Prometni sektor već je dugi niz godina cilj terorističkih napada i sredstvo njihova počinjenja (npr. otmice zrakoplova ili naleti kamionima). Stoga je potrebno procijeniti koliko se pravilima sigurnosti prometa omogućuje sigurnost, a da istodobno prometne mreže ostanu protočne. Iako je sektor zrakoplovstva znatno bolje zaštićen, teroristički napadi sve su više oportunistički te usmjereniji na javne prostore. Među njima, željeznički promet je visokorizični cilj jer je njegova infrastruktura po svojoj prirodi otvorena. Trenutačno ne postoji zakonodavni okvir EU-a kojim se štiti željeznički prijevoz putnika od terorizma i teških kaznenih djela. Komisija je 15. lipnja 2017. s državama članicama pokrenula zajedničku procjenu rizika u željezničkom sektoru te radi na dodatnim mjerama kojima bi se poboljšala sigurnost željezničkog prijevoza putnika. Komisija radi i na priručniku sa sigurnosnim smjernicama i najboljim praksama za komercijalni sektor cestovnog prometa. Pri tome će se usredotočiti na poboljšanje sigurnosti kamiona smanjivanjem rizika od neovlaštenog pristupa kamionu, uključujući otmice ili krađe, radi njegove upotrebe u terorističkom napadu. Priručnik će biti dostupan do kraja 2017. te će sadržavati smjernice za nacionalne sektore cestovnog prometa. Komisija će dalje raditi i na poboljšanju sigurnosti pomorskog prijevoza, posebice radi poboljšanja zaštite infrastrukture pomorskog prijevoza, uključujući luke i lučke objekte, kontejnerske brodove te brodove za prijevoz putnika poput brodova za krstarenja i trajekata.

EU može podupirati zaštitu javnih prostora na dva načina. Prvo, može poticati prekograničnu razmjenu najboljih praksi, među ostalim i financiranjem. To uključuje, primjerice, mjere za poticanje i podupiranje razvoja inovativnih i prikrivenih prepreka kako bi se gradovi osigurali a da se ne promijeni njihova otvorenost („dizajn za zaštitu”). Kako bi mjere iz akcijskog plana poduprla financijskim sredstvima, Komisija je danas objavila poziv na podnošenje prijedloga u okviru Fonda za unutarnju sigurnost (Policija), u ukupnom iznosu od 18,5 milijuna EUR. Tom će kratkoročnom financiranju 2018. biti dodano financiranje u okviru Inovativnih mjera za gradove (UIA), dijela Europskog fonda za regionalni razvoj, kojem će ključna tema biti sigurnost, te za koje će se izdvojiti sredstva u ukupnom iznosu do 100 milijuna EUR. Radi prikupljanja ideja od gradova za inovativna sigurnosna rješenja 15. rujna 2017. pokrenuto je javno savjetovanje. Ono će pomoći Komisiji u oblikovanju sljedećih poziva na podnošenje prijedloga u tom području.

Predsjednik Juncker naglasio je u govoru o stanju Unije da Europska unija mora biti snažnija u borbi protiv terorizma na temeljima postignutog stvarnog napretka u protekle tri godine. Kao što je najavljeno u pismu namjere Europskom parlamentu i predsjedništvu Vijeća te u priloženom Planu za ujedinjeniju, snažniju i demokratskiju Uniju, u ovom izvješću Komisija izlaže paket mjera za borbu protiv terorizma koje treba poduzeti u sljedećih šesnaest mjeseci. Te će operativne mjere pomoći državama članicama u rješavanju bitnih nedostataka koji su otkriveni u nedavnim terorističkim napadima i dovesti do znatnog poboljšanja sigurnosti. Time će se doprinijeti dovršetku sigurnosne unije u kojoj teroristi više neće moći iskorištavati nedostatke u zakonima kako bi počinili zlodjela. Uz te praktične mjere u kratkoročnom razdoblju Komisija radi na pripremama za buduću europsku obavještajnu jedinicu, kako je predsjednik Juncker najavio u svojoj viziji razvoja Europske unije do 2025.

