52013XC0723(03)  
23.7.2013.  SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE  C 209/1  
Smjernice za regionalne potpore za 2014.–2020.  
(Tekst zna čajan za EGP)  
(2013/C 209/01)  
UVOD  
1. Na temelju članka 107. stavka 3. to čaka (a) i (c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), 
državne potpore sa svrhom poticanja gospodarskog razvitka odre đenih manje razvijenih podru čja 
unutar Europske unije, Komisija može smatrati spojivima s unutarnjim tržištem (  1 ). Takve državne 
potpore poznate su kao regionalne potpore.  
2. U ovim smjernicama Komisija navodi kriterije prema kojima se regionalne potpore mogu smatrati 
spojivima s unutarnjim tržištem te utvr đuje kriterije za odre đivanje podru čja koja ispunjavaju uvjete 
iz članka 107. stavka 3. to čaka (a) i (c) Ugovora.  
3. Prvenstveni cilj kontrole državnih potpora u podru čju regionalnih potpora jest omogu ćiti dodjelu 
potpora za regionalni razvoj istodobno osiguravaju ći jednake uvjete za države članice, posebno 
sprje čavanjem njihova nadmetanja u dodjeli potpora koje se može javiti kao dio nastojanja da 
privuku ili zadrže poduzetnike u manje razvijenim podru čjima Unije, kao i zadržati na nužnom 
minimumu u činke regionalnih potpora na trgovinu i tržišno natjecanje.  
4. Zemljopisni razvoj kao cilj regionalnih potpora je to što ih razlikuje od ostalih oblika potpora, kao 
što su potpore za istraživanje, razvoj i inovacije, potpore za zapošljavanje, za usavršavanje, za 
energetiku, ili potpore za zaštitu okoliša, koje sukladno članku 107. stavku 3. Ugovora imaju druge 
ciljeve od zajedni čkog interesa. U odre đenim je okolnostima mogu će dozvoliti više intenzitete za te 
druge vrste potpora, ako se dodjeljuju poduzetnicima s nastanom u manje razvijenim podru čjima, i 
to s obzirom na posebne teško će s kojima se suo čavaju u tim podru čjima (  2 ).HR 08/Sv. 6 Službeni list Europske unije 3  
( 1 ) Podru čja koja ostvaruju pravo na regionalne potpore prema članku 107. stavku 3. to čki (a) Ugovora, a koja se 
uobi čajeno nazivaju „a” podru čjima, često su vrlo slabo razvijena podru čja Unije u smislu gospodarskog razvoja. 
Podru čja koja ostvaruju pravo na regionalne potpore prema članku 107. stavku 3. to čki (c) Ugovora, a koja se 
nazivaju „c” podru čjima, tako đer su često manje razvijena, ali u manjoj mjeri.  
( 2 ) Pove ćanja gornjih granica na regionalnoj osnovi za potpore koje se dodjeljuju u takve svrhe stoga se ne smatraju 
regionalnom potporom.
 5. Regionalna potpora može odigrati u činkovitu ulogu samo ako se koristi štedljivo i primjenjuju ći 
na čelo proporcionalnosti, te ako se usredoto čuje na najugroženija podru čja Europske unije (  3 ). 
Konkretno, dopuštene gornje granice potpore moraju odražavati relativnu ozbiljnost problema 
koji utje ču na razvoj predmetnih regija. Nadalje, prednosti koje sa sobom donosi potpora u 
smislu razvoja manje razvijenog podru čja, moraju biti ve će od proizašlog narušavanja tržišnog 
natjecanja (  4 ). Zna čenje koje se pripisuje pozitivnim u čincima potpore često ovisi o primijenjenom 
odstupanju od članka 107. stavka 3. Ugovora, tako da je u slu čaju najugroženijih podru čja koja su 
obuhva ćena odredbama članka 107. stavka 3. to čke (a) mogu će prihvatiti i ozbiljnije narušavanje 
tržišnog natjecanja nego kod podru čja obuhva ćenih člankom 107. stavkom 3. to čkom (c) (  5 ). 
6. Regionalna potpora može nadalje u činkovito promicati gospodarski razvoj manje razvijenih 
podru čja samo ako se dodjeljuje s ciljem poticanja dodatnih ulaganja ili gospodarske djelatnosti 
u tim podru čjima. U ponekim vrlo ograni čenim i strogo definiranim slu čajevima, prepreke na koje 
se u tim pojedinim podru čjima nailazi pri privla čenju ili zadržavanju gospodarske djelatnosti mogu 
biti toliko ozbiljne odnosno stalne da se može dogoditi da regionalna potpora namijenjena 
ulaganju ne će biti dostatna za razvoj toga podru čja. Samo se u takvim slu čajevima regionalnoj 
potpori namijenjenoj ulaganju može pridodati i regionalna operativna potpora koja nije vezana uz 
ulaganje.  
7. U Komunikaciji o modernizaciji državnih potpora od 8. svibnja 2012. (  6 ) Komisija je obznanila tri 
cilja koja nastoji posti ći modernizacijom kontrole državnih potpora:  
(a) poticanje održivog, pametnog i uklju čivog rasta na konkurentnom unutarnjem tržištu;  
(b) stavljanje težišta Komisijine  ex ante  kontrole na predmete s najve ćim utjecajem na unutarnje 
tržište uz istodobno ja čanje suradnje s državama članicama u provedbi pravila o državnim 
potporama;  
(c) pojednostavljenje pravila i omogu ćavanje bržeg donošenja odluka.  
8. Komisija je posebno pozvala na zajedni čki pristup reviziji razli čitih smjernica i okvira s ciljem 
jačanja unutarnjeg tržišta, promicanja ve će u činkovitosti u trošenju javnih sredstava kroz bolji 
doprinos državnih potpora ciljevima od zajedni čkog interesa, zatim s ciljem ja če kontrole poti ­
cajnog u činka, ograni čavanja potpora na najmanju mogu ću mjeru, te izbjegavanja mogu ćih nega ­
tivnih u činaka potpore na tržišno natjecanje i trgovinu. Uvjeti sukladnosti navedeni u ovim smjer ­
nicama temelje se na tim zajedni čkim na čelima ocjene i primjenjivi su na prijavljene programe 
potpora i pojedina čne potpore.HR 4 Službeni list Europske unije 08/Sv. 6  
( 3 ) Svaka država članica može odrediti ta podru čja u karti regionalnih potpora na temelju uvjeta utvr đenih u odjeljku 5.  
( 4 ) U tom smislu vidjeti predmet 730/79, Philip Morris (1980.), ECR 2671, stavak 17. i u predmetu C-169/95, Španjolska 
protiv Komisije (1997.), ECR I – 148, stavak 20.  
( 5 ) U tom smislu vidjeti predmet T–380/94, AIUFFASS i AKT protiv Komisije (1996.), ECR II–2169, stavak 54.  
( 6 ) Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vije ću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru 
regija, Modernizacija EU sustava državnih potpora (SAM), COM/2012/0209 završno.
 1. PODRU ČJE PRIMJENE I DEFINICIJE  
1.1 Podru čje primjene regionalnih potpora  
9. Regionalna potpora sektorima čelika (  7 ) i umjetnih vlakana (  8 ) ne smatra se spojivom s unutarnjim 
tržištem.  
10. Komisija primjenjuje na čela iz ovih smjernica na regionalne potpore u svim sektorima gospodarske 
djelatnosti (  9 ) osim ribarstva i akvakulture (  10 ), sektora poljoprivrede (  11 ) i prometa (  12 ), koji su 
podložni primjeni posebnih pravila ure đenih zasebnim pravnim instrumentima koji mogu djelo ­
mi čno ili u cijelosti odstupati od ovih smjernica. Komisija primjenjuje ove smjernice na preradu 
poljoprivrednih proizvoda u nepoljoprivredne proizvode i njihovo stavljanje na tržište. Ove se 
smjernice primjenjuju na mjere potpore za aktivnosti koje su izvan podru čja primjene članka 
42. Ugovora, ali su obuhva ćene Uredbom o ruralnom razvoju te se ili sufinanciraju iz Europskog 
poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj ili dodjeljuju kao dodatna nacionalna sredstva uz takve 
sufinancirane mjere, osim ako je druk čije ure đeno sektorskim pravilima.  
11. Ove se smjernice ne primjenjuju na državne potpore koje se dodjeljuju zra čnim lukama (  13 ), 
odnosno energetskom sektoru (  14 ). 
12. Regionalna potpora za ulaganja u širokopojasne mreže može se smatrati spojivom s unutarnjim 
tržištem ako, uz op će uvjete utvr đene ovim smjernicama, ispunjava i sljede će posebne uvjete: i. 
potpora se dodjeljuje samo podru čjima u kojima ne postoji mreža iste kategorije (bilo osnovna 
širokopojasna ili mreža sljede će generacije pristupa) te nije vjerojatno da će se ijedna razviti u 
budu ćnosti; ii. mrežni operator koji prima potporu nudi aktivni i pasivni veleprodajni pristup 
prema poštenim i nediskriminiraju ćim uvjetima s mogu ćnoš ću djelotvornog i potpunog izdvajanja 
lokalne petlje; iii. potpora treba biti dodijeljena na temelju natje čajnog postupka odabira u skladu sa 
stavkom 78. to čkama (c) i (d) Smjernica o širokopojasnim mrežama (  15 ). 
13. Regionalna potpora za ulaganja u istraživa čku infrastrukturu (  16 ) može se smatrati spojivom s 
unutarnjim tržištem ako je, uz op će uvjete utvr đene ovim smjernicama, uvjetovana pružanjem 
transparentnog i nediskriminiraju ćeg pristupa toj infrastrukturi.HR 08/Sv. 6 Službeni list Europske unije 5  
( 7 ) Prema definiciji u Prilogu IV.  
( 8 ) Prema definiciji u Prilogu IV.  
( 9 ) Zbog prestanka važenja Okvira za državne potpore brodogradnji (SL C 364, 14.12.2011., str. 9.) 31. prosinca 2013., 
regionalne potpore brodogradnji tako đer su obuhva ćene ovim smjernicama.  
( 10 ) Obuhva ćeno Uredbom Vije ća (EZ) br. 104/2000 od 17. prosinca 1999. o zajedni čkoj organizaciji tržišta proizvodima 
ribarstva i akvakulture (SL L 17, 21.1.2000., str. 22.).  
( 11 ) Državna potpora za primarnu proizvodnju, preradu i stavljanje na tržište poljoprivrednih proizvoda, što rezultira 
poljoprivrednim proizvodima navedenima u Prilogu I. Ugovoru, te za šumarstvo, podliježe pravilima utvr đenima u 
Smjernicama za državne potpore poljoprivrednom sektoru.  
( 12 ) Promet zna či promet putnika zrakoplovima, pomorski, cestovni i željezni čki promet, promet unutarnjim plovnim 
putovima odnosno usluge prijevoza tereta za najam odnosno naknadu.  
( 13 ) Smjernice Zajednice za primjenu članaka 92. i 93. Ugovora o EZ-u i članka 61. Sporazuma o Europskom gospodar ­
skom prostoru na državne potpore zrakoplovnom sektoru (SL C 350, 10.12.1994., str. 5.), Smjernice Zajednice za 
financiranje zra čnih luka i potpora za zapo činjanje poslovanja zra čnih prijevoznika koji lete iz regionalnih zra čnih 
luka (SL C 312, 9.12.2005., str. 1.), kako su izmijenjene ili zamijenjene.  
( 14 ) Komisija će ocjenjivati sukladnost državnih potpora sektoru energetike na temelju budu ćih smjernica za državne 
potpore za energetiku i zaštitu okoliša, kojima će se izmijeniti sadašnje Smjernice za državne potpore za zaštitu 
okoliša, pri čemu će se uzeti u obzir posebni nedostaci potpomognutih podru čja. 
( 15 ) Komunikacija Komisije, Smjernice EU-a za primjenu pravila o državnim potporama u odnosu na brzo uvo đenje 
širokopojasnih mreža (SL C 25, 26.1.2013., str. 1.).  
( 16 ) Prema definiciji u Uredbi Vije ća (EZ) br. 723/2009 od 25. lipnja 2009. o pravnom okviru Zajednice za Konzorcij 
europskih istraživa čkih infrastruktura (ERIC) (SL L 206, 8.8.2009., str. 1.).
 14. U odnosu na male i srednje poduzetnike veliki su poduzetnici pod manjim utjecajem regionalnih 
nedostataka u smislu ulaganja u gospodarsku djelatnost odnosno njezinog održavanja u manje 
razvijenom podru čju. Prvo, veliki poduzetnici mogu lakše pribaviti kapital i zaduživati se na 
globalnim tržištima te su manje sputani ponudom financijskih usluga koja je slabija u pojedinoj 
manje razvijenoj regiji. Drugo, ulaganja velikih poduzetnika mogu proizvesti ekonomije razmjera 
kojima se smanjuju po četni troškovi vezani uz odre đenu lokaciju i umnogome nisu vezana uz 
regiju u kojoj se ulaganje odvija. Tre će, veliki poduzetnici koji poduzimaju ulaganja obi čno posje ­
duju znatnu pregovara čku snagu prema vlastima, što može dovesti do toga da se potpora dodjeljuje 
bez potrebe ili opravdanja. I u kona čnici, veliki poduzetnici često imaju veliku ulogu na pred ­
metnom tržištu i, stoga, ulaganje za koje se potpora dodjeljuje može narušiti tržišno natjecanje i 
trgovinu na unutarnjem tržištu.  
15. Kako regionalna potpora za ulaganja velikih poduzetnika često nema poticajni u činak, ne može se 
smatrati spojivom s unutarnjim tržištem prema članku 107. stavku 3. to čki (c) Ugovora, osim ako 
se dodjeljuje za po četna ulaganja kojima se stvaraju nove gospodarske djelatnosti u tim podru ­ 
čjima (  17 ), odnosno za diversifikaciju postoje ćih subjekata novim proizvodima ili inovacijama poslo ­
vnih procesa.  
16. Regionalna potpora namijenjena smanjenju teku ćih troškova poduzetnika predstavlja operativnu 
potporu te se ne smatra spojivom s unutarnjim tržištem, osim ako se dodjeljuje za rješavanje 
specifi čnih odnosno stalnih nedostataka s kojima se suo čavaju poduzetnici u manje razvijenim 
regijama. Operativna se potpora može smatrati spojivom ako je namijenjena smanjivanju odre đenih 
posebnih poteško ća na koje nailaze mali i srednji poduzetnici u izrazito nerazvijenim podru čjima 
obuhva ćenima člankom 107. stavkom 3. to čkom (a) Ugovora, ili nadokna đivanju dodatnih 
troškova vo đenja gospodarske djelatnosti u najudaljenijim regijama, odnosno sprje čavanju ili 
smanjenju depopulacije u vrlo rijetko naseljenim podru čjima.  
17. Operativna potpora koja se dodjeljuje poduzetnicima čija je prvenstvena djelatnost obuhva ćena 
Odjeljkom K „Financijske i osiguravateljske djelatnosti” statisti čke klasifikacije gospodarskih djelat ­
nosti NACE Rev. 2. (  18 ), odnosno poduzetnicima koji provode unutargrupne aktivnosti i čija je 
prvenstvena djelatnost obuhva ćena klasama 70.10 „Djelatnosti središnjica” ili 70.22 „Djelatnosti 
poslovnog i ostalog upravlja čkog savjetovanja” klasifikacije NACE Rev. 2., ne smatra se spojivom s 
unutarnjim tržištem.  
18. Regionalna se potpora ne smije dodjeljivati poduzetnicima u teško ćama, kako je za potrebe ovih 
smjernica definirano u Smjernicama Zajednice za državne potpore za sanaciju i restrukturiranje 
poduzetnika u teško ćama (  19 ), kako su izmijenjene ili zamijenjene.  
19. Prilikom ocjenjivanja regionalne potpore koja se dodjeljuje poduzetniku koji nije podmirio nalog za 
povrat potpore slijedom prethodne odluke Komisije kojom se potpora ocjenjuje nezakonitom i 
nespojivom s unutarnjim tržištem, Komisija u obzir uzima iznos potpore koji je još potrebno 
vratiti (  20 ).HR 6 Službeni list Europske unije 08/Sv. 6  
( 17 ) Vidjeti stavak 20. to čku i.  
( 18 ) Uredba (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vije ća od 20. prosinca 2006. o utvr đivanju statisti čke klasifi ­
kacije ekonomskih djelatnosti NACE Revision 2 te izmjeni Uredbe Vije ća (EEZ) br. 3037/90 kao i odre đenih uredbi 
EZ-a o posebnim statisti čkim podru čjima (SL L 393, 30.12.2006., str. 1.).  
( 19 ) SL C 244, 1.10.2004., str. 2., kako je produljeno u SL C 156, 9.7.2009., str. 3. i SL C 296, 2.10.2012., str. 3. Kako je 
pojašnjeno u stavku 20. tih smjernica, s obzirom na to da je ugrožen njegov opstanak, poduzetnik u teško ćama ne 
može se smatrati prikladnim subjektom za promicanje ostalih ciljeva javne politike, sve dok se ne osigura njegova 
održivost.  
( 20 ) U tom smislu vidjeti spojene predmete T-244/93 i T-486/93, TWD Textilwerke Deggendorf GmbH protiv Komisije 
Europskih zajednica, (1995.) ECR II-02265.
 1.2 Definicije  
20. Za potrebe ovih smjernica primjenjuju se sljede će definicije:  
(a) „ ‚a’ podru čja” zna či podru čja odre đena na karti regionalnih potpora primjenjuju ći odredbe 
članka 107. stavka 3. to čke (a) Ugovora; „ ‚c’ podru čja” zna či podru čja odre đena na karti 
regionalnih potpora primjenjuju ći odredbe članka 107. stavka 3. to čke (c) Ugovora;  
(b) „jednokratna potpora” zna či potpora koja se ne dodjeljuje na temelju programa;  
(c) „prilago đeni iznos potpore” zna či najviši dopustivi iznos potpore za velike projekte ulaganja, 
izra čunan sukladno sljede ćoj formuli:  
najviši iznos potpore = R × (50 + 0,50 × B + 0,34 × C)  
gdje je R najviši intenzitet potpore primjenjiv u predmetnom podru čju, isklju čuju ći uve ćani 
intenzitet potpore za male i srednje poduzetnike. B je dio opravdanih troškova izme đu 50 
milijuna EUR i 100 milijuna EUR. C je dio opravdanih troškova iznad 100 milijuna EUR;  
(d) „datum dodjele potpore” zna či datum na koji je država članica preuzela pravno obvezuju ću 
obvezu dodjele potpore, na koju se može pozvati pred nacionalnim sudovima;  
(e) „opravdani troškovi”, za potrebe potpora za ulaganje, zna či materijalna i nematerijalna imovina 
vezana uz po četno ulaganje odnosno troškove pla ća; 
(f) „bruto ekvivalent potpore” zna či diskontirana vrijednost potpore izražena kao postotak diskon ­
tirane vrijednosti opravdanih troškova, prema izra čunu u trenutku dodjele potpore na temelju 
referentne stope primjenjive na taj datum;  
(g) „pojedina čna potpora” zna či potpora koja se dodjeljuje na temelju programa ili na jednokratnoj 
osnovi;  
(h) „po četno ulaganje” zna či: 
(a) ulaganje u materijalnu i nematerijalnu imovinu vezano uz:  
— osnivanje novog subjekta,  
— proširenje kapaciteta postoje ćeg subjekta,  
— diversifikaciju proizvodnih izlaza subjekta na proizvode koje on prethodno nije proiz ­
vodio, ili  
— temeljitu promjenu sveukupnog proizvodnog procesa postoje ćeg subjekta; ili  
(b) stjecanje imovine izravno vezane uz subjekt, pod uvjetom da je taj subjekt zatvoren ili bi 
bio zatvoren da nije kupljen, a kupuje ga ulaga č koji nije vezan uz prodavatelja. Samo 
stjecanje udjela u poduzetniku ne svrstava se u po četno ulaganje;HR 08/Sv. 6 Službeni list Europske unije 7
 
