EUROPSKA KOMISIJA Strasbourg, 5.7.2016 COM(2016) 446 final IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU I REVIZORSKOM SUDU Godišnje izvješće za 2015. o upravljanju proračunom EU-a i o njegovom izvršenju



Sadržaj Uvod Odjeljak 1. Izvršenje i rezultati 1.1. Junckerova Komisija usmjerena na izvršenje 1.2. Sažeti pregled napretka 1.3 Konkurentnost za rast i radna mjesta (proračunski naslov 1A) 1.3.1. Provedba programa za razdoblje od 2014. – 2020. 1.3.2. Rezultati programa VFO-a za razdoblje 2007. – 2013. 1.4. Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija (proračunski naslov 1B) 1.4.1. Provedba programa za razdoblje od 2014. – 2020. 1.4.2. Rezultati programa za razdoblje 2007. – 2013. 1.5. Održivi rast: Prirodni resursi (proračunski naslov 2) 1.5.1. Informacije o provedbi programa za razdoblje 2014. – 2020. 1.5.2. Rezultati programa za razdoblje 2007. – 2013. 1.6. Sigurnost i građanstvo (proračunski naslov 3) 1.6.1. Provedba programa VFO-a za razdoblje 2014. – 2020. 1.6.2. Rezultati programa VFO-a za razdoblje 2007. – 2013.

1.7. Globalna Europa (proračunski naslov 4) 1.7.1. Provedba programa za razdoblje 2014. – 2020. 1.7.2. Rezultati programa za razdoblje 2007. – 2013. Zaključci o izvršenju i rezultatima Odjeljak 2. Postignuća u upravljanju 2.1 Postizanje ciljeva unutarnje kontrole 2.1.1. Upravljanje rizicima u pogledu zakonitosti i pravilnosti: Ugroženi iznos u trenutku zatvaranja 2.1.2. Kontrola troškovne efikasnosti i pojednostavnjenje 2.1.3. Strategije za borbu protiv prijevara 2.2 Jamstvo upravljanja 2.3. Jamstvo dobiveno na temelju rada Službe za unutarnju reviziju (IAS) 2.4. Daljnje djelovanje u pogledu razrješnice i preporuke vanjskih revizija Zaključak o napretku u pogledu upravljanja



Uvod Proračunom EU-a omogućuje se Europljanima da zajedničkim djelovanjem riješe zajedničke izazove na europskoj i međunarodnoj razini. Proračun EU-a, koji predstavlja otprilike 1 % bruto nacionalnog dohotka EU-a i 2 % javne potrošnje u EU-u, upotrebljava se zajedno s nacionalnim proračunima i drugim alatima politike i regulatornim alatima na europskoj razini kako bi se Uniji pomoglo da ostvari svoje strateške ciljeve. Njime se posebno pridonosi ostvarenju političkih prioriteta koje je utvrdio Predsjednik Juncker. Ti se prioriteti temelje na ključnim izazovima s kojima se suočavaju europsko gospodarstvo i društvo i referentna su točka za sve Komisijine aktivnosti. Njima se nadopunjuju ciljevi strategije Europa 2020. za rast i radna mjesta pokrenute 2010. u kojoj je utvrđen niz glavnih ciljeva koji trebaju biti ostvareni do 2020. u području zapošljavanja, istraživanja i razvoja, klimatskih promjena i energije, obrazovanja, siromaštva i socijalne isključenosti. Tim se zajedničkim ciljevima osigurava plan djelovanja na europskoj i nacionalnoj razini i oni se prenose u smjernice za države članice u okviru postupka Europskog semestra.