Tijekom savjetovanja s dionicima istaknute su i prepreke dobivanju podataka o financijskim transakcijama koje imaju druge države članice. Kada je potrebno, države članice kanalima za policijsku suradnju mogu razmijeniti podatke o bankovnom računu u roku od osam sati. Pristup podacima o financijskim transakcijama koje imaju druge države članice može se olakšati i posredovanjem financijsko-obavještajnih jedinica. Ako se takvi podaci trebaju upotrijebiti kao dokazi u kaznenom postupku, možda se moraju zatražiti putem uzajamne pravne pomoći. Europski istražni nalog otvara nove mogućnosti za dobivanje podataka o financijskim transakcijama znatno brže nego putem uzajamne pravne pomoći. Do ovog trenutka, nekoliko mjeseci nakon isteka roka za prenošenje, samo je 16 država članica prenijelo Europski istražni nalog, te se ostale države članice poziva se da to učine bez daljnjeg odgađanja. Konačno, sljedeći zakonodavni prijedlozi o elektroničkim dokazima planirani za početak 2018. olakšat će prekogranični pristup takvim podacima.

Radi se i na olakšavanju pristupa financijskim podacima unutar same države članice. Predloženim izmjenama Četvrte direktive o borbi protiv pranja novca, o kojoj trenutačno pregovaraju suzakonodavci, uspostavili bi se središnji registri bankovnih računa ili sustavi za dohvat podataka u svim državama članicama, koji bi bili dostupni financijsko-obavještajnim jedinicama i drugim nadležnim tijelima zaduženima za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma. Ti bi registri, kad budu uspostavljeni u svim državama članicama, olakšali otkrivanje podataka o računu. Na temelju toga Komisija priprema inicijativu za proširenje pristupa tijela kaznenog progona takvim registrima bankovnih računa kako bi se ojačala sposobnost tijela kaznenog progona za brže otkrivanje bankovnog računa.

3. Šifriranje: podrška tijelima kaznenog progona u kaznenim istragama

Uporaba šifriranja ključna je za osiguravanje kibersigurnosti i zaštite osobnih podataka. U zakonodavstvu EU-a posebice se navodi uloga šifriranja u osiguravanju odgovarajuće zaštite obrade osobnih podataka. Istodobno se u kontekstu kaznenih istraga tijela kaznenog progona i pravosudna tijela sve češće susreću s izazovima koji nastaju kad šifriranje upotrebljavaju kriminalci. To utječe na sposobnost tijela kaznenog progona i pravosudnih tijela da dođu do informacija koje su potrebne kao dokazi u kaznenim istragama te da gone i osude kriminalce. Tijekom sljedećih godina očekuje se povećanje uporabe šifriranja među kriminalcima, a time i njegova utjecaja toga na kaznene istrage.

Nakon poziva Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove u prosincu 2016. Komisija je s relevantnim dionicima raspravila o ulozi šifriranja u kaznenim istragama, pri čemu su tema bili i tehnički i pravni aspekti. U to su bili uključeni stručnjaci iz Europola, Eurojusta, Europske pravosudne mreže za kiberkriminalitet (EJCN), Agencije Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost (ENISA), Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA) i agencija država članica za izvršavanje zakonodavstva te iz industrije i organizacija civilnog društva. O napretku se redovito izvješćivalo na razini radne skupine Vijeća, a 18. rujna 2017. održana je radionica s državama članicama. Tijekom cijelog postupka održano je više okruglih stolova s predstavnicima industrije i organizacija civilnog društva.

Nakon tih rasprava s državama članicama i dionicima te na temelju njihovih doprinosa Komisija je zaključila da bi trebalo provesti u nastavku navedeni niz mjera potpore tijelima kaznenog progona i pravosudnim tijelima kada se ona u kaznenim istragama suoče s kriminalnom upotrebom šifriranja. To uključuje (a) pravne mjere kako bi se olakšao pristup šifriranim dokazima kao i (b) tehničke mjere za poboljšanje sposobnosti dešifriranja. Komisija će nastaviti pratiti razvoj u tom pogledu.

