HR Službeni list Europske unije C 251/7

Objava zahtjeva u skladu sa člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o programima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

2013/C 251/06

Ovom se objavom dodjeljuje pravo na podnošenje prigovora na zahtjev u skladu sa člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda (2)

„DAUJĖNŲ NAMINĖ DUONA”

EK br.: LT-PGI-0005-01059-28.11.2012

ZOZP ( X ) ZOI ( )

1. Naziv

„Daujėnų naminė duona”

2. Država članica ili treća država

Republika Litva

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1. Vrsta proizvoda

Razred 2.4. Kruh, pecivo, kolači, slatkiši, biskviti i drugi pekarski proizvodi

3.2. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv pod brojem (1)

Proizvod zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla „Daujėnų naminė duona” smeđi je raženi kruh koji se u cijelosti proizvodi kod kuće prema tradicionalnoj metodi. Tijesto od raženog brašna polako se diže spontanom fermentacijom u drvenom koritu koje mora biti potpuno izrađeno od hrastovine ili u koritu s hrastovim dnom i stijenkama, a kruh se peče na žaru ili u krušnoj peći.

Oblik

Hljebovi kruha su ovalni ili pravokutni.

Masa

Ovalni hljebovi kruha: 4 do 4,5 kg.

Pravokutni hljebovi kruha: 4,5 do 10 kg.

Izgled

Ovisi o primjeni. Hljebovi kruha za svakodnevnu prehranu imaju glatku površinu, dok su blagdanski kruhovi (za posebne prigode) ukrašeni posebnim urezanim natpisima, blagdanskim ukrasima ili cvjetnim motivima načinjenim od ražena tijesta.

Površina može biti tamno pečena, s vidljivim pukotinama.

Debljina korice – neovisno o obliku hljeba kruha, debljina korice na vrhu može biti do 6 mm, a ispod do 4 mm. Boja korice – smeđa do tamnosmeđa.

Mrvice pripremljenog i ohlađenog hljeba kruha svijetlosmeđe su boje, elastične, porozne, bez znakova nedisperzije, bez šupljina ili gušćih džepića, dosta ljepljive s vidljivim sjemenkama kima.

Fizikalna i kemijska svojstva

Vlažnost mrvica – do 43 %.

Kiselost mrvica – maksimalno 11,0 stupnjeva (titracija kiselosti).

Poroznost mrvica – minimalno 57 %.

Okus, aroma

Kruh karakterizira ugodan okus tipičan za ovu vrstu kruha s bogatom aromom i slatkasto-kiselim okusom.

3.3. Sirovine (samo za prerađene proizvode)

— prosijano raženo brašno na temperaturi od 20–22 °C;

— voda za piće;

— šećer;

— jestiva sol;

— sjeme kima;

— prirodni kvasac prisutan u koritu za tijesto.

3.4. Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

—

3.5. Posebni koraci koji se trebaju provesti u određenom zemljopisnom području

Sve korake u proizvodnji treba provesti u navedenom zemljopisnom području:

— miješanje serije;

— fermentacija smjese;

— miješanje tijesta;

— ručno oblikovanje hljebova kruha;

— pečenje kruha ispod peke ili u krušnoj peći;

— hlađenje kruha (najmanje 12 sati).

3.6. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

Ohlađene hljebove kruha „Daujėnų naminė duona” različitih veličina pakiraju se cijele ili narezane. Ovalni hljebovi kruha režu se na polovice ili četvrtine. Pravokutni hljebovi kruha režu se na komade koji teže između 400 i 450 g. Cijeli hljebovi kruha ili izrezani komadi pakiraju se u foliju ili papirnate vrećice za kruh.

3.7. Posebna pravila za označivanje

U skladu sa specifikacijama objavljenim za ovaj proizvod, proizvođači mogu koristiti naziv „Daujėnų naminė duona” na naljepnicama za potrebe označivanja i stavljanja na tržište.

