IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU o provedbi Uredbe (EZ) br. 177/2008 od 20. veljače 2008. o uspostavi zajedničkog okvira za poslovne registre u statističke svrhe i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća br. 2186/93 /* COM/2015/090 final */





1. Uvod Uredbom (EZ) br. 177/2008[1] (dalje u tekstu „Uredba o poslovnim registrima”) uspostavlja se zajednički okvir za poslovne registre u statističke svrhe. Stupila je na snagu 25. ožujka 2008. i njome je stavljena izvan snage Uredba (EEZ) br. 2186/93[2] (dalje u tekstu „Uredba o poslovnim registrima stavljena izvan snage”). Svrha je Uredbe o poslovnim registrima: · visoka kvaliteta i usklađenost statističkih poslovnih registara u državama članicama, · poboljšane statistike povezane s globalizacijom. U tu svrhu Uredbom o poslovnim registrima od država članica traži se: · poduzimanje svih potrebnih mjera radi osiguravanja kvalitete poslovnih registara, · prenošenje podataka o multinacionalnim skupinama poduzeća i njihovim sastavnim jedinicama Eurostatu. Dugoročno gledano, poboljšanjima kvalitete statističkih poslovnih registara trebali bi se smanjiti troškovi izrade poslovnih statistika i administrativno opterećenje za ispitanike. Međutim, kratkoročno i srednjoročno, provedbom Uredbe o poslovnim registrima dolazi do određenih početnih troškova za nacionalne zavode za statistiku te skromnog povećanja administrativnog opterećenja kako bi se postigla razina kvalitete i usklađenosti potrebna za ostvarivanje željenih koristi. Prema članku 6. Uredbe o poslovnim registrima Komisija podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi te Uredbe „s posebnim osvrtom na troškove statističkog sustava, opterećenje za poduzeća i korist”. U tom izvješću razmatraju se najvažniji aspekti provedbe Uredbe o poslovnim registrima s obzirom na mjere koje je poduzela Komisija (Eurostat) i utjecaj te Uredbe na: · troškove za nacionalne zavode za statistiku i Eurostat (statistički sustav), · administrativno opterećenje za ispitanike, · koristi u smislu kvalitete poslovnih statističkih registara i poboljšanih statističkih mjerenja globalnih fenomena. Vrijeme izrade izvješća povezano je s aktualnom pripremom sveobuhvatne i pojednostavljene okvirne uredbe o integriranju poslovnih statistika i odgovarajućim planovima o stavljanju izvan snage nekoliko uredaba, uključujući Uredbu o poslovnim registrima. 2. Kratki pregled Uredbe o poslovnim registrima Sve države članice Europske unije (EU) vode poslovne registre u statističke svrhe. Uredbom o poslovnim registrima uspostavlja se zajednički okvir za te registre utvrđivanjem jedinstvenog pristupa, među ostalim, za: definiciju jedinica, obuhvat, ažuriranje, obilježja i kvalitetu poslovnih registara. Pri analiziranju ove teme valja uzeti u obzir sljedeće aspekte: · poslovni registri važan su izvor za primjereno planiranje, provođenje i koordinaciju statističkih istraživanja jer je za učinkovit odabir uzorka potreban ažuriran okvir za poslovna istraživanja, · razvojem i standardizacijom poslovnih registara osigurava se njihova kvaliteta te se može uvelike pridonijeti poboljšanju kvalitete statističkih rezultata, · zajednički okvir za usklađivanje nacionalnih statističkih poslovnih registara potreban je kako bi se izradile službene poslovne i gospodarske statistike koje su ujednačene i usporedive na razini država i na razini statističkih područja, · standardizacija poslovnih registara i njihova upotreba neophodan su uvjet za integraciju podataka. U usporedbi s Uredbom o poslovnim registrima stavljenom izvan snage, Uredbom o poslovnim registrima ide se korak dalje u konsolidaciji zajedničkog okvira za usklađivanje nacionalnih registara. Njome se proširuju zahtjevi radi