Višegodišnji financijski okvir (VFO) za razdoblje 2014. – 2020. i povezani financijski programi tako su oblikovani da se njima podupire ostvarenje ciljeva strategije Europa 2020. U cilju jačanja veze između rashoda i političkih ciljeva, VFO za 2014. – 2020. uključuje sveobuhvatni skup pokazatelja uspješnosti. Na temelju tih pokazatelja može se mjeriti napredak u okviru svakog programa u pogledu njegovih izlaznih vrijednosti i doprinosa konačnim izlaznim vrijednostima i učinka na gospodarski rast i blagostanje europskih građana. U Godišnjem izvješću o upravljanju proračunom EU-a i o njegovom izvršenju za 2015. spojena su dva prethodna izvješća: Izvješće o ocjeni izrađeno u skladu s člankom 318. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Objedinjeno izvješće propisano člankom 66. stavkom 9. Financijske uredbe. Objedinjavanjem informacija o izvršenju proračuna EU-a i o upravljanju njime u izvješću se daje sveobuhvatan pregled načina na koji se proračunom EU-a podupiru politički prioriteti Unije i uloga Komisije u poticanju kulture uspješnosti i u osiguravanju i promicanju najviših standarda upravljanja proračunom. Ovo izvješće, koje obuhvaća ocjenu usklađenosti i rezultata, važan je dio doprinosa Komisije godišnjem postupku davanja razrješnice za proračun. Proračun EU-a 2015. – doprinos provedbi politike i odgovoru na krizu Komisija je tijekom 2015. ostvarila znatan napredak u pogledu deset političkih prioriteta utvrđenih u političkim smjernicama Predsjednika Junckera. Planom ulaganja za Europu u vrijednosti od 315 milijardi EUR osigurava se potreban poticaj za ulaganja u radna mjesta i rast. Nadalje, ključnim strateškim prijedlozima u područjima poput energetske unije, unije tržišta kapitala i jedinstvenog digitalnog tržišta pripremljen je teren prema dubljem, otvorenijem unutarnjem tržištu i većoj gospodarskoj dinamici. Komisija je tijekom 2015. brzo i svaobuhvatno odgovorila na niz velikih izazova za europsko gospodarstvo i društvo: izbjeglička kriza koja je u tijeku; teroristički napadi i nestabilnost u susjedstvu Europe; visoka stopa nezaposlenosti i spor gospodarski oporavak; financijska nestabilnost u Grčkoj i gospodarski učinak ruske zabrane izvoza poljoprivredne i prerađene hrane. Taj zahtjevan kontekst utjecao je na provedbu proračuna EU-a tijekom 2015. Za rješavanje tih velikih izazova bila je potrebna kombinacija političkog vodstva i strateške uporabe proračuna EU-a. U skladu s političkim prioritetima proračun EU-a bio je usmjeren na pružanje najvećeg mogućeg doprinosa zapošljavanju, rastu i ulaganjima. Uspješna provedba programa u okviru programa Obzor 2020., dodjela sredstava za financijske instrumente kojima se financiraju MSP-ovi, ubrzavanje isplata podrške za Inicijativu za zapošljavanje mladih, mobilizacija programa Erasmus+, uspostava Europskog fonda za strateška ulaganja i „Paketa za solidarnost” kojim se nastoji ublažiti stanje poljoprivrednika dokaz su brze i djelotvorne mobilizacije proračuna za podupiranje političkih prioriteta. Izbjeglička kriza stvara dosad neviđene izazove za EU. Iako je jasno da se izbjeglička kriza neće moći riješiti samo dodjelom dodatnih financijskih sredstava te da će EU moći dati samo ograničeni doprinos globalnim financijskim potrebama u tome području, nužan je strateški pristup financiranju u kombinaciji s instrumentima politike koje EU ima na raspolaganju. Odgovor EU-a na izbjegličku krizu jasan je primjer kako se proračun EU-a upotrebljavao kao dio višestranog odgovora na vrlo ozbiljan izazov. Komisija je tijekom 2015. predstavila Europski migracijski program u kojem je utvrđen sveobuhvatni plan za smanjenje poticaja za nezakonite migracije, za spašavanje života i za osiguravanje vanjskih granica EU-a. U njemu je predviđen razvoj snažne zajedničke politike azila i nova politika o zakonitoj migraciji. Komisija je predstavila i Europski program sigurnosti za suradnju i zajedničko djelovanje Unije u području sigurnosti u sljedećih pet godina, u cilju razvoja stvarnog područja unutarnje sigurnosti EU-a. Sredstva za izbjegličku krizu povećala su se za 50 % na 3,7 milijardi EUR 2015. i na više od 10 milijardi EUR za razdoblje 2015. – 2016. Dodatnim sredstvima pojačale su se operacije Triton i Poseidon u Sredozemlju te kapacitet Frontexa, EASO-a i Europola. To uključuje i hitne mjere u Uniji i podupiranje uspostave mehanizma za preseljenje izbjeglica iz graničnih država članica. Utrostručivanjem financiranja svojih pomorskih patrola na migracijskim rutama središnjeg i istočnog Sredozemlja EU je 2015. pridonio spašavanju više od 252 000 života, a do sredine 2016. još 100 000 života. Također je udvostručio svoje napore usmjerene na borbu protiv krijumčara i razbijanje skupina za krijumčarenje ljudi. Osim za mjere za suočavanje s novim priljevom migranata, proračun EU-a upotrebljavao se i za suzbijanje glavnih uzroka migracija pružanjem neposredne humanitarne pomoći Siriji, Iraku i ostalim susjednim zemljama (Turska, Libanon, Jordan), uspostavom dva nova fonda i instrumenta za financiranje kojim će se osigurati okvir za provedbu mjera na terenu. Regionalnim uzajamnim fondom Europske unije koji je uspostavljen kao odgovor na Sirijsku krizu i financira se s 570 milijuna EUR iz proračuna EU-a osigurat će se usklađeni odgovor na sirijsku krizu na regionalnoj razini povećanjem potpore. Njime će se osigurati zadovoljavanje ranih potreba za oporavkom sirijskih izbjeglica u susjednim zemljama te zajednica domaćina i državnih uprava. Komisija je pokrenula i Krizni uzajamni fond za stabilnost za rješavanje temeljnih uzroka nezakonite migracije i raseljenih osoba u Africi. Taj uzajamni fond sastoji se od 1,8 milijardi EUR iz proračuna EU-a i Europskog razvojnog fonda i doprinosa država članica EU-a i ostalih donatora. Instrument EU-a za izbjeglice u Turskoj uspostavljen je u cilju koordinacije ukupno 3 milijarde EUR potpore za izbjeglice u Turskoj i njihove zajednice domaćine. Ukupno 1 milijarda EUR te potpore financirat će se iz proračuna EU-a. Od 1. siječnja 2016. instrumentom su se dodjeljivala bespovratna sredstva i druga financijska potpora. Zahvaljujući strogom praćenju provedbe, znatnim naporima usmjerenim na ponovnu primjenu i pozitivnim promjenama na strani prihoda, za dodatne rashode tijekom 2015. nije bilo potrebno dodatno tražiti vlastita sredstva iz država članica. Proračun za 2015. potpuno je proveden i postao je ponovno održiv zahvaljujući postupnom rješavanju zaostalih neplaćenih računa iz prethodnog programskog razdoblja, u skladu s „Planom otplate” dogovorenim s Europskim parlamentom i Vijećem. Međutim, budući da se zahtjevi prema proračunu EU-a sve više povećavaju, bit će od ključne važnosti osigurati da su dostupna odgovarajuća sredstva za podupiranje političkih prioriteta u budućnosti te da je proračun dovoljno fleksibilan da se njime može reagirati na nepredviđene događaje.

Struktura godišnjeg izvješća o upravljanju i izvršenju U 1. odjeljku ovog izvješća sažima se izvršenje proračuna EU-a na temelju najnovijih dostupnih dokaza o rezultatima ostvarenima proračunom EU-a do kraja 2015. Ovo izvješće temelji se na podacima iz godišnjih izvješća o radu koje su izradili odjeli Komisije, na programskim izvještajima koji su dio prijedloga proračuna za 2017. i na ostalim izvorima poput izvješća o evaluaciji i provedbi programa EU-a. Ovo izvješće sadržava sažeti prikaz, a detaljnija izvješća o ciljevima programa i napretku u pogledu pokazatelja u odnosu na polazne točke i ciljeve dostupna su u godišnjim izvješćima o radu i u programskim izvještajima. Iako se izvješće odnosi na proračunsku godinu 2015., ono se temelji na najnovijim dostupnim podacima koji se ponekad odnose na prethodnu godinu izvješćivanja. U izvješću su za svaki od proračunskih naslova navedene informacije o provedbi u vezi s napretkom programa VFO-a za razdoblje 2014. – 2020. i najnoviji dostupni dokazi o rezultatima programa VFO-a za razdoblje 2007. – 2013. U skladu sa zahtjevima Europskog parlamenta i Europskog revizorskog suda, u izvješću su navedene i veze sa strategijom Europa 2020. i konkretni primjeri dodane vrijednosti financiranja EU-a. U izvješću su također navedeni ključni primjeri drugih vrsta nepotrošačkih instrumenata politike koji se upotrebljavaju zajedno s programima potrošnje za podupiranje općih prioriteta Unije. U ovom odjeljku opisuje se rad Komisije na proračunu EU-a usmjerenom na rezultate, odnosno opsežnoj inicijativi kojom se nastoji osigurati da se proračun EU-a upotrebljava u najvećoj mogućoj mjeri za ostvarivanje rezultata za građane EU-a.