Naljepnica mora sadržavati sljedeće:

— točan naziv i adresu proizvođača,

— riječi „saugoma geografinė nuorodaq” (zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla) i/ili znak Europske unije.

4. Sažeta definicija zemljopisnog podrijetla

Administrativne granice općine Daujėnai.

5. Poveznica sa zemljopisnim područjem

5.1. Specifičnost zemljopisnog područja

Raženi kruh peče se u krušnim pećima gradskog okruga Daujėnai od 17. stoljeća. Svaki je poljoprivrednik pekao kruh za potrebe vlastite obitelji i posjedovao svu potrebnu opremu – mlinove za mljevenje, drveno korito (hrastovo) za miješanje tijesta, glinenu peć za kruh i drvene pekarske lopate. Sve je bilo domaće, čuvalo se u obitelji i prenosilo s generacije na generaciju. Pribor za izradu kruha koji je i danas u upotrebi (peći, drvena korita za tijesto, pekarske lopate) i danas pripadaju pojedinim obiteljima, a mogu se vidjeti i u muzejima. Ta duboko ukorijenjena tradicija izrade kruha, koja se razvijala tijekom duljih razdoblja i opstala do danas, nije bila zahvaćena ubrzanom sveprisutnom ekspanzijom industrijske proizvodnje kruha koncem 19. stoljeća te u 20. stoljeću. Kada su se potkraj 20. stoljeća pojavili uvjeti proizvodnje za maloprodaju, počela je prodaja kruha „Daujėnų naminė duona” (1995. godine), a pečenje tog kruha kod kuće postalo je obiteljski posao koji ne prelazi granice kućanstva.

U imenu proizvoda riječ „naminė” znači „domaći”, dok je riječ „Daujėnų” vlastita imenica.

Specifične kvalitete kruha poboljšane su tijekom mnogih godina proizvodnje. Iako smjernice i literatura ne opisuju izradu samog proizvoda, što je usko povezano s naznačenim područjem u prethodnom odjeljku 4., pojedinosti izrade i praktične vještine potrebne za izradu prenose se s generacije na generaciju u pojedinim obiteljima.

Kruh proizveden na navedenoj zemljopisnoj lokaciji svoju jedinstvenost duguje informacijama koje su prikupljale tradicionalne domaćice, tradicionalnim receptima i primjeni tradicionalnih metoda proizvodnje koje koriste pregled domaće, autentične opreme koja se čuva unutar obitelji. Te pomno čuvane tajne definiraju kvalitetu i okus kruha. Jedan od najvažnijih čimbenika jamstva kvalitete jest miješenje i zadržavanje kiseline u koritu. Potom postoji i srodna tradicija neposuđivanja korita za miješanje drugom kućanstvu, čime se osigurava da kućanstvo koje bi iznajmilo korito ne uklanja kiselinu za kruh iz njega te se početna sirovina ne gubi za to kućanstvo. Druga su tajna trajanja fermentacije i miješanja koja određuje proizvođač kruha na temelju vlastitog znanja i iskustva.

Do danas su sve osobe uključene u proizvodnju navedene vrste kruha potomci obitelji koje su živjele u području navedenom u prethodnom odjeljku 4. i koji su generacijama pekli domaći kruh.

5.2. Specifične karakteristike proizvoda

Karakteristična kvaliteta ovog kruha potječe od neznatno promijenjene drevne metode izrade koja uključuje pažljiv ručni rad, veliku posvećenost detaljima, iskustvo i znanje. Cijeli proces proizvodnje slijedi tradicionalnu metodu – zamijesi se tijesto od raženog brašna i polako se diže spontanom fermentacijom u drvenom koritu koje mora biti potpuno izrađeno od hrastovine ili mora barem imati hrastovo dno i stijenke. Hrastovo drvo osigurava da se kiselina zadržava u drvenim stijenkama korita za miješanje, što kruhu daje specifičan okus. Stoga se hrastov pribor koristi više od 100 godina te se prenosi s generacije na generaciju.

