Ustavni sud ima važnu ulogu u vladavini prava i u konsolidaciji neovisnog pravosudnog sustava. Odluke suda 2015. obuhvaćale su 24 odluke o odredbama novog kaznenog zakona i zakona o kaznenom postupku te neke važne odluke povezane s ravnotežom snaga i poštovanjem temeljnih prava. U to je uključeno i rješavanje sukoba između senata i pravosuđa u pogledu zahtjeva za preventivno uhićenje. Mnoge odluke Ustavnog suda o kaznenim zakonima usmjerene su na veće poštovanje poštenog suđenja i prava stranaka u skladu sa sudskom praksom Europskog suda za ljudska prava (ECHR). Premda su suci i državni odvjetnici morali brzo prilagoditi svoju praksu odluci Ustavnog suda, općenito se smatra da se takvim odlukama poboljšavaju pravna sigurnost i prava pojedinaca. Odluke Visokog i kasacijskog suda (HCCJ) o tumačenju prava isto tako imaju važnu ulogu u kontroli i osiguravanju ravnoteže institucija.

Vrhovno sudsko vijeće (SCM) i Pravosudna inspekcija nastavili su 2015. braniti neovisnost pravosuđa te profesionalni ugled, neovisnost i nepristranost sudaca. I dalje ima primjera napada u medijima i napada političara koji su prijavljeni SCM-u, koji je kao posljedica toga iznio brojne kritičke zaključke. No izjave za medije SCM-a nemaju isti odjek u medijima kao prvotne kritike. Osim te moralne potpore SCM ne pruža ni financijsku ni pravnu pomoć sucima koji zatraže pravnu zaštitu na sudu.

Uspješan progon i osuđivanje mnogih rumunjskih istaknutih političara zbog korupcije na visokoj razini pokazatelj je da je postojeći trend neovisnosti pravosuđa pozitivan te da nitko tko počini kazneno djelo nije izvan dosega pravosuđa. No bilo je i reakcija na taj trend. Političari i dalje u medijima često kritiziraju suce, a sudske odluke često se i dalje ne poštuju. Ove se godine više zahtijevala obrana neovisnosti pravosuđa nakon napada u medijima i napada političara, uključujući premijera i predsjednika senata. Bilo je i dalje slučajeva pritiska na suce Ustavnog suda. Kako se navodi u izvješću za 2015., čini se da je nakon izbora za predsjednika Rumunjske došlo do pomaka prema odgovornijem pristupu. No to se promijenilo u proljeće, posebno nakon što je Nacionalna uprava za borbu protiv korupcije otvorila istragu protiv predsjednika vlade. Kritike su bile usmjerene osobno na načelnike DNA-a i Visokog i kasacijskog suda (HCCJ).

U 2016. doći će do niza imenovanja na rukovodeća mjesta, a postupak i rezultati bit će ključni test sposobnosti pravosudnog sustava da održi proces reformi u vrijeme promjena . Mjesto predsjednika Visokog i kasacijskog suda, glavnog državnog odvjetnika i vodećeg državnog odvjetnika Nacionalne uprave za borbu protiv korupcije radna su mjesta za koja su potrebni jasni, otvoreni i unaprijed utvrđeni postupci.

U izvješću za 2015. imenovanje novog vodećeg državnog odvjetnika u Upravi za istrage organiziranog kriminala i terorizma navedeno je kao važan primjer . Postupak je na kraju završen bez veće polemike. Obilježila ga je povećana transparentnost i predvidljivost (objava slobodnog radnog mjesta, javno definirani kriteriji, objavljena imena kandidata), a pridonijela mu je i jasna suradnja između ministra pravosuđa (nadležnog za odabir kandidata) i Vrhovnog sudskog vijeća. To je bio dobar primjer kako jasni i pouzdani postupci u koje su u potpunosti uključena glavna tijela mogu biti najvažniji čimbenik u vjerodostojnim postupcima imenovanja (iako postupci moraju biti i dovoljno stabilni kako bi se mogli nositi sa situacijom u kojoj ključne institucije nisu suglasne ).

Za rumunjsko društvo pravosudna reforma i borba protiv korupcije i dalje su važna pitanja zbog kojih može doći do velikih javnih prosvjeda, stoga je potrebna daljnja potpora konsolidaciji reforme kako bi se osigurao nastavak napretka. CVM i dalje ima važnu ulogu u Rumunjskoj kao pokretač reforme i poticaj za održavanje dosljednosti postignutih rezultata. Zaključci Komisije i metodologija CVM-a od početka uživaju snažnu potporu Vijeća , a pomogla im je i suradnja s mnogim državama članicama i njihovi doprinosi.