(i) „po četno ulaganje u korist nove gospodarske djelatnosti” zna či: 
(a) materijalna i nematerijalna imovina vezana uz  
— osnivanje novog subjekta, ili  
— diversifikaciju djelatnosti subjekta pod uvjetom da nova djelatnost nije jednaka ili sli čna 
djelatnosti koju je subjekt prethodno obavljao; ili  
(b) stjecanje imovine koja pripada subjektu koji je zatvoren ili bi bio zatvoren da nije kupljen, 
a kupuje ga ulaga č koji nije vezan uz prodavatelja, pod uvjetom da nova djelatnost koja će 
se obavljati korištenjem ste čene imovine nije jednaka ili sli čna djelatnosti koju je subjekt 
obavljao prije stjecanja;  
(j) „nematerijalna imovina” zna či imovina ste čena kroz transfer tehnologije kao što su patentna 
prava, licence, tehnološka znanja i iskustava ili nepatentirano tehni čko znanje;  
(k) „otvaranje radnih mjesta” zna či neto pove ćanje broja zaposlenika u predmetnom subjektu u 
usporedbi s prosjekom prethodnih 12 mjeseci, nakon što se od broja otvorenih radnih mjesta 
oduzmu sva mjesta izgubljena tijekom toga razdoblja;  
(l) „veliki projekt ulaganja” zna či po četno ulaganje kod kojega opravdani troškovi prelaze 50 
milijuna EUR, izra čunati po cijenama i te čajevima na datum dodjele potpore;  
(m) „najviši intenziteti potpore” zna či intenziteti potpore u bruto ekvivalentu potpore za velike 
poduzetnike, kako je utvr đeno u pododjeljku 5.4. ovih smjernica i preneseno na odgovaraju ću 
kartu regionalnih potpora;  
(n) „prag prijave” zna či iznosi potpore koji prelaze pragove navedene u sljede ćoj tablici:  
Intenzitet potpore  Prag prijave  
10 %  7,5 milijuna EUR  
15 %  11,25 milijuna EUR  
25 %  18,75 milijuna EUR  
35 %  26,25 milijuna EUR  
50 %  37,5 milijuna EUR  
(o) „broj zaposlenika” zna či broj godišnjih jedinica rada, odnosno broj osoba zaposlenih na puno 
radno vrijeme u jednoj godini; osobe koje rade dio radnog vremena ili su zaposlene na 
sezonskim poslovima ura čunavaju se kao udjeli u godišnjim jedinicama rada;HR 8 Službeni list Europske unije 08/Sv. 6
 
(p) „najudaljenije regije” zna či regije iz članka 349. Ugovora (  21 ); 
(q) „operativna potpora” zna či potpora namijenjena smanjenju teku ćih izdataka poduzetnika, koji 
nisu vezani uz po četno ulaganje. To uklju čuje troškovne kategorije kao što su troškovi osoblja, 
materijala, ugovorenih usluga, komunikacija, energije, održavanja, najamnine, upravljanja itd., a 
isklju čuje troškove amortizacije i troškove financiranja ako su oni prilikom dodjele regionalne 
potpore za ulaganja bili uklju čeni u opravdane troškove;  
(r) „karta regionalnih potpora” zna či popis podru čja koja je država članica odredila u skladu s 
uvjetima utvr đenima u ovim smjernicama i koja je Komisija odobrila;  
(s) „jednaka ili sli čna djelatnost” zna či djelatnost obuhva ćena istom klasom ( četveroznamenkasta 
broj čana oznaka) NACE Rev. 2. statisti čke klasifikacije gospodarskih djelatnosti;  
(t) „pojedina čni projekt ulaganja” zna či svako po četno ulaganje koje je zapo čeo isti korisnik (na 
razini grupe) u razdoblju od tri godine od datuma po četka radova, odnosno drugo potpomo ­
gnuto ulaganje u istoj regiji NUTS 3;  
(u) „mali i srednji poduzetnici” zna či poduzetnici koji ispunjavaju uvjete utvr đene u Preporuci 
Komisije od 6. svibnja 2003. o definiciji mikro, malih i srednjih poduzetnika (  22 ); 
(v) „po četak radova” zna či ili po četak gra đevinskih radova vezanih uz ulaganje ili prvo obvezivanje 
poduzetnika da će naru čiti opremu, odnosno neko drugo obvezivanje koje ulaganje čini 
nepovratnim, ovisno o tome koji trenutak nastupa prije. Kupnja zemljišta i pripremne 
radnje kao što su pribavljanje dozvola i provedba preliminarnih studija izvedivosti ne smatraju 
se po četkom radova. Kod preuzimanja, „po četkom radova” se smatra trenutak stjecanja 
imovine izravno vezane uz ste čenog subjekta;  
(w) „rijetko naseljena podru čja” zna či podru čja koja je predmetna država članica odredila u skladu 
sa stavkom 161. ovih smjernica;  
(x) „materijalna imovina” zna či imovina kao što je zemljište, zgrade, postrojenja, strojevi i oprema;  
(y) „vrlo rijetko naseljena podru čja” zna či regije NUTS 2 s manje od 8 stanovnika po kvadratnom 
kilometru (na temelju Eurostatovih podataka o gusto ći stanovništva u 2010. godini), odnosno 
dijelovi takvih NUTS 2 regija koje je predmetna država članica odredila u skladu sa stavkom 
162. ovih smjernica;HR 08/Sv. 6 Službeni list Europske unije 9  
( 21 ) Trenuta čno su to: Guadeloupe, Francuska Gvajana, Martinique, Réunion, Saint-Martin, Azori, Madeira i Kanarski otoci. 
U skladu s Odlukom Europskog vije ća (2010/718/EU) od 29. listopada 2010. o izmjeni statusa otoka Saint-Barthé ­
lemy u odnosu na Europsku uniju (SL L 325, 9.12.2010., str. 4.) od 1. sije čnja 2012., Saint- Barthelémy više nije 
najudaljenija regija i postao je prekomorska zemlja odnosno teritorij iz dijela četiri Ugovora. U skladu s Odlukom 
Europskog vije ća (2012/419/EU) od 11. srpnja 2012. o izmjeni statusa Mayottea u odnosu na Europsku uniju 
(SL L 204, 31.7.2012., str. 131.) od 1. sije čnja 2014., Mayotte prestaje biti prekomorska zemlja odnosno teritorij 
i postaje najudaljenija regija.  
( 22 ) SL L 124, 20.5.2003., str. 36.
 (z) „troškovi pla ća” zna či ukupni iznos koji duguje korisnik potpore u odnosu na predmetno 
zapošljavanje, a sastoji se od bruto pla ća prije oporezivanja i obveznih doprinosa kao što su 
socijalno osiguranje, troškovi dje čjih i roditeljskih doplataka tijekom odre đenog vremenskog 
razdoblja.  
2. REGIONALNA POTPORA KOJA PODLIJEŽE OBVEZI PRIJAVE  
21. U na čelu, države članice su obvezne prijaviti regionalne potpore na temelju članku 108. 
stavku 3. (  23 ) Ugovora, s iznimkom mjera koje ispunjavaju uvjete utvr đene u Uredbi o skupnim 
izuze ćima koju je Komisija donijela na temelju članka 1. Uredbe Vije ća (EZ) br. 994/98 od 
7. svibnja 1998. o primjeni članaka 92. i 93. Ugovora o osnivanju Europske zajednice na odre đene 
kategorije horizontalnih državnih potpora (Uredba o davanju ovlasti) (  24 ). 
22. Komisija primjenjuje ove smjernice na prijavljene programe regionalnih potpora i na pojedina čne 
potpore.  
23. Pojedina čna potpora dodijeljena prema prijavljenom programu i dalje podliježe obvezi prijave na 
temelju članka 108. stavka 3. Ugovora ako potpore iz svih izvora prelaze prag prijave (  25 ), odnosno 
ako se dodjeljuje korisniku koji je zatvorio jednaku ili sli čnu djelatnost u Europskom gospodarskom 
prostoru dvije godine prije datuma na koji traži potporu, odnosno ako u trenutku kad ju traži ima 
namjeru zatvoriti takvu djelatnost u roku od dvije godine nakon dovršetka ulaganja za koje traži 
potporu.  
24. Potpora za ulaganja koja se dodjeljuje velikom poduzetniku za diversifikaciju postoje ćeg subjekta u 
„c” podru čju novim proizvodima, ostaje podložna obvezi prijave na temelju članka 108. stavka 3. 
Ugovora.  
3. OCJENA SPOJIVOSTI REGIONALNE POTPORE  
3.1. Zajedni čka na čela ocjene  
25. Kako bi ocijenila može li se prijavljena mjera potpore smatrati spojivom s unutarnjim tržištem, 
Komisija op ćenito analizira jam či li na čin na koji je mjera osmišljena da će pozitivan u činak 
potpore na cilj od zajedni čkog interesa premašiti njezine mogu će negativne u činke na trgovinu i 
tržišno natjecanje.  
26. Komunikacija o modernizaciji sustava državnih potpora od 8. svibnja 2012. poziva na utvr đivanje i 
definiranje zajedni čkih na čela primjenjivih na ocjenu spojivosti svih mjera potpora koje provodi 
Komisija. U tu svrhu Komisija smatra da je mjera potpore u skladu s Ugovorom samo ako 
ispunjava svaki od sljede ćih kriterija:  
(a) doprinos dobro definiranom cilju od zajedni čkog interesa: mjera državne potpore mora stremiti 
cilju od zajedni čkog interesa u skladu sa člankom 107. stavkom 3. Ugovora; (odjeljak 3.2);  
(b) potreba za državnom intervencijom: mjera državne potpore mora biti usmjerena na situaciju u 
kojoj potpora može proizvesti osjetno poboljšanje za koje samo tržište nije sposobno, primje ­
rice ispravljanjem tržišnog neuspjeha ili rješavanjem problema jednakosti odnosno kohezije; 
(odjeljak 3.3);HR 10 Službeni list Europske unije 08/Sv. 6  
( 23 ) Komisija namjerava od obveze prijave izuzeti jednokratne potpore za infrastrukturu koje ispunjavaju kriterije suklad ­
nosti iz op će uredbe o skupnim izuze ćima, unato č činjenici da se ne dodjeljuju kao dio programa.  
( 24 ) SL L 142, 14.5.1998., str. 1.  
( 25 ) Vidjeti stavak 20. to čku (n).
 (c) prikladnost mjere potpore: predložena mjera potpore mora predstavljati odgovaraju ći instru ­
ment politike usmjeren na cilj od zajedni čkog interesa; (odjeljak 3.4);  
(d) poticajni u činak: potpora mora izmijeniti postupanje predmetnog poduzetnika, ili više njih, tako 
da se on upušta u dodatnu djelatnost koju ne bi provodio bez potpore, odnosno provodio bi je 
na ograni čen ili druga čiji na čin ili na drugoj lokaciji; (odjeljak 3.5);  
(e) proporcionalnost potpore (potpora na najnižoj razini): iznos potpore mora biti ograni čen na 
najnižu mogu ću mjeru potrebnu za poticanje dodatnih ulaganja odnosno djelatnosti u pred ­
metnom podru čju; (odjeljak 3.6);  
(f) izbjegavanje neopravdanih negativnih u činaka na tržišno natjecanje i trgovinu izme đu država 
članica: negativni u činci potpore moraju biti u dostatnoj mjeri ograni čeni, tako da ukupni 
učinak mjere bude pozitivan; (odjeljak 3.7);  
(g) transparentnost potpore: države članice, Komisija, gospodarski subjekti i javnost moraju imati 
jednostavan pristup svim mjerodavnim aktima i važnim informacijama o potporama dodije ­
ljenima sukladno tim aktima. (odjeljak 3.8).  
27. Ukupni u činak pojedinih kategorija programa može nadalje podlijegati obvezi  ex post  evaluacije, 
kako je opisano u odjeljku 4. ovih smjernica. U takvim slu čajevima Komisija može ograni čiti 
trajanje tih programa (uobi čajeno do četiri godine ili kra će) s mogu ćnoš ću da se nakon toga 
podnese nova prijava za njihovo produljenje.  
28. Ako mjera državne potpore odnosno uvjeti vezani uz nju (uklju čuju ći metodu njezinog financiranja 
ako ta metoda čini sastavni dio mjere državne potpore) izazivaju neotklonjivu povredu EU prava, 
potpora ne može biti ocijenjena kao spojiva s unutarnjim tržištem (  26 ). 
29. Prilikom ocjene spojivosti pojedine potpore s unutarnjim tržištem, Komisija uzima u obzir sve 
postupke vezane uz povredu članka 101. ili 102. Ugovora, koji se mogu ticati korisnika potpore i 
koji mogu biti mjerodavni za ocjenu potpore prema članku 107. stavku 3. Ugovora (  27 ). 
3.2. Doprinos zajedni čkom cilju  
30. Prvenstveni cilj regionalne potpore je smanjenje odstupanja u razvoju razli čitih regija Europske 
unije. Kroz svoj cilj jednakosti i kohezije, regionalna potpora može doprinijeti ostvarenju strategije 
Europa 2020. stvaraju ći uklju čivi i održivi rast.  
3.2.1.  Programi potpora za ulaganje  
31. Programi regionalnih potpora trebaju činiti sastavni dio strategije regionalnog razvoja s jasno 
definiranim ciljevima, te trebaju biti u skladu s njima i pridonositi njihovom ostvarenju.  
32. To je slu čaj posebno kod mjera koje se provode u skladu sa strategijama regionalnog razvoja 
donesenima u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda, Kohezij ­
skog fonda, Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj ili Europskog fonda za pomorstvo i 
ribarstvo, s ciljem doprinosa ciljevima strategije Europa 2020.HR 08/Sv. 6 Službeni list Europske unije 11  
( 26 ) Vidjeti, primjerice, predmet C-156/98 Njema čka protiv Komisije (2000.) ECR I-6857, stavak 78. i predmet C-333/07 
Régie Networks protiv Rhone Alpes Bourgogne (2008.) ECR I-10807, stavci 94-116.  
( 27 ) Vidjeti predmet C-225/91 Matra protiv Komisije, (1993.) ECR I-3203, stavak 42.
 33. Za programe potpora koji nisu dio operativnog programa financiranog iz fondova kohezijske 
politike, države članice trebaju dokazati da je mjera sukladna razvojnoj strategiji predmetnog 
podru čja i da pridonosi njezinom ostvarenju. U tu svrhu, države članice se mogu osloniti na 
ocjene prethodnih programa državnih potpora, procjene u činaka koje su izradili davatelji 
potpora ili stru čna mišljenja. Kako bi se osiguralo da program potpora pridonosi razvojnoj stra ­
tegiji, on mora uklju čivati sustav koji će davateljima omogu ćiti odre đivanje prioriteta i odabir 
projekata ulaganja sukladno ciljevima programa (primjerice, na temelju službenog bodovnog 
pristupa) (  28 ). 
34. Programi regionalnih potpora mogu se provoditi u „a” podru čjima radi poticanja po četnih ulaganja 
malih i srednjih poduzetnika ili velikih poduzetnika. U „c” podru čjima programi se mogu provoditi 
za poticanje po četnih ulaganja malih i srednjih poduzetnika, te za po četna ulaganja za novu 
djelatnost velikih poduzetnika.  
35. Prilikom dodjele potpore pojedina čnim projektima ulaganja na temelju programa, davatelj mora 
potvrditi da će odabrani projekt doprinijeti ostvarenju cilja programa, a tako i razvojnoj strategiji 
predmetnog podru čja. U tu svrhu, države članice se mogu osloniti na informacije koje tražitelj 
potpore podnosi u obliku navedenom u prilogu ovim smjernicama, pri čemu je potrebno opisati 
pozitivne u činke ulaganja u predmetnom podru čju (  29 ). 
36. Kako bi se osigurao stvaran i održiv doprinos ulaganja razvoju predmetnog podru čja, ulaganje se u 
tom podru čju mora održati najmanje pet godina nakon njegova dovršetka, odnosno tri godine za 
male i srednje poduzetnike (  30 ). 
37. Ako se potpora izra čunava na temelju troškova pla ća, radna mjesta moraju biti popunjena u roku 
od tri godine od dovršetka radova. Svako radno mjesto otvoreno kroz ulaganje mora se zadržati 
unutar predmetnog podru čja pet godina od dana kad je to mjesto prvi put popunjeno. Kod 
ulaganja koja provode mali i srednji poduzetnici države članice mogu skratiti petogodišnje 
razdoblje zadržavanja ulaganja odnosno radnih mjesta na najmanje tri godine.  
38. Kako bi se osigurala održivost ulaganja, država članica mora osigurati da korisnik daje financijski 
doprinos od najmanje 25 % (  31 ) opravdanih troškova, svojim vlastitim sredstvima ili vanjskim 
financiranjem, i to u obliku koji je izuzet od ikakve javne financijske potpore (  32 ). 
39. Kako bi se izbjeglo da mjere državnih potpora rezultiraju štetno za okoliš, države članice tako đer 
moraju osigurati uskla đenost sa zakonodavstvom Unije u podru čju zaštite okoliša, uklju čuju ći 
posebno potrebu provo đenja procjena u činaka na okoliš, kad to zahtijeva zakonodavstvo, te 
osiguravanja svih potrebnih dozvola.HR 12 Službeni list Europske unije 08/Sv. 6  
( 28 ) Za infrastrukturu širokopojasne mreže korisnik potpore mora biti izabran na temelju natje čajnog postupka odabira u 
skladu sa stavkom 78. to čkama (c) i (d) Smjernica o širokopojasnim mrežama, vidjeti bilješku 15.  
( 29 ) Vidjeti Prilog V. ovim smjernicama.  
( 30 ) Obveza zadržavanja ulaganja u predmetnom podru čju na razdoblje od najmanje pet godina (tri godine za male i 
srednje poduzetnike) ne treba onemogu ćavati zamjenu zastarjelog ili ošte ćenog postrojenja ili opreme unutar toga 
razdoblja, uz uvjet da gospodarska djelatnost bude zadržana u predmetnom podru čju na najkra će potrebno razdoblje. 
Me đutim, regionalne potpore ne smiju se dodjeljivati za zamjenu postrojenja ili opreme.  
( 31 ) Uvjet vlastitog doprinosa od 25 % u stavku 38. ne primjenjuje se na potpore za ulaganja dodijeljene ulaganjima u 
najudaljenijim podru čjima u kojima najviši intenziteti potpora mogu prije ći 75 % bruto ekvivalenta potpore i sezati 
do 90 % za male i srednje poduzetnike u skladu sa stavkom 173. ovih smjernica.  
( 32 ) Ovo nije slu čaj kod, primjerice, subvencioniranih zajmova, zajmova za pove ćanje temeljnog kapitala ili javnih udjela, 
koji ne ispunjavaju na čelo tržišnog ulaga ča, zatim kod državnih zajmova s elementima potpore, odnosno javne 
potpore dodijeljene u okviru pravila male vrijednosti.
 3.2.2.  Prijavljena pojedina čna potpora za ulaganja  
40. U svrhu dokazivanja regionalnog doprinosa pojedina čne potpore za ulaganja prijavljene Komisiji, 
države članice mogu koristiti niz pokazatelja, kao što su dolje navedeni pokazatelji koji mogu biti 
izravni (primjerice, otvorena izravna radna mjesta) i neizravni (primjerice, lokalna inovacija):  
(a) Broj izravnih  radnih mjesta otvorenih kroz ulaganje važan je pokazatelj doprinosa regionalnom 
razvoju. Tako đer je potrebno razmotriti kvalitetu otvorenih radnih mjesta i potrebnu razinu 
vještina;  
(b) Ve ći broj novih radnih mjesta može se otvoriti u lokalnoj mreži dobavlja ča, odnosno poddo ­
bavlja ča, što pomaže boljoj integraciji ulaganja u predmetnu regiju i osigurava rašireniji u činak 
prelijevanja. Broj otvorenih  neizravnih radnih mjesta, stoga, tako đer treba uzimati u obzir;  
(c) Ako se korisnik obvezuje da će poduzeti sveobuhvatne aktivnosti  izobrazbe radi poboljšanja 
vještina (op ćih i posebnih) svoje radne snage, to se smatra čimbenikom koji pridonosi regio ­
nalnom razvoju. Naglasak se tako đer stavlja na pružanje mogu ćnosti stažiranja ili naukovanja, 
posebno za mlade, te na izobrazbu kojom se poboljšava znanje i zapošljivost radnika izvan 
odre đenog poduzetnika. Op ća ili posebna izobrazba za koju je odobrena potpora za izobrazbu 
ne svrstava se u pozitivne u činke regionalne potpore, kako bi se izbjeglo dvostruko ura ču­
navanje;  
(d) Vanjske ekonomije razmjera, odnosno druge koristi s gledišta regionalnog razvoja, mogu proi ­
za ći iz prostorne blizine ( učinka klastera). Udruživanje u klaster poduzetnika koji djeluju u istoj 
industriji omogu ćuje ve ću specijalizaciju pojedina čnih postrojenja, što dovodi do pove ćane 
učinkovitosti. Me đutim, važnost ovog pokazatelja pri utvr đivanju doprinosa regionalnom 
razvoju ovisi o stupnju razvoja klastera;  
(e) Ulaganja uklju čuju tehni čko znanje i mogu biti izvor zna čajnog  transfera tehnologije (prelije ­ 
vanja znanja). Ulaganja koja se odvijaju u tehnološki intenzivnim industrijama često uklju čuju 
transfer tehnologije regiji primateljici. U tom su smislu tako đer su bitne razina i specifi čnost 
znanja koje se prenosi;  
(f) Tako đer se može razmotriti doprinos koji projekti imaju na sposobnost regije da stvara nove 
tehnologije kroz lokalne inovacije. U tom se smislu povoljnom može smatrati suradnja novog 
proizvodnog postrojenja s  lokalnim visokoškolskim institucijama;  
(g) Trajanje ulaganja i mogu ća budu ća naknadna ulaganja pokazatelj su trajnog angažiranja podu ­
zetnika u predmetnoj regiji.  
41. Države članice se tako đer mogu pozvati na poslovni plan korisnika potpore, koji može pružiti 
informacije o broju radnih mjesta koja će biti otvorena, pla ćama koje će biti ispla ćene (pove ćanje 
prihoda ku ćanstava kao u činak prelijevanja), obujmu kupnje od lokalnih proizvo đača, prometu koji 
će ulaganje stvoriti i tako pogodovati regiji kroz mogu će dodatne porezne prihode.  
42. Kod jednokratne potpore (  33 ) države članice moraju, uz uvjete utvr đene u stavcima 35. do 39., 
dokazati da je projekt uskla đen s razvojnom strategijom predmetnog podru čja te da pridonosi 
njezinom ostvarenju.HR 08/Sv. 6 Službeni list Europske unije 13  
( 33 ) Jednokratna potpora podliježe jednakim uvjetima kao pojedina čna potpora koja se dodjeljuje na temelju programa, 
osim ako je navedeno druk čije.
 3.2.3.  Programi operativnih potpora  
43. Programi operativnih potpora promi ču razvoj manje razvijenih podru čja samo ako su izazovi s 
kojima se suo čavaju ta podru čja unaprijed jasno utvr đeni. Prepreke privla čenju ili zadržavanju 
gospodarske djelatnosti mogu biti tako ozbiljne ili stalne da same potpore za ulaganja nisu dostatne 
za omogu ćavanje razvoja tih podru čja. 
44. U pogledu potpore za smanjenje odre đenih specifi čnih poteško ća na koje nailaze mali i srednji 
poduzetnici u „a” podru čjima, predmetne države članice moraju dokazati postojanje i zna čenje tih 
posebnih poteško ća, te moraju dokazati da je program operativnih potpora doista potreban jer se 
te poteško će ne mogu riješiti potporama za ulaganje.  
45. U pogledu operativne potpore za pokri će odre đenih dodatnih troškova u najudaljenijim regijama, 
trajni nedostaci koji ozbiljno ograni čavaju razvoj najudaljenijih regija navedeni su u članku 349. 
Ugovora i uklju čuju udaljenost, izoliranost, malu površinu, nepovoljnu topografiju i klimu, te 
gospodarsku ovisnost o malom broju proizvoda. Predmetna država članica mora, ipak, utvrditi 
posebne dodatne troškove koji su vezani uz te stalne nedostatke i koji se nastoje pokriti 
programom operativnih potpora.  
46. U pogledu operativne potpore za sprje čavanje ili smanjenje depopulacije rijetko naseljenih podru čja, 
predmetna država članica mora dokazati rizik depopulacije mjerodavnog podru čja u odsutnosti 
operativne potpore.  
3.3. Potreba za državnom intervencijom  
47. Radi ocjene je li državna potpora nužna za postizanje cilja od zajedni čkog interesa, najprije je 
potrebno utvrditi problem koji se nastoji riješiti. Državna potpora treba biti usmjerena na situacije 
u kojima potpora može proizvesti osjetno poboljšanje za koje samo tržište nije sposobno. Ovo 
posebno vrijedi u kontekstu oskudnih javnih resursa.  
48. Mjere državne potpore doista mogu, pod odre đenim uvjetima, ispraviti tržišne neuspjehe i tako 
doprinijeti u činkovitom funkcioniranju tržišta i unaprje đenju konkurentnosti. Nadalje, ako tržišta i 
jesu u činkovita u onome što proizvode, ali to se smatra neodgovaraju ćim s gledišta jednakosti 
odnosno kohezije, državna potpora može se koristiti za stvaranje poželjnijih tržišnih rezultata 
kojima se osigurava jednakost.  
49. U pogledu potpore koja se dodjeljuje za razvoj podru čja uklju čenih u kartu regionalnih potpora u 
skladu s pravilima opisanima u odjeljku 5. ovih smjernica, Komisija smatra da bez državne inter ­
vencije tržište ne proizvodi o čekivane kohezijske ciljeve navedene u Ugovoru. Prema tome, potpora 
koja se dodjeljuje u tim podru čjima treba se smatrati spojivom s unutarnjim tržištem prema članku 
107. stavku 3. to čkama (a) i (c) Ugovora.  
3.4.  Prikladnost regionalne potpore  
50. Prijavljena mjera potpore mora biti prikladni instrument politike za postizanje predmetnog cilja 
politike. Mjera potpore ne smatra se spojivom ako je drugima, manje narušavaju ćim instrumentima 
politike ili nekim manje narušavaju ćim vrstama instrumenta potpore, mogu će posti ći jednaki pozi ­
tivni doprinos regionalnom razvoju.  
3.4.1.  Prikladnost alternativnih instrumenata politike  
3.4.1.1. P r o g r a m i p o t p o r a z a u l a g a n j e  
51. Regionalna potpora za ulaganja nije jedini instrument na raspolaganju državama članicama za 
poticanje ulaganja i otvaranje radnih mjesta u manje razvijenim regijama. Države članice mogu 
koristiti i druge mjere kao što su razvoj infrastrukture, unaprje đenje kvalitete obrazovanja i 
izobrazbe, ili poboljšanje poslovne klime.HR 14 Službeni list Europske unije 08/Sv. 6
 
