(4)Pri planiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ako je potrebna potpora pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i povezanih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova i dobro ekonomsko upravljanje.

(5)Na Estoniju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. U svojem programu stabilnosti za 2016. vlada planira ukupni deficit od otprilike 0,5 % BDP-a u razdoblju od 2016. do 2018., nakon čega bi ponovno uspostavila ravnotežu. U strukturnom smislu Estonija i dalje ostvaruje srednjoročni proračunski cilj, odnosno strukturnu ravnotežu, tijekom čitavog programskog razdoblja. Prema programu stabilnosti očekuje se da će udio javnog duga u BDP-u ostati na otprilike 10 % BDP-a u 2017. te da će se smanjiti na otprilike 9,5 % BDP-a u 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je za 2016., ali optimističan za 2017. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2016. predviđa se da će strukturni saldo s viška od 0,6 % BDP-a u 2015. prijeći na uravnotežen proračun u 2016. te na blagi deficit od 0,2 % BDP-a u 2017., što se može smatrati bliskim srednjoročnom proračunskom cilju. Daljnja odstupanja ocjenjivala bi se u odnosu na zahtjev za održavanje strukturnog salda na razini srednjoročnog proračunskog cilja. Vijeće na temelju ocjene programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2016. smatra da se očekuje da će Estonija ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

(6)Estonija je poduzela važne korake radi poboljšanja sudjelovanja na tržištu rada provođenjem, među ostalim, reforme u području radne sposobnosti. Tom reformom, koja je stupila na snagu u siječnju 2016., a u potpunosti će se provesti do siječnja 2017., povećat će se sveukupna ponuda radne snage. Neće biti jednostavno olakšati reintegraciju osoba koje su dugo bile izvan tržišta rada. Uvedene su nove aktivne mjere tržišta rada kako bi se korisnicima reforme u području radne sposobnosti omogućilo da uđu na tržište rada i ostanu na njemu, a uvedene su i izmjene u programu financijske potpore.

(7)Estonija je poduzela mjere za poboljšanje poticaja za rad smanjenjem poreznog opterećenja na rad za sve dohodovne skupine, uključujući osobe s niskim primanjima. Moguće je da je to doprinijelo tome da Estonija ima nižu stopu nezaposlenosti i višu stopu zaposlenosti niskokvalificiranih radnika od prosjeka EU-a. Među već donesenim mjerama planira se dodatan povrat poreza za osobe s niskim primanjima počevši od 2017. Međutim to dovodi do visoke efektivne granične porezne stope koja bi mogla dovesti do zamke niske plaće i potaknuti isplaćivanje plaća „na ruke”. Učinak tih mjera znat će se tek nakon njihove ocjene.

(8)Provedbom strategije cjeloživotnog učenja 2020., zajedno s Programom strukovnog obrazovanja i osposobljavanja za razdoblje 2015. – 2018., povećalo se sudjelovanje u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju te njihova važnost za tržište rada. Očekuje se da će udio polaznika programâ strukovnog obrazovanja i osposobljavanja koji su naučnici porasti, ali još uvijek zabrinjava stopa napuštanja školovanja u okviru navedenih programa.

(9)Još postoji određeni manjak mjesta za predškolsko obrazovanje i skrb za djecu do tri godine, ali stanje se poboljšava jer se svake godine otvaraju nova mjesta.

