ZAŠTITA PRORAČUNA EU-a DO KRAJA 2015.

3.2.Kumulativni financijski ispravci i povrati do kraja 2015.

(1)preventivnim mehanizmima (npr. ex ante kontrolama, prekidima i obustavama plaćanja) i

U ovoj se Komunikaciji opisuje funkcioniranje preventivnih i korektivnih mehanizama predviđenih u zakonodavstvu Europske unije (EU-a) i mjere koje su poduzele službe Komisije u cilju zaštite proračuna EU-a od nezakonitih ili nepravilnih rashoda. U njoj se navode i najpribližnije brojčane procjene učinka njihove primjene te se opisuje kako su države članice uključene i kako to na njih utječe. Njome se nadopunjuju podaci iz Rasprave o financijskom izvještaju i njegovoj analizi (FSDA) za 2015., iz Godišnjeg izvješća za 2015. o upravljanju proračunom EU-a i o njegovu izvršenju (AMPR) i odgovarajućih dijelova godišnjih izvješća o radu predmetnih glavnih uprava.

6.Ispravci koje su države članice same primijenile 2015. prije izvršenja plaćanja korisnicima (dodatak ispravcima koje je prijavila Komisija)

Za Europski fond za jamstva u poljoprivredi (EFJP) prosječna stopa financijskih ispravaka Komisije u okviru EFJP-a za razdoblje od 1999. do kraja 2015. iznosila je 1,7 % rashoda (svi su financijski ispravci u neto iznosu) — vidi odjeljak 4.4.;

U području poljoprivrede i ruralnog razvoja financijski ispravci uvijek imaju neto učinak na proračun EU-a povratom nepropisno potrošenih iznosa što vodi do nadoknađivanja u proračun EU-a. U okviru kohezijske politike države članice imaju mogućnost zamijeniti neprihvatljive rashode novim prihvatljivim rashodima i tako ne izgubiti financiranje EU-a. U okviru drugih vrsta upravljanja financijski ispravci služe za izvršavanje ispravaka prije nadoknade EU-a.

Neto ispravci koji dovode do nadoknađivanja u proračun EU-a karakteristični su za poljoprivredu i ruralni razvoj te izravno i neizravno upravljanje. U području kohezijske politike neto ispravci dosad su bili iznimka zbog različitog pravnog okvira i vrste upravljanja proračunom (pojačani preventivni mehanizam).

Ispravci o kojima se odluči tijekom godine rezultat su pogrešaka i nepravilnosti otkrivenih u prethodnim godinama. 90 % financijskih ispravaka o kojima je odlučeno izvršeno je do kraja 2015.

Znatan dio rashoda EU-a, npr. kohezijske i istraživačke politike te politike ruralnog razvoja, odnosi se na višegodišnje programe. U skladu s člankom 32. stavkom 2. točkom (e) Financijske uredbe (FR), to se uzima u obzir pri određivanju i provođenju korektivnih mjera, kao i pri procjeni rezultata tih mjera. Postoje različite korektivne mjere: a) financijski ispravci i b) povrati, od kojih se i jedni i drugi izvršavaju u svim fazama trajanja programa, nakon nastanka rashoda i/ili izvršenog plaćanja. Komisija mora primijeniti korektivne mehanizme kao posljednje sredstvo u slučaju da preventivni mehanizmi nisu bili učinkoviti.

U okviru izravnog i neizravnog upravljanja preventivne mjere sastoje se od toga da nadležne službe provode provjere prihvatljivosti rashoda koje su zatražili korisnici. Te su ex ante kontrole ugrađene u postupke upravljanja programima te se njima želi osigurati odgovarajuće jamstvo zakonitosti i pravilnosti plaćenih rashoda. Službe Komisije mogu davati i smjernice, osobito o ugovornim pitanjima, u cilju postizanja dobrog i učinkovitog upravljanja sredstvima, a time i smanjivanja rizika od nepravilnosti. Sustav ranog otkrivanja i isključenja (EDES) gospodarskih subjekata što ga je uspostavila i vodi ga Komisija također osigurava zaštitu financijskih interesa Unije.