„Daujėnų naminė duona” razlikuje se od drugih vrsta kruha veličinom hljeba (masa 4–10 kg) i posebnom kvalitetom.

Druga je značajka ovog kruha da je načinjen samo od raženog brašna koje se fermentira u hrastovom koritu za miješenje tijesta. To znači da kruh ostaje svjež dulje vrijeme (dva tjedna) i ne postaje ustajao. Dulje vrijeme čuvanja ne utječe na njegov okus koji postaje aktivan drugi dan nakon pečenja.

5.3. Uzročna veza između zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOZP) ili specifične kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOI)

Poveznica između „Daujėnų naminė duona” i zemljopisne lokacije temelji se na njegovoj prepoznatljivosti i sposobnosti pojedinca da proizvede kruh sa značajkama opisanim u odjeljku 5.2.

Ugled kruha „Daujėnų naminė duona” u biti se može pripisati nepromijenjenoj tradiciji izrade kruha koja se prenosi s generacije na generaciju u regiji Daujėnai i koja osigurava dosljedan, jedinstven proizvod kojemu su potrošači poklonili povjerenje.

O ugledu kruha „Daujėnų naminė duona” može se zaključiti iz redovitog pojavljivanja ovog proizvoda na izložbama, trgovačkim sajmovima, festivalima, nagrada i priznanja koja je taj kruh dobio te iz članaka iz tiska i medija:

— taj je kruh predstavljao Litvu na brojnim trgovačkim sajmovima širom svijeta: 2002. godine na izložbi Biofach u Nuremburgu, Njemačka, od 2003. na izložbama „Green week” u Berlinu; 2004. na međunarodnoj izložbi hrane i pića „Expo dei sapori” u Milanu u Italiji; na izložbi hrane Polagra u Poznańu, Poljska, na međunarodnoj izložbi poljoprivrede i hrane 2006. „Zolotaja osen” u Moskvi i drugdje;

— Hljebovi kruha „Daujėnų naminė duona” prekrasno ukrašeni slovima ili drugim blagdanskim uljepšavanjima ukrasi su i simboli festivala širom regije Daujėnai bez obzira na to radi li se o seoskim i školskim proslavama ili crkvenim blagdanima, blagdanu Duhova itd.;

— bogato ukrašeni hljebovi kruha „Daujėnų naminė duona” također su prisutni na obiteljskim proslavama, kao stolni ukrasi na vjenčanjima, krštenjima i obljetnicama te kao simboli obiteljske snage, vjernosti, plodnosti i poniznosti;

— „Daujėnų namine duona” servira se gostima na različitim sajmovima, festivalima i slično.

Od 2002. „Daujėnų naminė duona” priznaje se kao kulinarsko nasljeđe te mu je dodijeljen certifikat koji izdaje vladino tijelo „Fond za kulinarsku baštinu”. Godine 2008. nagrađen je zlatnom medaljom Agrobalt, a iste godine i diplomom „Najbolji litavski kruh” na natjecanju koje su zajednički organizirali Sveučilište Kaunas i Institut za tehnologiju hrane te Ministarstvo poljoprivrede. 2009. godine certificiran je kao proizvod nacionalne baštine i dobio je certifikat nacionalne baštine Ministarstva poljoprivrede.