obuhvaćanja dodatnih varijabli, prvenstveno na razini skupine poduzeća, čime se uzimaju u obzir stvaranje jedinstvenog tržišta i kontinuirana globalizacija gospodarstva te sve snažnija integracija aktivnosti u različitim sektorima. Uredbom o poslovnim registrima omogućeno je stvaranje registra EuroGroups (EGR) kao korisnog statističkog alata za pružanje informacija o svim kontrolnim odnosima unutar multinacionalnih skupina poduzeća. Postupkom EGR-a obuhvaćen je složen protok različitih nizova podataka između Eurostata i država članica, uključujući nacionalne zavode za statistiku, nacionalne središnje banke i Europsku središnju banku. Osim toga, Uredbom o poslovnim registrima uvode se odredbe povezane s razmjenom povjerljivih podataka o multinacionalnim skupinama poduzeća i njihovim sastavnim jedinicama između Komisije (Eurostat) i zavoda za statistiku država članica te između Komisije (Eurostat) i središnjih banaka. Uredbom o poslovnim registrima proširuje se obuhvat statističkih poslovnih registara kako bi se što je više moguće obuhvatila sva aktivna poduzeća u nacionalnom gospodarstvu. Zbog toga se Uredbom o poslovnim registrima uvodi obvezno uključivanje sljedećih područja NACE Rev.2 u poslovne registre: · A – Poljoprivreda, šumarstvo i ribarstvo, · O – Javna uprava i obrana; obvezno socijalno osiguranje. Definicija statističkih jedinica u Uredbi o poslovnim registrima prati Uredbu Vijeća (EEZ) br. 696/93 od 15. ožujka 1993. o statističkim jedinicama za promatranje i analizu proizvodnog sustava unutar Zajednice[3] (dalje u tekstu: „Uredba o statističkim jedinicama”). U Uredbi o poslovnim registrima nabrojene su statističke jedinice koje će se bilježiti u poslovnim registrima: pravna jedinica, lokalna jedinica, poduzeće, skupina poduzeća. Definicije iz Uredbe o statističkim jedinicama nisu pravilno provedene u svim državama članicama. Eurostat i nacionalni zavodi za statistiku još uvijek surađuju na usklađenoj provedbi statističkih jedinica. 3. Mjere za olakšavanje provedbe Da bi se osigurala provedba Uredbe o poslovnim registrima, za podršku državama članicama tijekom procesa razrađen je niz mjera. Uredbe kojima se podržava provedba Donesene su dvije uredbe Komisije kojima se pridonosi provedbi Uredbe o poslovnim registrima: (1) Uredba Komisije (EZ) br. 192/2009 od 11. ožujka 2009. o provedbi Uredbe (EZ) br. 177/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi zajedničkog okvira za poslovne registre u statističke svrhe s obzirom na razmjenu povjerljivih podataka između Komisije (Eurostata) i država članica[4]: njome se utvrđuju oblik, mjere sigurnosti i povjerljivosti podataka te postupak za dostavljanje podataka o pojedinim jedinicama Komisiji (Eurostatu) i podataka o multinacionalnim skupinama poduzeća odgovarajućim nacionalnim tijelima. Podaci se prenose elektronički, a Komisija (Eurostat) ih učitava s pomoću jedinstvene točke za ulaz podataka. Komisija (Eurostat) i odgovarajuća nacionalna tijela čuvaju povjerljivost informacija kako su odredila nacionalna tijela u sigurnom kontroliranom području s ograničenim pristupom. (2) Uredba Komisije (EU) br. 1097/2010 od 26. studenoga 2010. o provedbi Uredbe (EZ) br. 177/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi zajedničkog okvira za poslovne registre u statističke svrhe u pogledu razmjene povjerljivih podataka između Komisije (Eurostata) i središnjih banaka[5]: njome se utvrđuju oblik, mjere sigurnosti i povjerljivosti te postupak za slanje podataka, isključivo u statističke svrhe, između Komisije (Eurostata) i nacionalnih središnjih banaka te između Komisije i Europske središnje banke. Razmjenu podataka izričito mora odobriti odgovarajuće nacionalno tijelo. Odgode Člankom 14. Uredbe o poslovnim