Unatoč svim tim mjerama i znakovima novog načina razmišljanja u korist dosljednosti, i dalje su česte nedosljedne odluke. Određena pitanja povezana s novim zakonima trebala bi se s vremenom riješiti, no poteškoće koje su više strukturne naravi zahtijevaju daljnju pozornost uprave sudova i samih sudaca, trajnu izobrazbu i uključivanje pravnika.

HCCJ ima na raspolaganju sljedeća dva pravna mehanizma za razvoj dosljednosti sudske prakse i pružanje ujednačenog tumačenja: odluke o prethodnom pitanju i žalbe u cilju zaštite zakonitosti. Broj zahtjeva za odluke o prethodnom pitanju i dalje raste i sve veći udio rada odjela HCCJ-a namijenjen je rješavanju prethodnih pitanja. To pokazuje da mehanizmi dobro funkcioniraju i da se suci nižih sudova njima koriste. Drugim mehanizmom za osiguravanje dosljednosti, odnosno žalbama u cilju zaštite zakonitosti, isto se tako nastavlja davati znatan doprinos ujednačivanju. I dalje bi se trebala poticati primjena mehanizma odlučivanja o prethodnom pitanju za uređivanje nejasnih odredbi novih zakona.

Općenito, a to vrijedi i za provedbu građanskih zakona, prijelazno razdoblje potrebno za rješavanje predmeta koji su prethodili novim zakonima zajedno s novim predmetima sada je uglavnom završeno. Postoje dokazi da je postignut cilj veće učinkovitosti u pružanju usluga pravosuđa. Međutim logistička rješenja potrebna za provedbu odredbi koje su trebale stupiti na snagu 1. siječnja 2016. uvelike kasne; spremno je manje od četvrtine potrebnih prostorija. Iz toga proizlazi da su ti aspekti zakona o građanskom postupku odgođeni za godinu dana. Kako bi se izbjeglo daljnje odgađanje, bit će potrebna izrada i provedba jasnog plana.

Trajnu nestabilnost uzrokuju stalne parlamentarne rasprave o zakonima. Neke su izmjene neizbježne, tako da je vlada u dogovoru s pravosuđem još u proljeće 2014. predložila izmjene kako bi se riješili utvrđeni problemi. Međutim parlament još nije donio te izmjene. Istovremeno, pozornost je parlamenta usmjerena na niz izmjena koje su izvor polemika. Pravosudna tijela, civilno društvo i države članice uputili su kritike na izmjene smatrajući da bi one štetile borbi protiv korupcije te smanjile kapacitet tijela za provedbu zakona i sudova u proganjanju i sankcioniranju. Premda se neke od tih izmjena mogu označiti kao radikalne, druge su prošle kroz jedan dom parlamenta i rješavalo ih se po hitnom postupku, dok su izmjene Ministarstva pravosuđa morale čekati. U okviru nekih prošlogodišnjih izmjena povučene su izmjene donesene u prosincu 2013., iako treba napomenuti da, za razliku od tada, izmjene nije dogovorio zakonodavac. Sve izmjene ponovno treba razmotriti zastupnički dom koji je dom za donošenje odluka. Nakon ljetne stanke rasprava se nije nastavila premda se nove izmjene i dalje podnose, čime se održava stalno stanje nesigurnosti. Tu bi situaciju trebao riješiti parlament poštujući mišljenje pravosudnih tijela.

Učinkovitom uporabom tih resursa pomoći će se u razvoju korisnih alata za upravljanje za pravosudni sustav. Statistički informacijski alati instalirani su u svim sudovima i upotrebljavaju se za bolje pružanja usluga. U nekoliko se sudova testiraju drugi elektronički alati, kao što su e-dosjei za stranke i suce. Strukturna reforma pravosudnog sustava trebala bi se odvijati usporedno s modernizacijom zgrada i informatičkih sustava. U tijeku je izgradnja odnosno obnova sudova uz potporu Svjetske banke.

Međutim, da postoje izazovi za učinkovito upravljanje resursima pokazala je situacija kada je (relativno skroman) prijedlog za zatvaranje malih sudova zastao u Parlamentu. Vrhovno sudsko vijeće i Ministarstvo pravosuđa traže alternativna rješenja, kao što je promjena granica nadležnosti kako bi se bolje podijelio teret povezan s predmetima, što je odluka koja se može donijeti na njihovoj razini. U listopadu je vlada odobrila odluku o ponovnoj dodjeli nadležnosti u području nadležnosti drugostupanjskog suda u Cluju. Na razini državnog odvjetništva, glavni državni odvjetnik predložio je preraspodjelu državnih odvjetnika na drugostupanjskoj razini i zatvaranje ureda državnih odvjetnika na prvostupanjskoj razini jer su neki uredi bili mali ili su imali malo posla te je za potrebe savjetovanja provedena studija utjecaja u prosincu 2015. Međutim dovršenje postupka i rok za provedbu nisu jasni.