„Daujėnų naminė duona” priznat je i njegova je reputacija potvrđena u člancima i kolumnama u regionalnom, nacionalnom i stranom tisku: „Kućanstva peku kruh u glinenim pećima” (Darbas, 1995., br. 88.); „Toplo susjedstvo u cvijeću” (Darbas, 1996., br. 92.); „Kruh Saimeta (lokalna tvrtka osnovana 1995.) u kojem će uživati i Francuzi” (Darbas, 1997., br. 59.); „Farmerica se uključila u posao” (Panevėžio rytas, 1998., br. 160.); „Sveprisutna aroma blagdanskog pečenja u Saimeti” (Darbas, 1999., br. 11.); „Prodala je krave i sada peče kruh” (Panevėžio rytas, 2000., br. 39.); „Seljački kruh ukusniji?” (Geras skonis. Gastronomija, gėrimai, vartojimo kultūra, 2000., br. 1.); „Vlasnica uspješne pekarnice u selu Daujėnai nudi nekoliko tuceta vrsta proizvoda od žita” (Alytaus naujienos, 2000., br. 2008.); „Švedska zainteresirana za kruh Daujėnai” (Lietuvos aidas, 2000., br. 104.); „Obrati i usponi sa strepnjom” (Lietuvos aidas, 2001., br. 262.); „Trgovina u Saimeti prodaje kruh i pekarske proizvode bez kemijskih aditiva” (Santarvė, 2001., br. 144.); „Kruh donosi slavu Daujėnai” (Respublika, 2002., br. 68.); „Majčin recept proslavio kćer” (Lietuvos žinios, 2003., br. 36.); „Živo zrnje u kruhu Daujėnai” (Laikas, 21. studenoga 2003.); „Litva iznenađuje čak i najzahtjevnije posjetitelje na grčkom tjednu međunarodne izložbe” (Ūkininko patarėjas, 2003., br. 10.); „Predsjednik hvali seoski kruh” (XXI. Amžius, 2003., br. 40.); „Tvrtka koju vodi ujedinjena predanost” (Aukštaitijos verslo balsas, 2004., br. 24.); „Rijeka uspjeha u Berlinu” (Darbas, 2004., br. 19.); „Zlatna medalja za domaći kruh Daujėnai” (Darbas, 2008., br. 115.); „Nova faza za AgroBalt – između Zapada i Istoka” (Ūkininko patarėjas, 2008., br. 114.); „Festival za proizvođače i potrošače AgroBalt” (Valstietis, 7. listopada 2008.); „Kako je Vitalija Stankevičienė načinila Daujėnai poznatim” (Respublika, 2010., br. 85.); „Litva postaje poznata po kruhu iz Daujėnaia – obiteljska tradicija” (Ūkininko patarėjas, 2011., br. 40.); „Zeleni tjedan – okusi i arome iz cijelog svijeta” (Voruta, 21. siječnja 2011.).

Proizvodnja kruha „Daujėnai naminė duona” u promidžbenoj je literaturi označena kao jedna od specifičnih značajki ovog zemljopisnog područja namijenjenih turistima (Путешествуем по Пасвальскому краю. Туристическая карта района; Izvoz litvanske hrane, svibanj 1998.; Smeđi kruh iz Daujėnaia, LŽ. Trgovačka marka Litve. Lietuviškas ženklas, 2000., br. 2.). Popularnost kruha „Daujėnų naminė duona” može se potvrditi i na temelju posebnih poljoprivrednih televizijskih izvješća poput emisije BTV-a „Između sela i grada” (7. prosinca 2008.) i emisije TV3 „O farmama i pčelama” (31. siječnja 2009.)

U skladu sa zaključcima potrošačke ankete provedene 2010. godine, četiri od pet ispitanika povezalo je Daujėnai s „Daujėnų naminė duona” (potrošačka anketa 2010. godine koju je provelo vladino tijelo „Fond za kulinarsku baštinu”). Anketa je pokazala da potrošači prepoznaju „Daujėnų naminė duona”, traže ga u prodavaonicama i konzumiraju ga svaki dan, dok se ukrašeni primjerci nose u inozemstvo kao dar, blagdanski ukras ili suvenir.

Upućivanje za objavu specifikacije

(članak 5. stavak 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006 (3))

http://www.zum.lt/l.php?tmpl_into[0]=index&tmpl_name[0]=m_site_index163&tmpl_into[1]=middle&tmpl_id[1]=2945

(1) SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

(2) SL L 93, 31.3.2006., str. 12. Zamijenjeno Uredbom (EU) br. 1151/2012.

(3) Zamijenjeno Uredbom (EU) br. 1151/2012.