Drugo tematsko područje trebalo bi se usredotočiti na teme koje se izravno odnose na demokratske procese i institucionalna pitanja, prvenstveno na izbor predsjednika Europske komisije primjenom sustava glavnog kandidata i na transnacionalne liste za izbore za Europski parlament. Uvođenje transnacionalnih lista u najmanju bi ruku zahtijevalo promjenu izbornog zakona EU-a. To pak zahtijeva prijedlog Europskog parlamenta, koji se treba donijeti jednoglasno u Vijeću, a potom ga trebaju odobriti države članice u skladu sa svojim ustavnim odredbama. Budući da Komisija nema nadležnost u tom području, trebala bi preuzeti ulogu koordinatora i poštenog posrednika između Europskog parlamenta i Vijeća. U tom pogledu i ako bi to bilo korisno za druge institucije, Komisija je spremna pridonijeti svojim pravnim i institucionalnim stručnim znanjem, istraživanjem izbornih postupaka i poznavanjem međuinstitucijskih odnosa.

Europska unija jedinstven je demokratski sustav u kojem živi 500 milijuna ljudi i koji ne poznaje granice. Kako bismo ga učinili još dinamičnijim i interaktivnijim te ga približili stvarnom životu naših građana, moramo se okrenuti novim rješenjima. Na to se obvezala predsjednica Ursula von der Leyen, koja Europljanima želi dati veću ulogu u odlučivanju o tome što Unija čini i kako služi svojim građanima. To je okosnica ideje o konferenciji o budućnosti Europe.

Na europske izbore u svibnju 2019. odazvalo se više od 200 milijuna građana, što je najveća brojka u posljednjih 20 godina. To jasno pokazuje da Europljani žele veću ulogu u donošenju odluka u Europskoj uniji. Digitalne tehnologije i društvene mreže stubokom su promijenile način sudjelovanja u političkom i građanskom životu. Građanima, osobito mlađim generacijama, više nije dovoljno izići na izbore svakih pet godina, već traže da im se omogući trajnije sudjelovanje u oblikovanju politika.

S pomoću višejezične digitalne platforme, na primjer, mogao bi se omogućiti stalan i jednostavan pristup konferenciji. Platforma bi služila kao sredstvo za maksimalno povećanje sudjelovanja, dostupnosti i transparentnosti, i to tako što bi se na njoj:

-oko 1850 dijaloga s građanima održanih u razdoblju od 2015. do 2019., u kojima je sudjelovalo 218 700 građana na 650 lokacija diljem Europske unije,

Prije svega, konferencija bi se trebala temeljiti na već ustaljenim dijalozima s građanima, ali potrebno je uvesti nove elemente kako bi se povećao njihov doseg i građanima pružilo više mogućnosti za sudjelovanje u oblikovanju budućnosti Europe. Europska unija svoje bi bogato iskustvo u savjetovanju s građanima trebala iskoristiti i kako bi postigla da se u konferenciju uključi što veći broj Europljana. U to se iskustvo ubrajaju sljedeće aktivnosti:

Širi, interaktivni i kreativni oblici sudjelovanja, kao što su sportska događanja ili festivali, mogli bi prvenstveno poslužiti za privlačenje mladih ljudi. U svrhu poticanja inovativnog razmišljanja o određenim temama mogli bi se organizirati i „hakatoni” povezani s konferencijom, kao i druge inicijative kojima bi se ljude potaknulo da u događanjima sudjeluju na njima najpristupačniji način. Jednako je tako važno doprijeti do starije generacije i ne zanemariti tradicionalne oblike sudjelovanja.