Komisija je uspostavila kontrolni okvir u izravnom i neizravnom upravljanju koji se usredotočuje na ex ante provjere plaćanja, dubinske ex-post provjere koje se provode u poslovnim prostorijama korisnika nakon nastalih i prijavljenih troškova te misije provjere u međunarodnim organizacijama.

Komisija će također nastaviti striktno provoditi mehanizme prekida odnosno obustave koji dovode, prema potrebi, do financijskih ispravaka kada postoje navodi o ozbiljnim nedostacima u sustavima upravljanja i kontrole. Također će nastaviti osiguravati preventivne aktivnosti jačanja sposobnosti tijela nadležnih za predmetni program u svrhu poboljšanja kvalitete potrošnje i bliske suradnje s revizorskim tijelima u okviru načela jedinstvene revizije radi pravodobnog i učinkovitog rješavanja rizikâ.

Tijekom obračunske godine Komisija: zadržava 10 % od svakog privremenog plaćanja do okončanja svih kontrolnih postupaka, uključujući revizije u vrijeme podnošenja financijskih izvještaja, primjenjuje postupke za prihvaćanje financijskih izvještaja, naknadno plaća ili izvršava povrat godišnjeg iznosa i provodi ciljane revizije temeljene na riziku kako bi se osiguralo da nikakav ozbiljan nedostatak koji bi doveo do značajnog rizika u nadoknađenim rashodima neće ostati neotkriven ili neispravljen od strane države članice. U protivnom, Komisija mora primijeniti neto financijske ispravke.

U okviru podijeljenog upravljanja države članice ulažu velike napore i sredstva u financijske ispravke i povrat nepropisno plaćenih iznosa od korisnika. Osim toga, one provode dodatne provjere upravljanja, kontrole i revizije u prvom stupnju, kao dodatak prethodno detaljno opisanim postupcima koje provodi Komisija.

U skladu s pravnim okvirom koji se primjenjivao na kohezijsku politiku do programskog razdoblja 2007. – 2013., do stvarnog priljeva sredstava natrag u proračun EU-a dolazi samo:

Ispravci u području poljoprivrede i ruralnog razvoja (EFJP, EPFRR, EFSJP) uvijek dovode do nadoknade u proračunu EU-a dok su, zbog pravnog okvira, u području kohezijske politike, povrati iznosa ranije uplaćenih u proračun EU-a uglavnom bili iznimka tijekom provedbe programâ.

Napominjemo da se navedeni brojčani podaci mogu malo razlikovati od onih prikazanih u Godišnjem izvješću o zaštiti financijskih interesa EU-a i borbi protiv prijevare i radnim dokumentima njegovih zaposlenika budući da je to izvješće objavljeno ranije, u fazi kada su bili dostupni samo okvirni brojčani podaci.

U skladu sa zahtjevima iz Financijske uredbe, važan cilj Komisijine „strategije proračuna temeljenog na rezultatima” jest osigurati isplativost pri osmišljavanju i provedbi sustava upravljanja i kontrole kojima se sprečavaju ili utvrđuju te ispravljaju pogreške. Stoga bi se u strategijama kontrole trebala razmotriti viša razina kontrole i učestalosti za rizičnija područja te bi se trebala osigurati isplativost. To je važno jer kontrole predstavljaju znatno administrativno opterećenje za korisnike te bi ih mogle i obeshrabriti od sudjelovanja u programima. Nadalje, na neučinkovite i nedjelotvorne sustave kontrole troše se znatna sredstva kojima bi se inače moglo doprinijeti ostvarenju rezultata. Više detalja može se vidjeti u Komisijinom Godišnjem izvješću za 2015. o upravljanju proračunom EU-a i o njegovu izvršenju.