U 2. odjeljku opisano je Komisijino upravljanje proračunom tijekom 2015. Izvješćivanje o upravljanju temelji se na godišnjim izvješćima o radu odjela Komisije u kojima se detaljno opisuje okruženje unutarnje kontrole i povezana pitanja. Ako su tijekom godine utvrđeni problemi, u izvješću se opisuje kako su odjeli Komisije riješili te izazove. U ovom odjeljku sažimaju se informacije o postizanju ciljeva unutarnje kontrole, upravljanju rizicima zakonitosti i pravilnosti, troškovnoj učinkovitosti kontrola i strategijama suzbijanja prijevara. Zaključkom na kraju odjeljka, koji je donesen na temelju jamstva o upravljanju zaprimljenog od svih odjela i na temelju jamstva dobivenog unutarnjom revizijom, Komisija može donošenjem izvješća preuzeti opću političku odgovornost za upravljanje proračunom EU-a za 2015.



Odjeljak 1.

Izvršenje i rezultati 1.1. Junckerova Komisija usmjerena na izvršenje U kontekstu proračunske discipline i konkurentnih zahtjeva prema proračunu EU-a, od presudne je važnosti snažna usmjerenost na izvršenje i ostvarenje rezultata na terenu. Tijekom 2015. to je zahtijevalo najveću moguću fleksibilnost dostupnu u okviru VFO-a, uključujući znatne preraspodjele u cilju usmjeravanja dostupnih sredstava na najvažnije prioritete te istovremeno osiguravajući stabilni okvir za dugoročna ulaganja. Predsjednik Junker odredio je ton na početku svog mandata: „Nije dovoljno pametno dodijeliti novac. Moramo učiniti više s manje sredstava. Moramo iskoristiti proračun najbolje što možemo i pametno trošiti novac. […] Ljudi žele da ostvarimo rezultate. Također žele znati kako trošimo novac poreznih obveznika.’

Ta se obveza nastoji ispuniti inicijativom EU-a „Proračun usmjeren na rezultate” (BFOR) koju je 2015. pokrenula potpredsjednica Georgieva. Ona se temelji na postojećem okviru za izradu proračuna koji je utemeljen na uspješnosti u cilju promicanja bolje usklađenosti i izvršenja, apsorpcije sredstava i rezultata programa. „Usmjerenost, brzina i rezultati” vodeća su načela niza inicijativa koje se mogu podijeliti u četiri područja: utvrđivanje u koja bi se područja proračuna EU-a trebalo ulagati u cilju promicanja ključnih prioriteta i ostvarivanja višestrukih ciljeva potrebnom brzinom i fleksibilnošću, poboljšanje ulaganja sredstava iz proračuna EU-a kako bi se sredstva na najbolji način iskoristila povećanom uporabom financijskih instrumenata, pojednostavnjenja i razmjernih, troškovno učinkovitih kontrola, razmišljanje o ocjenjivanju provedbe i izvršenja proračuna EU-a u cilju provedbe usklađenog i realističnog okvira za izvršenje, uključujući izvješćivanje o zakonitosti, pravilnosti i rezultatima, osiguravanje učinkovite komunikacije kojom se pružaju dostupne i razumljive informacije o rezultatima ostvarenima proračunom EU-a za širu publiku te produktivnog dijaloga s dionicima, uključujući stručne i političke razgovore o izradi proračuna na temelju rezultata i godišnju konferenciju posvećenu BFOR-u. Jedan od primjera boljeg priopćavanja rezultata proračuna EU-a građanima jest poseban web-alat za rezultate EU-a koji je pokrenula potpredsjednica Georgieva u rujnu 2015. na godišnjoj konferenciji BFOR-a. U njemu su navedeni primjeri potrošnje proračuna EU-a uz prikaz učinka projekata koje financira EU u Europi i izvan nje kojim su obuhvaćena različita područja financiranja. Iako se program BFOR-a temelji na trajnom napretku, posebna unaprjeđenja uvedena su već tijekom 2015. u Komisijinom ciklusu strateškog planiranja i programiranja te u postupku izrade proračuna. Tim promjenama poboljšava se planiranje izvršavanja, praćenje i izvješćivanje za aktivnosti Komisije i za sve programe potrošnje. Trenutačno se radi na preispitivanju pokazatelja uspješnosti koji su utvrđeni za programe koji se financiraju iz proračuna EU-a. Preispitivanjem će se omogućiti odabir najprikladnijih pokazatelja podržanih pouzdanim dokazima za mjerenje napretka u postizanju ciljeva i osigurat će se jasnije i sveobuhvatnije informacije o izvršenju za pripremu godišnjeg proračuna EU-a. U izvješću za 2016. bit će navedena ostala poboljšanja. Jedan primjer jest uvođenje višegodišnjeg strateškog plana za svaki odjel Komisije na temelju zajedničkih općih ciljeva kojim je obuhvaćeno deset političkih prioriteta Junckerove Komisije i kojim se podupire ostvarivanje ciljeva strategije Europa 2020. i obveza iz Ugovora. U području dobrog financijskog upravljanja ostvaren je napredak u pogledu pokazatelja za ocjenjivanje isplativosti kontrola i količine rizika po području politike. Komisija se u tom postupku oslanja na rad i preporuke Službe za unutarnju reviziju (IAS). U skladu sa svojom metodologijom i najboljom praksom, IAS je pristupio izvršavanju na neizravan način, odnosno ocjenjivanjem je li uprava uspostavila sustave kontrole za mjerenje uspješnosti (učinkovitosti i djelotvornosti) svojih aktivnosti i kako ih je uspostavila. Kako bi pomogao Komisiji da slijedi svoju metodologiju i najbolju praksu, IAS je 2015. izvršio niz revizija uspješnosti u kojima je ocjenjivao kako odjeli Komisije upravljaju posebnim ciljevima koji su pod njihovom kontrolom i mogu se ostvariti s pomoću njihovih rezultata i djelovanja te, kako ih prate i kako o njima izvješćuju i kako upravljaju politikama EU-a, prate ih i izvješćuju o njihovoj uspješnosti (dodatne elemente o IAS-ovim revizijama uspješnosti potražite u Prilogu 3.). ---- Ovo novo Godišnje izvješće o upravljanju i izvršenju temelji se na novom pristupu Komisije izvješćivanju o uspješnosti. Ono je također primjer obveze Komisije da uskladi izvješćivanje o izvršenju proračuna. Ovo izvješće dio je integriranog paketa o izvješćivanju kojim se podupire postupak davanja razrješnice. U sljedećim odjeljcima navedeni su najnoviji dostupni dokazi o rezultatima ostvarenima proračunom EU-a. Odjeljak počinje sažetim pregledom napretka prema ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020. i potom uključuje provedbu programa za razdoblje 2014. – 2020. i rezultate provedbe programa iz razdoblja 2007. – 2013.