52. Prilikom uvo đenja programa koji nije sastavni dio operativnog programa financiranog iz fondova 
kohezijske politike, države članice moraju nazna čiti zašto je regionalna potpora prikladan instru ­
ment za postizanje zajedni čkog cilja jednakosti odnosno kohezije.  
53. Ako država članica odlu či provoditi program sektorskih potpora izvan operativnog programa 
financiranog iz fondova Unije, spomenutih u gornjem stavku 32., ona mora dokazati prednosti 
takvog instrumenta u usporedbi s višesektorskim programom ili drugim mogu ćim rješenjima.  
54. Komisija posebno uzima u obzir sve procjene u činaka predloženog programa potpora, koje država 
članica može dati na raspolaganje. Jednako tako, rezultati  ex post  evaluacija, kako je opisano u 
odjeljku 4., mogu se uzeti u obzir kod ocjene prikladnosti predloženog programa.  
3.4.1.2. P o j e d i n a č n a p o t p o r a z a u l a g a n j e  
55. Kod jednokratnih potpora država članica mora dokazati na koji se na čin razvoj predmetnog 
podru čja bolje osigurava takvom potporom nego potporama u okviru programa ili drugim 
vrstama mjera.  
3.4.1.3. P r o g r a m i o p e r a t i v n i h p o t p o r a  
56. Država članica mora dokazati da je potpora prikladna za postizanje cilja programa u odnosu na 
probleme koje se potporom nastoje riješiti. Kako bi dokazala prikladnost potpore, država članica 
može unaprijed izra čunati iznos potpore kao fiksni iznos pokri ća o čekivanih dodatnih troškova 
tijekom danog razdoblja, kako bi poduzetnike potaknula na u činkovitije upravljanje troškovima i 
razvoj poslovanja tijekom vremena (  34 ). 
3.4.2.  Prikladnost alternativnih instrumenata politike  
57. Regionalna se potpora može dodjeljivati u razli čitim oblicima. Država članica ipak treba osigurati 
da potpora bude dodijeljena u obliku za koji je vjerojatno da će proizvesti najmanja narušavanja 
trgovine i tržišnog natjecanja. U tom smislu, ako se potpora dodjeljuje u oblicima koji pružaju 
izravnu financijsku prednost (primjerice, izravna davanja, porezna izuze ća ili smanjenja poreza, 
socijalnog osiguranja ili drugih obveznih davanja, odnosno nabava zemljišta, dobara ili usluga po 
povlaštenim cijenama itd.), država članica mora dokazati zašto nisu prikladni ostali oblici potpore s 
mogu ćnoš ću manjeg narušavanja, kao što su predujmovi koji podliježu povratu ili oblici potpore 
koji se temelje na dužni čkim ili kapitalnim instrumentima (primjerice, zajmovi s niskom kamatnom 
stopom ili smanjenja kamata, državna jamstva, kupnja udjela ili drugim oblicima sudjelovanja u 
kapitalu pod povoljnim uvjetima).  
58. Kod programa potpora kojim se provode ciljevi i prioriteti operativnih programa, izabrani 
financijski instrument u tom programu smatra se prikladnim instrumentom.  
59. Rezultati  ex post  evaluacija, kako je opisano u odjeljku 4., mogu se uzeti u obzir kod ocjene 
prikladnosti predloženog instrumenta potpore.HR 08/Sv. 6 Službeni list Europske unije 15  
( 34 ) Me đutim, ako su budu ća kretanja troškova i prihoda pod utjecajem visokog stupnja nesigurnosti, te postoji jaka 
asimetrija informacija, javno tijelo tako đer može donijeti kompenzacijske modele koji nisu u potpunosti unaprijed 
definirani, ve ć su mješavina  ex ante  i ex post  pristupa (primjerice, korištenjem mehanizma uvjetovanog povrata 
sredstava kojim bi se omogu ćila raspodjela nepredvi đenih dobitaka).
 3.5.  Poticajni u činak  
60. Regionalna potpora može se ocijeniti spojiva s unutarnjim tržištem samo ako ima poticajni u činak. 
Poticajni u činak je prisutan ako potpora mijenja postupanje poduzetnika tako da se on upušta u 
dodatnu djelatnost, koja pridonosi razvoju podru čja, a koju ne bi provodio bez potpore, odnosno 
provodio bi je na ograni čen ili druga čiji na čin ili na drugoj lokaciji. Potporom se ne smiju 
subvencionirati troškovi djelatnosti koje bi poduzetnik ionako pretrpio, te se ne smije kompenzirati 
uobi čajeni poslovni rizik gospodarske djelatnosti.  
61. Postojanje poticajnog u činka može se dokazati u dva mogu ća scenarija:  
(a) potpora poti če na donošenje pozitivne odluke o ulaganju jer se ulaganje, koje ina če ne bi bilo 
dovoljno profitabilno za korisnika, može odvijati u predmetnom podru čju (  35 ) (prvi scenarij, 
odluka o ulaganju); ili  
(b) potpora poti če na odluku da se planirano ulaganje smjesti na odgovaraju će podru čje, radije 
nego negdje drugdje, jer se time nadokna đuju neto nedostaci i troškovi vezani uz lokaciju na 
predmetnom podru čju (drugi scenarij, odluka o lokaciji).  
62. Ako potpora ne mijenja postupanje poduzetnika poticanjem (dodatnog) ulaganja u predmetno 
podru čje, može se smatrati da bi se isto ulaganje dogodilo u regiji i bez potpore. Takvoj 
potpori nedostaje poticajni u činak za postizanje regionalnog cilja, te ona ne može biti odobrena 
kao spojiva s unutarnjim tržištem.  
63. Ipak, u slu čaju potpore koja se dodjeljuje kroz fondove kohezijske politike u „a” regijama za 
ulaganja neophodna kako bi se postigli standardi odre đeni pravom Unije, može se smatrati da 
potpora ima poticajni u činak ako u odsutnosti potpore, korisniku ne bi bilo dovoljno profitabilno 
da ulaže u predmetno podru čje, što bi dovelo do zatvaranja postoje ćeg subjekta na tom podru čju. 
3.5.1.  Programi potpora za ulaganje  
64. Radovi na pojedina čnom ulaganju mogu zapo četi tek nakon što je podnesen obrazac zahtjeva za 
potporu.  
65. Ako radovi zapo čnu prije podnošenja obrasca zahtjeva za potporu, ni jedna potpora dodijeljena u 
odnosu na to pojedina čno ulaganje ne će se smatrati spojivom s unutarnjim tržištem.  
66. Države članice moraju uvesti standardni obrazac zahtjeva za potporu koji je priložen ovim smjer ­
nicama (  36 ). U obrascu, mali i srednji poduzetnici te veliki poduzetnici moraju suprotstavljanjem 
činjenica objasniti što bi se dogodilo u slu čaju da oni ne prime potporu, navode ći koji se od 
scenarija opisanih u stavku 61. primjenjuje.  
67. Osim toga, veliki poduzetnici moraju podastrijeti dokumentaciju kojom podupiru suprotstavljanje 
činjenica opisano u obrascu zahtjeva. Ova obveza ne vrijedi za male i srednje poduzetnike.HR 16 Službeni list Europske unije 08/Sv. 6  
( 35 ) Takva ulaganja mogu stvoriti uvjete koji omogu ćuju daljnja ulaganja, održiva bez dodatnih potpora.  
( 36 ) Vidjeti Prilog V.
 68. Davatelj potpora mora provesti provjeru vjerodostojnosti suprotstavljanja činjenica i potvrditi da 
regionalna potpora ima zahtijevani poticajni u činak koji odgovara jednom od scenarija opisanih u 
stavku 61. Suprotstavljanje činjenica je vjerodostojno ako je izvorno i vezano uz elemente odlu ­ 
čivanja koji su prevladavali u trenutku kad je korisnik donio odluku o ulaganju.  
3.5.2.  Prijavljena pojedina čna potpora za ulaganje  
69. Uz uvjete iz stavaka od 64. do 67., u slu čaju prijavljene pojedina čne potpore (  37 ) država članica 
mora dostaviti jasan dokaz da potpora ima djelotvoran u činak na odabir ulaganja odnosno odabir 
lokacije (  38 ). Ona mora navesti koji scenarij opisan u stavku 61. se primjenjuje. Da bi omogu ćila 
sveobuhvatnu ocjenu, država članica mora dostaviti ne samo informacije o potpomognutom 
projektu, nego i sveobuhvatni opis scenarija suprotstavljanja činjenica, u kojemu ni jedno javno 
tijelo u Europskom gospodarskom prostoru korisniku ne dodjeljuje nikakve potpore.  
70. U prvom scenariju, država članica može dokazati postojanje poticajnog u činka potpore dostav ­
ljanjem dokumentacije poduzetnika koja pokazuje da bez potpore ulaganje ne bi bilo dovoljno 
profitabilno.  
71. U drugom scenariju, država članica može dokazati postojanje poticajnog u činka potpore dostav ­
ljanjem dokumentacije poduzetnika koja pokazuje da je u činjena usporedba troškova i koristi 
smještanja ulaganja u predmetno podru čje s onima u alternativnom podru čju odnosno podru čjima. 
Komisija provjerava zasniva li se takva usporedba na realisti čnoj osnovi.  
72. Posebno se pozivaju države članice da se oslanjaju na službenu dokumentaciju upravnih odbora, 
ocjene rizika (uklju čuju ći ocjenu rizika specifi čnih za tu lokaciju), financijska izvješ ća, interne 
poslovne planove, stru čna mišljenja i druge studije vezane uz projekt ulaganja koji je predmet 
ocjenjivanja. Dokumenti koji sadrže informacije o prognozama potražnje, troškova i financijskim 
prognozama, ili dokumenti koji se podnose ulaga čkom odboru i koji se bave raznim scenarijima 
ulaganja, odnosno dokumenti dostavljeni financijskim institucijama, mogu pomo ći državama člani ­
cama da dokažu poticajni u činak.  
73. U tom kontekstu, a posebno u prvom scenariju, razina profitabilnosti može se vrednovati kori ­ 
štenjem standardnih metodologija u pojedinoj industriji koje mogu uklju čivati metode vrednovanja 
neto sadašnje vrijednosti projekta (NPV) (  39 ), interne stope rentabilnosti (IRR) (  40 ) ili prosje čnog 
povrata od ukupno angažiranog kapitala (ROCE). Profitabilnost projekta uspore đuje se s uobi ča­
jenim stopama povrata koje poduzetnik koristi u ostalim, sli čnim projektima ulaganja. Ako te stope 
nisu raspoložive, profitabilnost projekta uspore đuje se s troškom kapitala poduzetnika u cjelini, 
odnosno sa stopama povrata koje se uobi čajeno bilježe u predmetnoj industriji.  
74. Ako potpora ne izmijeni postupanje korisnika poticanjem (dodatnih) ulaganja u predmetno podru ­ 
čje, ne postoji pozitivan u činak za regiju. Potpora se stoga ne smatra spojivom s unutarnjim 
tržištem u slu čajevima u kojima izgleda da bi, i bez da je potpora dodijeljena, došlo do istog 
ulaganja u regiji.HR 08/Sv. 6 Službeni list Europske unije 17  
( 37 ) Pojedina čna potpora tako đer mora poštovati uvjete utvr đene u stavcima od 64. do 67. ovih smjernica, uz uvjete iz 
odjeljka 3.5.2.  
( 38 ) Scenariji suprotstavljanja činjenica opisani su u stavku 61.  
( 39 ) Neto sadašnja vrijednost projekta je razlika izme đu pozitivnih i negativnih nov čanih tokova tijekom vijeka trajanja 
ulaganja, diskontirana na njihovu trenutnu vrijednost (obi čno korištenjem troška kapitala).  
( 40 ) Interna stopa rentabilnosti ne temelji se na ra čunovodstvenoj zaradi u danoj godini, ve ć uzima u obzir tijek budu ćih 
nov čanih tokova koje ulaga č o čekuje primiti tijekom čitavog vijeka trajanja ulaganja. Ona se definira kao diskontna 
stopa, za koju je neto sadašnja vrijednost projekta jednaka nuli.
 3.5.3.  Programi operativnih potpora  
75. Kod programa operativnih potpora smatra se da je poticajni u činak potpore prisutan ako je 
izgledno da bi, u odsutnosti potpore, razina gospodarske djelatnosti u predmetnom podru čju 
odnosno regiji bila znatno smanjena zbog problema koje potpora nastoji riješiti.  
76. Komisija stoga smatra da potpora poti če dodatnu gospodarsku djelatnost u predmetnim podru ­ 
čjima odnosno regijama ako je država članica dokazala postojanje problema i njihovu zna čajnost u 
predmetnom podru čju (vidjeti stavke od 44. do 46).  
3.6.  Proporcionalnost iznosa potpore (potpora ograni čena na najnižu razinu)  
77. U na čelu, iznos regionalne potpore mora biti ograni čen na najnižu razinu potrebnu za poticanje 
dodatnog ulaganja ili djelatnosti u predmetnom podru čju. 
78. Op će je pravilo da se prijavljena potpora smatra ograni čenom na najnižu razinu ako iznos potpore 
odgovara neto dodatnim troškovima provedbe ulaganja u predmetnom podru čju, u usporedbi sa 
suprotstavljanjem činjenica u odsutnosti potpore. Jednako tako, u slu čaju dodjele potpore za 
ulaganja velikim poduzetnicima u okviru prijavljenih programa, države članice moraju osigurati 
da iznos potpore bude ograni čen na najnižu razinu na osnovi „pristupa neto dodatnog troška”.  
79. U situacijama iz  prvog scenarija  (odluke o ulaganju), iznos potpore, prema tome, ne bi smio prelaziti 
najnižu razinu koja je potrebna da bi projekt bio dovoljno profitabilan; primjerice da bi se njegova 
interna stopa rentabilnosti pove ćala iznad uobi čajenih stopa povrata koje predmetni poduzetnik 
koristi u ostalim, sli čnim projektima ulaganja, odnosno, kad je to mogu će, da bi se njegova interna 
stopa rentabilnosti pove ćala iznad troška kapitala poduzetnika u cjelini, odnosno iznad stopa 
povrata koje se uobi čajeno bilježe u predmetnoj industriji.  
80. U situacijama iz  drugog scenarija  (poticaji vezani uz lokaciju), iznos potpore ne bi smio prelaziti 
razliku izme đu neto sadašnje vrijednosti ulaganja u ciljno podru čje i neto sadašnje vrijednosti na 
alternativnoj lokaciji. Svi mjerodavni troškovi i koristi moraju se uzeti u obzir, uklju čuju ći, primje ­
rice, administrativne troškove, troškove prijevoza, troškove izobrazbe koji nisu obuhva ćeni 
potporom za izobrazbu, kao i razlike u pla ćama. Me đutim, ako se alternativna lokacija nalazi u 
Europskom gospodarskom prostoru, subvencije dodijeljene na toj drugoj lokaciji ne uzimaju se 
obzir.  
81. Radi osiguranja predvidivosti i jednakih uvjeta za sve, Komisija nadalje primjenjuje najviše inten ­
zitete potpore (  41 ) za potpore za ulaganja. Ti najviši intenziteti potpore imaju dvojaku ulogu.  
82. Prvo, kod prijavljenih programa, najviši intenziteti potpore služe kao sigurne luke za male i srednje 
poduzetnike: sve dok je intenzitet potpore ispod dozvoljenog maksimuma, kriterij „potpore ogra ­
ni čene na najnižu razinu” smatra se zadovoljenim.  
83. Drugo, u svim ostalim slu čajevima, najviši intenziteti potpore koriste se kao gornja granica u 
kontekstu pristupa koji se temelji na neto dodatnim troškovima i koji je opisan u stavcima 79. 
i 80.  
84. Najviši intenziteti potpore ravnaju se prema trima kriterijima:  
(a) društveno-gospodarska situacija predmetnog podru čja, kao izraz mjere u kojoj je podru čju 
potreban daljnji razvoj i, mjere u kojoj je ono možda suo čeno s nedostacima u privla čenju i 
zadržavanju gospodarske djelatnosti;HR 18 Službeni list Europske unije 08/Sv. 6  
( 41 ) Vidjeti pododjeljak 5.4. o kartama regionalnih potpora.
 (b) veli čina korisnika kao izraz posebnih poteško ća u financiranju odnosno provedbi projekta u 
tom podru čju; i  
(c) veli čina projekta ulaganja, kao pokazatelj o čekivane razine narušavanja tržišnog natjecanja i 
trgovine.  
85. Sukladno tome, viši intenziteti potpore (i, mogu ća proizašla ja ča narušavanja trgovine i tržišnog 
natjecanja) dopušteni su što je ciljna regija manje razvijena, te ako je korisnik potpore mali ili 
srednji poduzetnik.  
86. S obzirom na o čekivana ja ča narušavanja tržišnog natjecanja i trgovine, najviši intenzitet potpore za 
velike projekte ulaganja mora se umanjiti korištenjem mehanizma definiranog u stavku 20. 
to čki (c).  
3.6.1.  Programi potpora za ulaganje  
87. U slu čaju potpore malim i srednjim poduzetnicima mogu će je koristiti uve ćane najviše intenzitete 
potpore, opisane u odjeljku 5.4. Me đutim, malim i srednjim poduzetnicima ne smiju se omogu ćiti 
ovi uve ćani intenziteti ako se ulaganje odnosi na veliki projekt ulaganja.  
88. U slu čaju potpore velikim poduzetnicima država članica mora osigurati da iznos potpore odgovara 
neto dodatnim troškovima provedbe ulaganja u predmetnom podru čju, u usporedbi sa suprotstav ­
ljanjem činjenica u odsutnosti potpore. Metoda objašnjena u stavcima 79. i 80. mora se koristiti 
zajedno s najvišim intenzitetima potpore kao gornjom granicom.  
89. U slu čaju potpore velikim projektima ulaganja, mora se osigurati da potpora ne prelazi umanjeni 
intenzitet. Ako se potpora dodjeljuje korisniku za ulaganje koje se smatra dijelom jednog projekta 
ulaganja, potpora se mora umanjiti za opravdane troškove koji prelaze 50 milijuna EUR (  42 ). 
90. Najviši intenzitet potpore i iznos potpore po projektu mora izra čunati davatelj prilikom dodjele 
potpore. Intenzitet potpore mora se izra čunati na osnovi bruto ekvivalenta potpore, bilo u odnosu 
na ukupne opravdane troškove ulaganja, bilo u odnosu na opravdane troškove pla ća koje korisnik 
potpore prijavi prilikom podnošenja zahtjeva za potporu.  
91. Ako se potpora za ulaganje, izra čunata na osnovi troškova ulaganja, kombinira s regionalnom 
potporom za ulaganje, izra čunatom na osnovi troškova pla ća, ukupna potpora ne smije prije ći 
najviši iznos potpore proizašao iz jednog od ova dva izra čuna, do najvišeg intenziteta potpore 
dopuštenog za predmetno podru čje. 
92. Potpora za ulaganje može se dodijeliti istodobno na temelju više programa regionalnih potpora, ili 
zbrojena s jednokratnom potporom, pod uvjetom da ukupne potpore iz svih izvora ne prelaze 
najviši dopušteni intenzitet potpore po projektu, koji unaprijed mora izra čunati tijelo koje prvo 
dodjeljuje potporu.HR 08/Sv. 6 Službeni list Europske unije 19  
( 42 ) Umanjeni intenziteti potpore rezultat su mehanizma definiranog u stavku 20. to čki (c).
 93. U slu čaju po četnog ulaganja vezanog uz projekte Europske teritorijalne suradnje (ETC), koji ispu ­
njavaju kriterije iz Uredbe o utvr đivanju posebnih odredaba za podršku koju Europski fond za 
regionalni razvoj pruža ciljevima Europske teritorijalne suradnje (  43 ), intenzitet potpore koji se 
primjenjuje na podru čje gdje je smješteno po četno ulaganje primjenjuje se na sve korisnike sudio ­
nike projekta. Ako je po četno ulaganje smješteno u dvama potpomognutim podru čjima, ili više 
njih, najviši intenzitet potpore za po četno ulaganje jest onaj koji se primjenjuje u potpomognutom 
podru čju gdje se snosi najve ći dio opravdanih troškova. Po četna ulaganja koja veliki poduzetnici 
provode u „c” podru čjima mogu se koristiti regionalnim potporama u kontekstu projekata 
Europske teritorijalne suradnje samo ako su to po četna ulaganja u korist novih djelatnosti 
odnosno novih proizvoda.  
3.6.1.1. O p r a v d a n i t r o š k o v i i z r a č u n a t i n a o s n o v i t r o š k o v a u l a g a n j a  
94. Ste čena imovina treba biti nova, osim u slu čaju malih i srednjih poduzetnika odnosno u slu čaju 
stjecanja postoje ćeg subjekta (  44 ). 
95. Za male i srednje poduzetnike, do 50 % troškova pripremnih studija odnosno troškova savjetovanja 
vezanog uz ulaganje tako đer se može smatrati opravdanim troškovima.  
96. U slu čaju potpore koja se dodjeljuje za klju čnu promjenu u proizvodnom procesu, opravdani 
troškovi moraju biti viši od amortizacije iz prethodne tri fiskalne godine, koja se odnosi na 
imovinu vezanu uz djelatnost koja će se modernizirati.  
97. U slu čaju potpore koja se dodjeljuje za diversifikaciju postoje ćeg subjekta, opravdani troškovi 
moraju za najmanje 200 % biti viši od knjigovodstvene vrijednosti koja se odnosi na ponovno 
korištenu imovinu i koja je knjižena u fiskalnoj godini prije po četka radova.  
98. Troškovi vezani uz najam materijalne imovine mogu se uzeti u obzir pod sljede ćim uvjetima:  
(a) za zemljišta i gra đevine, najam se mora nastaviti barem pet godina nakon o čekivanog datuma 
dovršetka ulaganja za velike poduzetnike, a tri godine za male i srednje poduzetnike;  
(b) za postrojenja ili strojeve, najam mora biti u obliku financijskog najma i mora sadržavati 
obvezu korisnika potpore da po isteku roka najma kupi imovinu.  
99. U slu čaju stjecanja subjekta, u obzir se trebaju uzeti samo troškovi kupnje imovine od tre ćih strana, 
nevezanih uz kupca. Transakcija se mora odvijati po tržišnim uvjetima. Ako je potpora ve ć 
dodijeljena za stjecanje imovine prije njezine kupnje, troškovi te imovine trebaju se oduzeti od 
opravdanih troškova vezanih uz stjecanje subjekta. Ako je stjecanje subjekta popra ćeno dodatnim 
ulaganjem koje ostvaruje pravo na potporu, opravdani troškovi toga ulaganja trebaju se dodati 
troškovima kupnje imovine subjekta.  
100. U slu čaju velikih poduzetnika, troškovi nematerijalne imovine prihvatljivi su samo do granice od 
50 % ukupnih opravdanih troškova ulaganja za projekt. Za male i srednje poduzetnike mogu će je 
uzeti u obzir ukupne troškove vezane uz nematerijalnu imovinu.HR 20 Službeni list Europske unije 08/Sv. 6  
( 43 ) Uredba Europskog parlamenta i Vije ća o posebnim odredbama za podršku Europskog fonda za regionalni razvoj 
ciljevima Europske teritorijalne suradnje. Prijedlog Komisije COM(2011) 611 EFRR/ETS Uredba.  
( 44 ) Definirano u stavku 20. to čkama (h) i (i).
 101. Nematerijalna imovina koja može u ći u izra čun troškova ulaganja mora ostati vezana uz pred ­
metno potpomognuto podru čje i ne smije se prenositi u druge regije. U tom smislu, nematerijalna 
imovina mora ispuniti sljede će uvjete:  
(a) mora se koristiti isklju čivo u subjektu koji prima potporu;  
(b) mora se mo ći amortizirati;  
(c) mora biti kupljena po tržišnim uvjetima od tre ćih strana nevezanih uz kupca.  
102. Nematerijalna imovina mora biti uklju čena u imovinu poduzetnika koji prima potporu i mora 
najmanje pet godina ostati vezana uz projekt za koji se potpora dodjeljuje (tri godine za male i 
srednje poduzetnike).  
3.6.1.2. O p r a v d a n i t r o š k o v i i z r a č u n a t i n a o s n o v i t r o š k o v a p l a ć a 
103. Regionalna potpora može se tako đer izra čunati u odnosu na o čekivane troškove pla ća koji proi ­
zlaze iz otvaranja radnih mjesta kao rezultata po četnog ulaganja. Potpora može nadoknaditi samo 
troškove pla ća tako zaposlene osobe, koji se izra čunavaju na dvogodišnje razdoblje, a proizašli 
intenzitet ne smije prelaziti intenzitet potpore primjenjiv u predmetnom podru čju. 
3.6.2.  Prijavljena pojedina čna potpora za ulaganje  
104. U situacijama iz  prvog scenarija  (odluka o ulaganju) Komisija provjerava prelazi li iznos potpore 
najnižu razinu koja je potrebna da bi projekt bio dovoljno profitabilan, koriste ći metodu navedenu 
u stavku 79.  
105. U situacijama iz  drugog scenarija  (odluka o lokaciji), kod poticaja vezanih uz lokaciju, Komisija 
uspore đuje neto sadašnju vrijednost ulaganja na ciljnom podru čju s neto sadašnjom vrijednoš ću 
ulaganja na alternativnoj lokaciji, koriste ći metodu navedenu u stavku 80.  
106. Izra čuni koji se koriste za analizu poticajnog u činka mogu se tako đer koristiti za ocjenu je li 
potpora proporcionalna. Država članica mora dokazati proporcionalnost na osnovi dokumentacije 
kao što je ona spomenuta u stavku 72.  
107. Intenzitet potpore ne smije prelaziti dozvoljeni prilago đeni intenzitet potpore.  
3.6.3.  Programi operativnih potpora  
108. Država članica mora dokazati da je razina potpore proporcionalna problemima koje potpora 
nastoji riješiti.  
109. Posebno moraju biti ispunjeni sljede ći uvjeti:  
(a) potpora mora biti odre đena u odnosu na ve ć definirani skup opravdanih troškova koji se u 
potpunosti mogu pripisati problemima koje potpora nastoji riješiti, kao što je dokazala država 
članica;  
(b) potpora mora biti ograni čena na odre đeni udio u tom definiranom skupu opravdanih troškova, 
te ne smije biti viša od tih troškova;HR 08/Sv. 6 Službeni list Europske unije 21
 