Povrati se uglavnom izvršavaju u trenutku zatvaranja programa ili nakon toga i knjiže se u proračun EU-a kao prihodi. U okviru sadašnjeg programskog razdoblja (2014. – 2020.) i po prvi put u 2017., povrati će se također izvršavati u okviru godišnjeg prihvaćanja računa. Komisija će izračunati saldo između iznosa prihvaćenog u računima i iznosa već plaćenog država članicama tijekom obračunske godine (godišnje pretfinanciranje i 90 % zahtjeva za plaćanje). Kada se radi o iznosu za koji se može izvršiti povrat od države članice, izdat će se nalog za povrat. Taj nalog za povrat, koji se može izvršiti kada je to moguće poravnanjem s naknadnim zahtjevima za plaćanje, nije financijski ispravak i ne smanjuje ukupno dodijeljena sredstva programa. Taj iznos će se u skladu s time ponovno upotrijebiti za program.

Kako bi se riješio problem kašnjenja nekih država članica s vraćanjem nepropisno isplaćenih iznosa, zakonodavac je uveo automatski obračunski mehanizam kojim je predviđeno da će se 50 % nepravilnih plaćanja koje korisnici nisu vratili državama članicama u roku od 4 godine ili, u slučaju sudskog postupka, u roku od 8 godina, naplatiti iz njihovih državnih proračuna (tzv. „pravilo 50/50”). Međutim, čak i nakon primjene ovog mehanizma, države članice i dalje su dužne nastaviti svoje postupke povrata i, ako to propuste učiniti s nužnom pažnjom, Komisija može odlučiti čitavi nepodmireni iznos naplatiti od predmetne države članice. Štoviše, prema članku 28. Uredbe br. 908/2014, države članice obvezne su poravnati sva nepodmirena dugovanja s budućim plaćanjima u korist dužnika (obvezna kompenzacija).

Financijski ispravci u okviru EFRR-a/KF-a u 2015. značajno su se povećali u usporedbi s prethodnim godinama i time se potvrdila učinkovitost tih višegodišnjih kontrola ove politike. To je također rezultat strogih pravila Komisije o postupcima prekida odnosno obustave od početka programskog razdoblja i činjenice da su 2015., nakon provedbe financijskih ispravaka, okončani neki dugotrajni slučajevi, za koje su zahtjevi za plaćanja bili blokirani mjesecima ili čak i godinama. Za te slučajeve ispravci koje su primijenile države članice mogli su se prijaviti tek 2015., nakon ukidanja postupaka prekida odnosno obustave plaćanja. Povećanje financijskih ispravaka u 2015. također podupiru više stope pogrešaka koje su prijavila nacionalna revizorska tijela u godišnjim izvješćima o kontroli (ACR) za 2015. u usporedbi sa stopama pogreške prijavljenima u prošlosti. Države članice s najvišim ispravcima (isključujući ispravke na izvoru) u 2015. bile su Slovačka (236 milijuna EUR), Italija (161 milijun EUR), Njemačka (143 milijuna EUR), Grčka (120 milijuna EUR) i Španjolska (117 milijuna EUR).

Osim toga, povećani broj obroka u obročnom plaćanju i odgoda plaćanja koji su dani državama članicama objašnjava zašto su u prethodne tri godine (od 2012. do 2014.) iznosi provedeni za poljoprivredu i ruralni razvoj bili niži od iznosa o kojima je Komisija donijela odluku. Ta bi razlika trebala nestati kada se postigne ustaljenost procesa.

Vrsta izvršenja proračuna, sektorsko upravljanje i financijska pravila područja politike utječu na to kakve učinke na proračun EU-a imaju različiti korektivni mehanizmi. U svim slučajevima, korektivnim se mehanizmima osigurava zaštita proračuna EU-a od rashoda nastalih kršenjem prava.

Paušalni ispravci vrijedan su alat koji se rabi kada se povezani iznos ne može odrediti na temelju reprezentativnog statističkog uzorka ili kada se ne može točno odrediti učinak pojedinih pogrešaka na rashode. Međutim, to znači da država članica koja podliježe paušalnom ispravku snosi financijske posljedice jer ispravci nisu izravno povezani s pojedinačnim nepravilnostima na razini projekta, odnosno nema pojedinačnog krajnjeg korisnika od kojeg se može ostvariti povrat novca.