Prošlogodišnjim izmjenama građanskog zakonika omogućeno je da presude suda mogu izravno izvršavati sudski izvršitelji u cilju ubrzavanja postupka. Međutim u prosincu ih je poništio Ustavni sud. Ustvari, Vrhovno sudsko vijeće izvješćuje o povećanju broja neparničnih ovršnih predmeta u tijeku na sudovima. U okviru akcijskog plana za razdoblje 2015. – 2020. planira se poduzimanje mjera za bolje izvršavanje sudskih odluka, kao što je uspostava elektroničke baze podataka za praćenje slučajeva prisilnog izvršenja predmeta, no postoje jasni dokazi da je izvršenje presuda, uključujući konačne sudske odluke protiv države (središnja ili lokalna tijela) i dalje često problematično. To je područje koje bi moglo biti relevantno u kontekstu većih napora rumunjske vlade u području modernizacije javne uprave.

2.3. Integritet

Nacionalna agencija za integritet i Nacionalno vijeće za integritet

U ožujku 2015. predsjednik Nacionalne agencije za integritet (ANI) podnio je ostavku nakon pokretanja istrage Nacionalne uprave za borbu protiv korupcije (DNA). Potpredsjednik ANI-ja obnašao je dužnost privremenog predsjednika, a u prosincu je imenovan za predsjednika nakon natječaja koji je organiziralo Nacionalno vijeće za integritet (NIC). Premda je postupak dugo trajao, čini se da je bio otvoren i transparentan.

NIC je nadzorno tijelo ANI-ja. Mandat mu je istekao u studenome 2014. Početak postupka za imenovanje novog sastava NIC-a izazvao je razne polemike. Te su se početne nesuglasice na kraju riješile i Vijeće je preuzelo dužnost u veljači 2015. NIC je za svojeg predsjednika odabrao predstavnika civilnog društva, što je dobra poruka u pogledu neovisnosti. Glavna zadaća NIC-a 2015. bio je postupak odabira novog predsjednika ANI-ja.

Unatoč ostavci predsjednika ANI je tijekom izvještajnog razdoblja nastavio raditi na velikom broju predmeta. I dalje je započinjao znatan broj predmeta u vezi sa sukobom interesa i pitanjima nespojivosti, od kojih su mnogi povezani s lokalnim političarima. To pokazuje da kod znatnog broja lokalnih tijela postoji problem povezan s lošim prihvaćanjem pravila o integritetu odnosno otpornost prema njima, što utječe na javnu nabavu.

Visok postotak odluka ANI-ja pobijan je na sudu (ANI zastupa oko 3000 dosjea na sudovima), ali je stopa potvrđivanja odluka ANI-ja na sudu i dalje iznad 80 %. Administrativna služba Visokog i kasacijskog suda uložila je napore da ubrza obradu dosjea ANI-ja (koji čine oko 10 % njegova posla) te je smanjila rokove za rješavanje sa 18 na oko 9 mjeseci. U vezi s kaznenim sukobima interesa ANI je produbio suradnju s državnim odvjetništvom kako bi se pridonijelo pojednostavnjenju istraga i razmjeni informacija.

Praćenje konačnih odluka ANI-ja i njihova potvrda konačnim sudskim odlukama i dalje su bili problem u 2015. Dva slučaja u parlamentu znatno su kasnila prije nego što su donesene konačne odluke o nespojivosti koje su dovele do završetka mandata zastupnika u parlamentu. ANI je morao pribjeći izricanju povredbenih novčanih kazni odnosno obavijesti o progonu. Stoga preporuka Komisije iz 2015. da „ponovno pokuša pronaći rješenje kojim bi se osigurala automatska primjena sudskih odluka o suspenziji zastupnika u parlamentu” ostaje na snazi.