(c) iznos potpore po korisniku mora biti proporcionalan razini problema s kojima se svaki 
korisnik uistinu suo čava.  
110. U pogledu potpore kojom se nadokna đuju odre đeni dodatni troškovi u najudaljenijim regijama, 
opravdani se troškovi moraju mo ći u potpunosti pripisati jednom ili više trajnih nedostataka iz 
članka 349. Ugovora. Ti dodatni troškovi moraju isklju čivati troškove prijevoza i sve dodatne 
troškove koji se mogu pripisati drugim čimbenicima, te moraju biti kvantificirani u odnosu na 
razinu troškova koje snose sli čni poduzetnici osnovani u drugim regijama predmetne države 
članice.  
111. U pogledu potpore za smanjenje odre đenih posebnih poteško ća s kojima se suo čavaju mali i srednji 
poduzetnici u „a” podru čjima, razina potpore mora se postupno smanjivati tijekom trajanja 
programa (  45 ). 
3.7.  Izbjegavanje neopravdanih negativnih u činaka na tržišno natjecanje i trgovinu  
112. Da bi potpora bila spojiva, negativni u činci mjere potpore u smislu narušavanja tržišnog natjecanja 
i u činka na trgovinu izme đu država članica moraju biti ograni čeni, te ih, kad se promatra cilj od 
zajedni čkog interesa, moraju nadvladati pozitivni u činci. Mogu ća je pojava situacija u kojima nega ­
tivni u činci o čigledno prevladavaju nad ikakvim pozitivnim u čincima, što zna či da se potpora ne 
može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem.  
3.7.1.  Op ća razmatranja  
113. Dva su glavna vida potencijalnog narušavanja tržišnog natjecanja i trgovine koje može uzrokovati 
regionalna potpora. To su narušavanja tržišta u proizvodnom smislu i lokacijski u činci. Obje vrste 
mogu dovesti do neu činkovitosti u raspodjeli (ugrožavaju ći ekonomske rezultate unutarnjeg tržišta) 
i problema u rasprostranjenosti (rasprostranjenost gospodarske djelatnosti po regijama).  
114. Jedan mogu ći štetni u činak državne potpore jest da ona spre čava tržišne mehanizme od davanja 
učinkovitih rezultata nagra đivanjem naju činkovitijih proizvo đača i vršenjem pritiska na one koji su 
najmanje u činkoviti da se poboljšaju, restrukturiraju ili napuste tržište. Znatno širenje kapaciteta 
potaknuto državnom potporom na neu činkovitom tržištu posebno bi moglo neopravdano narušiti 
tržišno natjecanje, s obzirom da bi stvaranje ili održavanje prekomjernog kapaciteta moglo dovesti 
do smanjivanja profitnih marži, smanjenja ulaganja konkurenata, pa čak i do izlaska konkurenata s 
tržišta. To može dovesti do situacije u kojoj su konkurenti, koji bi ina če bili sposobni ostati na 
tržištu, prisiljeni napustiti tržište. To može sprije čiti i ulazak poduzetnika na tržište, odnosno 
njihovo širenje, te može oslabiti motiviranost konkurenata za inovacije. Ovo dovodi do neu činko ­
vitih tržišnih struktura koje su dugoro čno štetne i za potroša če. Nadalje, raspoloživost potpore 
može potaknuti pasivno ili neopravdano rizi čno postupanje mogu ćih korisnika. Dugoro čni u činak 
na ukupne rezultate sektora tako će vjerojatno biti negativan.  
115. Potpora tako đer može imati u činke narušavanja u smislu pove ćanja ili zadržavanja znatne tržišne 
snage korisnika. Čak i ako potpora ne ja ča neposredno znatnu tržišnu snagu, ona to može činiti 
posredno, obeshrabrivanjem širenja postoje ćih konkurenata ili poticanjem njihovog izlaska 
odnosno obeshrabrivanjem ulaska novih konkurenata.HR 22 Službeni list Europske unije 08/Sv. 6  
( 45 ) Tako đer i onda kad se programi operativnih potpora prijavljuju radi produljenja postoje ćih mjera potpora.
 116. Osim narušavanja tržišta u proizvodnom smislu, regionalna potpora po svojoj prirodi utje če i na 
lokaciju gospodarske djelatnosti. Ako neko podru čje privla či ulaganja zbog potpore, neko drugo 
podru čje propušta tu priliku. Ovi negativni u činci u podru čjima na koje potpora negativno utje če 
mogu se o čitovati kroz izgubljenu gospodarsku djelatnost i izgubljena radna mjesta, uklju čuju ći i 
ona na razini podugovaratelja. Oni se mogu osjetiti i kroz gubitak pozitivnih vanjskih u činaka 
(primjerice, u činak klastera, prelijevanje znanja, obrazovanje i izobrazba itd.).  
117. Zemljopisna posebnost je to što razlikuje regionalnu potporu od drugih oblika horizontalne 
potpore. Posebno je obilježje regionalne potpore njezin cilj da utje če na odluku ulaga ča gdje će 
smjestiti projekte ulaganja. Ako regionalna potpora nadokna đuje dodatne troškove koji proizlaze iz 
regionalnih poteško ća, te podržava dodatna ulaganja u potpomognutim podru čjima bez da ih 
odvla či iz drugih potpomognutih podru čja, ona pridonosi ne samo razvoju regije, ve ć i koheziji, 
te u kona čnici pogoduje cijeloj Uniji. Što se ti če mogu ćih negativnih lokacijskih u činaka regionalne 
potpore, oni su ve ć u odre đenoj mjeri ograni čeni kartama regionalnih potpora koje iscrpno 
definiraju podru čja u kojima je mogu će dodijeliti regionalnu potporu, vode ći ra čuna o ciljevima 
politike jednakosti i kohezije, te o najvišim dopuštenim intenzitetima potpore. Me đutim, svijest o 
tome što bi se dogodilo u odsutnosti potpore ostaje bitan element kod ocjene stvarnog u činka 
potpore na cilj kohezije.  
3.7.2.  O čigledni negativni u činci 
118. Komisija utvr đuje situacije u kojima negativni u činci o čigledno prevladavaju nad pozitivnim u čin ­
cima, tako da se potpora ne može ocijeniti kao spojiva s unutarnjim tržištem.  
119. Komisija utvr đuje najviše intenzitete potpora. Oni čine osnovni uvjet spojivosti, čiji je cilj sprije čiti 
uporabu državne potpore za projekte u kojima se omjer iznosa potpore i opravdanih troškova 
smatra vrlo visokim i vrlo vjerojatno narušavaju ćim. Op ćenito, što su ve ći pozitivni u činci koje će 
vjerojatno potaknuti potpomognuti projekt te što je ve ća vjerojatna potreba za potporom, to je viša 
gornja granica intenziteta potpore.  
120. Za slu čajeve iz  prvog scenarija  (odluke o ulaganju), ako se stvaranje kapaciteta kroz projekt odvija na 
tržištu koje je strukturno u apsolutnom padu, Komisija to smatra negativnim u činkom za koji nije 
vjerojatno da će se nadoknaditi pozitivnim u čincima.  
121. Za slu čajeve iz  drugog scenarija  (odluke o lokaciji), ako bi bez potpore ulaganje bilo smješteno u 
regiji s intenzitetom regionalne potpore koji je viši ili jednak kao u ciljnoj regiji, to predstavlja 
negativni u činak za koji nije vjerojatno da će se nadoknaditi pozitivnim u čincima jer je protivan 
samom smislu regionalne potpore (  46 ). 
122. Ako korisnik zatvori jednaku ili sli čnu djelatnost u drugom podru čju u Europskom gospodarskom 
prostoru i premjesti je u ciljno podru čje, te ako postoji uzro čna veza izme đu potpore i premje ­ 
štanja, to predstavlja negativni u činak za koji nije vjerojatno da će se nadoknaditi pozitivnim 
elementima.HR 08/Sv. 6 Službeni list Europske unije 23  
( 46 ) Za potrebe ove odredbe, Komisija koristi standardnu primjenjivu gornju granicu potpore u „c” podru čjima koja 
grani če s „a” podru čjima bez obzira na pove ćane intenzitete potpore u skladu sa stavkom 176.
 123. Prilikom ocjene prijavljenih mjera Komisija zahtijeva sve informacije koje su joj potrebne pri 
razmatranju ho će li državna potpora dovesti do znatnog gubitka radnih mjesta na postoje ćim 
lokacijama unutar Europskog gospodarskog prostora.  
3.7.3.  Programi potpora za ulaganje  
124. Programi potpora za ulaganje ne smiju dovesti do znatnih narušavanja tržišnog natjecanja i 
trgovine. Posebno, čak i ako se može smatrati da su narušavanja ograni čena na pojedina čnoj 
razini (pod uvjetom da su ispunjeni svi uvjeti za potporu za ulaganja), promatrani kumulativno 
programi ipak mogu dovesti do visokih razina narušavanja. Takva se narušavanja mogu ticati tržišta 
proizvodnih izlaza, stvaranjem ili pogoršavanjem stanja prekomjernog kapaciteta, odnosno stvara ­
njem, pove ćavanjem ili zadržavanjem znatne tržišne snage nekih primatelja na na čin koji će nega ­
tivno utjecati na dinami čne poticaje. Potpora raspoloživa u okviru programa tako đer može dovesti 
do znatnog gubitka gospodarske djelatnosti u drugim podru čjima Europskog gospodarskog 
prostora. U slu čaju programa koji je usmjeren na odre đene sektore, rizik takvih narušavanja još 
je i izraženiji.  
125. Stoga država članica mora dokazati da će ovi negativni u činci biti ograni čeni na najmanju razinu 
uzimaju ći u obzir, primjerice, veli činu predmetnih projekata, pojedina čne i kumulativne iznose 
potpora, o čekivane korisnike, kao i obilježja ciljnih sektora. Kako bi Komisiji omogu ćila ocjenu 
mogu ćih negativnih u činaka, država članica može podastrijeti sve raspoložive ocjene u činaka, kao i  
ex post  evaluacije provedene za prethodne sli čne programe.  
126. Prilikom dodjele potpore pojedina čnim projektima u okviru programa, davatelj potpore mora 
provjeriti i potvrditi da potpora ne dovodi do o čiglednih negativnih u činaka opisanih u stavku 
121. Ta se provjera može zasnivati na informacijama koje su primljene od korisnika kad je 
podnosio zahtjev za potporu, te na izjavi danoj na standardnom obrascu zahtjeva za potporu, u 
kojem se nazna čuje alternativna lokacija u slu čaju odsutnosti potpore.  
3.7.4.  Prijavljena pojedina čna potpora za ulaganje  
127. Prilikom ocjene negativnih u činaka prijavljene potpore Komisija razlikuje dva scenarija suprotstav ­
ljanja činjenica, opisana gore u stavcima 104. i 105.  
3.7.4.1. S l u č a j e v i i z p r v o g s c e n a r i j a ( o d l u k e o u l a g a n j u )  
128. U slu čajevima iz prvog scenarija Komisija pridaje posebnu pozornost negativnim u čincima pove ­
zanima sa stvaranjem prekomjernog kapaciteta u industrijama u nazadovanju, sprje čavanju izlaska i 
pojmu znatne tržišne snage. Ti su negativni u činci opisani u nastavku, u stavcima od 129. do 138., 
a potrebno ih je uravnotežiti pozitivnim u čincima potpore. Me đutim, ako se utvrdi da bi potpora 
dovela do o čiglednih negativnih u činaka opisanih u stavku 120., potpora se ne može smatrati 
spojivom s unutarnjim tržištem, s obzirom da prevladavanje pozitivnih elemenata nije vjerojatno.  
129. Kako bi se utvrdila i ocijenila mogu ća narušavanja tržišnog natjecanja i trgovine, države članice 
Komisiji trebaju dostaviti dokaze koji će joj omogu ćiti utvr đivanje predmetnih tržišta u proiz ­
vodnom smislu (odnosno proizvoda na koje utje če promjena postupanja primatelja potpore), 
konkurenata i pogo đenih korisnika odnosno potroša ča.HR 24 Službeni list Europske unije 08/Sv. 6
 
