvođenje pametnih automobila i drugih tehnoloških inovacija. Osim toga, pristupom utemeljenim na toj otvorenoj modularnoj arhitekturi stvorene su uštede od 20 % u odnosu na referentne vrijednosti. Pojedinosti su dostupne na: http://charmprogramme.com

3.1.5. Upotreba normi, otvorenih podataka, otvorenih sučelja i softvera otvorenog koda

Norme, otvoreni podaci, otvorena sučelja i softver otvorenog koda još su jedan od načina za otvaranje tržištâ. Pomoću njih može se omogućiti da manji inovatori igraju važnu ulogu u velikim projektima ili tim inovatorima omogućiti da sami dobiju ugovore i razviju svoja poduzeća. Međutim, u ugovorima bi trebalo utvrditi pravila za pristup postojećim pravima intelektualnog vlasništva koja su potrebna za dovršetak inovacijskog procesa i pristup novim pravima intelektualnog vlasništva stvorenima inovacijskim procesom.

PRIMJER JAVNA NABAVA PROCESA OTVORENE INOVACIJE: Pametna mreža za „grad svjetlosti” Zašto se razmatralo inovativno rješenje? Grad Eindhoven u Nizozemskoj želio je poboljšati kvalitetu života u gradu i poboljšati svoj ugled kao „grad svjetlosti”. Što je učinjeno drukčije? Umjesto stjecanja posebnog proizvoda ili rješenja, općina je pokrenula javnu nabavu procesa otvorene inovacije. Taj se novi pristup temeljio na Planu u kojem se predlažu ciljevi Grada do 2030. Oslanjao se na tekuću suradnju pružatelja usluga, građana, istraživačkih institucija i općine. U osnovi, korisnici su bili u „živom laboratoriju” kako bi se obuhvatile promjene koje naručitelj nije mogao predvidjeti na početku i odgovaralo na njih. Postupak javne nabave sastojao se od provjere tržišta, natjecateljskog dijaloga (u tri uzastopna kruga, s tri odabrana konzorcija), faze natječaja te faze prije dodjele kako bi se potvrdila odabrana ponuda. Među kriterijima za odabir bila je „inovativna snaga”, uključujući stajališta, strategiju i iskustvo s provedbom otvorene inovacije. Postupak odabira temeljio se na metodologiji „najbolje vrijednosti”. Koji je bio ishod? Odabrani dobavljač razvio je povezan, pametno oblikovan „otvoreni” sustav rasvjete u javnom prostoru. Upotrebljava se (ili se može upotrebljavati) za kontinuirane inovacije jer različiti drugi inovativni pružatelji usluga, uključujući novoosnovana poduzeća i inovativne MSP-ove, mogu pružati višestruke usluge. Pojedinosti su dostupne na: https://www.jouwlichtop040.nl

PRIMJER OSNAŽIVANJE NOVOOSNOVANIH PODUZEĆA ZA RAST: Očuvanje kulturne baštine u inovativnim digitalnim arhivima otvorenog koda Zašto se razmatralo inovativno rješenje? Nacionalne kulturne ustanove, audiovizualni arhivi, javne knjižnice i ustanove za lokalnu baštinu iz Švedske, Belgije, Irske, Nizozemske, Njemačke, Španjolske, Estonije i Grčke željeli su odgovoriti na isti izazov: poboljšanje kvalitete digitalnih datoteka u kojima se dugoročno čuva kulturni sadržaj kako bi se spriječilo propadanje kvalitete pohrane podataka tijekom vremena. Što je učinjeno drukčije? Zajedno su od nekoliko poduzeća nabavili usluge istraživanja i razvoja kako bi izgradili nove standardizirane alate otvorenog koda kojima će se arhivarima pomoći u ispunjavanju zahtjeva da bi spisi bili prikladni za dugotrajno čuvanje. Koji je bio ishod? Ugovoreni prodavatelji bili su mala inovativna poduzeća, uglavnom novoosnovana. Od šest poduzeća koja su sudjelovala u nabavi, tri su uspješno razvila inovativne alate kojima se i. smanjuju troškovi te ii. poboljšava točnost i opća kvaliteta digitalizacije i dugoročnog čuvanja kulturnog sadržaja. Ustanove za kulturnu baštinu u drugim dijelovima svijeta, uključujući SAD, koriste se nekima od najnaprednijih rješenja koja su razvila uspješna novoosnovana poduzeća. Pojedinosti su dostupne na: http://www.preforma-project.eu

3.1.6. Osmišljavanje programa plaćanja koji pogoduju MSP-ovima

Novoosnovana poduzeća i inovativni MSP-ovi trebaju rano i redovito plaćanje jer nemaju financijske rezerve kao veća poduzeća. Javni naručitelji mogu predvidjeti različite programe plaćanja ovisno o tome je li MSP izravni ugovaratelj ili podugovaratelj.