registrima propisano je da, ako je u registrima potrebno veće prilagođavanje, Komisija na zahtjev države članice može odobriti odgodu za prijelazno razdoblje do najkasnije 25. ožujka 2010. Za poljoprivredu, šumarstvo i ribarstvo, javnu upravu i obranu te obvezno socijalno osiguranje i za dodatna obilježja koja se odnose na skupine poduzeća Komisija na zahtjev države članice može odobriti odgodu za prijelazno razdoblje do najkasnije 25. ožujka 2013. Ukupno je odobreno 15 odgoda državama članicama čiji su zahtjevi bili osnovani i utemeljeni na opravdanoj potrebi. Tim dodatnim vremenom državama članicama omogućena je daljnja prilagodba nacionalnih statističkih sustava i usklađivanje s Uredbom o poslovnim registrima. Priručnik s preporukama za poslovne registre U skladu s člankom 7. Uredbe o poslovnim registrima, Komisija je objavila priručnik s preporukama za poslovne registre u kojem su objašnjene odredbe Uredbe o poslovnim registrima radi ispravnog i dosljednog tumačenja u svim državama članicama. Zbog toga je u bliskoj suradnji između Eurostata i država članica ažuriran već postojeći priručnik s preporukama za poslovne registre, a njegova je nova verzija objavljena 1. ožujka 2010. Njega čine: (i) osnove: ciljevi, jedinice, sadržaj i pristup (poglavlja 1. – 10.); (ii) demografija jedinica: promjene i kontinuitet (poglavlja 11. – 16., 21. – 22.); (iii) sadržaj: ažuriranje i razvoj (poglavlja 17. – 20.); (iv) smjernice za posebna područja (poglavlja 23. – 24.); (v) specifikacije za razmjenu podataka između Eurostata i država članica; (vi) glosar za poslovne registre. Novom verzijom priručnika s preporukama za poslovne registre pridonosi se boljim rješenjima utvrđivanjem i preporučivanjem dobrih praksi radi ispravnog i dosljednog tumačenja uredbe. Financijska podrška državama članicama Da bi se olakšala provedba Uredbe o poslovnim registrima, Eurostat pruža podršku državama članicama dodjelom bespovratnih sredstava za razvoj nacionalnih sustava. Osposobljavanje za države članice Programi osposobljavanja o statističkim poslovnim registrima koje je organizirao Eurostat još su jedan oblik podrške državama članicama u procesu provedbe. 4. Ocjena provedbe Uredbe o poslovnim registrima Glavni izvor informacija o provedbi Uredbe o poslovnim registrima godišnje je istraživanje koje Eurostat provodi u 30 zemalja (države članice EU-a i 2 zemlje članice EFTA-e – Švicarska i Norveška). Općenito, godišnjim istraživanjem obuhvaćeni su uglavnom kvalitativni aspekti provedbe, posebno u sljedećim područjima: · izvori kojima se koristi za ažuriranje poslovnih registara, · vrste registriranih jedinica (posebno pravna jedinica, poduzeće, lokalna jedinica i skupina poduzeća), · broj registriranih jedinica, · obuhvat u smislu NACE Rev.2, · bilježenje „obilježja” (varijable kojima se koristi u poslovnim registrima navedene u prilogu Uredbi o poslovnim registrima). Predviđalo se da će se zbog važnih poboljšanja u kvaliteti, koja su glavni cilj Uredbe o poslovnim registrima, povećati troškovi nacionalnih zavoda za statistiku i administrativno opterećenje ispitanika. Očekivalo se da će se taj učinak jako razlikovati od zemlje do zemlje, s obzirom na različite razine razvoja pojedinačnih nacionalnih poslovnih registara. Godine 2013. u upitnik su uključena dodatna ad hoc pitanja o troškovima za statističke sustave i opterećenju poduzeća povezanom s provedbom Uredbe o poslovnim registrima. Ako nije naznačeno drugačije, sadržaj sljedećih odjeljaka proizlazi iz godišnjih istraživanja (uključeni su odgovori dviju zemalja članica EFTA-e) te iz nekih administrativnih zapisa o bespovratnim sredstvima koja je Eurostat dodijelio državama članicama. 