130. Komisija koristi razne kriterije za ocjenu ovih mogu ćih narušavanja, kao što su tržišna struktura 
predmetnog proizvoda, rezultati tržišta (tržište u padu ili rastu), postupak odabira korisnika 
potpore, prepreke ulasku i izlasku s tržišta, diferencijacija proizvoda.  
131. Sustavno oslanjanje poduzetnika na državnu potporu može zna čiti da on sam nije sposoban 
oduprijeti se konkurenciji, odnosno da u odnosu na konkurente uživa neopravdane prednosti.  
132. Komisija razlikuje dva glavna izvora mogu ćih negativnih u činaka na tržišta u proizvodnom smislu:  
(a) slu čajevi znatnog proširenja kapaciteta, što dovodi do stanja prekomjernog kapaciteta, ili pogor ­ 
šava takvo stanje, posebno na tržištu u padu; i  
(b) slu čajevi u kojima korisnik potpore ima znatnu tržišnu snagu.  
133. Radi ocjene može li potpora služiti stvaranju ili zadržavanju neu činkovitih tržišnih struktura, 
Komisija uzima u obzir dodatni proizvodni kapacitet stvoren projektom, te razmatra daje li 
tržište slabije rezultate.  
134. Ako predmetno tržište raste, obi čno je manje razloga za zabrinutost da će potpora negativno 
utjecati na dinami čne poticaje ili da će neopravdano prije čiti izlazak ili ulazak na tržište.  
135. Ve ća je zabrinutost ako su tržišta u padu. U tom smislu, Komisija razlikuje slu čajeve u kojima je, s 
dugoro čnog gledišta, mjerodavno tržište strukturno u padu (odnosno, bilježi negativnu stopu rasta) 
od slu čajeva u kojima je mjerodavno tržište u relativnom padu (odnosno, bilježi pozitivnu stopu 
rasta, ali ne prelazi stopu koja je odre đena kao mjerodavna stopa rasta).  
136. Slabiji rezultati tržišta obi čno se mjere u usporedbi s bruto doma ćim proizvodom Europskog 
gospodarskog prostora tijekom posljednje tri godine prije po četka projekta (mjerodavna stopa); 
oni se mogu utvrditi i na osnovi prognoziranih stopa rasta u sljede ćih tri do pet godina. Pokazatelji 
mogu uklju čivati predvidivi budu ći rast predmetnog tržišta i proizašle o čekivane stope iskorište ­
nosti kapaciteta, kao i vjerojatni u činak pove ćanja kapaciteta na konkurente kroz utjecaj na cijene i 
profitne marže.  
137. U odre đenim slu čajevima, ocjenjivanje rasta tržišta u proizvodnom smislu unutar Europskog 
gospodarskog prostora ne mora biti prikladno za cjelokupnu ocjenu u činaka potpore, posebno 
ako zemljopisna dimenzija tržišta obuhva ća cijeli svijet. U takvim slu čajevima Komisija razmatra 
učinak potpore na predmetne tržišne strukture, a posebno mogu ćnost da proizvo đači u Europskom 
gospodarskom prostoru njome budu istisnuti.HR 08/Sv. 6 Službeni list Europske unije 25
 