Najvažniji je dio tog procesa nastojati što više ljudi diljem Unije potaknuti na sudjelovanje i iznošenje stajališta. Svim bi Europljanima trebalo pružiti jednaku mogućnost sudjelovanja, bez obzira na to jesu li mladi ili stari, žive li u ruralnim ili urbanim sredinama, znaju li ponešto o Uniji ili ne. Za našu je demokraciju nužno doprijeti do tihe većine Europljana i dati im prostor u kojem mogu iznijeti svoje mišljenje. Tijekom cijelog tog procesa trebalo bi stalno stavljati naglasak na raznolikost Europe, nastojeći događanjima privući sve ljude, bez obzira na to gdje u Europi žive ili iz koje sredine dolaze. Osobitu bi pozornost trebalo posvetiti rodnoj ravnopravnosti te zastupljenosti manjina i osoba s invaliditetom.

4. AKTIVNOSTI INFORMIRANJA

Uspjeh konferencije uvelike će ovisiti o tome koliko će učinkovito i sveobuhvatno Europljani biti o njoj obaviješteni. Europski parlament, Vijeće i Europska komisija trebali bi se udružiti s drugim institucijama i tijelima EU-a te s lokalnim, regionalnim i nacionalnim političkim predstavnicima, institucijama i dionicima kako bi preuzeli zajedničku odgovornost za promicanje konferencije i pobrinuli se za to da se aktivnosti koje provode međusobno nadopunjuju i podupiru. Milijun izabranih predstavnika na svim razinama u Europi imat će ključnu ulogu u promicanju i obogaćivanju rasprava u svojim izbornim jedinicama.

U ostvarenje tako ambicioznih ciljeva bit će potrebno uložiti odgovarajuća sredstva. Sve institucije EU-a trebale bi biti spremne dati svoj doprinos u resursima, prvenstveno financijskim sredstvima, za organizaciju i održavanje konferencije.

U promicanju konferencije sudjelovat će svi članovi Kolegija. Rad Komisije na konferenciji predvodit će potpredsjednica Šuica, a podršku će joj pružati potpredsjednica Jourová u području institucionalnih pitanja te potpredsjednik Šefčovič u području međuinstitucijskih odnosa i prognoza. Europski parlament i države članice mogli bi usto odrediti kontaktne točke koje bi promicale raspravu u javnosti i djelovale kao njezini ambasadori. Na taj bi se način mogli povećati vidljivost i učinak na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini.

Konferencija bi se trebala odlikovati jedinstvenim identitetom kako bi građanima bila lako prepoznatljiva. To znači da bi se svi partneri za sve aktivnosti koje se organiziraju u okviru konferencije trebali služiti zajedničkim vizualnim obilježjem. Komisija predlaže sveobuhvatan komunikacijski pristup kojim bi se mobilizirale sve institucije i njihovi zajednički resursi kako bi se postigla sinergija i kako bi konferencija imala najveći mogući učinak. Trebalo bi izraditi zajednički promidžbeni plan, pri čemu bi svaka institucija trebala snositi odgovornost za uspješno promicanje konferencije.

Zajedničke i višejezične komunikacijske aktivnosti trebale bi se posebno, ali ne i isključivo, usredotočiti na digitalne platforme i mlade. Na primjer, bivši sudionici programa Erasmus i Europskih snaga solidarnosti te ostalih mreža namijenjenih mladima mogli bi se uključiti u promidžbu konferencije kao njezini ambasadori. U promicanju konferencije mogle bi u svojstvu ambasadora sudjelovati i stotine tisuća građana koji su se prijavili na internetskim stranicama together.eu .

Predstavništva Komisije u državama članicama i uredi za vezu Europskog parlamenta imat će ključnu ulogu u promicanju konferencije u javnosti, poticanju jednakog, uključivog i poštenog sudjelovanja, koordinaciji aktivnosti koje će se provoditi na nacionalnoj i regionalnoj razini te organizaciji događanja i rasprava pod okriljem konferencije.

Mreže EU-a u regijama, osobito mreže Europe Direct, mogu pridonijeti poticanju i organiziranju regionalnih razgovora. Na primjer, predstavništva Europske komisije mogla bi odrediti niz kontaktnih centara Europe Direct da budu regionalna središta za pomoć pri organizaciji i praćenju rasprava, suradnju s regionalnim i lokalnim vlastima te organizaciju vlastitih aktivnosti za uključivanje građana.