4.1. Troškovi za statistički sustav 4.1.1. Troškovi nacionalnih zavoda za statistiku u državama koje su sudjelovale u istraživanju Troškovi europskog statističkog sustava za održavanje poslovnih registara godinu dana i dodatni troškovi koji nastaju zbog promjena Uredbe o poslovnih registrima mogu se samo grubo procijeniti i većina država dostavila je tek djelomične informacije ili uopće nisu mogle dostaviti podatke. To se, među ostalim, objašnjava činjenicom da je usklađivanje statističkih poslovnih registara dugačak i postupan proces s kojim se započelo Uredbom o poslovnim registrima stavljenom izvan snage i još je u tijeku. Mnoge države (18) nisu mogle precizno izdvojiti troškove povezane s provedbom Uredbe o poslovnim registrima iz općih troškova (npr. sveobuhvatni redizajn IT sustava, osoblje zaduženo za više područja itd.). Neke su države pojedinačno razvile nacionalne poslovne registre pa su već bile usklađene s Uredbom o poslovnim registrima u trenutku kad je stupila na snagu. Prema nacionalnim zavodima za statistiku, glavnina troškova otpada na IT razvoj potreban radi usklađivanja s Uredbom o poslovnim registrima i na dodatne troškove osoblja. Podaci su bili bolji u kvalitativnom smislu. Svih je 30 država odgovorilo i iz ukupnih rezultata proizlazi da u oko 75 % slučajeva provedbe Uredbe o poslovnim registrima ne nastaju nikakvi troškovi ili nastaju zanemarivi ili umjereni troškovi, a u samo otprilike četvrtini slučajeva utjecaj je opisan kao znatan. Neke su države navele da provedbom Uredbe o poslovnim registrima nije došlo do nikakvih dodatnih troškova jer su već ispunile zahtjeve prije provedbe. Tablica 1.: Troškovi koje su procijenili nacionalni zavodi za statistiku Procjena troškova || Broj država || Postotak obuhvaćenih pravnih jedinica (istraživanje 2013.) ne postoje ili su zanemarivi || 16 || 54,0 % umjereni || 7 || 18,8 % znatni || 7 || 27,2 % Većina država smatrala je da se provedbom Uredbe o poslovnim registrima ne smanjuju ni troškovi za pokretanje istraživanja (28 od 30 država) ni vrijeme potrebno za istraživanja (29 država). 4.1.2. Financijska podrška Eurostata Uzimajući u obzir različite razine razvoja statističkih poslovnih registara u državama članicama i troškove koji proizlaze iz provedbe Uredbe o poslovnim registrima, Komisija je osigurala financijska sredstva za podršku državama članicama. Njih valja uzeti u obzir pri ocjeni ukupnih troškova statističkog sustava. Većina projekata bila je usmjerena na uspostavljanje ili preoblikovanje poslovnog registra i/ili poboljšanje njegova obuhvata. Težište bespovratnih sredstava 2008. – 2013. bilo je na razvoju nacionalnih poslovnih registara kako bi se poboljšala njihova kompatibilnost s EGR-om. Opći ciljevi bespovratnih sredstava su: · razvoj i testiranje podudaranja podataka iz EGR-a s nacionalnim poslovnim registrima, · utvrđivanje nacionalnih pravila povlastica i prednosti za EGR, · interakcija središnjeg registra EGR-a i okoline nacionalnog statističkog poslovnog registra, · razvoj i provedba metoda i alata za EGR na nacionalnoj razini. Ukupna količina bespovratnih sredstava dodijeljenih državama članicama[6]: Godina || Isplaćeni iznos (EUR) || Glavno područje podrške 2008. || 352 850 || kvaliteta, razvoj sustava (izvor i postupci) 2009. || 370 793 || kvaliteta, razvoj sustava (postupci) 2010. || 440 579 || razvoj sustava (postupci) 2011. || 354 765 || obuhvat, razvoj sustava (izvor i postupci) 2012. || 66 937 || razvoj sustava (postupci) 2013. || 606 366 || razvoj sustava (izvor i postupci) Ukupno isplaćeni iznos || 2 192 290 Prethodno navedenim iznosima pridonijelo se poboljšanju kapaciteta nacionalnih poslovnih registara za slanje informacija o multinacionalnim skupinama poduzeća u EGR. Države članice primile su podršku i za učinkovitiju