Sud EU-a donio je tijekom 2015. presude kojima se poništava određeni broj odluka o financijskim ispravcima u okviru regionalne politike koje su donesene od 2008. do 2010. (za ukupan iznos ispravaka od 457 milijuna EUR koji se odnosio na programsko razdoblje 1994. – 1999.). Poništenje se temeljilo na novom pravnom tumačenju pravila utvrđenih Uredbom 1083/2006 i predstavlja promjenu u odnosu na prethodne presude Suda EU-a. Ti poništeni ispravci oduzeti su i od potvrđenih i provedenih iznosa iz 2015. godine i od kumulativnih iznosa u tablici u nastavku.

Prosječni iznos provedenih financijskih ispravaka i povrata za razdoblje od 2009. do 2015. bio je 3 milijarde EUR, što čini 2,2 % prosječnog iznosa plaćanja iz proračuna EU-a u tom razdoblju.

3.2.Kumulativni financijski ispravci i povrati do kraja 2015.

** Isključujući povrate „na izvoru”. Glavna rashodovna poglavlja na koja se to odnosi jesu 0502, 0503, 1303, 1304, 0402 i 1106. Za više informacija vidi odjeljak 3.2.4.

* Glavna rashodovna poglavlja na koja se to odnosi jesu 0502, 0503, 0504, 1303, 1304, 0402, 1106 i 1803.

Tablica 3.2.3.: Potvrđeni kumulativni financijski ispravci i postotak provedbe do kraja 2015.

Prekidi i smanjenja/obustave su privremeni. Kada je to potrebno, oni mogu biti popraćeni revizijom. Ako je nedostatak potvrđen, predmetni rashodi svakako se isključuju iz financiranja sredstvima EU-a primjenom financijskog ispravka u postupku potvrde sukladnosti.

Za svaki program potpore koji se financira uz okviru EFJP-a ili EPFRR-a, AP primjenjuju sustav iscrpnih ex ante administrativnih provjera (mora se provjeriti 100 % zahtjeva za potporu) i provjera na licu mjesta (najmanje 5 % u slučaju većine programa) prije svakog plaćanja. Te kontrole provode se u skladu s preciznim pravilima utvrđenima u sektorskom zakonodavstvu (npr. integrirani sustav upravljanja i kontrole – IACS, uključujući sustav za identifikaciju zemljišnih čestica – LPIS). Za većinu tih programa potpore države članice moraju Komisiji slati statističke informacije o obavljenim provjerama i njihovim rezultatima na godišnjoj osnovi (statistički podaci o kontroli).

Na temelju podijeljenog upravljanja svi financijski ispravci i povrati imaju učinak na nacionalne proračune bez obzira na njihov način provedbe. Treba naglasiti da je čak i bez nadoknade u proračun EU-a učinak financijskih ispravaka uvijek negativan na razini države članice. Razlog je tome taj što, kako ne bi izgubila financiranje EU-a, država članica mora zamijeniti neprihvatljive rashode prihvatljivim aktivnostima. To znači da država članica financijske posljedice gubitka sufinanciranja EU-a za rashode koji se u skladu s pravilima programa EU-a smatraju neprihvatljivima snosi (u obliku oportunitetnog troška) iz vlastitih sredstava (iz nacionalnog proračuna), osim ako uspije ostvariti povrat tih iznosa od pojedinih korisnika. To nije uvijek moguće, primjerice u slučaju paušalnih ispravaka na razini programa (zbog nedostataka u nacionalnom administrativnom upravljanju programom) koji nisu povezani s pojedinačnim nepravilnostima na razini projekta.