138. S ciljem ocjenjivanja postojanja znatne tržišne snage, Komisija uzima u obzir položaj korisnika 
tijekom petogodišnjeg razdoblja prije dobivanja potpore i o čekivani tržišni položaj nakon dovršetka 
ulaganja. Komisija uzima u obzir tržišne udjele korisnika, kao i tržišne udjele konkurenata, te ostale 
mjerodavne čimbenike, uklju čuju ći, primjerice, tržišnu strukturu promatranjem koncentriranosti 
tržišta, mogu će prepreke ulasku na tržište (  47 ), pregovara čku snagu kupca (  48 ) i prepreke širenju 
ili izlasku s tržišta.  
3.7.4.2. S l u č a j e v i i z d r u g o g s c e n a r i j a ( o d l u k e o l o k a c i j i )  
139. Ako analiza suprotstavljanjem činjenica ukazuje na to da bi se bez potpore ulaganje odvijalo na 
drugoj lokaciji (drugi scenarij) koja pripada istom zemljopisnom tržištu za predmetni proizvod, te 
ako je potpora proporcionalna, mogu ći ishodi u smislu prekomjernog kapaciteta ili znatne tržišne 
snage u na čelu bi bili jednaki bez obzira na potporu. U takvim slu čajevima, pozitivni u činci 
potpore često prevladavaju nad negativnim u čincima na tržišno natjecanje. Ipak, ako se alternativna 
lokacija nalazi u Europskom gospodarskom prostoru, Komisija je posebno zabrinuta zbog nega ­
tivnih u činaka vezanih uz alternativnu lokaciju pa, prema tome, ako potpora dovodi do o čiglednih 
negativnih u činaka opisanih u stavcima 121. i 122., potpora se ne može smatrati spojivom s 
unutarnjim tržištem s obzirom da prevladavanje pozitivnih elemenata nije vjerojatno.  
3.7.5.  Programi operativnih potpora  
140. Ako je potpora neophodna i proporcionalna postizanju zajedni čkog cilja opisanog u pododjeljku 
3.2.3., negativni u činci potpore vjerojatno će biti nadokna đeni pozitivnim u čincima. Ipak, u nekim 
slu čajevima potpora može dovesti do promjena u strukturi tržišta, odnosno u obilježjima sektora ili 
industrije, što bi moglo znatno narušiti tržišno natjecanje kroz prepreke ulasku ili izlasku s tržišta, 
supstitucijske u činke ili pomicanje trgovinskih tokova. U tim slu čajevima, utvr đeni negativni u činci 
vjerojatno ne će biti nadokna đeni pozitivnim u čincima.  
3.8.  Transparentnost  
141. Države članice na središnjoj internetskoj stranici, ili na jednoj stranici koja povla či informacije s više 
stranica (primjerice, s regionalnih stranica) moraju objaviti barem sljede će informacije o prijavljenim 
mjerama državnih potpora: tekst prijavljenog programa potpora i njegove provedbene odredbe, tko 
je davatelj potpore, pojedina čni korisnici, iznos po korisniku i intenzitet potpore. Ti se uvjeti 
primjenjuju na pojedina čnu potporu dodijeljenu u okviru prijavljenih programa, kao i na jedno ­
kratnu potporu. Ovakve informacije moraju biti objavljene nakon što je donesena odluka o dodjeli, 
moraju se čuvati barem deset godina, te moraju biti dostupne op ćoj javnosti bez ograni čenja (  49 ). 
4. EVALUACIJA  
142. Da bi nadalje osigurala ograni čenost narušavanja tržišnog natjecanja i trgovine, Komisija može 
zahtijevati da odre đeni programi podliježu vremenskim rokovima (obi čno četiri godine ili kra će) i 
evaluaciji spomenutoj u stavku 27.  
143. Evaluacije se provode za programe u kojima su mogu ća narušavanja naro čito velika, odnosno za 
programe koji mogu znatno ograni čiti tržišno natjecanje ako se njihova provedba pravovremeno ne 
preispita.HR 26 Službeni list Europske unije 08/Sv. 6  
( 47 ) Ove prepreke ulasku uklju čuju zakonske prepreke (posebno prava intelektualnog vlasništva), ekonomije razmjera i 
opsega, prepreke pristupu mrežama i infrastrukturi. Ako se potpora odnosi na tržište na kojemu je korisnik ve ć 
otprije prisutan, mogu će ulazne prepreke mogu ublažiti mogu ću znatnu tržišnu snagu korisnika potpore, a time i 
mogu će negativne u činke te tržišne snage.  
( 48 ) Ako na tržištu postoje snažni kupci, manje je vjerojatno da će korisnik potpore mo ći pove ćati cijene u odnosu na te 
snažne kupce.  
( 49 ) Ove je informacije potrebno redovito ažurirati (primjerice svakih šest mjeseci), te one moraju biti dostupne u 
nezašti ćenim oblicima.
 144. S obzirom na ciljeve evaluacije, te kako se državama članicama ne bi nametnulo neproporcionalno 
optere ćenje kad se radi o manjim iznosima potpore, ova se obveza može nametnuti za programe 
potpore s velikim prora čunima i s inovativnim obilježjima, odnosno kad se predvi đaju znatne 
tržišne, tehnološke ili regulatorne promjene. Evaluaciju mora provesti stru čnjak neovisan o tijelu 
koje daje državnu potporu, i to na osnovi zajedni čke metodologije (  50 ), te ono mora biti objavljeno. 
Evaluacija se mora pravodobno dostaviti Komisiji kako bi joj se omogu ćilo da ocijeni mogu će 
produljenje programa potpore, te u svakom slu čaju nakon što je program prestao važiti. Precizni 
obuhvat i metodologija evaluacije koje će se provesti, definira se u odluci o odobrenju programa 
potpore. Svaka naknadna mjera potpore sa sli čnim ciljem mora u obzir uzeti rezultate evaluacije.  
5. KARTE REGIONALNIH POTPORA  
145. U ovom odjeljku Komisija utvr đuje kriterije za odre đivanje podru čja koja ispunjavaju uvjete iz 
članka 107. stavka 3. to čaka (a) i (c) Ugovora. Podru čja koja ispunjavaju te uvjete i koje država 
članica želi odrediti kao „a” ili „c” podru čja moraju se odrediti u karti regionalnih potpora koja 
mora biti prijavljena Komisiji i od nje odobrena prije nego što se regionalna potpora može 
dodijeliti poduzetnicima u tako odre đenim podru čjima. Karte tako đer moraju utvrditi najviše 
intenzitete potpora primjenjive u tim podru čjima.  
5.1. Udio stanovništva koje ostvaruje pravo na regionalnu potporu  
146. S obzirom na to da dodjela regionalne državne potpore odstupa od op će zabrane državne potpore 
propisane u članku 107. stavku 1. Ugovora, Komisija smatra da zbroj stanovništva „a” i „c” 
podru čja u Uniji mora biti niži od zbroja u podru čjima koja nisu odre đena kartama regionalnih 
potpora. Ukupni udio tih odre đenih podru čja stoga treba biti manji od 50 % stanovništva Unije.  
147. U Smjernicama za nacionalne regionalne potpore za 2007.–2013. (  51 ) ukupni udio „a” i „c” 
podru čja bio je utvr đen na 42 % stanovništva u EU-25 (45,5 % stanovništva u EU-27). Komisija 
smatra da ta po četna razina ukupnog udjela stanovništva treba biti prilago đena kako bi odrazila 
trenuta čnu tešku ekonomsku situaciju mnogih država članica.  
148. Sukladno tome, gornja granica ukupnog udjela „a” i „c” podru čja treba biti utvr đena na 46,53 % 
stanovništva u EU-27 za razdoblje 2014.–2020 (  52 ). 
5.2. Odstupanje u članku 107. stavku 3. to čki (a)  
149. Članak 107. stavak 3. to čka (a) Ugovora predvi đa da se „potpore za promicanje gospodarskog 
razvoja podru čja na kojima je životni standard neuobi čajeno nizak ili na kojima postoji velika 
podzaposlenost, te regija iz članka 349. s obzirom na njihovo strukturno, gospodarsko i socijalno 
stanje” mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem. Prema Sudu, „uporaba rije či „neuobi čajeno” 
i „velika” u članku 107. stavku 3. to čki (a) pokazuje da se izuze će ti če samo podru čja gdje je 
ekonomska situacija iznimno nepovoljna u odnosu na [Uniju] kao cjelinu” (  53 ).HR 08/Sv. 6 Službeni list Europske unije 27  
( 50 ) Takvu zajedni čku metodologiju može osigurati Komisija.  
( 51 ) SL C 54, 4.3.2006., str. 13.  
( 52 ) Ta se gornja granica utvr đuje korištenjem podataka Eurostata o stanovništvu za 2010. godinu. Gornja granica 
odgovara 47,00 % stanovništva u EU-28 nakon pristupanja Hrvatske Uniji.  
( 53 ) Presuda od 14. listopada 1987. u predmetu 248/84 Njema čka protiv Komisije (ECR 1987, str. 4036., stavak 19.); 
presuda od 14. sije čnja 1997. u predmetu C-169/95 Španjolska protiv Komisije (ECR 1997, str. I-148., stavak 15.); i 
presuda od 7. ožujka 2002. u predmetu C-310/99 Italija protiv Komisije (ECR 2002, str. I-2289., stavak 77.).
 150. Komisija smatra da su uvjeti iz članka 107. stavka 3. to čke (a) Ugovora ispunjeni u regijama 
NUTS 2 (  54 ) koje imaju bruto doma ći proizvod (BDP) po stanovniku niži ili jednak 75 % prosjeka 
Unije (  55 ). 
151. Sukladno tome, država članica može odrediti sljede ća podru čja kao „a” podru čja: 
(a) regije NUTS 2 čiji je BDP po stanovniku u standardima kupovne mo ći ( 56 ) niži ili jednak 75 % 
prosjeka u EU-27 (na osnovi prosjeka posljednjih triju godina za koje su dostupni podaci 
Eurostata (  57 )); 
(b) najudaljenije regije.  
152. Država članica odre đuje „a” podru čja u Prilogu I.  
5.3. Odstupanje u članku 107. stavku 3. to čki (c)  
153. Članak 107. stavak 3. to čka (c) Ugovora predvi đa da se „potpore za olakšavanje razvoja odre đenih 
gospodarskih djelatnosti ili odre đenih gospodarskih podru čja ako takve potpore ne utje ču nega ­
tivno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedni čkom interesu” mogu smatrati 
spojivima s unutarnjim tržištem. Prema Sudu, „odstupanje u članku 107. stavku 3. to čki (c) […] 
dopušta razvoj nekih podru čja bez da je ograni čeno ekonomskim uvjetima utvr đenima u članku 
107. stavku 3. to čki (a), pod uvjetom da takva potpora ‚ne utje če negativno na trgovinske uvjete u 
mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedni čkom interesu’. Ova odredba Komisiji daje ovlast da odobri 
potporu namijenjenu daljnjem gospodarskom razvoju podru čja države članice koja su manje 
razvijena u odnosu na nacionalni prosjek” (  58 ). 
154. Gornja granica ukupnog udjela „c” podru čja u Uniji („ „c” udio”) dobiva se oduzimanjem stanovni ­ 
štva „a” podru čja u Uniji, koja ostvaruju pravo na potporu, od gornje granice ukupnog udjela 
utvr đenog u stavku 148.  
155. Dvije su kategorije „c” podru čja: 
(a) podru čja koja ispunjavaju odre đene unaprijed utvr đene uvjete i koja, stoga, država članica može 
odrediti kao „c” podru čja bez daljnjih obrazloženja („unaprijed definirana „c” podru čja”); 
(b) podru čja koja država članica može po svojoj vlastitoj diskreciji odrediti kao „c” podru čja pod 
uvjetom da dokaže da takva podru čja ispunjavaju odre đene društveno-gospodarske kriterije 
(„unaprijed nedefinirana „c” podru čja”).HR 28 Službeni list Europske unije 08/Sv. 6  
( 54 ) Uredba Komisije (EU) br. 31/2011 od 17. sije čnja 2011. o izmjeni Priloga Uredbi (EZ) br. 1059/2003 Europskog 
parlamenta i Vije ća o uspostavi zajedni čkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS) (SL L 13, 
18.1.2011., str. 3.). Podaci koji se koriste u ovim smjernicama temelje se na zajedni čkom razvrstavanju NUTS 2010.  
( 55 ) Navo đenje regija s BDP-om po stanovniku ispod 75 % prosjeka (Zajednice) uvedeno je u Komunikaciji Komisije o 
metodi primjene članka 92. stavka 3. to čaka (a) i (c) na regionalne potpore (SL C 212, 12.8.1988., str. 2.).  
( 56 ) U svim daljnjim upu ćivanjima na BDP po stanovniku BDP se mjeri u standardima kupovne mo ći. 
( 57 ) Podaci obuhva ćaju razdoblje 2008.–2010. godine. U svim daljnjim navo đenjima BDP-a po stanovniku u odnosu na 
prosjek u EU-27, podaci se temelje na prosjeku regionalnih podataka Eurostata za razdoblje 2008.–2010.  
( 58 ) Presuda od 14. listopada 1987. u predmetu 248/84 Njema čka protiv Komisije (ECR 1987, str. 4036., stavak 19.).
 5.3.1.  Unaprijed definirana „c” podru čja 
5.3.1.1. P o s e b n a r a s p o d j e l a „ c ” u d j e l a z a u n a p r i j e d d e f i n i r a n a „ c ” p o d r u č j a 
156. Komisija smatra da svaka predmetna država članica mora imati dostatan „c” udio da bi kao „c” 
podru čja mogla odrediti regije koje su na karti regionalnih potpora tijekom razdoblja 2011.–2013. 
bile „a” podru čja (  59 ). 
157. Komisija tako đer smatra da svaka predmetna država članica mora imati dostatan „c” udio da bi kao 
„c” podru čja mogla odrediti regije s niskom gusto ćom stanovništva.  
158. Sukladno tome, sljede ća se podru čja smatraju unaprijed definiranim „c” podru čjima:  
(a) bivša „a” podru čja: regije NUTS 2 koja su tijekom razdoblja 2011.–2013. bila odre đene kao „a” 
podru čja (  60 ); 
(b) rijetko naseljena podru čja: regije NUTS 2 s manje od 8 stanovnika po kvadratnom kilometru ili 
regije NUTS 3 s manje od 12,5 stanovnika po kvadratnom kilometru (na osnovi podataka 
Eurostata o gusto ći stanovništva za 2010. godinu).  
159. Posebnu raspodjelu unaprijed definiranog „c” udjela odre đuje država članica u Prilogu I. Ova se 
posebna raspodjela stanovništva može koristiti samo za odre đivanje unaprijed definiranih „c” 
podru čja. 
5.3.1.2. O d r e đ i v a n j e u n a p r i j e d d e f i n i r a n i h „ c ” p o d r u č j a 
160. Država članica može kao „c” podru čja odrediti unaprijed definirana „c” podru čja spomenuta u 
stavku 158.  
161. Kao rijetko naseljena podru čja država članica treba u na čelu odrediti regije NUTS 2 s manje od 8 
stanovnika po kvadratnom kilometru ili regije NUTS 3 s manje od 12,5 stanovnika po kvadratnom 
kilometru. Me đutim, država članica može odrediti dijelove regije NUTS 3 s manje od 12,5 stano ­
vnika po kvadratnom kilometru ili druga grani čna podru čja koja su susjedna tim NUTS 3 regijama, 
pod uvjetom da tako odre đena podru čja imaju manje od 12,5 stanovnika po kvadratnom kilometru 
i da njihovo odre đivanje ne premašuje posebnu raspodjelu „c” udjela navedenu u stavku 160.  
5.3.2.  Unaprijed nedefinirana „c” podru čja 
5.3.2.1. M e t o d a r a s p o d j e l e „ c ” u d j e l a k o j i n i j e u n a p r i j e d d e f i n i r a n n a d r ž a v e 
č l a n i c e  
162. Gornja granica ukupnog udjela unaprijed nedefiniranih „c” podru čja u Uniji dobiva se oduzimanjem 
stanovništva „a” podru čja i unaprijed definiranih „c” podru čja od gornje granice ukupnog udjela 
utvr đenog u stavku 148. Unaprijed nedefinirani „c” udio raspodjeljuje se na države članice 
primjenom metode izložene u Prilogu II.HR 08/Sv. 6 Službeni list Europske unije 29  
( 59 ) Popis „a” podru čja izmijenjen je 2011. godine (vidjeti Komunikaciju Komisije o preispitivanju statusa državne potpore 
i gornje granice potpore regijama statisti čkog u činka za razdoblje 1.1.2011.–31.12.2013. (SL C 222, 17.8.2010., 
str. 2)).  
( 60 ) S obzirom da su bivša „a” podru čja bila odre đena na osnovi regija druge razine NUTS-a navedenih u zajedni čkom 
razvrstavanju NUTS 2003., samo se regije koje su u razdoblju 2011.–2013. bile „a” podru čja mogu odrediti kao 
unaprijed definirana „c” podru čja, bez obzira na promjene koje je za te regije donijelo zajedni čko razvrstavanje NUTS 
2006. odnosno NUTS 2010.
 5.3.2.2. Z a š t i t n i m e h a n i z a m i n a j n i ž i u d i o s t a n o v n i š t v a  
163. S ciljem rješavanja poteško ća država članica koje su posebno pogo đene gospodarskom krizom, 
Komisija smatra da ukupni udio svake države članice koja ostvaruje financijsku pomo ć u okviru 
instrumenta za pružanje srednjoro čne financijske pomo ći državama članicama koje nisu dio euro- 
zone, kako je odre đeno Uredbom Vije ća (EZ) br. 332/2002 (  61 ), Europskog fonda za financijsku 
stabilnost (  62 ), Mehanizma za europsku financijsku stabilnost (  63 ), odnosno Europskog stabilizacij ­
skog mehanizma (  64 ), ne bi trebalo umanjivati u odnosu na razdoblje 2007.–2013.  
164. Radi osiguranja kontinuiteta u kartama regionalnih potpora i minimalnog prostora za djelovanje 
država članica, Komisija smatra da ni jedna država članica ne bi trebala izgubiti više od polovine 
svojeg ukupnog udjela u usporedbi s razdobljem 2007.–2013., te da svaka država članica treba 
imati najniži udio stanovništva.  
165. U skladu s time, odstupaju ći od gornje granice ukupnog udjela utvr đene u stavku 148., „c” udio za 
svaku predmetnu državu članicu uve ćava se koliko je potrebno, tako da:  
(a) ukupni „a” i „c” udio svake države članice koja na datum donošenja ovih smjernica ostvaruje 
financijsku pomo ć u okviru instrumenta za pružanje srednjoro čne financijske pomo ći državama 
članicama koje nisu dio euro-zone, Europskog fonda za financijsku stabilnost, Mehanizma za 
europsku financijsku stabilnost, odnosno Europskog stabilizacijskog mehanizma, ne umanjuje 
se u odnosu na razdoblje 2007.–2013;  
(b) ukupni „a” i „c” udio svake predmetne države članice ne umanjuje se za više od 50 % u odnosu 
na razdoblje 2007.–2013 (  65 ); 
(c) svaka država članica ima udio stanovništva od najmanje 7,5 % svojeg nacionalnog stanovni ­ 
štva (  66 ). 
166. Unaprijed nedefinirani „c” udio, uklju čuju ći zaštitni mehanizam i najniži udio stanovništva, odre ­ 
đuje država članica u Prilogu I.  
5.3.2.3. O d r e đ i v a n j e u n a p r i j e d n e d e f i n i r a n i h „ c ” p o d r u č j a 
167. Komisija smatra da kriteriji koje države članice koriste za odre đivanje „c” podru čja trebaju odra ­ 
žavati raznolikost stanja u kojima dodjela regionalne potpore može biti opravdana. Kriteriji se, 
stoga, trebaju ticati odre đenih društveno-gospodarskih, zemljopisnih odnosno strukturnih problema 
koji su često prisutni u „c” podru čjima, te trebaju pružati dostatno jamstvo da dodjela regionalne 
državne potpore ne će negativno utjecati na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno 
zajedni čkom interesu.HR 30 Službeni list Europske unije 08/Sv. 6  
( 61 ) Uredba Vije ća (EZ) br. 332/2002 od 18. velja če 2002. o uspostavi instrumenta srednjoro čne financijske pomo ći 
platnim bilancama država članica (SL L 53, 23.2.2002., str. 1.).  
( 62 ) Vidjeti http://www.efsf.europa.eu/about/lega l-documents/index.htm.  
( 63 ) Uredba Vije ća (EU) br. 407/2010 od 11. svibnja 2010. o uspostavi Mehanizma za europsku financijsku stabilnost (SL 
L 118, 12.5.2010., str. 1.).  
( 64 ) Ugovor o osnivanju Europskog stabilizacijskog mehanizma.  
( 65 ) Ovaj element zaštitnog mehanizma primjenjuje se na Cipar i Luksemburg.  
( 66 ) Ovaj najniži udio stanovništva primjenjuje se na Nizozemsku.
 168. U skladu s time, država članica može kao „c” podru čja odrediti unaprijed nedefinirana „c” podru čja 
koja su definirana na osnovi sljede ćih kriterija:  
(a) prvi kriterij: grani čna podru čja s najmanje 100 000 stanovnika (  67 ), smještena u regijama NUTS 
2 ili NUTS 3 koje imaju:  
— BDP po stanovniku niži ili jednak prosjeku u EU-27, ili  
— stopu nezaposlenosti višu ili jednaku 115 % nacionalnog prosjeka (  68 ); 
(b) drugi kriterij: regije NUTS 3 s manje od 100 000 stanovnika koje imaju:  
— BDP po stanovniku niži ili jednak prosjeku u EU-27, ili  
— stopu nezaposlenosti višu ili jednaku 115 % nacionalnog prosjeka;  
(c) tre ći kriterij: otoci ili grani čna podru čja obilježena sli čnom zemljopisnom izoliranoš ću (primje ­
rice, poluotoci ili planinska podru čja) koja imaju:  
— BDP po stanovniku niži ili jednak prosjeku u EU-27 (  69 ), ili  
— stopu nezaposlenosti višu ili jednaku 115 % nacionalnog prosjeka (  70 ), ili  
— manje od 5 000 stanovnika;  
(d) četvrti kriterij: regije NUTS- 3, ili dijelovi regije NUTS 3 koji čine grani čna podru čja, koji su 
susjedni „a” podru čju odnosno dijele kopnenu granicu sa zemljom izvan EGP-a ili Europske 
udruge slobodne trgovine (EFTA);  
(e) peti kriterij: grani čna podru čja s najmanje 50 000 stanovnika (  71 ) koja prolaze kroz velike 
strukturne promjene ili bilježe ozbiljan relativni pad, pod uvjetom da takva podru čja nisu 
smještena u regijama NUTS 3, niti su grani čna podru čja koja ispunjavaju uvjete da budu 
odre đena kao prethodno definirana podru čja kao niti uvjete navedene u kriterijima 1. do 4. (  72 ).HR 08/Sv. 6 Službeni list Europske unije 31  
( 67 ) Ovaj se prag umanjuje na 50 000 stanovnika za države članice koje imaju unaprijed nedefinirani „c” udio niži od 1 
milijun stanovnika, odnosno na 10 000 stanovnika za države članice čije je nacionalno stanovništvo manje od 1 
milijun stanovnika.  
( 68 ) Izra čuni se kod nezaposlenosti trebaju temeljiti na regionalnim podacima koje objavljuje nacionalni statisti čki zavod, 
korištenjem prosjeka najmanje posljednjih triju godina za koje su takvi podaci dostupni (u trenutku prijave karte 
regionalnih potpora). Osim ako je druk čije navedeno u ovim smjernicama, stopa nezaposlenosti u odnosu na 
nacionalni prosjek izra čunava se na toj osnovi.  
( 69 ) Kako bi utvrdila imaju li takvi otoci ili grani čna podru čja BDP po stanovniku niži ili jednak prosjeku u EU-27, država 
članica može se pozvati na podatke svojeg nacionalnog statisti čkog zavoda ili drugih priznatih izvora.  
( 70 ) Kako bi utvrdila imaju li takvi otoci ili grani čna podru čja stopu nezaposlenosti višu ili jednaku 115 % nacionalnog 
prosjeka, država članica može se pozvati na podatke svojeg nacionalnog statisti čkog zavoda ili drugih priznatih 
izvora.  
( 71 ) Ovaj se prag umanjuje na 25 000 stanovnika za države članice koje imaju unaprijed nedefinirani „c” udio niži od 1 
milijun stanovnika, na 10 000 stanovnika za države članice čije je nacionalno stanovništvo manje od 1 milijun 
stanovnika, odnosno na 5 000 stanovnika za otoke ili grani čna podru čja obilježena sli čnom zemljopisnom izolira ­
noš ću. 
( 72 ) Za potrebe primjene petog kriterija, država članica mora dokazati da su ispunjeni primjenjivi uvjeti, i to usporedbom 
predmetnih podru čja sa stanjem drugih podru čja u istoj državi članici ili u drugim državama članicama na osnovi 
društveno-gospodarskih pokazatelja strukturne poslovne statistike, tržišta rada, ra čuna ku ćanstava, obrazovanja, 
odnosno ostalih sli čnih pokazatelja. U tu svrhu, država članica može se pozvati na podatke svojeg nacionalnog 
statisti čkog zavoda ili drugih priznatih izvora.
 169. Za potrebe primjene kriterija navedenih u stavku 168., pojam grani čnih podru čja odnosi se na 
cijele jedinice lokalne uprave druge kategorije (LAU-2) (  73 ), odnosno na skupinu cijelih LAU-2 
podru čja (  74 ). Smatra se da skupina LAU-2 podru čja čini grani čno podru čje ako svako od tih 
podru čja u skupini dijeli administrativnu granicu s drugim podru čjem u skupini (  75 ). 
170. Uskla đenost udjela stanovništva dopuštenog za svaku državu članicu utvr đuje se na osnovi 
najnovijih podataka o ukupnom rezidentnom stanovništvu predmetnih podru čja, kako ih objavljuje 
nacionalni statisti čki zavod.  
5.4.  Najviši intenziteti potpore primjenjivi na regionalnu potporu za ulaganja  
171. Komisija smatra da najviši intenziteti potpore primjenjivi na regionalnu potporu za ulaganja moraju 
uzimati u obzir prirodu i opseg nejednakosti me đu razinama razvoja razli čitih regija Unije. Inten ­
ziteti potpore stoga trebaju biti viši u „a” podru čjima nego u „c” podru čjima.  
5.4.1.  Najviši intenziteti potpore u „a” podru čjima  
172. Intenzitet potpore u „a” podru čjima ne smije prelaziti:  
(a) 50 % bruto ekvivalenta potpore u regijama NUTS 2 čiji je BDP po stanovniku niži ili jednak 
45 % prosjeka u EU-27;  
(b) 35 % bruto ekvivalenta potpore u regijama NUTS 2 čiji je BDP po stanovniku izme đu ili jednak 
45 % i 60 % prosjeka u EU-27;  
(c) 25 % bruto ekvivalenta potpore u regijama NUTS 2 s BDP-om po stanovniku iznad 60 % 
prosjeka u EU-27.  
173. Najviši intenziteti potpore utvr đeni u stavku 172. mogu se uve ćati za najviše 20 postotnih bodova 
u najudaljenijim regijama koje imaju BDP po stanovniku niži ili jednak 75 % prosjeka u EU-27, 
odnosno za najviše 10 postotnih bodova u ostalim najudaljenijim regijama.  
5.4.2.  Najviši intenziteti potpore u „c” podru čjima  
174. Intenzitet potpore ne smije prelaziti:  
(a) 15 % bruto ekvivalenta potpore u rijetko naseljenim podru čjima i u podru čjima (regije NUTS 3 
ili dijelovi regija NUTS 3) koja dijele kopnenu granicu sa zemljom izvan EGP-a ili EFTA-e;  
(b) 10 % bruto ekvivalenta potpore u unaprijed nedefiniranim „c” podru čjima.  
175. U bivšim „a” podru čjima intenzitet potpore od 10 % bruto ekvivalenta potpore može se uve ćati za 
najviše 5 postotnih bodova od 1. srpnja 2014. do 31. prosinca 2017.  
176. Ako je „c” podru čje susjedno „a” podru čju, najviši intenzitet potpore u regijama NUTS 3 ili 
dijelovima regija NUTS 3 unutar toga „c” podru čja, koji su susjedni „a” podru čjima, može se 
prema potrebi uve ćati tako da razlika u intenzitetima potpore izme đu dvaju podru čja ne prelazi 
15 postotnih bodova.HR 32 Službeni list Europske unije 08/Sv. 6  
( 73 ) Država članica može se pozvati na LAU-1 podru čja umjesto LAU-2 podru čja ako ta LAU-1 podru čja imaju manje 
stanovništva od LAU-2 podru čja čiji su dio.  
( 74 ) Država članica ipak može odrediti dijelove LAU-2 podru čja (odnosno LAU-1 podru čja), pod uvjetom da stanovništvo 
predmetnog LAU podru čja prelazi najnižu brojnost stanovništva potrebnu za grani čna podru čja prema pet kriterija 
(uklju čuju ći umanjene pragove za te kriterije), te da stanovništvo u dijelovima toga LAU podru čja čini najmanje 50 % 
najniže brojnosti stanovništva koju nalaže primjenjivi kriterij.  
( 75 ) U slu čaju otoka, administrativne granice uklju čuju morske granice s ostalim administrativnim jedinicama predmetne 
države članice.
 5.4.3.  Uve ćani intenziteti potpore za male i srednje poduzetnike  
177. Najviši intenziteti potpore utvr đeni u pododjeljcima 5.4.1. i 5.4.2. mogu biti uve ćani za najviše 20 
postotnih bodova za male poduzetnike, odnosno najviše 10 postotnih bodova za srednje podu ­
zetnike (  76 ). 
5.5.  Prijava i ocjena spojivosti  
178. Nakon objave ovih smjernica u  Službenom listu Europske unije , svaka država članica treba Komisiji 
prijaviti jedinstvenu kartu regionalnih potpora primjenjivu od 1. srpnja 2014. do 31. prosinca 
2020. Svaka prijava treba sadržavati informacije navedene u obrascu u Prilogu III.  
179. Komisija ispituje svaku prijavljenu kartu regionalnih potpora na osnovi ovih smjernica, te donosi 
odluku o odobrenju karte regionalnih potpora za predmetnu državu članicu. Svaka se karta regio ­
nalnih potpora objavljuje u  Službenom listu Europske unije , te čini sastavni dio ovih smjernica.  
5.6. Izmjene  
5.6.1.  Pri čuvni udio stanovništva  
180. Država članica može na vlastitu inicijativu odlu čiti uspostaviti pri čuvni udio nacionalnog stanovni ­ 
štva koji se sastoji od razlike izme đu gornje granice udjela stanovništva za tu državu članicu, prema 
raspodjeli koju je u činila Komisija (  77 ), i udjela korištenog za podru čja odre đena kao „a” i „c” 
podru čja na karti regionalnih potpora te države članice.  
181. Ako je država članica odlu čila uspostaviti takvu pri čuvu, ona je u svakom trenutku može koristiti 
radi dodavanja novih „c” podru čja na svoju kartu sve dok bude dostignuta gornja granica njezinog 
nacionalnog udjela. U tu svrhu, država članica se može pozvati na najnovije društveno-gospodarske 
podatke Eurostata, svojeg nacionalnog statisti čkog zavoda ili drugih priznatih izvora. Stanovništvo 
predmetnih „c” podru čja potrebno je izra čunati na osnovi podataka o stanovništvu koji su korišteni 
pri izradi prvotne karte.  
182. Svaki put kad namjerava koristiti svoj pri čuvni udio stanovništva radi dodavanja novih „c” podru čja, 
država članica mora obavijestiti Komisiju prije nego što takve izmjene stavi na snagu.  
5.6.2.  Srednjoro čno preispitivanje  
183. Komisija će u lipnju 2016. godine (  78 ) utvrditi bilježi li neka regija NUTS 2 (  79 ), koja nije popisana 
kao „a” podru čje u Prilogu I. ovim smjernicama, BDP po stanovniku niži od 75 % prosjeka u EU- 
28, te će objaviti komunikaciju o rezultatima te analize. Komisija će u tom trenutku odrediti smiju 
li tako utvr đena podru čja ostvariti pravo na regionalnu potporu prema članku 107. stavku 3. to čki 
(a) Ugovora, te će odrediti razinu intenziteta potpore koja odgovara njihovom BDP-u po stano ­
vniku. Ako su ta podru čja na nacionalnoj karti regionalnih potpora, koju je Komisija odobrila u 
skladu s ovim smjernicama, odre đena ili kao unaprijed definirana „c” podru čja ili kao unaprijedHR 08/Sv. 6 Službeni list Europske unije 33  
( 76 ) Uve ćani intenziteti potpora za male i srednje poduzetnike ne primjenjuju se na potpore dodijeljene velikim projek ­
tima ulaganja.  
( 77 ) Vidjeti Prilog I.  
( 78 ) Za potrebe ove odredbe, Komisija koristi najnovije podatke o BDP-u po stanovniku, koje Eurostat objavljuje na NUTS 
2 razini na osnovi trogodišnjeg prosjeka.  
( 79 ) Definirana na osnovi zajedni čkog razvrstavanja NUTS na snazi u trenutku preispitivanja.
 nedefinirana „c” podru čja, u skladu s time će se izmijeniti postotak posebne raspodjele stanovništva 
za „c” podru čja navedena u Prilogu I. Komisija će objaviti izmjene Priloga I. Država članica može 
unutar svoje prilago đene posebne raspodjele „c” podru čja (  80 ) izmijeniti popis „c” podru čja sadržan 
u njezinoj karti regionalnih potpora za razdoblje od 1. sije čnja 2017. do 31. prosinca 2020. Te 
izmjene ne smiju prije ći 50 % prilago đenog „c” udjela svake države članice.  
184. Za potrebe izmjenjivanja popisa „c” podru čja država članica može se pozvati na podatke o BDP-u 
po stanovniku i nezaposlenosti Eurostata, svojeg nacionalnog statisti čkog zavoda ili drugih priz ­
natih izvora, koriste ći prosjek posljednjih triju godina za koje su takvi podaci dostupni (u trenutku 
prijave izmijenjene karte). Stanovništvo predmetnih „c” podru čja potrebno je izra čunati na osnovi 
podataka o stanovništvu koji su korišteni pri izradi prvotne karte.  
185. Država članica mora Komisiji prijaviti izmjene svoje karte koje proizlaze iz uklju čivanja dodatnih 
„a” podru čja i iz razmjene „c” podru čja prije nego što ih stavi na snagu, a najkasnije do 1. rujna 
2016.  
6. PRIMJENJIVOST PRAVILA O REGIONALNIM POTPORAMA  
186. Komisija produljuje smjernice za nacionalne regionalne potpore za 2007.–2013. (  81 ) i Komunika ­
ciju o kriterijima dubinske ocjene regionalnih potpora za velike projekte ulaganja (  82 ) do 30. lipnja 
2014.  
187. Karte regionalnih potpora odobrene na osnovi smjernica za nacionalne regionalne potpore za 
2007.–2013. prestaju važiti 31. prosinca 2013. Prijelazno razdoblje od šest mjeseci, utvr đeno u 
članku 44. stavku 3. Op će uredbe o skupnim izuze ćima (  83 ) stoga se ne primjenjuje na programe 
regionalnih potpora koji se provode prema toj Uredbi. Kako bi mogle dodjeljivati regionalne 
potpore nakon 31. prosinca 2013. na osnovi postoje ćih programa koji su izuzeti prema Uredbi, 
države članice se pozivaju da pravodobno prijave produljenje karata regionalnih potpora ne bi li 
Komisiji omogu ćile da prije 31. prosinca 2013. odobri produljenje tih karata. Op ćenito, programi 
odobreni na osnovi smjernica za regionalne potpore za 2007.–2013. prestaju važiti s krajem 2013. 
godine, kako je navedeno u odgovaraju ćoj odluci Komisije. Svako produljenje takvih programa 
mora se pravodobno prijaviti Komisiji.  
188. Komisija primjenjuje na čela navedena u ovim smjernicama na ocjenu spojivosti svih regionalnih 
potpora čija se dodjela planira nakon 30. lipnja 2014. Nezakonito dodijeljene regionalne potpore, 
odnosno regionalne potpore čija se dodjela planira nakon 31. prosinca 2013. i prije 1. srpnja 
2014., ocjenjuju se u skladu sa smjernicama za nacionalne regionalne potpore za 2007.–2013.  
189. S obzirom da moraju biti u skladu s kartom regionalnih potpora, prijave programa regionalnih 
potpora ili mjera potpore čija se dodjela planira nakon 30. lipnja 2014., ne mogu se smatrati 
potpunima sve dok Komisija ne donese odluku o odobrenju karte regionalnih potpora za pred ­
metnu državu članicu u skladu s administrativnim pravilima opisanima u pododjeljku 5.5. Prema 
tome, Komisija u na čelu ne će ispitivati prijave programa regionalnih potpora čija se dodjela planira 
nakon 30. lipnja 2014., kao niti prijave pojedina čnih potpora čija se dodjela planira nakon toga 
datuma, prije nego što donese odluku o odobrenju karte regionalnih potpora za predmetnu državu 
članicu.HR 34 Službeni list Europske unije 08/Sv. 6  
( 80 ) Prilago đena gornja granica stanovništva izra čunava se na osnovi podataka o stanovništvu koji su korišteni pri izradi 
prvotne karte.  
( 81 ) SL C 54, 4.3.2006., str. 13.  
( 82 ) SL C 223, 16.9.2009., str. 3.  
( 83 ) Uredba Komisije (EZ) br. 800/2008 od 6. kolovoza 2008. o ocjenjivanju odre đenih kategorija potpora spojivima sa 
zajedni čkim tržištem u primjeni članaka 87. i 88. Ugovora (Uredba o op ćem skupnom izuze ću) (SL L 214, 9.8.2008., 
str. 3.).
 190. Komisija smatra da će provedba ovih smjernica dovesti do znatnih promjena pravila koja se 
primjenjuju na regionalne potpore u Uniji. Nadalje, u svjetlu izmijenjenih gospodarskih i društvenih 
uvjeta u Uniji, izgleda da je nužno preispitati daljnju opravdanost i djelotvornost svih programa 
regionalnih potpora, uklju čuju ći i programe potpora za ulaganje i programe operativnih potpora.  
191. Iz tih razloga, Komisija državama članicama predlaže sljede će odgovaraju će mjere u skladu s 
člankom 108. stavkom 1. Ugovora:  
(a) države članice moraju ograni čiti primjenu svih postoje ćih programa regionalnih potpora, koji 
nisu obuhva ćeni uredbom o skupnim izuze ćima, te svih karata regionalnih potpora na potpore 
čija se dodjela planira na 30. lipnja 2014. ili prije;  
(b) države članice moraju izmijeniti ostale postoje će programe horizontalnih potpora s posebnim 
tretmanom potpora za projekte u potpomognutim podru čjima, kako bi osigurale da potpore 
dodijeljene nakon 30. lipnja 2014. budu u skladu s kartom regionalnih potpora primjenjivom 
na datum dodjele potpore;  
(c) države članice trebaju potvrditi svoje prihva ćanje gornjih prijedloga do 31. prosinca 2013.  
7. IZVJEŠ ĆIVANJE I PRA ĆENJE  
192. U skladu s Uredbom Vije ća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvr đivanju detaljnih pravila 
primjene članka 93. Ugovora o EZ-u i Uredbom Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. 
o provedbi Uredbe Vije ća (EZ) br. 659/1999, države članice moraju Komisiji dostavljati godišnja 
izvješ ća. 
193. Države članice Komisiji dostavljaju informacije o svakoj pojedina čnoj potpori koja prelazi 3 mili ­
juna EUR i dodijeljena je u okviru programa, u obliku utvr đenom u Prilogu VI., u roku od 20 
radnih dana od dana dodjele potpore.  
194. Države članice moraju voditi detaljnu evidenciju o svim mjerama potpore. Takva evidencija mora 
sadržavati sve informacije koje su potrebne kako bi se utvrdilo da su ispunjeni uvjeti u vezi s 
opravdanim troškovima i najvišim intenzitetima potpore. Ta se evidencija mora voditi 10 godina 
od datuma dodjele potpore, te se dostavlja Komisiji na njezin zahtjev.  
8. REVIZIJA  
195. Komisija može u svakom trenutku odlu čiti izmijeniti ove smjernice ako je to potrebno zbog 
razloga u vezi s politikom tržišnog natjecanja, odnosno kako bi u obzir uzela ostale politike 
Unije i me đunarodne obveze, ili iz bilo kojeg drugog opravdanog razloga.HR 08/Sv. 6 Službeni list Europske unije 35
 