(a) pravni okvir za prekogranični pristup elektroničkim dokazima

Tijela kaznenog progona često se suočavaju s izazovom pristupa dokazima koji se nalaze u drugoj zemlji. Trenutačni zakonodavni razvoj na europskoj razini može poduprijeti tijela kaznenog progona i pravosudna tijela u njihovoj sposobnosti da dobiju pristup potrebnim, ali možda šifriranim informacijama koje se nalaze u drugoj državi članici. Za učinkovitu istragu i gonjenje kaznenih djela potreban je odgovarajući okvir. Komisija je stoga početkom 2018. iznijela prijedloge za olakšavanje prekograničnog pristupa elektroničkim dokazima. Komisija istodobno provodi niz praktičnih mjera za poboljšanje prekograničnog pristupa elektroničkim dokazima za potrebe kaznenih istraga, uključujući financiranje namijenjeno osposobljavanju za prekograničnu suradnju, razvoj elektroničke platforme za razmjenu informacija u EU-u i standardizaciju obrazaca za pravosudnu suradnju koji se upotrebljavaju među državama članicama.

(b) tehničke mjere

Ovisno o tome kako kriminalci upotrebljavaju šifriranje, tijela kaznenog progona i pravosudna tijela mogu doći do nekih informacija. Nekoliko država članica uspostavilo je nacionalne službe sa stručnim znanjem o problemu šifriranja u kontekstu kaznenih istraga. Međutim, većina država članica nema pristup odgovarajućoj razini stručnog znanja i tehničkih sredstava. Zbog toga se ozbiljno dovodi u pitanje sposobnost tijela kaznenog progona i pravosudnih tijela da pristupe šifriranim podacima u kaznenim istragama. Stoga Komisija predlaže niz mjera za potporu nadležnim tijelima država članica, bez zabranjivanja, ograničavanja ili slabljenja šifriranja.

Prvo, Komisija će poduprijeti Europol u daljnjem razvoju njegove sposobnosti dešifriranja. Komisija je u tu svrhu, u kontekstu pripreme proračuna EU-a za 2018., predložila otvaranje dodatnih 86 radnih mjesta povezanih sa sigurnošću u Europolu (19 više nego u proračunu za 2017.), posebice radi jačanja Europolova Europskog centra za kibernetički kriminal (EC3). Procijenit će se potreba za dodatnim resursima, a Komisija će u sljedećem izvješću o napretku sigurnosne unije izvijestiti o sredstvima stavljenima na raspolaganje u tu svrhu. Trebalo bi uzeti u obzir budući razvoj tehnologije na temelju istraživanja i razvoja u okviru programa Obzor 2020. i drugih programa koji se podupiru sredstvima EU-a. Mjere koje bi mogle oslabiti šifriranje ili bi mogle utjecati na velik ili neograničen broj osoba neće se uzeti u obzir.

Drugo, radi potpore tijelima kaznenog progona i pravosudnim tijelima na nacionalnoj razini trebalo bi uspostaviti mrežu centara stručnih znanja. Sposobnosti i stručnost na nacionalnoj razini mogli bi se bolje dijeliti, a da se time ne zamijene nacionalne inicijative. Države članice potiču se na upotrebu sredstava u sklopu nacionalnih programa u okviru programa Fonda za unutarnju sigurnost (Policija) za stvaranje, širenje ili razvoj nacionalnih centara stručnog znanja. Na europskoj razini Komisija će podupirati Europol u pružanju funkcije mrežnog čvorišta za olakšavanje suradnje tih nacionalnih centara stručnog znanja.

Treće, tijela država članica trebala bi na raspolaganju imati skup alternativnih istražnih tehnika radi olakšavanja razvoja i upotrebe mjera za dobivanje informacija koje im trebaju, a koje su kriminalci šifrirali. Mreža centara stručnog znanja trebala bi pridonijeti razvoju tog skupa, a Europski centar za kibernetički kriminal (EC3) u Europolu u najboljem je položaju da uspostavi i vodi registar tih tehnika i alata. Mjere koje bi mogle oslabiti šifriranje ili bi mogle utjecati na velik ili neograničen broj osoba neće se uzeti u obzir.