Kako je prethodno objašnjeno, prihodi nastali zbog neto financijskih ispravaka i povrata smatraju se namjenskim prihodima, uz napomenu da Komisija izvršava povrate i „na izvoru” oduzimajući neprihvatljive rashode (utvrđene u prethodnim ili tekućim zahtjevima za povrat troškova) od izvršenih plaćanja. Općenito, namjenski se prihodi vraćaju u proračunsku liniju ili fond iz kojeg su rashodi izvorno isplaćeni i iz kojeg se mogu ponovno trošiti, no ne namjenjuju se određenoj državi članici.

Tablica 4.4.: EFJP – Kumulativni financijski ispravci o kojima je donesena odluka o sukladnosti u postupku poravnanja računâ od 1999. do kraja 2015.; Raščlamba po državama članicama

Ruralni razvoj ostaje područje pomnog praćenja. Kako bi rješavao uzroke pogrešaka, GU AGRI je u 2015. dodatno ojačao postojeće akcijske planove za rješavanje rezervi uključenih u godišnje izvješće o radu za 2014. (AAR), na temelju poboljšane suradnje i analize u službama Komisije i intenzivnog dijaloga s državama članicama. Pomoću tog pristupa uspostavljen je poboljšani sustav izvješćivanja od strane svih država članica o njihovim nacionalnim ili regionalnim akcijskim planovima za smanjenje stope pogrešaka. To uključuje pojačanu usredotočenost na redovito praćenje nalaza revizije te poboljšanje pokazatelja i ključnih etapa za potrebe praćenja. Komisija je u 2014. razvila poseban IT alat, koji je postao potpuno funkcionalan 2015., za prikupljanje i obradu podataka preuzetih iz nacionalnih ili regionalnih akcijskih planova na učinkovit i dosljedan način, koji pruža pregled i olakšava odgovarajuće naknadne radnje.

Najvažniji glavni uzroci pogrešaka za izravna plaćanja bili su povezani sa: pogreškama odnosno neusklađenostima nacionalnih uprava koje nastaju kada nacionalne uprave ne prilagode svoje sustave kako bi se osigurala usklađenost s pravilima ili se ne pridržavaju vlastitih uputa; nedovoljnom kvalitetom i ažurnošću sustava za identifikaciju zemljišnih čestica (LPIS); niskom kvalitetom provjera na licu mjesta; pogreškama u zahtjevima za potporu. Treba napomenuti da je IACS, uključujući LPIS, glavni sustav upravljanja i kontrole kojim se osigurava regularnost plaćanja izravnih potpora. On pokriva više od 90 % rashoda EFJP-a i znatan je doprinos u sprečavanju i smanjenju razine pogreške u programima potpora na koje se primjenjuje. Kada se otkriju slabosti u njegovu funkcioniranju, Komisija traži korektivne mjere i pomno prati njihovu provedbu.

Nova odluka o odgodi za Grčku donesena je 2015. Nakon isteka razdoblja odgode ispravci se moraju izvršiti u pet godišnjih obroka. Odgoda odobrena Grčkoj isteći će 22. lipnja 2017. Do sada je odgođeno 335 milijuna EUR.

Države članice koje su imale pravo na financijsku pomoć u okviru mehanizma financijske pomoći mogle su zatražiti jednokratnu odgodu svojih financijskih ispravaka u trajanju od 18 mjeseci. Svi iznosi koje je trebalo izvršiti u tom razdoblju odgođeni su do kraja razdoblja, kada je trebalo otplatiti ukupan iznos u 3 godišnja obroka. Odluke o odgodi donesene su za Grčku za 529 milijuna EUR i za Portugal, koji je dobio odgodu za 109 milijuna EUR. Prva dva godišnja obroka za otplatu odgođenih iznosa plaćena su u 2014. i 2015., a treći i završni godišnji obroci bit će otplaćeni u 2016.

To je osobito slučaj od 2010., kada su, zbog financijske i gospodarske krize, države članice češće tražile korištenje postojeće odredbe u zakonodavstvu koja omogućuje nadoknadu financijskih ispravaka preko godišnjih obroka (umjesto jednokratne isplate): ako je iznos koji će se nadoknaditi državi članici viši od 0,01 % njezina BDP-a, ona može zatražiti da odbici budu u godišnjim ratama (najviše 3), umjesto sve odjednom.