1.2. Sažeti pregled napretka Za ostvarivanje cilja pametnog, održivog i uključivog rasta strategija Europa 2020. ima pet glavnih ciljeva povezanih sa zapošljavanjem, istraživanjem i razvojem, klimom i energetikom, obrazovanjem te suzbijanjem siromaštva i socijalne isključenosti. Te je glavne ciljeve svaka država članica prenijela u nacionalne ciljeve. Dok su države članice u prvom redu odgovorne za ostvarivanje ciljeva na nacionalnoj razini, proračunom EU-a pridonosi se postizanju glavnih ciljeva na razini EU-a. Komisija prati ostvarivanje glavnih ciljeva strategije Europa 2020. primjenom devet pokazatelja. Informacije o napretku ostvarenom u pogledu tih pokazatelja redovito se ažuriraju i objavljuju na web-mjestu Eurostata. Na sljedećem grafikonu prikazani su najnoviji dostupni podaci za devet pokazatelja. Na njemu je prikazan ostvareni napredak od 2008. i udaljenost do povezanih ciljeva strategije Europa 2020. Pokazatelji povezani s okolišnim ciljevima i obrazovanjem pokazuju napredak prema glavnim ciljevima. S druge strane, potrebno je uložiti daljnje napore u području zapošljavanja, istraživanja i razvoja te borbe protiv siromaštva ili socijalne isključenosti. Grafikon 1. Glavni ciljevi strategije Europa 2020. Proračun EU-a također je važan alat za podupiranje postizanja horizontalnih ciljeva politike poput borbe protiv klimatskih promjena i očuvanja bioraznolikosti. Kako bi odgovorio na izazove i potrebe za ulaganjima povezanima s klimatskim promjenama, EU je odlučio da bi najmanje 20 % njegova proračuna za razdoblje 2014. – 2020., odnosno ukupno 180 milijardi EUR u cijelom razdoblju, trebalo potrošiti na mjere povezane s klimatskim promjenama. Kako bi se ostvario taj rezultat, mjere za ublažavanje i prilagodbu ugrađuju se u sve glavne programe potrošnje EU-a, posebno u okviru Kohezijske politike, regionalnog razvoja, energije, prometa, istraživanja i inovacija, zajedničke poljoprivredne politike i razvojne politike EU-.a Počevši od nacrta proračuna za 2014. procjene rashoda povezanih s klimatskim promjenama prate se svake godine u skladu s metodologijom utemeljenom na markerima iz Rija. Procjenjivalo se da je 2015. ukupni doprinos povećanju udjela klimatskih mjera iznosio otprilike 17 % te da bi do 2016. trebao postići 22 %. Slično kao i u pogledu povećanja udjela klimatskih mjera, tijekom postupka praćenja rashoda povezanih s bioraznolikošću predviđeno je da će se 7 % proračuna za 2015. i 9 % proračuna za 2016. dodijeliti za ograničavanje i poništavanje narušavanja bioraznolikosti u EU-u čime će se ostvarivati važan doprinos postizanju ciljeva održivog rasta strategije Europa 2020. U sljedećim odjeljcima opisuju se veze između ciljeva programa VFO-a za razdoblje 2014. – 2020. i strategije Europa 2020. Za proračunske naslove koji su izravno povezani sa strategijom Europa 2020. (1A, 1B i 2), izvješćivanje o postignućima programa za razdoblje 2007. – 2013. strukturirano je i oko prioriteta strategije Europa 2020. te se u mjeri u kojoj je to moguće prikazuje doprinos proračuna EU-a ostvarivanju ciljeva strategije. Grafikon 2. Proračun EU-a za 2015. po naslovu Proračun EU-a u 2015. iznosio je 162 273 milijardi EUR. Otprilike polovina toga (48 % ili 78 milijardi EUR) dodijeljeno je za naslov 1. „Pametan i uključiv rast” podijeljen između naslova 1A „Konkurentnost za rast i radna mjesta” (10,8 %) i naslova 1B „Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija” (37,2 %). Naslov 2. „Održivi rast: Prirodni resursi” bilo je drugo najveće područje proračuna koje je činilo 39,4 %

1.3 Konkurentnost za rast i radna mjesta (proračunski naslov 1A) Programima za konkurentnost za rast i radna mjesta (obveze u okviru proračunskog naslova 1A) dodijeljeno je 2015. ukupno 17,55 milijardi EUR. To čini 10,8 % ukupnih godišnjih proračunskih rashoda. Glavni programi u okviru proračunskog naslova „Konkurentnost za rast i radna mjesta” jesu sljedeći: Obzor 2020., Okvirni program za istraživanje i inovacije, veliki infrastrukturi projekti (Galileo, Međunarodni termonuklearni eksperimentalni reaktor (ITER), Copernicus), program Erasmus+ iz kojeg se financiraju aktivnosti obrazovanja, osposobljavanja, mladih i sporta, Instrument za povezivanje Europe (CEF) kojim se financiraju veze u transeuropskoj prometnoj mreži, energetskoj mreži i mreži za IKT i novi Europski fond za strateška ulaganja (EFSI), koji je dio Plana ulaganja za Europu.