Četvrto, trebalo bi obratiti pozornost na važnu ulogu pružatelja usluga i drugih industrijskih partnera u pružanju rješenja za snažno šifriranje. S obzirom na zalaganje Komisije za snažno šifriranje, boljom i strukturiranijom suradnjom nadležnih tijela, pružatelja usluga i drugih industrijskih partnera poticalo bi se bolje razumijevanje postojećih i budućih izazova kod različitih strana. Komisija će podupirati strukturirane dijaloge s pružateljima usluga i drugim poduzećima u okviru internetskog foruma EU-a i mreža centara stručnog znanja te, prema potrebi, uključivanje civilnog društva.

Peto, programima za osposobljavanje tijela kaznenog progona i pravosudnih tijela trebalo bi osigurati bolju pripremu nadležnih službenika za dobivanje potrebnih informacija koje su kriminalci šifrirali. U svrhu potpore razvoju programa osposobljavanja Komisija namjerava osigurati sredstva u iznosu od 500 000 EUR u okviru godišnjeg programa rada Fonda za unutarnju sigurnost (Policija) za 2018. Kada je to relevantno, uzet će se u obzir stručno znanje Europske skupine za osposobljavanje i obrazovanje u području kiberkriminaliteta (ECTEG). Komisija će podupirati i osposobljavanje koje provodi Agencija Europske unije za osposobljavanje u području izvršavanja zakonodavstva (CEPOL), a države članice potiče se da za osposobljavanje upotrebljavaju sredstva dostupna u njihovim nacionalnim programima u okviru Fonda za unutarnju sigurnost (Policija).

Šesto, postoji potreba za kontinuiranim ocjenjivanjem tehničkih i pravnih aspekata uloge šifriranja u kaznenim istragama s obzirom na stalni razvoj tehnika šifriranja, njihovu sve rašireniju upotrebu među kriminalcima te njihov utjecaj na kaznene istrage. Komisija će nastaviti s tim bitnim radom. Podupirat će i razvoj funkcije promatranja u suradnji s Europskim centrom za kibernetički kriminal (EC3) u Europolu, Europskim pravosudnim centrom za kibernetički kriminal (ECJN) i Eurojustom.

IV. Borba protiv radikalizacije

1. Stručna skupina na visokoj razini o radikalizaciji

Nedavni napadi, posebice pojedinačnih počinitelja, te brzina kojom su se neki počinitelji radikalizirali zorno su ukazali na važnost sprečavanja radikalizacije te borbe protiv nje. Komisija je uspostavila Stručnu skupinu na visokoj razini o radikalizaciji kako bi se pojačala nastojanja u pogledu sprečavanja i suzbijanja radikalizacije te radi poboljšanja koordinacije i suradnje svih relevantnih dionika na temelju dosadašnjih postignuća. Skupina je dobila zadaću utvrđivanja preporuka za daljnji rad u tom području, a prvo privremeno izvješće trebalo bi biti dovršeno ove godine. Komisija će podnijeti izvješće o napretku Vijeću za pravosuđe i unutarnje poslove u prosincu 2017. Skupina će se baviti i okvirnim uvjetima potrebnima za jačanje kapaciteta i stručnog znanja o suzbijanju radikalizacije, uključujući moguću potrebu za daljnjim strukturama za suradnju na razini EU-a. U tom su kontekstu neke države članice predložile centar EU-a za sprečavanje radikalizacije, a Skupina će razmotriti potrebu za njegovim uspostavljanjem i njegovu dodanu vrijednost.

Među najvažnije teme o kojima će Skupina raspraviti ubraja se radikalizacija u zatvorima. Trenutačno je u središtu pažnje provedba zaključaka Vijeća za PUP o jačanju kaznenopravnog odgovora na radikalizaciju od 20. studenoga 2015. u državama članicama. Komisija će 27. veljače 2018. organizirati konferenciju dionika o kaznenopravnom odgovoru na radikalizaciju kako bi podijelila rezultate projekata u tijeku.

Komisija će zaključke i preporuke Skupine uzeti u obzir u planu rada postojećih inicijativa (posebice u okviru Centra za izvrsnost Mreže za osvješćivanje o radikalizaciji), kao i u upotrebi i usmjeravanju svojih instrumenata za financiranje (uključujući Fond za unutarnju sigurnost, ali i ostale povezane fondove, kao što su Erasmus +, program Pravosuđe ili Europski socijalni fond)

2. Borba protiv radikalizacije na internetu