Ako je riječ o izravnom ugovaratelju, plaćanja predujma mogu biti odlučujući čimbenik kojim se omogućuje sudjelovanje MSP-a.

Ako je pak riječ o podugovaratelju, države članice mogu zahtijevati da javni naručitelji vrše izravno plaćanje podugovarateljima. Uz takav kraći lanac plaćanja, podugovarateljima, npr. novoosnovanim poduzećima i inovativnim MSP-ovima, plaćat će se prije. Tako će se izbjeći i rizik od zakašnjelog plaćanja zbog nedostatka za koji je odgovoran glavni ugovaratelj.

Ako izravna plaćanja nisu najprimjerenija mogućnost, podugovaratelji se mogu poduprijeti na druge načine, primjerice poticanjem glavnih ugovaratelja na skraćivanje razdoblja plaćanja.

POTICANJE NOVOOSNOVANIH PODUZEĆA PRAVODOBNIM PLAĆANJIMA Plaćanje predujmova Službenici Grada Pariza primijetili su da su uobičajeni programi plaćanja s nižim iznosima privremenih plaćanja i visokim iznosom završnog plaćanja na kraju javne nabave prepreka sudjelovanju MSP-ova. Kako bi se novoosnovanim poduzećima i inovativnim MSP-ovima omogućilo sudjelovanje u javnim natječajima, Grad Pariz povećao je 2017. isplate predujmova s 5 % na 20 %. Pojedinosti su dostupne na: https://www.paris.fr/professionnels/l-entreprise-au-quotidien/achats-et-marches-publics-3526#la-politique-fournisseur_1 Odvraćanje od zakašnjelog plaćanja U skladu sa španjolskim Zakonom o javnim ugovorima javni naručitelji mogu, među ostalim kriterijima za ocjenu financijske sposobnosti, navesti prosječno razdoblje plaćanja prema podugovarateljima. Grad Madrid je 2016. u ugovor za prikupljanje otpada uključio kaznu za neplaćanje podugovarateljima koja može iznositi do 50 % dugovanog iznosa. Pojedinosti su dostupne na: https://www.boe.es/legislacion/codigos/codigo.php?id=031_Codigo_de_Contratos_del_Sector_Publico&modo=1

3.2. Razvoj ekosustavnog pristupa inovacijama

Što je ekosustav u području inovacija?

Inovacijski ekosustav sastoji se od sudionika iz poslovnog sektora, novoosnovanih poduzeća, akademske zajednice, tehničkih i pomoćnih usluga te pojedinaca koji pokreću inovacije. Svaki od tih dionika ima važnu ulogu u stvaranju vrijednosti za širi ekosustav provedbom novih ideja u djelo pomoću pristupa financijskim ulaganjima. Inovacijskim ekosustavom stvara se aktivni protok informacija i resursa za ideje koje bi se mogle realizirati. Na temelju tih ekosustava inovatori i poduzetnici mogu razvijati i predstavljati rješenja za konkretne probleme brže nego što bi to mogli bez ekosustava. Tim se procesom stvara stručno znanje u novim područjima, pomaže u diversifikaciji gospodarstva i omogućava poduzećima da ciljano ispunjavaju potrebe klijenata.

Što je ekosustavni pristup inovacijama?

Cilj je ekosustavnog pristupa utvrditi ključne inovatore i stupiti u interakciju s njima, bez obzira na to je li riječ o novoosnovanim poduzećima, inovatorima ili članovima akademske zajednice, te izravno surađivati s njima kako bi im se pomoglo u razvoju kapaciteta za inovacije.

Što to znači za javne naručitelje?

Inovacijski ekosustav omogućava javnim naručiteljima da bolje sagledaju određena pitanja: odakle će poteći nova generacija ideja i koncepata? Koliko je zanimljiv razvoj u području inovacija? U kojoj je fazi razvoja inovacije važno sudjelovati? Kakvu bi vrijednost inovativno rješenje moglo donijeti u usporedbi s postojećim rješenjima? Na koje bi dionike u razvoju u ekosustavu trebalo obratiti pažnju u kontekstu istraživanja tržišta dobavljača?