PRILOG I.  
Udjeli regionalnih potpora po državama članicama za razdoblje 2014.–2020. godine  
Belgija  Regije NUTS-a  BDP po 
stanovniku (  1 ) Postotak nacionalnog 
stanovništva (  2 ) 
Unaprijed definirana „c” podru čja (bivša 
„a” podru čja) BE32 Prov. Hainaut  77,33  12,06 %  
Unaprijed nedefinirana „c” podru čja —  —  17,89 %  
Ukupni udio stanovništva 2014.–2020.  —  —  29,95 %  
Bugarska  Regije NUTS-a  BDP po 
stanovniku  Postotak nacionalnog 
stanovništva  
„a” podru čja BG31 Северозападен /Severozapaden  27,00  11,88 %  
BG32 Северен  централен /Severen 
tsentralen  29,33  12,06 %  
BG33 Североизточен /Severoiztochen  36,33  13,08 %  
BG34 Югоизточен /Yugoiztochen  36,00  14,75 %  
BG41 Югозападен /Yugozapaden  74,33  28,05 %  
BG42 Южен  централен /Yuzhen 
tsentralen  30,00  20,19 %  
Ukupni udio stanovništva 2014.–2020.  —  —  100,00 %  
Češka  Regije NUTS-a  BDP po 
stanovniku  Postotak nacionalnog 
stanovništva  
„a” podru čja CZ02 St řední Čechy  73,00  11,95 %  
CZ03 Jihozápad  69,33  11,50 %  
CZ04 Severozápad  64,33  10,87 %  
CZ05 Severovýchod  65,67  14,36 %  
CZ06 Jihovýchod  73,33  15,86 %  
CZ07 St řední Morava  64,67  11,72 %  
CZ08 Moravskoslezsko  68,00  11,83 %  
Ukupni udio stanovništva 2014.–2020.  —  —  88,10 %  
Danska  Regije NUTS-a  BDP po 
stanovniku  Postotak nacionalnog 
stanovništva  
Unaprijed nedefinirana „c” podru čja —  —  7,97 %  
Ukupni udio stanovništva 2014.–2020.  —  —  7,97 %HR 36 Službeni list Europske unije 08/Sv. 6  
( 1 ) Mjeren u standardima kupovne mo ći, trogodišnji prosjek za razdoblje 2008.–2010. godine (EU-27 = 100). 
( 2 ) Temeljen na podacima Eurostata o stanovništvu za 2010. godinu.
 Njema čka Regije NUTS-a  BDP po 
stanovniku  Postotak nacionalnog 
stanovništva  
Unaprijed definirana „c” podru čja (bivša 
„a” podru čja) DE40 Brandenburg (*)  81,67  1,37 %  
DE80 Mecklenburg-Vorpommern  80,00  2,01 %  
DED2 Dresden  86,00  1,99 %  
DED4 Chemnitz  81,33  1,88 %  
DEE0 Sachsen-Anhalt (*)  81,67  1,89 %  
DEG0 Thüringen  78,67  2,74 %  
Unaprijed nedefinirana „c” podru čja —  —  13,95 %  
Ukupni udio stanovništva 2014.–2020.  —  —  25,85 %  
(*) Samo dio regije DE40 Brandenburg koji odgovara bivšoj regiji NUTS 2 DE41 Brandenburg – Nordost i dio regije DEE0 Sachsen-An halt 
koji odgovara bivšim regijama NUTS 3 DEE1 Dessau i DEE3 Magdeburg (kako je navedeno u zajedni čkom razvrstavanju NUTS 2003) 
uklju čeni u su unaprijed definirana „c” podru čja. Prilikom prijave karte regionalnih potpora, kako bi omogu ćila srednjoro čno prei ­
spitivanje predvi đeno na razini NUTS 2 u pododjeljku 5.6.2. ovih smjernica, Njema čka može odlu čiti kao unaprijed definirana „c” 
podru čja odrediti cijele regije NUTS 2 DE40 Brandenburg i DEE0 Sachsen-Anhalt, pod uvjetom da se u skladu s time umanji postotak 
nacionalnog stanovništva raspoloživog za unaprijed nedefinirana „c” podru čja. 
Estonija  Regije NUTS-a  BDP po 
stanovniku  Postotak nacionalnog 
stanovništva  
„a” podru čja EE00 Eesti  65,00  100,00 %  
Ukupni udio stanovništva 2014.–2020.  —  —  100,00 %  
Irska  Regije NUTS-a  BDP po 
stanovniku  Postotak nacionalnog 
stanovništva  
Unaprijed nedefinirana „c” podru čja —  —  51,28 %  
Ukupni udio stanovništva 2014.–2020.  —  —  51,28 %  
Gr čka Regije NUTS-a  BDP po 
stanovniku  Postotak nacionalnog 
stanovništva  
„a” podru čja EL11 Ανατολική  Μακεδονία , 
Θράκη /Anatoliki Makedonia, Thraki  68,00  5,36 %  
EL12 Κεντρική  Μακεδονία /Kentriki 
Makedonia  72,33  17,29 %  
EL14 Θεσσαλία /Thessalia  69,33  6,51 %  
EL21 Ήπειρος /Ipeiros  63,33  3,17 %  
EL23 Δυτική  Ελλάδα /Dytiki Ellada  65,00  6,59 %  
EL25 Πελοπόννησος /Peloponnisos  74,00  5,22 %  
EL41 Βόρειο  Αιγαίο /Voreio Aigaio  75,00  1,77 %HR 08/Sv. 6 Službeni list Europske unije 37
 
Unaprijed definirana „c” podru čja (bivša 
„a” podru čja) EL13 Δυτική  Μακεδονία /Dytiki Make ­
donia  83,67  2,59 %  
EL22 Ιόνια  Νησιά /Ionia Nisia  82,67  2,07 %  
EL43 Κρήτη /Kriti  83,33  5,42 %  
Unaprijed definirana „c” podru čja 
(rijetko naseljena podru čja) EL243 Ευρυτανία /Evrytania  0,17 %  
Unaprijed nedefinirana „c” podru čja —  —  43,84 %  
Ukupni udio stanovništva 2014.–2020.  100,00 %  
Španjolska  Regije NUTS-a  BDP po 
stanovniku  Postotak nacionalnog 
stanovništva  
„a” podru čja ES43 Extremadura  70,67  2,35 %  
ES70 Canarias  87,33  4,55 %  
Unaprijed definirana „c” podru čja (bivša 
„a” podru čja) ES11 Galicia  91,33  5,94 %  
ES42 Castilla-La Mancha  82,33  4,43 %  
ES61 Andalucía  78,00  17,88 %  
Unaprijed definirana „c” podru čja 
(rijetko naseljena podru čja) ES242 Teruel  —  0,31 %  
ES417 Soria  —  0,20 %  
Unaprijed nedefinirana „c” podru čja —  —  33,00 %  
Ukupni udio stanovništva 2014.–2020.  —  —  68,66 %  
Francuska  Regije NUTS-a  BDP po 
stanovniku  Postotak nacionalnog 
stanovništva  
„a” podru čja FR91 Guadeloupe  60,67  0,69 %  
FR92 Martinique  73,67  0,61 %  
FR93 Guyane  52,33  0,36 %  
FR94 Réunion  68,00  1,27 %  
Saint-Martin (*)  :  :  
Mayotte (*)  :  :  
Unaprijed nedefinirana „c” podru čja —  —  21,24 %  
Ukupni udio stanovništva 2014.–2020.  —  —  24,17 %  
(*) Saint-Martin i Mayotte su najudaljenije regije, ali nisu uklju čene u zajedni čko razvrstavanje NUTS 2010. s obzirom da je njihov 
administrativni status mijenjan nacionalnim pravom u 2007., odnosno 2011. godini. Kako bi utvrdila najviši intenzitet potpore 
primjenjiv u tim dvama najudaljenijim regijama, Francuska se može pozvati na podatke svojeg nacionalnog statisti čkog zavoda ili 
drugih priznatih izvora.HR 38 Službeni list Europske unije 08/Sv. 6
 