Do kraja 2015. donesene su odluke o obrocima za ispravke u iznosu od 2,3 milijarde EUR.

U okviru podijeljenog upravljanja, otkrivanje i ispravljanje pogrešaka u izravnoj je nadležnosti država članica. Svaki put kada se nađu nedostaci u sustavu upravljanja i kontrole, otvaraju se postupci utvrđivanja sukladnosti i, u isto vrijeme, od država članica se traži da poduzmu korektivne mjere. Te korektivne mjere pomno se prate, a njihovo neprovođenje može dovesti do prekida, smanjenja ili obustave plaćanja EU-a za predmetnu mjeru. Od država članica zatražilo se da podnesu akcijske planove za uklanjanje slabosti na kojima se temelje rezerve. Zatim su ti akcijski planovi ocijenjeni kako bi se provjerilo bi li se njima, ako se pravilno provedu, u dogledno vrijeme doista uklonili utvrđeni nedostaci. Komisija je na godišnjoj razini ocjenjivala učinkovitost korektivnih mjera koje su države članice već poduzele. Može se zaključiti da je rizik za proračun EU-a sustavno obuhvaćen postupkom ocjene suglasnosti i neto financijskim ispravcima.





Dijagram 4.4.: EFJP – kumulativni financijski ispravci država članica na temelju odluka o sukladnosti u postupku poravnanja računâ od 1999. do kraja 2015. u odnosu na plaćanja primljena iz proračuna EU-a

4.5.Ispravci država članica

Države članice dužne su uspostaviti sustave za ex ante kontrole i smanjenja ili isključenja iz financiranja:

Za svaki program potpore koji se financira u okviru EFJP-a ili EPFRR-a izvršavaju se ex ante administrativne provjere i provjere na licu mjesta te se u slučaju da korisnik ne ispunjava zahtjeve primjenjuju odvraćajuće sankcije. Te kontrolne sustave trebaju primjenjivati AP-i i njima su obuhvaćene zajedničke značajke i posebna pravila prilagođena posebnostima svakog sustava potpora. Oni su osmišljeni tako da se njima osiguravaju iscrpne ex ante administrativne kontrole 100 % zahtjeva za potporu, unakrsne provjere s drugim bazama podataka ako je potrebno te provjere pretplaćanja na licu mjesta na uzorku transakcija u rasponu od 1 % do 100 % svih transakcija, ovisno o riziku koji je povezan s predmetnim sustavom potpore. Ako se kontrolama na licu mjesta utvrdi veći broj nepravilnosti, moraju se provesti dodatne kontrole.

U tom je kontekstu daleko najvažniji sustav integrirani sustav upravljanja i kontrole (IACS), kojim je u financijskoj godini 2015. obuhvaćeno 93,8 % rashoda EFJP-a. IACS se također u najvećoj mogućoj mjeri primjenjuje za upravljanje mjerama ruralnog razvoja koje se odnose na zemljišne čestice i stoku te kontrolu tih mjera, koje su u 2015. činile 54,1 % plaćanja u okviru EPFRR-a. Za oba je fonda zajedno IACS-om bilo obuhvaćeno 85,6 % ukupnih rashoda.

Zakonodavstvom je predviđeno da države članice Komisiji dostavljaju detaljna izvješća o provjerama koje su provele i o primijenjenim sankcijama. Tim se sustavom izvješćivanja omogućuje, za glavne programe potpore, izračun razine pogreške koje su države članice utvrdile na razini krajnjih korisnika. Za izravne potpore i mjere ruralnog razvoja tijela za ovjeravanje također provjeravaju točnost dostavljenih statističkih podataka i kvalitetu provjera na licu mjesta na kojima se ti podaci temelje.