upotrebu podataka koji već postoje u gospodarstvu tako da ih jednostavnije prikupljaju radi izbjegavanja dvostrukog opterećenja za poduzeća i poboljšanja kvalitete statističkih podataka. To je napravljeno s pomoću prikupljanja podataka na internetu, automatske integracije podataka iz različitih registara, automatskog prijenosa statističkih podataka s računa poduzeća u elektroničke upitnike itd. 4.2. Opterećenje za poduzeća Pokazalo se da se očekivano početno opterećenje za poduzeća veoma razlikuje od države do države i da ga je vrlo teško mjeriti. Najvažnije i ohrabrujuće otkriće bilo je da opterećenje ni u kojem slučaju nije bilo toliko veliko da bi stvorilo veće probleme onima koji prikupljaju podatke. Gotovo svi nacionalni zavodi za statistiku koji su odgovorili na istraživanje mogli su dati samo kvalitativne ocjene. Za otprilike 70 % pravnih jedinica obuhvaćenih istraživanjem, nacionalni zavodi za statistiku nisu izvijestili o povećanju opterećenja za poduzeća. U dvije se države zbog Uredbe o poslovnim registrima opterećenje čak smanjilo. Za otprilike 30 % pravnih jedinica nacionalni zavodi za statistiku smatrali su da je provedbom Uredbe o poslovnim registrima došlo do umjerenog povećanja opterećenja poduzeća. U nekim se državama opterećenje povećalo prvih godina provedbe Uredbe zbog proširenja sektorskog obuhvata te potrebe da se pokriju dodatne varijable na razini skupine poduzeća. Tablica 2.: Ocjena nacionalnih zavoda za statistiku o promjeni opterećenja Ocjena nacionalnih zavoda za statistiku o promjeni opterećenja: || Promjena opterećenja za poduzeća || Broj država || Postotak obuhvaćenih pravnih jedinica – (smanjeno opterećenje) || 2 || 5,7 % 0 (bez promjena) || 18 || 63,5 % + (umjereno povećano opterećenje) || 10 || 30,7 % ++ (znatno povećano opterećenje) || 0 || – U gotovo svim državama (29) Uredba o poslovnim registrima nije imala utjecaja na broj anketa upućenih poduzećima i na pojednostavnjivanje postojećih. U 23 države nije bilo potrebno uključiti dodatna pitanja u postojeće ankete. 4.3. Prednosti Uredbe o poslovnim registrima (na nacionalnoj razini i razini europskog statističkog sustava) Pokazalo se da je provedba Uredbe o poslovnim registrima korisna za kvalitetu statističkih poslovnih registara i da su njome omogućeni važni daljnji koraci prema statističkom mjerenju globalizacije. Zavodi za statistiku naveli su sljedeće glavne prednosti na nacionalnoj razini: · veća točnost podataka u pojedinačnim statističkim područjima (9 država), · koordinacija različitih statističkih područja (13 država), · potpunija slika o javnim poduzećima (7 država), · ulazni podaci za nacionalni registar skupina poduzeća (19 država), · usklađivanje u području skupina poduzeća (15 država), · poboljšani alati za analitičke svrhe (7 država), · poboljšani alati za širenje podataka (2 države). Osim toga, zbog provedbe Uredbe o poslovnim registrima došlo je do učinkovitije upotrebe administrativnih izvora za 15 država, šire primjene komercijalnih izvora za 7 država i upotrebe dodatnih administrativnih izvora za 13 država. Neke države istaknule su činjenicu da je s podacima o skupinama poduzeća moguće na temelju već postojećih podataka izraditi statistike o stranim podružnicama u zemlji pa nisu bile potrebne dodatne ankete ili pitanja. Najvažnija prednost Uredbe o poslovnim registrima bila je na razini cijelog europskog statističkog sustava. Razvoj EGR-a ključan je korak u osmišljavanju točnih i usporedivih poslovnih europskih statistika i u izradi statistika o globalizaciji. Na temelju Uredbe o poslovnim registrima i uključivanja informacija o kontroli pravnih jedinica u poslovne registre moguće je prikazati strukturu multinacionalnih skupina poduzeća koja posluju u EU-u i