Nastavilo se s radom na informatičkom sustavu „Prevent” za ex ante provjere sukoba interesa u javnoj nabavi, a kada bude proveden, trebao bi uvelike pridonijeti izbjegavanju sukoba interesa automatskim otkrivanjem sukoba interesa u javnoj nabavi prije postupka odabira i dodjele ugovora. Kako bi se osigurala usklađenost s obvezama novih direktiva EU-a o javnoj nabavi, bit će potrebni daljnji zakonodavni i institucijski koraci radi osiguravanja da se provjera odnosi na sve relevantne donositelje odluka, u skladu s definicijom sukoba interesa u direktivama . Direktivama se isto tako zahtijeva da relevantne institucije imaju ovlast spriječiti potpisivanje ugovora u slučaju sumnje na sukob interesa. ANI ocjenjuje da su gotovo svi predmeti sukoba interesa kojima se on bavi prilično jasni predmeti koji bi se uporabom tog sustava mogli izbjeći. Iako provedba traje dulje nego što je očekivano, u rujnu je vlada donijela zakon o kojem se trenutačno raspravlja u parlamentu. Bit će važno da se u zakonu zadrži načelo da javni naručitelji imaju obvezu djelovati ako doznaju da postoji mogući sukob interesa. Sustav „Prevent” trebao bi početi raditi odmah nakon donošenja zakona. Prvo bi se primjenjivao u javnoj nabavi koja uključuje sredstva EU-a, no ubrzo bi se proširio na svu elektroničku javnu nabavu.

Okvir integriteta

U izvješću CVM-a za 2015. navodi se da su pokušaji kodifikacije pravnog okvira za integritet u interesu dosljednosti i jasnoće stavljeni na čekanje zbog straha da bi se postojeća pravila mogla olabaviti. Nekoliko zastupnika i predsjednik Rumunjske potvrdili su da je taj korak poželjan. Međutim taj strah pojačava činjenica da je jedan dom u parlamentu donio izmjenu kojom bi se ustvari izbrisala trogodišnja zabrana kandidiranja na izborima za izabrane dužnosnike za koje je dokazana nespojivost.

Predstojeći lokalni (lipanj 2016.) i parlamentarni izbori (studeni 2016.) bit će velik test. U novom izbornom zakonu izričito se navodi da se osobe koje su iz izbora isključene sudskom odlukom ne mogu kandidirati na izborima. ANI ima posebnu nadležnost obrade izjava o imovinskom stanju svih kandidata. Namjerava održavati sastanke na lokalnoj razini s nadležnima za rad s izjavama o imovinskom stanju te pružati smjernice i informacije o pogreškama koje se ponavljaju. Isto tako namjerava intenzivirati kampanje jačanja svijesti kako bi svi kandidati bili upoznati s mogućom nespojivosti i s mogućim sukobima interesa. Kandidati isto tako moraju predočiti izjavu da ispunjavaju pravne zahtjeve za imenovanje. Naknadno postoje provjere i mogućnost osporavanja za izborne odbore, političke stranke i građane. Tijela nadležna za upravljanje izborima na nacionalnoj i lokalnoj razini imaju jasnu nadležnost da sudjeluju s ANI-jem kako bi se osiguralo izbjegavanje mogućeg kršenja prava odnosno kako bi ga se što prije moglo utvrditi.

U međuvremenu, pravosudni sustav trudi se poboljšati ujednačeno tumačenje postojećeg pravnog okvira. Visoki i kasacijski sud uveo je posebne mehanizme za rješavanje problema povezanog s dosljednosti nakon što je prepoznao da u određenim slučajevima, uključujući i unutar samog suda, postoje određena pitanja. To je pomoglo nižim sudovima, ali i ANI-ju, u njegovu tumačenju zakona. ANI isto tako sastavlja kodeks svih relevantnih sudskih odluka.

2.4. Borba protiv korupcije

Suzbijanje korupcije na visokoj razini

Rezultati institucija uključenih u borbu protiv korupcije na visokoj razini i dalje su dobri; u predmetima povezanima s visokim političarima i javnim službenicima redovito se podižu optužnice i završavaju predmeti. Nacionalna uprava za borbu protiv korupcije (DNA) navodi da se povećao broj dojava koje dolaze iz javnosti. Čini se da to odražava povjerenje javnosti u institucije, što se vidi i u ispitivanju javnog mnijenja. Javna potpora mjerama borbe protiv korupcije bila je važan čimbenik u demonstracijama koje su dovele do ostavke predsjednika vlade u studenome 2015. DNA je optužio više od 1250 optuženika tijekom 2015., a u to su bili uključeni predsjednik vlade, bivši ministri, zastupnici u parlamentu, gradonačelnici, predsjednici okružnih vijeća, suci, državni odvjetnici i brojni visoki dužnosnici. Isto je tako pojačao svoje prijelazne mjere zamrzavanja imovine povezane s tim predmetima koje su dostigle iznos od 452 milijuna EUR.

Osobiti je trend utvrđivanje korupcije na lokalnoj razini. Ukupni broj lokalnih dužnosnika koji su poslani na suđenje za korupciju iznosi gotovo 100 gradonačelnika, više od 20 predsjednika okružnih vijeća i deseci drugih lokalnih dužnosnika. Najjači pokazatelj tog problema bilo je uhićenje gradonačelnika Bukurešta u 2015.