Prioriteti Komisije Programima u okviru ovog proračunskog naslova većinom se pridonosi postizanju prioriteta Junckerove Komisije koji uključuju „zapošljavanje, rast i ulaganja”, „jedinstveno digitalno tržište”, „energetsku uniju i klimu” i „dublju i pošteniju gospodarsku i monetarnu uniju”. Njima se pridonosi ostvarenju prioriteta strategije Europa 2020. za „pametni i održivi rast” i „uključivi rast” većinom otvaranjem radnih mjesta i učincima zapošljivosti programa Obzor 2020. (koji je nasljednik Sedmog okvirnog programa za istraživanje (FP7) i programa Erasmus+. Grafikon 3. Lijevo: udio proračunskog naslova A1 u cijelom proračunu za 2015. / Desno: Glavni programi financirani 2015. u okviru proračunskog naslova 1A. / Kategorija „Ostali programi” uključuje među ostalim program Europske unije za zapošljavanje i socijalne inovacije (EASI), carine i Fiscalis. Kategorija „Veliki infrastrukturni projekti” uključuje među ostalim Galileo, Europski geostacionarni navigacijski sustav (EGNOS), Copernicus, ITER. Sve brojke dane su u milijunima EUR.

1.3.1. Provedba programa za razdoblje od 2014. – 2020. Od novog VFO-a mnoge provedbene funkcije programa u okviru proračunskog naslova 1A sada se izvršavaju posredstvom agencija (izvršnih ili nacionalnih i u nekim slučajevima decentraliziranih), zajedničkih pothvata, inicijativa iz članka 185. ili Europske investicijske banke (za financijske instrumente). Obzor 2020., Okvirni program za istraživanje i inovacije Program rada programa Obzor 2020. za razdoblje 2014. – 2015. u cijelosti je proveden. Do kraja 2015. objavljeno je 198 poziva na podnošenje prijedloga i zaprimljeno je 78 268 prijedloga. Od tih prijedloga njih 10 658 uvršteno je na glavni ili rezervni popis. Prosječna stopa uspješnosti prijedloga iznosila je 14 %, što znači da su stope prekomjernih upisa i dalje visoke te da u tom području postoji velika potražnja za financiranjem EU-a. Galileo, Europska geostacionarna navigacijska prekrivajuća služba (EGNOS), Copernicus Tijekom 2015. ubrzana je primjena satelita programa Galileo uz tri uspješna lansiranja i uporabu šest dodatnih satelita. Ukupni broj lansiranih satelita udvostručio se do prosinca 2015. na dvanaest od kojih je devet u uporabi i time je uspostavljena značajna dinamika uporabe u svijetu satelitske navigacije. Broj zračnih luka s mogućnostima EGNOS-a povećao se sa 150 (2014.) na 174 (2015.). Nastavila se provedba Sporazuma o suradnji s Ukrajinom te je u okviru instrumenta susjedstva osigurano 5 milijuna EUR za razvoj EGNOS-a u Ukrajini. Copernicus je 2015. dalje napredovao prema ostvarenju toga da postane potpuno operativni program za promatranje zemlje s uspješnim lansiranjem satelita Sentinel-2A 22. lipnja 2015. kojim je sustavu dodana sposobnost optičkog slikanja. Na temelju satelitskih podataka iz Copernicusa omogućena je objava ranog upozorenja na poplavu u Ujedinjenoj Kraljevini i Irskoj 2015. te ocjenjivanje posljedica potresa u Afganistanu. Međunarodni termonuklearni eksperimentalni reaktor (ITER) Organizacija ITER-a potpisala je ukupno 104 od 139 ugovora o javnoj nabavi za različite pakete rada za izgradnju reaktora ITER. To predstavlja 90,5 % ukupne vrijednosti projekta u naravi. To znači da je velik dio aktivnosti ITER-a sad u rukama članova ITER-a koji će isporučiti sastavnice ITER-a. Europski zajednički pothvat za ITER (F4E), koji je nadležan za doprinos EU-a Organizaciji ITER-a, sada je sklopio većinu ugovora velike vrijednosti (više od 100 milijuna EUR). Do 31. prosinca 2015. F4E potpisao je 766 operativnih ugovora o javnoj nabavi i 145 ugovora o bespovratnim sredstvima u vrijednosti od ukupno 2,8 milijarde EUR (vrijednost iz 2008.). Međutim, projekt se suočava s izazovima, posebno u vezi s kašnjenjem, rizicima od pretjeranih troškova i općim upravljanjem. Mnogi od tih rizika povezani su s prirodom samog projekta koja nadilazi trenutačnu najnoviju tehnologiju fuzije i sa složenom upravljačkom strukturom. Akcijski plan za unaprjeđenje kojim su obuhvaćena opažanja Europskog parlamenta i Revizorskog suda u njihovim izvješćima o postupku davanja razrješnice 2013. odobrio je Upravni odbor F4E u ožujku 2015. i on se trenutačno provodi. Erasmus+ Programom Erasmus+ objedinjeno je od 2014. sedam prethodnih programa te su uključene nove mjere za razmjene u obrazovnom sustavu. Više od milijun osoba sudjelovalo je 2014. i 2015. u 18 000 mjera koje je financirao EU s fleksibilnim uvjetima za mobilnost, a koji bolje odražavaju razvoj potreba studenata i strukture diploma (Bolonjski postupak) u cijeloj Europi.