Iz spomenutih izvješća država članica vidljiv je preventivni učinak provedenih ex ante i administrativnih kontrola te provjera na licu mjesta, čiji su rezultat bili ispravci u iznosu od 353 milijuna EUR. Najvažniji ispravci odnosili su se na Španjolsku (70 milijuna EUR), Italiju (39 milijuna EUR) i Poljsku (35 milijuna EUR). Vidi detaljne podatke iz izvješća za 2015. u Prilogu 6.

5.KOHEZIJSKA POLITIKA

5.1.Preventivne mjere

Komisija je u 2015. nastavila primjenjivati stroga pravila o prekidu i obustavi plaćanja o kojima je odlučila Komisija u okviru Akcijskog plana za 2008. za jačanje nadzorne uloge Komisije u okviru podijeljenog upravljanja strukturnim aktivnostima u cilju zaštite proračuna EU-a. Ovo pravilo, na snazi za razdoblje 2007. –2013., djeluje na preventivnoj osnovi, što je izazvalo prekid privremenih plaćanja – ili slanje pisma upozorenja, ako nijedan zahtjev za plaćanje nije neriješen – čim postoje dokazi koji upućuju na znatan nedostatak u sustavu upravljanja i kontrole u nekom cijelom operativnom programu ili nekom njegovu dijelu, čime se izbjegava povrat iz proračuna EU-a za iznose koji bi mogli biti pogođeni ozbiljnim nepravilnostima.

U pogledu programa EFFR-a/KF-a i ESF-a, valja naglasiti da korektivni akcijski planovi s kojima su se suglasile države članice kao rezultat nadzorne uloge Komisije imaju i preventivan učinak na već nastale rashode korisnika koji su registrirani na nacionalnoj razini na računima tijela za ovjeravanje, ali još nisu prijavljeni Komisiji. Za takve rashode tijelo za ovjeravanje primjenjuje financijske ispravke koje je Komisija zatražila prije prijave rashoda.

Rashodi prijavljeni Komisiji s već izuzetim nepravilnim iznosima. Osobito u slučaju ekstrapoliranih ili paušalnih ispravaka zbog nedostataka u sustavima upravljanja i kontrole, iznosi koje su tijela za ovjeravanje preventivno ispravila prije ovjere mogu biti značajni.

To je vidljivo primjerice u slučaju financijskih ispravaka na izvoru koji su se primjenjivali u 2015. na Rumunjsku (345 milijuna EUR) ili u 2014. u Češkoj Republici (398 milijuna EUR) i Mađarskoj (135 milijuna EUR) u okviru korektivnih akcijskih planova za različite programe. U okviru ESF-a, glavni potvrđeni financijski ispravci na izvoru u 2015. primijenjeni su na Rumunjsku (77 milijuna EUR).

Slično tome, pisma upozorenja koja Komisija šalje kada se utvrde nedostaci u sustavu prije nego što je zahtjev za plaćanje podnesen Komisiji također mogu imati isti preventivni učinak na zaštitu proračuna EU-a, ali u tom slučaju ni Komisija ni država članice ne prijavljuju nikakav iznos jer je taj učinak teže kvantificirati. Preventivni učinak nadzorne uloge Komisije dovodi do povećane zaštite proračuna EU-a (i do smanjenja pogrešaka koje otkrivaju revizorska tijela prilikom revizije iznosa za koje su Komisiji podneseni zahtjevi) i stoga se mora uključiti i u izvješćivanje.

Prekidi i obustave ukidaju se samo na temelju razumnog uvjerenja o provedbi korektivnih mjera i/ili nakon provođenja financijskih ispravaka. Financijske ispravke treba uključiti u zahtjev za plaćanje koji se podnosi Komisiji ili je dogovoren s Komisijom. Primjerenost korektivnih mjera, uključujući i financijske ispravke, ocjenjuje se osobito na temelju revizijskih dokaza dobivenih od nacionalnog tijela nadležnog za reviziju ili od Komisijine (naknadne) revizije, a nakon pojedinačnog razmatranja slučaja s ciljem da se osigura dosljednost, transparentnost i jednako postupanje prema državama članicama.





5.1.1. Prekidi i obustave