(10)U Estoniji postoji najveća razlika u plaćama na temelju spola u EU-u, koja je u 2014. iznosila 28,3 %. To dovodi do rizika nepotpunog ostvarivanja potencijala žena. Razlika u plaćama na temelju spola može se objasniti, među ostalim, profesionalnom i sektorskom rodnom segregacijom na tržištu rada, nedostatkom transparentnosti plaća u privatnom sektoru te duljim prekidima u karijeri kod žena zbog odgovornosti u pogledu skrbi. Vlada je najavila niz mjera za rješavanje problema razlika u plaćama na temelju spola. Planirane mjere koje se još trebaju donijeti i provesti uključuju, među ostalim, poboljšanje prikupljanja podataka, zaduživanje inspektorata rada za praćenje načina na koji poslodavci primjenjuju načelo jednake plaće, promicanje transparentnosti plaća, pružanje poticaja očevima da preuzmu dio roditeljskog dopusta i povećanje pristupa ustanovama za skrb o djeci. Jedan je od ciljeva Plana za blagostanje 2016. – 2023. i postizanje rodne jednakosti, uz mjere za uklanjanje rodne segregacije na tržištu rada i za borbu protiv stereotipa. Planiraju se mjere kojima je cilj olakšati teret skrbi u obitelji i dovesti pružatelje skrbi na tržište rada, za što se očekuje da će imati pozitivan učinak na sudjelovanje žena na tržištu rada.

(11)U Estoniji nije u svim općinama zajamčen pristup javnim uslugama te i dalje postoje poteškoće u lokalnoj ponudi kvalitetnih usluga u područjima kao što su prijevoz, obrazovanje, dugoročna skrb za starije osobe i druge socijalne usluge na lokalnoj razini. U ožujku 2016. vlada je parlamentu podnijela nacrt Zakona o upravnoj reformi kako bi otvorila put za reformu lokalne uprave. U reformi se predviđa dobrovoljno spajanje jedinica lokalne uprave i spajanje na poticaj vlade kako bi se pružale dostupne i kvalitetne usluge te osigurala učinkovitija i sposobnija uprava. Izmijenjenim Zakonom o socijalnoj skrbi utvrđeni su minimalni zahtjevi za devet socijalnih službi, ali postoji rizik da se on neće provesti zbog toga što općine nedostatno pružaju usluge. Još nije donesena predložena reforma lokalne uprave.

(12)Estonija ima jedan od najvećih udjela ulaganja u BDP-u u privatnom i u javnom sektoru. Ipak, ta je zemlja i dalje suočena s izazovom daljnjeg poboljšanja ulagačkog okruženja. Estonija je poduzela mjere za provedbu svoje strategije za istraživanje, razvoj i inovacije pod nazivom „Estonija utemeljena na znanju” te strategije za poduzetništvo i rast, koje su obje obuhvaćene okvirom za pametnu specijalizaciju. Nedovoljna sinergija između tih strategija može otežati privatna ulaganja u istraživanje, razvoj i inovacije, osobito zato jer se ulaganje u poslovno istraživanje i tehnologiju smanjilo na 0,6 % BDP-a u 2014. te nije vjerojatno da će Estonija u 2020. doseći cilj od 3 % BDP-a za istraživanje, razvoj i inovacije. Broj poduzeća koja surađuju s istraživačkim institucijama ograničen je, što dovodi do niske razine prijava patenata. Osim toga, čini se da se proteklih godina sveukupna struktura izvoza proizvedenih dobara iz Estonije preusmjerila prema dobrima s nižom vrijednosti. Manjak radne snage i vještina može biti prepreka većem ulaganju u sektore visoke tehnologije.

(13)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Estonije i objavila je u izvješću za tu zemlju za 2016. Ocijenila je i program stabilnosti, nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Estoniji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Estoniji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time i jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja EU-om. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. i 2. u nastavku.

(14)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo program stabilnosti te smatra da se očekuje da će Estonija ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

PREPORUČUJE Estoniji da u 2016. i 2017. poduzme mjere kojima je cilj:

1. Osigurati pružanje i dostupnost visokokvalitetnih javnih usluga, posebno socijalnih usluga, na lokalnoj razini, među ostalim, donošenjem i provedbom predložene reforme lokalne uprave. Donijeti i provesti mjere za smanjivanje razlike u plaćama na temelju spola, uključujući mjere predviđene u Planu za blagostanje.

2. Promicati privatna ulaganja u istraživanje, razvoj i inovacije, među ostalim, jačanjem suradnje između akademske zajednice i poduzeća.

Sastavljeno u Bruxellesu