Instrument za povezivanje Europe (CEF) Tijekom 2015. dodijeljeno je 12,8 milijardi EUR za 263 projekta u području prometa na temelju sporazuma o bespovratnim sredstvima potpisanih 2015. u okviru poziva na podnošenje prijedloga u sklopu Instrumenta za povezivanje Europe za 2014. Financiranjem iz Instrumenta za povezivanje Europe ostvareno je 28,3 milijarde EUR ukupnih ulaganja u kojima se kombinira doprinos EU-a s regionalnim proračunima i proračunima država članica te kreditima Europske investicijske banke (EIB). U okviru dva poziva na podnošenje prijedloga za Instrument za povezivanje Europe u području energije koji su pokrenuti 2015. dodijeljeno je 366 milijuna EUR za 35 projekata za studije i radove. Većina potpore usmjerena je na projekte u Baltičkoj regiji te u središnjoj istočnoj i jugoistočnoj Europi za rješavanje problema sa sigurnošću opskrbe u tim dijelovima Europe. Cilj je svih odabranih projekata povećati sigurnost opskrbe energijom i smanjiti isključenost država članica iz energetskih mreža koje se protežu po cijelom EU-u. Cilj je pridonijeti dovršetku europskog energetskog tržišta i integraciji obnovljive energije u mrežu za opskrbu električnom energijom. Planira se otprilike 2 milijarde EUR za uporabu u okviru financijskih instrumenata CEF-a za razdoblje od 2014. – 2020. U tu svrhu s Europskom investicijskom bankom potpisan je 22. srpnja 2015. Sporazum o delegiranju dužničkog instrumenta CEF-a za potrebe njegove provedbe. Ovim važnim korakom omogućen je početak rada dužničkog instrumenta, na temelju iskustva stečenog tijekom provedbe instrumenata iz razdoblja od 2007. – 2013. poput Instrumenta kreditnog jamstva za projekte transeuropske prometne mreže (TEN-T) i pilot faze inicijative projektnih obveznica (PBI). Planove rada koje su predložili europski koordinatori za devet koridora glavne mreže predviđenih Uredbom o TEN-T potvrdile su podmetne države članice u svibnju 2015. i službeno predstavile na danima mreže TEN-T u Rigi u lipnju 2015. Na osnovu toga utvrđeni su prioriteti za svaki od koridora i slijedom toga utvrđene su mjere poput studija, radova i upravljačkih rješenja. Pakt za rast i zapošljavanje: kako se Inicijativom projektnih obveznica potaknulo dodatno financiranje važnih infrastrukturnih projekata Kako bi dali dodatni poticaj postizanju ciljeva strategije Europa 2020. u lipnju 2012. šefovi država ili vlada EU-a donijeli su „Pakt za rast i zapošljavanje”. Jedna od mjera u okviru ovog pakta bilo je pokretanje „Inicijative projektnih obveznica”. U vanjskoj evaluaciji pilot faze PBI-ja dovršenoj u prosincu 2015. ocijenjen je niz infrastrukturnih projekata koju su se financirali rješenjem kreditnog poboljšanja projektnih obveznica između 2012. i srpnja 2015. i zaključeno je da se PBI-jem odgovorilo na očiti tržišni nedostatak pružanjem proizvoda kojim su ublaženi ključni rizici povezani s infrastrukturnim projektima institucionalnih ulagača. U tu svrhu pilot projektom PBI-ja olakšano je veće sudjelovanje privatnog sektora u dugoročnom financiranju glavnih projekata u području transeuropskih prometnih mreža, transeuropskih energetskih mreža, IKT-a i širokopojasnog pristupa s pomoću tržišta kapitala. Nadalje, sporazumi o podjeli rizika između Europske komisije i EIB-a i doprinos EU-a bili su od ključne važnosti za razvoj inicijative čime se omogućuje EIB-u da se usmjeri na riskantnije i veće transakcije i na proširivanje baze ulagača. Nadalje, u evaluaciji je istaknuto da je ostvareni faktor poluge u okviru pet transakcija kreditnog poboljšanja projektnih obveznica zaključen 31. srpnja 2015. (tj. završni datum evaluacije) uz dostupni doprinos EU-a u iznosu od 1,29, a očekivani faktor poluge svih transakcija kreditnog poboljšanja projektnih obveznica koje će biti zaključene s postojećom potporom iz proračuna EU-a iznosio je 18,6 (4 270 milijuna EUR u troškovima kapitala podijeljeno s 230 milijuna EUR doprinosa iz proračuna EU-a) što je potpuno u skladu s očekivanjima. Dvije dodatne transakcije kreditnog poboljšanja projektnih obveznica potpisane su tijekom prva tri mjeseca 2016. uz potporu iz proračuna EU-a čime se ukupni broj potpisanih sporazuma u okviru PBI-ja (uključujući transakcije na vlastiti rizik EIB-a) povećao na 10. Program za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME) Tijekom 2015. mehanizmom predujmova Instrumenta kreditnog jamstva (LGF) u okviru programa COSME pokrenut je još značajniji doprinos financiranju riskantnijih transakcija MSP-ova nego u slučaju bez jamstva EFSI-ja - (potpisano je 18 sporazuma o jamstvima za ukupni iznos od 163 milijuna EUR pravnih obveza. Očekuje se da će od pojačanog instrumenta kreditnog jamstva posebno imati koristi novoosnovana poduzeća i manji MSP-ovi kojima je najteže ostvariti pristup financiranju. Od 30. rujna 2015. više od 30 000 MSP-ova već je primilo financiranje u ukupnom iznosu od 700 milijuna EUR. Od 31. prosinca 2015. više od 51 000 MSP-ova već je primilo financiranje u iznosu od gotovo 1300 milijuna EUR u okviru pojačanog instrumenta kreditnog jamstva programa COSME.