Javni naručitelj trebao bi uspostavljati veze s ekosustavom inovacija, tj. klasterima, inkubatorima, agencijama za inovacije ili živim laboratorijima (na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj ili čak i europskoj razini) te naučiti kako surađivati s njima. Još jedna dobra praksa za upoznavanje sudionika u određenom ekosustavu može biti upotreba hakatona (31).

Uz pomoć tih aktivnosti javni naručitelj moći će bolje prepoznati inovatore i pokrenuti korisnu suradnju za zajedničko stvaranje, procijeniti spremnost novog proizvoda i utvrditi troškove primjene inovativnih tehnologija.

PRIMJER RADIONICA KOJU JE ORGANIZIRALO FRANCUSKO MINISTARSTVO PROMETA S JAVNIM NARUČITELJIMA I SUBJEKTIMA IZ INOVACIJSKOG EKOSUSTAVA U SEKTORU MOBILNOSTI (SIJEČANJ 2020.) Francusko Ministarstvo prometa organiziralo je radionicu za osposobljavanje u živom laboratoriju na kojoj je okupilo nekoliko lokalnih tijela različitih veličina (od onih iz gradova s više od 30 000 stanovnika do onih iz gradova s više od 2 milijuna stanovnika), velikih poduzeća koja upravljaju infrastrukturom za mobilnost (kao što je javni prijevoz), novoosnovanih poduzeća i tehničkih specijalista za prijevoz. Organizacija te radionice u živom laboratoriju omogućila je naručiteljima da se povežu sa subjektima za inovacije u sektoru mobilnosti. Cilj je događaja bio organizirati zajednički rad među svim sudionicima kako bi se najprije preispitale tehničke specifikacije za nabavu aplikacije za zajednički automobilski prijevoz, a zatim kako bi se izradile inovativne tehničke specifikacije na temelju kojih bi inovativna poduzeća mogla podnijeti ponudu. Radionica je bila poučna za poduzeća, koja su stekla bolje razumijevanje pravnog okvira javne nabave, ali i za javne naručitelje, koji su mogli razmotriti kako određeni projekt učiniti pogodnijim za inovacije. Primjerice, naručitelji su pripremili nadzornu ploču za utvrđivanje rezultata koje očekuju od inovativnog rješenja. Predložili su i da se specifikacije uključe u kratak videosažetak u kojem bi se predstavile ključne točke zahtjeva. Pojedinosti su dostupne na: https://www.francemobilites.fr/ https://www.liberte.paris/

3.3. Mobiliziranje inovacijskih posrednika

Veze između novoosnovanih poduzeća koja nude inovativna rješenja i inovativnih MSP-ova, s jedne strane, i javnih naručitelja, s druge strane, često su slabe i ne nastaju spontano. Inovacijski posrednici mogu pomoći u njihovoj izgradnji ili jačanju.

Inovacijski posrednik može biti bilo koja institucija kojoj je svrha povezati inovacije u nastajanju s potrebama na strani potražnje i koja ima sposobnost za to. Posrednik može biti dio cjelokupnog životnog vijeka inovacije i pokretačka snaga za javnu nabavu inovativnih rješenja. Može se aktivno uključiti u protok ideja od potencijalnih dobavljača inovacija do mreža potencijalnih javnih naručitelja inovacija, bez obzira na to je li riječ o gradovima, bolnicama, tijelima civilne zaštite ili bilo kojem drugom relevantnom javnom naručitelju. S druge strane, može relevantnoj industriji prenijeti potrebe javnih naručitelja. Inovacijski posrednici mogu i olakšati pripremu inovativnih ideja za posebne postupke javne nabave.

Njihovi zadaci mogu uključivati:

— savjetovanje javnih naručitelja o tome kako utvrditi potrebe koje bi se mogle ispuniti pomoću javne nabave inovativnih rješenja;

— organiziranje javnih naručitelja koji su zainteresirani za javnu nabavu inovativnih rješenja u mreže za razmjenu znanja, razmjenu dobre prakse i komunikaciju s tržišnim dionicima (npr. provjeru tržišta ili zajedničko preuzimanje obveza za buduću javnu nabavu inovativnih rješenja);

— utvrđivanje obećavajućih inovativnih rješenja koja su prikladna za ispunjavanje potreba javnih naručitelja. Takva rješenja obično imaju potencijal za komercijalizaciju i širenje disruptivnih umjesto postupnih inovacija.

Ovisno o poslovnom modelu, mogu olakšati i pristup financiranju te pomoći u upravljanju pravima intelektualnog vlasništva.