njihovih nacionalnih dijelova u nacionalnim poslovnim registrima ili u registru EuroGroups, a države članice uspostavile su postupke za suradnju radi poboljšanja kvalitete podataka. Ostale prednosti proizašle su iz povećane dosljednosti i usklađenosti na razini europskog statističkog sustava. Važni razvojni koraci na temelju Uredbe o poslovnim registrima odnose se na rad na projektima povezivanja mikropodataka i pohrane podataka te pokretanje europskog profiliranja velikih i kompleksnih skupina poduzeća. Dodatne točke Pri definiciji poduzeća (statistička jedinica na koju se odnosi većina poslovnih statistika) većina država članica usredotočuje se samo na pravnu jedinicu. Ta praksa ima negativne posljedice za mjerodavnost, točnost i usporedivost europskih poslovnih statistika jer vodi do sve većeg jaza između gospodarske stvarnosti i njezina statističkog opisa (npr. precjenjuje se broj poduzeća). Uredbom o poslovnim registrima pokrenut je proces suradnje koji nadilazi uobičajenu interakciju Komisije (Eurostata) i država članica; osim toga, bila je potrebna jaka koordinacija i suradnja među državama članicama u područjima komunikacije, razmjene iskustava i načina rada. Uredbom je utrt put prema učinkovitijoj i široj upotrebi administrativnih izvora i korištenju dodatnim administrativnim i komercijalnim izvorima. Još jedan rezultat provedbe Uredbe o poslovnim registrima bilo je objavljivanje „Priručnika preporuka za poslovne registre” kao alata za poticanje poboljšanja kvalitete, dosljednosti i usporedivosti načela i sadržaja poslovnih registara u državama članicama. Priručnik je ažuriran u bliskoj suradnji s državama članicama. Daljnji razvoj U okviru europskog statističkog sustava trenutačno se radi na promicanju dosljedne provedbe Uredbe o statističkim jedinicama u državama članicama. To uključuje rad na zajedničkom pristupu obradi multinacionalnih skupina poduzeća. Uredbom o poslovnim registrima stvoreni su temelji za točniji sustav statističkih poslovnih registara koji će se moći lakše uspoređivati, što je pridonijelo povećanju dosljednosti i kvalitete dostavljenih podataka. Posao nije gotov, već se nastavlja jačanjem osnovnih funkcija poslovnih registara u zamišljenoj okvirnoj uredbi o integraciji poslovnih statistika. Svrha je omogućiti preduvjete za horizontalnu i vertikalnu integraciju statističkih podataka o poduzećima i utrti put smanjenju opterećenja za poduzeća i troškova za nacionalne zavode za statistiku. 5. Zaključci Zbog ravnoteže između odgovarajućih prednosti s jedne strane i umjerenih troškova za sustav i opterećenja za poduzeća s druge strane pozitivno je ocijenjena provedba Uredbe o poslovnim registrima, čak i ako su se poteškoće u pogledu provedbe definicije poduzeća prema Uredbi o statističkim jedinicama odrazile na provedbu Uredbe o poslovnim registrima. [1] Uredba (EZ) br. 177/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. veljače 2008. o uspostavi zajedničkog okvira za poslovne registre u statističke svrhe i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2186/93. SL L 61, 5.3.2008., str. 6. [2] Uredba Vijeća (EEZ) br. 2186/93 od 22. srpnja 1993. o koordinaciji Zajednice pri uspostavi poslovnih registara u statističke svrhe. SL L 196, 5.8.1993., str. 1. [3] SL L 76, 30.3.1993., str. 1. [4] SL L 67, 12.3.2009., str. 14. [5] SL L 312, 27.11.2010., str. 1. [6] Za detaljnije podatke o državama članicama koje su primile financijsku podršku od Eurostata i za točne isplaćene iznose pogledati prilog ovom izvješću. PRILOG Pregled financijske potpore državama članicama 2008. – 2013. Država || Godina || Iznos u EUR || Glavno područje potpore Belgija || 2009. || 30 950 || razvoj sustava (postupci) || 2010. || 118 803 || razvoj sustava (postupci) || 2011. || 52 849 || razvoj sustava (postupci) || ukupno || 202 602 || Bugarska || 2008. || 6 379 || kvaliteta || 2009. || 7 142 || kvaliteta i razvoj sustava (postupci) || 2011. || 42 244 || obuhvat i razvoj sustava (postupci) || ukupno || 55 765 || Cipar || 2008. || 6 166 || razvoj sustava (postupci) Češka || 2008. || 12 948 || kvaliteta i razvoj sustava (postupci) Danska || 2008. || 14 962 || kvaliteta i razvoj sustava (izvor i postupci) || 2009. || 25 460 || kvaliteta i razvoj sustava (postupci) || 2010. || 28 847 || razvoj sustava (postupci) || 2011. || 57 740 || razvoj sustava (postupci) || ukupno || 127 009 || Estonija || 2008. || 3 840 || kvaliteta i razvoj sustava (postupci) Finska || 2008. || 25 542 || razvoj sustava (postupci) || 2009. || 38 118 || kvaliteta i razvoj sustava (postupci) || 2010. || 36 470 || razvoj sustava (postupci) || 2011. || 43 164 || razvoj sustava (postupci) || ukupno || 143 295 || Francuska || 2008. || 18 762 || razvoj sustava (postupci) || 2009. || 5 883 || razvoj sustava (postupci) || 2010. || 18 247 || razvoj sustava (postupci) || 2013. || 209 271 || razvoj sustava (izvor i postupci) || ukupno || 252 163 || Njemačka || 2008. || 101 182 || kvaliteta i razvoj sustava (izvor i postupci) || 2009. || 47 317 || razvoj sustava (postupci) || 2010. || 46 467 || razvoj sustava (postupci) || 2012. || 66 937 || razvoj sustava (postupci) || 2013. || 90 309 || razvoj sustava (izvor i postupci) || ukupno || 352 212 || Mađarska || 2009. || 18 794 || razvoj sustava (postupci) || 2011. || 49 298 || razvoj sustava (izvor i postupci) || ukupno || 68 092 || Irska || 2009. || 12 996 || razvoj sustava (postupci) Latvija || 2008. || 5 941 || razvoj sustava (postupci) || 2009. || 6 962 || razvoj sustava (postupci) || ukupno || 12 903 || Litva || 2008. || 2 686 || razvoj sustava (postupci) || 2009. || 8 843 || razvoj sustava (postupci) || ukupno || 11 529 || Malta || 2008. || 3 134 || razvoj sustava (postupci) Nizozemska || 2008. || 20 411 || kvaliteta i razvoj sustava (izvor i postupci) || 2009. || 43 283 || razvoj sustava (postupci) || ukupno || 63 695 || Poljska || 2008. || 14 366 || kvaliteta i razvoj sustava (postupci) || 2010. || 24 126 || razvoj sustava (postupci) || 2013. || 25 070 || razvoj sustava (postupci) || ukupno || 63 561 || Portugal || 2008. || 32 501 || kvaliteta i razvoj sustava (izvor i postupci) || 2009. || 36 724 || razvoj sustava (postupci) || 2010. || 102 814 || razvoj sustava (postupci) || 2013. || 69 861 || razvoj sustava (postupci) || ukupno || 241 900 || Rumunjska || 2008. || 8 723 || razvoj sustava (postupci) || 2009. || 6 062 || razvoj sustava (postupci) || 2011. || 33 491 || razvoj sustava (postupci) || ukupno || 48 276 || Slovačka || 2008. || 7 687 || razvoj sustava (postupci) || 2009. || 20 712 || razvoj sustava (postupci) || 2013. || 151 242 || razvoj sustava (postupci) || ukupno || 179 641 || Slovenija || 2011. || 59 511 || razvoj sustava (izvor i postupci) || 2013. || 22 017 || razvoj sustava (postupci) || ukupno || 81 528 || Španjolska || 2008. || 5 851 || kvaliteta i razvoj sustava (postupci) || 2013. || 38 597 || razvoj sustava (postupci) || ukupno || 44 448 || Švedska || 2008. || 25 179 || razvoj sustava (postupci) || 2009. || 45 311 || razvoj sustava (postupci) || 2010. || 64 805 || razvoj sustava (postupci) || ukupno || 135 295 || Ujedinjena Kraljevina || 2008. || 36 590 || kvaliteta i razvoj sustava (izvor i postupci) || 2009. || 16 235 || razvoj sustava (postupci) || 2011. || 16 468 || razvoj sustava (postupci) || ukupno || 69 293 || ukupno EU || 2008. || 352 850 || || 2009. || 370 793 || || 2010. || 440 579 || || 2011. || 354 765 || || 2012. || 66 937 || || 2013. || 606 366 || || ukupno || 2 192 290 ||