Otprilike 450 000 MSP-ova primilo je usluge iz Europske poduzetničke mreže koje obuhvaćaju sve od informiranja o pitanjima EU-a do posebnih savjetodavnih usluga ili usluga kojima se olakšava partnerstvo između MSP-ova s pomoću misija trgovačkih društava i događaja povezivanja. Cilj je povećati konkurentnost MSP-ova i njihovu inovacijsku sposobnost s pomoću 3000 zaposlenika mreže u svim regijama EU-a i 35 zemalja izvan EU-a. Ukupno 625 organizacija sudionica pružalo je stručne savjete za 60 000 MSP-ova o pristupu financijama, pravu intelektualnog vlasništva, revizijama poduzeća i tehnologije i učinkovitosti resursa. Otprilike 22 000 MSP-ova sudjelovalo je u događajima povezivanja. Tim aktivnostima ostvareno je 3190 posebnih postignuća o kojima su izvijestila trgovačka društva i brojne priče o uspjehu. U okviru programa Erasmus za mlade poduzetnike pruža se novim poduzetnicima ili onima koji to žele postati prilika da uče od iskusnih poduzetnika koji vode mala poduzeća u drugim državama. Dosad je registrirano gotovo 12 000 profila poduzetnika i povezano je 7700 poduzetnika u 3900 parova.. Plan ulaganja za Europu Glavni prioritet Komisije tijekom 2015. sastojao se od pripreme provedbe Plana ulaganja za Europu koji je pokrenut 2014. Mobiliziranje financijskih sredstava Osnova Plana za ulaganja jest Europski fond za strateška ulaganja (EFSI) kojim upravlja Skupina EIB-a. Krajem svibnja 2016. skupina EIB-a odobrila je projekte EFSI-ja ukupne vrijednosti ulaganja od otprilike 100 milijardi EUR koji su se podupirali sredstvima iz EFSI-ja u iznosu od 9,3 milijardi EUR za ulaganja u infrastrukturu i inovacije i 3,5 milijarde EUR u korist MSP-ova, dokaz uspješne provedbe instrumenta. Potpuni učinak na gospodarstvo može se sveobuhvatno ocijeniti nakon potpune provedbe inicijative. U svibnju 2016. Komisija je, u skladu s pravnom osnovom, podnijela svoje prvo izvješće o upravljanju jamstvenim fondom EFSI-a tijekom 2015. Podupiranje ulaganja u realno gospodarstvo Tijekom 2015. ulagali su se veliki napori i u pripreme za pokretanje dvaju ključnih alata kojima se osigurava pristupačnost Plana ulaganja promotorima projekta: Europski savjetodavni centar za ulaganja (ESCU) počeo je s radom 1. rujna 2015. i Europski portal projekata ulaganja (EIPP) koji je počeo s radom 1. lipnja 2016.. Europski savjetodavni centar za ulaganja (ESCU) nudi promotorima projekata jedinstvenu ulaznu točku za tehničku pomoć, smjernice i savjete. Do kraja svibnja 2016. obradio je više od 160 zahtjeva. EIB i Europska komisija surađivali su s ključnom skupinom nacionalnih razvojnih banaka (NRB) i pripremili su Memorandum o razumijevanju (MoU) za moguću suradnju između ESCU-a i nacionalnih razvojnih banaka. Osamnaest nacionalnih razvojnih banaka iz 16 država članica potpisalo je memorandume o razumijevanju do kraja svibnja 2016. Europski portal projekata ulaganja (EIPP) koji je razvila Komisija izrađen je kao javno dostupan web-portal na kojem promotori projekata iz EU-a mogu povećati vidljivost svojih projekata za moguće međunarodne ulagače. Stvaranje okruženja poticajnog za ulaganja U cilju poboljšanja poslovnog okruženja i uvjeta za financiranje, planom ulaganja predviđa se napredak prema jedinstvenom digitalnom tržištu, energetskoj uniji i uniji tržišta kapitala. Od početka krize ulaganja su se različito razvijala među državama, u pogledu privatnih i javnih ulaganja. Postoje regulatorne i neregulatorne prepreke ulaganjima. Utvrđivanje i uklanjanje tih izazova dio je napora uloženih u poboljšanje okvirnih uvjeta i uklanjanje birokracije i regulatornih uskih grla. Komisija je s državama članicama započela strukturni dijalog kako bi im pomogla ukloniti te nacionalne prepreke ulaganjima u kontekstu europskog semestra. Podrška za mala i srednja poduzeća (MSP) Instrumentom za davanje jamstava MSP-ovima (SMEG) za koji su u proračunu EU-a izdvojena sredstva u iznosu od 649,90 milijuna EUR katalizirano je 20,7 milijardi EUR za financiranje 381 592 MSP-a s pomoću 463 295 zajmova. Ostvareni učinak poluge za Instrument SMEG iznosi 38,6.





U okviru Instrumenta za pomoć za brzo rastuće i inovativne MSP-ove (GIF) uloženo je 555 milijuna EUR u fondove vlasničkog kapitala i katalizirano ukupno postignuto financiranje od gotovo 3,12 milijardi EUR za 437 prihvatljivih primatelja ulaganja (MSP-ovi). Ostvareni učinak poluge za Instrument GIF iznosi 5,6. Takvi MSP-ovi doživljavaju veći rast prodaje, imovine i zapošljavanja od onih koji nemaju potporu fonda vlasničkog kapitala i postoji manja vjerojatnost da neće ispuniti svoje obveze. 1.3.2. Rezultati programa VFO-a za razdoblje 2007. – 2013. Provedbeni aspekti Tijekom nedavno dovršene ex-post evaluacije Sedmog okvirnog programa za istraživanje (FP7) utvrđeno je da je tijekom sedam godina provedbe programa (2007. – 2013.) provedeno 487 poziva na podnošenje prijedloga u okviru kojih je zaprimljeno gotovo 136 000 prihvatljivih prijedloga. Financiralo se otprilike 25 000 projekata s više od 134 000 sudionika iz 170 različitih zemalja. Ukupno je sudjelovalo otprilike 29 000 organizacija od čega su više od 70 % bile nove organizacije. MSP-ovi su činili više od 50 % svih organizacija iz industrije koje su sudjelovale u sporazumima o bespovratnim sredstvima. Nadalje, u okviru FP7 ostvaren je velik doprinos prioritetu Junckerove Komisije „EU kao globalni dionik” uz sudjelovanje više od 7800 sudionika iz nepovezanih trećih zemalja koji su primili više od 700 milijuna EUR od Europske komisije. Zahvaljujući mjerama pojednostavnjenja programa FP7 sudionici su uštedili više od 550 milijuna EUR u odnosu na FP6. Tijekom evaluacije Izvršne agencije za istraživanje (REA) koja upravlja velikim djelom programa Obzor 2020., otkriveno je da su stvarni troškovi vođenja agencije REA u razdoblju od 2012. – 2015. bili 34,8 milijuna EUR (15 %) niži od početne procjene zbog ušteda rashoda na zaposlenike i za infrastrukturu. Stvarne uštede zbog delegacije programa na agenciju REA bile su 24 % veće od početnih procjena (53,4 milijuna EUR u usporedbi s 43,1 milijun EUR). Analizom stvarnih troškova Izvršne agencije Europskoga istraživačkog vijeća (ERCEA) koja upravlja Europskim istraživačkim vijećem (ERC) koje je dio programa Obzor 2020. tijekom 2012. – 2015. utvrđeno je da su ti troškovi za 20,6 milijuna EUR (12 %) niži od početne procjene zbog ušteda troškova režija dok su stvarni troškovi povezani sa zaposlenicima prekoračili procjene za 2014. – 2015. Stvarne uštede zbog delegacije programa na agenciju ERCEA bile su malo veće od početnih procjena (46,5 milijuna EUR u usporedbi s 44,6 milijuna EUR). Od siječnja 2014. Izvršna agencija za TEN-T postala je Izvršna agencija za inovacije i mreže (INEA) koja je, među ostalim, odgovorna za provedbu dijelova programa CEF (promet, energija i telekomunikacije) te za programe za promet i energiju u okviru programa Obzor 2020. Tijekom ex-post evaluacijske studije provedene za razdoblje od 2011. do 2013. utvrđeno je da je agencija najisplativija mogućnost za provedbu programa TEN-T. Ovom mogućnošću ostvarene su uštede od 8,8 milijuna EUR proračuna EU-a u usporedbi s troškom interne provedbe programa. Doprinos postignućima politike Pametan rast U ex-post evaluaciji Sedmog okvirnog programa za 2015. navedena su postignuća 12 149 dovršenih projekata Sedmog okvirnog programa (koji čine otprilike 50 % ukupnih projekata programa Sedmog okvirnog programa). Iako je još uvijek prerano dati konačnu ocjenu učinka Sedmog okvirnog programa na tržište, evaluacijom je procijenjen neizravni gospodarski učinak od 500 milijardi EUR tijekom 25 godina ili otprilike 20 milijardi EUR godišnje u obliku dodatnog bruto domaćeg proizvoda (BDP).