Inovacijski posrednici ne bi trebali djelovati kao prodavatelji samoinicijativnih prijedloga javnim naručiteljima ni kao zamjena za javne naručitelje. Javni naručitelji i dalje su odgovorni da cijeli postupak – suradnja s tržišnim dionicima prije javne nabave i sam postupak javne nabave (32) – bude otvoren, transparentan i nediskriminirajući.

PRIMJER INOVACIJSKO POSREDNIŠTVO U EUROPI: TekesMatch u Finskoj Nedavna finska inovacija TekesMatch semantički je softver kojim će se u roku od nekoliko minuta povezati ulagači i inovatori. Prije nego što je taj inovativan alat stavljen u upotrebu, to je trajalo tri tjedna. TekesMatch je izumljen uz pomoć projektnog natječaja i hakatona. Olakšavanjem ulaganja pomoću te vrste softvera otvaraju se velike mogućnosti za rast novoosnovanih poduzeća. Pojedinosti su dostupne na: http://www.aalto.fi/en/current/news/2017-03-06/ https://www.twobirds.com/en/news/press-releases/2017/finland/tekesmatch Austrijska platforma za povezivanje „Izgradnja mosta između javnih naručitelja i dobavljača” misija je Centra za kompetencije u području nabave inovacija u Austriji (IÖB-Servicestelle). Kako bi se olakšala, centar IÖB-Servicestelle uspješno je pokrenuo digitalnu platformu kojom se javni naručitelji sve više koriste u okviru redovnih aktivnosti istraživanja tržišta. Na platformi se nalaze informacije, uključujući podatke za kontakt, za širok raspon različitih inovativnih proizvoda i usluga koje ocjenjuju neovisni stručnjaci te su spremni za upotrebu u javnom sektoru. Osim toga, na platformi se javnim naručiteljima pruža mogućnost da objave najnovije izazove kako bi se s tržišnim dionicima savjetovali o novim idejama i konceptima. Na njoj je 2018. bilo dostupno više od 100 inovativnih rješenja u kategorijama proizvoda kao što su informacijska tehnologija, energetika, mobilnost, upravljanje objektima ili zdravlje te su dobavljači mogli stupiti u kontakt s javnim naručiteljima. Otada je više od desetak javnih naručitelja objavilo izazove s kojima se susreću u područjima poput automatizacije, marketinga i PR-a, senzorne tehnologije i upravljanja objektima. Ti su javni naručitelji preko platforme od tržišta primili više od 230 različitih ideja. Pojedinosti su dostupne na: www.innovationspartnerschaft.at Europski pilot-projekt za inovacijske posrednike (33) Cilj je projekta stvoriti model za posrednika za javnu nabavu inovativnih rješenja koji bi okupio javne naručitelje, dobavljače inovacija (s posebnim naglaskom na MSP-ove i novoosnovana poduzeća), ulagače i istraživače kako bi se olakšala javna nabava inovativne robe i usluga. Kako bi se razmotrilo osnivanje posrednika za javnu nabavu inovativnih rješenja, 2018. je pokrenut poziv na dostavu prijedloga. Osnovan je konzorcij sedam različitih subjekata (dvije agencije za inovacije, mreža, specijalizirano savjetništvo za javnu nabavu i javni naručitelj). Kao rezultat toga, pet mreža posrednika za javnu nabavu inovativnih rješenja testirano je u pet različitih država članica (Španjolska, Danska, Irska, Njemačka i Austrija). To bi trebalo pomoći da se utvrdi koja su vrsta organizacije i metoda najbolje za pokretanje programa inovacijskog posrednika. Dvogodišnji projekt završen je u kolovozu 2020. Doveo je do razvoja i provedbe poslovnog modela inovacijskog posrednika, ali i stvaranja prilika za suradnju MSP-ova s javnim naručiteljima u predmetnim državama članicama. Pokrenut će se ukupno osam projekata javne nabave inovativnih rješenja, uglavnom u području održivih inovacija. Pojedinosti su dostupne na: https://innovation-procurement.org/innobrokers/

4. PRIVLAČENJE INOVACIJA

Kad su otvorena vrata za sve vrste potencijalnih inovatora, javni naručitelji mogu se usredotočiti na privlačenje inovacija u okviru svakog postupka javne nabave.