Društvene mreže moraju pridonijeti širenju odjeka konferencije u javnosti, među ostalim višestrukim objavama relevantnih informacija. Trebaju promicati digitalnu platformu i pomagati građanima da se u rasprave uključe bilo fizički, bilo na internetu.

Komunikacija o konferenciji trebala bi biti transparentna i odražavati aktivnosti provedene u kontekstu konferencije. Višejezična digitalna platforma služit će kao glavno čvorište za sve informacije i aktivnosti na nacionalnoj razini i razini EU-a. Digitalnom platformom trebali bi se služiti svi partneri, a komunikacija o događanjima trebala bi se odvijati u skladu s najvišim standardima transparentnosti.

Na platformi bi trebalo objaviti kalendar svih događanja povezanih s konferencijom, a sastanci i događanja velikih razmjera trebali bi se prenositi na internetu kad god je to moguće. Na internetu bi usto trebalo objavljivati doprinose raspravi i popratne materijale, uključujući jasne i poučne informacije o pitanjima koja su predmet rasprave. Osobita će se pozornost posvetiti suzbijanju dezinformacija.

5. KONKRETNO DJELOVANJE NA TEMELJU STAJALIŠTA GRAĐANA

Rasprava takvih razmjera urodit će plodom samo ako nakon nje uslijede konkretne aktivnosti i stvarni rezultati. U političkim se smjernicama predsjednica von der Leyen stoga obvezala da će poduzimati daljnje korake na temelju rasprava i dogovora u okviru konferencije. Taj se ključni cilj uvodi kao novost u okviru konferencije, a u konačnici bi trebao pokazati da je sudjelovanje u demokraciji stalan proces koji nije ograničen samo na izbore.

S pomoću mehanizma povratnih informacija iz iznesenih bi se ideja trebale razviti konkretne preporuke za buduće mjere EU-a. Takav bi se mehanizam mogao uspostaviti za svako novo tematsko područje, i to u različitim formatima, kao što su izvješća predstavništava Komisije, ispitivanja javnog mnijenja nakon konferencija i stručno praćenje rasprava na internetu i društvenim medijima te drugih dostupnih podataka. Komisija tom postupku može pridonijeti, primjerice, tromjesečnim izvješćima. Ta bi izvješća trebala biti javno dostupna, a javnost bi o njima trebalo proaktivno obavještavati. Takva izvješća pružat će dragocjen uvid u rad Komisije na prognozama, s kojim će biti usko povezana jer će se u njima izlagati socijalni, gospodarski i politički trendovi koji bi mogli pridonijeti izradi europskih propisa prilagođenih budućim potrebama.

U okviru mehanizma povratnih informacija bit će važno utvrditi kako se povratne informacije dobivene od građana mogu pretočiti u sustavan skup preporuka. Komisija je pri utvrđivanju svojeg zakonodavnog programa spremna u obzir uzeti povratne informacije i prijedloge građana.

6. VREMENSKI OKVIR

Komisija predlaže da se konferencija otvori na Dan Europe, 9. svibnja 2020. Ove se godine obilježava 70. obljetnica potpisivanja Schumanove deklaracije i 75. obljetnica završetka Drugog svjetskog rata. Budući da u to vrijeme Vijećem EU-a predsjeda Hrvatska, ceremonija otvaranja mogla bi se održati u Dubrovniku.

Za vrijeme svakog rotirajućeg predsjedanja Vijećem moglo bi se održati događanje izvan glavnih gradova, čime bi se naglasila lokalna priroda konferencije, kao i predanost Vijeća svojoj aktivnoj ulozi u njoj. Ta bi događanja bila dodatna prilika za predstavljanje dotad ostvarenih rezultata.