Italija  Regije NUTS-a  BDP po 
stanovniku  Postotak nacionalnog 
stanovništva  
„a” podru čja ITF3 Campania  65,67  9,64 %  
ITF4 Puglia  67,67  6,76 %  
ITF5 Basilicata  72,67  0,97 %  
ITF6 Calabria  66,67  3,32 %  
ITG1 Sicilia  67,33  8,34 %  
Unaprijed nedefinirana „c” podru čja —  —  5,03 %  
Ukupni udio stanovništva 2014.–2020.  —  —  34,07 %  
Cipar  Regije NUTS-a  BDP po 
stanovniku  Postotak nacionalnog 
stanovništva  
Unaprijed nedefinirana „c” podru čja —  —  50,00 %  
Ukupni udio stanovništva 2014.–2020.  —  —  50,00 %  
Latvija  Regije NUTS-a  BDP po 
stanovniku  Postotak nacionalnog 
stanovništva  
„a” podru čja LV00 Latvija  55,33  100,00 %  
Ukupni udio stanovništva 2014.–2020.  —  —  100,00 %  
Litva  Regije NUTS-a  BDP po 
stanovniku  Postotak nacionalnog 
stanovništva  
„a” podru čja LT00 Lietuva  61,33  100,00 %  
Ukupni udio stanovništva 2014.–2020.  —  —  100,00 %  
Luksemburg  Regije NUTS-a  BDP po 
stanovniku  Postotak nacionalnog 
stanovništva  
Unaprijed nedefinirana „c” podru čja —  —  8,00 %  
Ukupni udio stanovništva 2014.–2020.  —  —  8,00 %  
Ma đarska  Regije NUTS-a  BDP po 
stanovniku  Postotak nacionalnog 
stanovništva  
„a” podru čja HU21 Közép-Dunántúl  56,33  10,96 %  
HU22 Nyugat-Dunántúl  62,67  9,96 %  
HU23 Dél-Dunántúl  44,33  9,44 %  
HU31 Észak-Magyarország  40,00  12,02 %  
HU32 Észak-Alföld  41,00  14,87 %  
HU33 Dél-Alföld  42,67  13,13 %  
Unaprijed nedefinirana „c” podru čja —  —  6,33 %  
Ukupni udio stanovništva 2014.–2020.  —  —  76,71 %HR 08/Sv. 6 Službeni list Europske unije 39
 
Malta  Regije NUTS-a  BDP po 
stanovniku  Postotak nacionalnog 
stanovništva  
Unaprijed definirana „c” podru čja (bivša 
„a” podru čja) MT00 Malta  83,67  100,00 %  
Ukupni udio stanovništva 2014.–2020.  —  —  100,00 %  
Nizozemska  Regije NUTS-a  BDP po 
stanovniku  Postotak nacionalnog 
stanovništva  
Unaprijed nedefinirana „c” podru čja —  —  7,5 %  
Ukupni udio stanovništva 2014.–2020.  —  —  7,5 %  
Austrija  Regije NUTS-a  BDP po 
stanovniku  Postotak nacionalnog 
stanovništva  
Unaprijed nedefinirana „c” podru čja —  —  25,87 %  
Ukupni udio stanovništva 2014.–2020.  —  —  25,87 %  
Poljska  Regije NUTS-a  BDP po 
stanovniku  Postotak nacionalnog 
stanovništva  
„a” podru čja PL11 Łódzkie  55,00  6,65 %  
PL21 Ma łopolskie  51,33  8,65 %  
PL22 Śląskie 64,33  12,15 %  
PL31 Lubelskie  40,67  5,64 %  
PL32 Podkarpackie  40,67  5,51 %  
PL33 Świ ętokrzyskie  46,33  3,32 %  
PL34 Podlaskie  43,67  3,11 %  
PL41 Wielkopolskie  62,67  8,94 %  
PL42 Zachodniopomorskie  52,67  4,43 %  
PL43 Lubuskie  51,00  2,65 %  
PL51 Dolno śląskie  65,33  7,53 %  
PL52 Opolskie  49,00  2,70 %  
PL61 Kujawsko-Pomorskie  50,67  5,42 %  
PL62 Warmi ńsko-Mazurskie  44,33  3,74 %  
PL63 Pomorskie  57,33  5,85 %  
Unaprijed definirana „c” podru čja (bivša 
„a” podru čja) PL12 Mazowieckie  96,00  13,70 %  
Ukupni udio stanovništva 2014.–2020.  —  —  100,00 %HR 40 Službeni list Europske unije 08/Sv. 6
 
Portugal  Regije NUTS-a  BDP po 
stanovniku  Postotak nacionalnog 
stanovništva  
„a” podru čja PT11 Norte  63,67  35,19 %  
PT16 Centro (PT)  66,00  22,36 %  
PT18 Alentejo  72,33  7,06 %  
PT20 Região Autónoma dos Açores  74,33  2,31 %  
PT30 Região Autónoma da Madeira  104,00  2,33 %  
Unaprijed nedefinirana „c” podru čja —  —  15,77 %  
Ukupni udio stanovništva 2014.–2020.  —  —  85,02 %  
Rumunjska  Regije NUTS-a  GDP per capita  Percentage of national 
population  
„a” podru čja RO11 Nord-Vest  42,33  12,68 %  
RO12 Centru  45,00  11,77 %  
RO21 Nord-Est  29,33  17,30 %  
RO22 Sud-Est  37,67  13,09 %  
RO31 Sud – Muntenia  39,33  15,21 %  
RO41 Sud-Vest Oltenia  35,67  10,45 %  
RO42 Vest  52,00  8,94 %  
Unaprijed definirana „c” podru čja (bivša 
„a” podru čja) RO32 Bucure ști – Ilfov  113,00  10,56 %  
Ukupni udio stanovništva 2014.–2020.  —  —  100,00 %  
Slovenija  Regije NUTS-a  BDP po 
stanovniku  Postotak nacionalnog 
stanovništva  
„a” podru čja SI01 Vzhodna Slovenija  71,67  52,92 %  
Unaprijed definirana „c” podru čja (bivša 
„a” podru čja) SI02 Zahodna Slovenija  104,00  47,08 %  
Ukupni udio stanovništva 2014.–2020.  —  —  100,00 %  
Slova čka Regije NUTS-a  BDP po 
stanovniku  Postotak nacionalnog 
stanovništva  
„a” podru čja SK02 Západné Slovensko  68,33  34,37 %  
SK03 Stredné Slovensko  58,67  24,87 %  
SK04 Východné Slovensko  49,67  29,24 %  
Ukupni udio stanovništva 2014.–2020.  —  —  88,48 %HR 08/Sv. 6 Službeni list Europske unije 41
 
Finska  Regije NUTS-a  BDP po 
stanovniku  Postotak nacionalnog 
stanovništva  
Unaprijed definirana „c” podru čja 
(rijetko naseljena podru čja) FI1D1 Etelä-Savo  —  2,89 %  
FI1D2 Pohjois-Savo  —  4,63 %  
FI1D3 Pohjois-Karjala  —  3,09 %  
FI1D4 Kainuu  —  1,54 %  
FI1D5 Keski-Pohjanmaa  —  1,27 %  
FI1D6 Pohjois-Pohjanmaa  —  7,34 %  
FI1D7 Lappi  —  3,42 %  
Unaprijed nedefinirana „c” podru čja —  —  1,85 %  
Ukupni udio stanovništva 2014.–2020.  —  —  26,03 %  
Švedska  Regije NUTS-a  BDP po 
stanovniku  Postotak nacionalnog 
stanovništva  
Unaprijed definirana „c” podru čja 
(rijetko naseljena podru čja) SE312 Dalarnas län  —  2,94 %  
SE321 Västernorrlands län  —  2,58 %  
SE322 Jämtlands län  —  1,35 %  
SE331 Västerbottens län  —  2,75 %  
SE332 Norrbottens län  —  2,64 %  
Ukupni udio stanovništva 2014.–2020.  —  —  12,26 %  
Ujedinjena Kraljevina  Regije NUTS-a  BDP po 
stanovniku  Postotak nacionalnog 
stanovništva  
„a” podru čja UKK3 Cornwall and the Isles of 
Scilly  72,67  0,86 %  
UKL1 West Wales and The Valleys  69,67  3,05 %  
Unaprijed definirana „c” podru čja 
(rijetko naseljena podru čja) UKM61 Caithness & Sutherland and 
Ross & Cromarty  — 0,15 %  
UKM63 Lochaber, Skye & Lochalsh, 
Arran & Cumbrae and Argyll & Bute  — 0,16 %  
UKM64 Eilean Siar (Western Isles)  —  0,04 %  
Unaprijed nedefinirana „c” podru čja —  —  22,79 %  
Ukupni udio stanovništva 2014.–2020.  —  —  27,05 %HR 42 Službeni list Europske unije 08/Sv. 6
 
PRILOG II.  
Metoda koja se koristi za raspodjelu unaprijed nedefiniranog „c” udjela me đu državama članicama  
Komisija za svaku predmetnu državu članicu utvr đuje unaprijed nedefinirani „c” udio primjenom sljede će metode:  
1. Za svaku državu članicu Komisija utvr đuje regije NUTS 3 u predmetnoj državi članici, koje nisu smještene ni u kojem 
od sljede ćih podru čja: 
— „a” podru čja koja ostvaruju pravo na potporu, navedena u Prilogu I.,  
— bivša „a” podru čja navedena u Prilogu I.,  
— rijetko naseljena podru čja navedena u Prilogu I.  
2. Unutar regija NUTS 3, utvr đenih u prvom koraku, Komisija utvr đuje one koje imaju:  
— BDP po stanovniku (  1 ) niži ili jednak pragu nejednakosti BDP-a po stanovniku (  2 ), ili  
— stopu nezaposlenosti (  3 ) višu ili jednaku pragu nejednakosti nacionalne nezaposlenosti (  4 ), ili višu ili jednaku 150 % 
nacionalnog prosjeka, ili  
— BDP po stanovniku niži ili jednak 90 % prosjeka u EU-27, ili  
— stopu nezaposlenosti višu ili jednaku 125 % prosjeka u EU-27.  
3. Raspodjela unaprijed nedefiniranog „c” udjela za državu članicu  i (A  i ) utvr đuje se prema sljede ćoj formuli (izražena kao 
postotak stanovništva u EU-27):  
A i = p  i /P × 100  
gdje je:  
p i stanovništvo (  5 ) regija NUTS 3 u državi članici  i, utvr đenih u drugom koraku.  
P zbroj stanovništva regija NUTS 3 u EU-27, utvr đenih u drugom koraku.HR 08/Sv. 6 Službeni list Europske unije 43  
( 1 ) Svi podaci o BDP-u po stanovniku, koji se spominju u ovom Prilogu, temelje se na prosjeku posljednjih triju godina za koje su  
dostupni podaci Eurostata, tj. na BDP-u po stanovniku za razdoblje 2008.–2010. godine.  
( 2 ) Prag nejednakosti nacionalnog BDP-a po stanovniku za državu članicu  i (TG  i ) utvr đuje se prema sljede ćoj formuli (izražen kao postotak 
nacionalnog BDP-a po stanovniku): 
(TG)  i = 85 × ((1 + 100/g  i )/2) 
gdje je g  i BDP po stanovniku države članice  i, izražen kao postotak prosjeka u EU-27.  
( 3 ) Svi podaci o nezaposlenosti, koji se spominju u ovom Prilogu, temelje se na prosjeku posljednjih triju godina za koje su dost upni 
podaci Eurostata, tj. razdoblja 2010.–2012. godine. Me đutim, ti podaci ne sadržavaju informacije na NUTS 3 razini, te se stoga koriste 
podaci o nezaposlenosti za regije NUTS 2 u kojoj su smještene te NUTS 3 regije.  
( 4 ) Prag nejednakosti nacionalne stope nezaposlenosti za državu članicu  i (TU  i ) utvr đuje se prema sljede ćoj formuli (izražen kao postotak 
nacionalne stope nezaposlenosti): 
(TU)  i = 115 × ((1 + 100/u  i )/2) 
gdje je u  i nacionalna stopa nezaposlenosti države članice  i, izražena kao postotak prosjeka u EU-27.  
( 5 ) Podaci o stanovništvu za regije NUTS 3 utvr đuju se na osnovi podataka o stanovništvu koje Eurostat koristi za izra čun regionalnog 
BDP-a po stanovniku za 2010. godinu.
 PRILOG III.  
Obrazac za dostavu informacija o kartama regionalnih potpora  
1. Države članice moraju dostaviti informacije za svaku od sljede ćih kategorija podru čja koje predlažu odrediti na karti, 
ako je primjenjivo:  
— „a” podru čja, 
— bivša „a” podru čja, 
— rijetko naseljena podru čja, 
— unaprijed nedefinirana „c” podru čja, odre đena na osnovi prvog kriterija,  
— unaprijed nedefinirana „c” podru čja, odre đena na osnovi drugog kriterija,  
— unaprijed nedefinirana „c” podru čja, odre đena na osnovi tre ćeg kriterija,  
— unaprijed nedefinirana „c” podru čja, odre đena na osnovi četvrtog kriterija,  
— unaprijed nedefinirana „c” podru čja, odre đena na osnovi petog kriterija,  
2. Unutar svake kategorije, predmetna država članica mora za svako predloženo podru čje dostaviti sljede će informacije:  
— identifikacija podru čja (koriste ći regionalni kod podru čja NUTS 2 ili NUTS 3 regije, LAU-2 ili LAU-1 kod podru čja 
koja čine grani čno podru čje, odnosno druge službene oznake predmetne administrativne jedinice),  
— predloženi intenzitet potpore u podru čju za razdoblje 2014.–2020. godine, odnosno, u slu čaju bivših „a” podru čja, 
za razdoblja 2014.–2017. i 2018.–2020. godine (navode ći svako uve ćanje intenziteta potpore, kako je navedeno u 
stavcima 173., 175. odnosno 176. i 177., ako je primjenjivo),  
— ukupno rezidentno stanovništvo podru čja, kako je navedeno u stavku 170.  
3. Za rijetko naseljena podru čja i podru čja koja nisu unaprijed definirana i odre đena su na osnovi prvog do petog 
kriterija, država članica mora dostaviti primjeren dokaz ispunjenosti svakog od primjenjivih uvjeta utvr đenih u 
stavcima 161. i 168-170.HR 44 Službeni list Europske unije 08/Sv. 6
 
PRILOG IV.  
Definicija sektora čelika  
Za potrebe ovih smjernica, „sektor čelika” zna či sve djelatnosti vezane uz proizvodnju jednog ili više sljede ćih proizvoda:  
(a) sirovo željezo i ferolegure: sirovo željezo za proizvodnju čelika, ljevaonice i drugo sirovo željezo, zrcalno željezo i 
visokouglji čni feromangan, bez drugih ferolegura;  
(b) sirovi i poluzavršeni proizvodi od željeza, obi čnog čelika ili specijalnih čelika: teku ći čelik izliven ili neizliven u ingote, 
uklju čuju ći ingote za kovanje poluzavršenih proizvoda: blumovi, gredice i plo če; limene šipke i šipke od bijelog lima; 
široki toplo valjani kolutovi, osim proizvodnje teku ćeg čelika za lijevanje iz malih i srednjih ljevaonica;  
(c) toplo valjani kona čni proizvodi od željeza, obi čnog čelika ili specijalnih čelika: tra čnice, pragovi, vezice, podložne 
plo če, grede, teški profili 80 mm i više, žmurje, šipke i profili ispod 80 mm i plo če ispod 150 mm, ži čane šipke, 
okrugli i kvadratni dijelovi za cijevi, toplo valjani obru či i trake (uklju čuju ći trake za cijevi), toplo valjani lim 
(presvu čeni i nepresvu čeni), plo če i lim debljine 3 mm i više, univerzalne plo če 150 mm i više, osim žica i proizvoda 
iz žice, svijetlih šipki i željeznih odljeva;  
(d) hladno valjani kona čni proizvodi: kositreni lim, mat lim, crni lim, pocin čani lim, drugi presvu čeni limovi, hladno 
valjani limovi, elektri čni limovi i trake, namijenjeni proizvodnji bijelog lima, hladno valjani limovi u kolutovima i 
trakama;  
(e) cijevi: sve bešavne čeli čne cijevi, varene čeli čne cijevi s promjerom preko 406,4 mm.  
Definicija sektora umjetnih vlakana  
Za potrebe ovih smjernica, „sektor umjetnih vlakana” zna či: 
(a) ekstruzija/tkanje svih generi čkih vrsta vlakana i pre đe na temelju poliestera, poliamida, akrila ili polipropilena, za bilo 
koju krajnju uporabu; ili  
(b) polimerizacija (uklju čuju ći polikondenzaciju), ako je uklju čena u ekstruziju kod upotrijebljenih strojeva; ili  
(c) svaki prate ći postupak koji je povezan s istovremenom ugradnjom funkcije ekstruzije/tkanja, koju provodi budu ći 
korisnik ili drugi poduzetnik iz grupacije kojoj pripada, a koji je u toj posebnoj poslovnoj djelatnosti u smislu 
upotrijebljenih strojeva obi čno uklopljen u takvu funkciju.HR 08/Sv. 6 Službeni list Europske unije 45
 
PRILOG V.  
Obrazac zahtjeva za regionalnu potporu za ulaganja  
1. Informacije o korisniku potpore:  
— Naziv, registrirana adresa glavnog sjedišta, glavni sektor djelatnosti (NACE kod),  
— Izjava da poduzetnik nije u teško ćama, kako je definirano smjernicama za sanaciju i restrukturiranje,  
— Izjava kojom se navodi potpora (kako  de minimis  potpora, tako i državna potpora) ve ć primljena za druge projekte 
u prethodne tri godine u istom NUTS 3 podru čju gdje će novo ulaganje biti smješteno. Izjava kojom se navodi 
regionalna potpora koja je primljena ili će biti primljena za isti projekt od drugih davatelja,  
— Izjava kojom se navodi je li poduzetnik zatvorio jednaku ili sli čnu djelatnost u EGP-u dvije godine prije datuma 
ovog obrasca zahtjeva,  
— Izjava kojom se navodi ima li poduzetnik u trenutku podnošenja zahtjeva namjeru zatvoriti takvu djelatnost u 
razdoblju od dvije godine nakon dovršetka ulaganja za koje se traži potpora.  
2. Informacije o projektu/djelatnosti za koju se traži potpora:  
— Kratki opis projekta/djelatnosti,  
— Kratki opis o čekivanih pozitivnih u činaka za predmetno podru čje (primjerice, broj otvorenih ili zajam čenih radnih 
mjesta, djelatnosti istraživanja, razvoja i inovacija, izobrazbe, stvaranje klastera),  
— Mjerodavna pravna osnova (nacionalna, EU ili oboje),  
— Planirani datum po četka i dovršetka projekta/djelatnosti,  
— Lokacija, odnosno lokacije, projekta.  
3. Informacije o financiranju projekta/djelatnosti:  
— Troškovi ulaganja i ostali povezani troškovi, analiza troškova i koristi za prijavljene mjere potpore,  
— Ukupni opravdani troškovi,  
— Iznos potpore potreban za izvršenje projekta/djelatnosti,  
— Intenzitet potpore.  
4. Informacije o potrebi za potporom i njezin o čekivani u činak:  
— Kratko pojašnjenje potrebe za potporom i njezinog u činka na odluku o ulaganju ili odluku o lokaciji. Navodi se 
alternativno ulaganje ili lokacija u odsutnosti potpore,  
— Izjava da ne postoji neopozivi sporazum izme đu korisnika i ugovaratelja o provedbi projekta.HR 46 Službeni list Europske unije 08/Sv. 6
 
PRILOG VI.  
Obrazac za dostavu informacija Komisiji prema stavku 193.
HR 08/Sv. 6 Službeni list Europske unije 47