Mnogi se alati mogu uključiti u bilo koji postupak javne nabave, uključujući otvorene i ograničene postupke koji se uvelike upotrebljavaju (4.1.). Alternativnim postupcima javne nabave, kao što su pregovarački postupak s prethodnom objavom poziva na nadmetanje, natjecateljski dijalog, projektni natječaj, partnerstvo za inovacije ili pretkomercijalna nabava, mogu se posebno obuhvatiti i inovacije (4.2.).

Javni naručitelji odabiru postupak i tehničke specifikacije. U konačnici će uspješnost inovacije ovisiti o njihovim odlukama. Ono što slijedi ne može se primijeniti na sve slučajeve, nego je riječ o fleksibilnom skupu alata za poticanje novih pristupa omogućenih na temelju pravila EU-a.

4.1. Alati koji pogoduju inovacijama za sve vrste postupaka

U ovom su odjeljku opisane mogućnosti koje su na raspolaganju svim projektima javne nabave. Dovoljna su relativno mala ulaganja u pogledu poticanja inovacija pri pripremi i organizaciji postupka javne nabave da bi nastala konkretna korist za javnog naručitelja i za tržište dobavljača.

4.1.1. Procjena potreba

Prije izrade tehničkih specifikacija javni naručitelji trebali bi provesti sveobuhvatnu procjenu potreba kako bi se utvrdio problem koji se treba riješiti. Taj se korak može činiti suvišnim jer je svrha postupka javne nabave obično očita. Međutim, to je zapravo ključan trenutak kada bi moglo doći do prihvaćanja inovacije. Umjesto jednostavne zamjene zastarjele opreme sličnom opremom ili obnove isteklih ugovora o javnoj nabavi usluga, javni naručitelj provodi funkcionalnu analizu potreba organizacije i njezinih partnera/korisnika te utvrđuje probleme ili područja koja se mogu poboljšati. U toj će se analizi utvrditi jesu li oprema i usluge korištene do tada (i dalje) najprikladnije.

PRIMJER SAVJETOVANJE S KORISNICIMA JAVNIH USLUGA: Pametna luka Tallinn Zašto se razmatralo inovativno rješenje? Kako bi se riješio problem upravljanja sve gušćim prometom, Lučka uprava Tallinn u Estoniji željela je kupiti novi elektronički sustav za prijavu vozila za prijevoz putnika i tereta. Što je učinjeno drukčije? Kako bi utvrdio potrebe, javni naručitelj obavio je 40 razgovora s putnicima, šest razgovora s vozačima, četiri razgovora s predstavnicima trajektnih prijevoznika, dva razgovora s pružateljima usluga za utovar i istovar te četiri razgovora sa zaposlenicima u luci. Koji je bio ishod? Procjena potreba korisnika omogućila je javnom naručitelju da nabavi inovativno rješenje koje obuhvaća cijeli postupak putovanja za automobile i kamione, od internetske prethodne registracije do prijave i potpuno automatiziranog upravljanja prometom kojim se vozila usmjerava na brod. Pojedinosti su dostupne na: http://www.portoftallinn.com/smart-port

PRIMJER PROCJENA STVARNIH POTREBA UMJESTO KUPNJE PRETHODNO KORIŠTENOGA: Prelazak Malte na računalstvo u oblaku Zašto se razmatralo inovativno rješenje? Na kraju vijeka uređaja za pohranu podataka javni naručitelji obično objavljuju natječaj za drugi ugovor o javnoj nabavi robe za sličan poslužitelj podataka. To možda nije najbolji način ispunjavanja trenutačnih potreba, koje se mogu razlikovati od onih iz prošlosti. Što je učinjeno drukčije? Malteška vlada prelazi na infrastrukturu u oblaku kako bi optimirala svoju pohranu podataka. Javni naručitelji ocjenjuju svoje potrebe za pohranom podataka kad je riječ o kapacitetu, sigurnosti, uvjetima pristupa za različite kategorije korisnika (npr. korisnici u uredu i korisnici koji rade od kuće), mobilnosti itd. Mogu razmatrati i alternativna rješenja, kao što su podatkovni centar koji se dijeli s drugim upravama ili rješenja u oblaku. Uz uštede troškova za hardver i troškova održavanja, pohrana podataka u oblaku poboljšava i prenosivost podataka, a time i mobilnost radnika. Pojedinosti su dostupne na: https://procurement.mita.gov.mt/open-calls/t04717-on-premise-private-cloud-enabling-infrastructure-and-software (projekt sufinanciran iz europskih strukturnih fondova)

Definicija potreba zahtijeva dovoljnu udaljenost od trenutačnog rješenja kako bi se ono procijenilo uz najveću moguću nepristranost. Važno je i