S pomoću kratkoročnih učinaka poluge i dugoročnih multiplikacijskih učinaka, svakim eurom potrošenim za Sedmi okvirni program stvoreno je otprilike 11 EUR procijenjenih izravnih i neizravnih gospodarskih učinaka s pomoću inovacija, novih tehnologija i proizvoda. U izvješću o ex-post evaluaciji Sedmog okvirnog programa spomenuto je 1700 zahtjeva za patent i više od 7400 primjera iskorištavanja u komercijalne svrhe kao rezultat provedbe projekata Sedmog okvirnog programa. Budući da je više od pola projekata Sedmog okvirnog programa još uvijek u tijeku, očekuje se da će se prijavljeni učinci povećati tijekom sljedećih godina. Projekti koji se podupiru u okviru Sedmog okvirnog programa završili su višom tehnološkom razinom spremnosti što je zamjena za ocjenjivanje njihovog poticaja za ulaganja u usporedbi s organizacijama sudionicama u programu P6. Analiza u okviru Istraživanja Zajednice o inovacijama pokazala je da će inovativna poduzeća uz potporu iz Sedmog okvirnog programa vjerojatnije uvesti nove inovacije proizvoda, postupaka ili usluga na tržište te da će u prosjeku ostvariti viši stupanj povrata od inovacija od onih koja se ne financiraju iz Sedmog okvirnog programa. Slično tomu, na temelju protučinjenične analize u kojoj se ocjenjuje „prosječan broj zahtjeva za patent po istraživaču” može se zaključiti da, u prosjeku, istraživači u organizacijama koje sudjeluju u Sedmom okvirnom programu podnose zahtjeve za patente više nego istraživači u organizacijama koje ne sudjeluju u okvirnim programima EU-a. Sedmi okvirni program posebno je bio učinkovit u jačanju znanstvene izvrsnosti. U okviru projekata Sedmog okvirnog programa dosad je izrađeno 170 000 publikacija. Javni pristup moguć je za 54 % tih publikacija. Među 1 % publikacija koje se najviše citiraju nalazi se u prosjeku 3,6 % publikacija iz Sedmog okvirnog programa. Udio je 2,8, puta veći od prosjeka u EU-u, 2 puta veći od prosjeka u SAD-u i 3,6 puta veći od prosjeka u svijetu. Potvrda znanstvene izvrsnosti ERC-a jest broj publikacija među najbolje ocijenjenim znanstvenim časopisima u kojima se potvrđuje da su primile financijska sredstva ERC-a i činjenica da su financijska sredstva ERC-a primili i 11 dobitnika Nobelove nagrade i 4 nositelja medalja u svome području. U Sedmom okvirnom programu sudjelovalo je 13 000 MSP-ova koji su primili 6,4 milijarde EUR. To je znatno iznad 15 % ciljnog financiranja MSP-ova u okviru programa suradnje Sedmog okvirnog programa kako su utvrdili Vijeće i Europski parlament na početku provedbe Sedmog okvirnog programa. Rezultati ekonometrijskih analiza pokazuju da su MSP-ovi koji su sudjelovali u Sedmom okvirnom programu bili 38 % uspješniji od kontrolne skupine kad je riječ o rastu zaposlenosti i prihodima od poslovanja. Primjer dodane vrijednosti EU-a Prema ispitanicima koji su sudjelovali u savjetovanju na internetu o ex-post evaluaciji Sedmog okvirnog programa, rješavanje paneuropskih izazova istraživanjima na europskoj razini jedno je od tri najvažnija područja dodane vrijednosti Europe u odnosu na djelovanja država članica (uz sve veće tržišno natjecanje u području istraživanja i jačanje mobilnosti istraživača). U okviru programa Obzor 2020., koji je naslijedio Sedmi okvirni program, Europska komisija uvodi skup nagrada za „društvene izazove”. Te nagrade u okviru programa Obzor uključuju novčanu nagradu za one koji najučinkovitije zadovoljavaju definirani izazov. One služe kao poticaj za inovacije. Njima je propisan cilj, a ne tko bi trebao biti inovator ili kako bi trebalo ostvariti cilj. Njemačka biofarmaceutska tvrtka CureVac GmbH osvojila je 2014. nagradu za inovacije i dodijeljeno joj je 2 milijuna EUR za ostvareni napredak prema novim tehnologijama za očuvanje stabilnosti cjepiva na bilo kojoj temperaturi čime se prevladava jedna od najvećih prepreka u uporabi cjepiva u zemljama u razvoju. Nagrada je 2015. imala učinak poluge na dodatna privatna ulaganja u istraživanje kada je Zaklada Billa i Melinde Gates najavila obvezu ulaganja 46 milijuna EUR u CureVac radi ubrzavanja razvoja njegove inovativne tehnologije cjepiva i proizvodnje brojnih cjepiva protiv zaraznih bolesti. U okviru mjera Marie Skłodowska Curie (MSCA), iz Sedmog okvirnog programa dodijeljeno je više od 50 00 stipendija za istraživače (uključujući za 10 000 kandidata za doktorat). Ti stipendisti predstavljaju 148 različitih nacionalnosti iz 86 zemalja diljem svijeta zbog čega je MSCA dio Sedmog okvirnog programa s najvećom međunarodnom dimenzijom. MSCA je pridonio zadržavanju najboljih istraživača u Europi jer je gotovo 34 % stipendista podrijetlom iz država izvan EU-a i 46 % istraživača koji su došli u EU iz industrijaliziranih zemalja ostalo u Europi nakon isteka stipendije (iako nije moguće mjeriti izravni utjecaj programa). Rezultati istraživanja pokazuju da je 80 % stipendista MSCA-e smatralo da su im se zbog iskustva stipendije poboljšali izgledi u karijeri te su svi koji su dobili financijsku potporu iz programa zahvalili programu na doprinosu njihovoj znanstvenoj karijeri. Održivi rast Programom inteligentne energije za Europu (IEE) ostvarene su opipljive koristi: od 2007. projektima programa IEE-a ostvarena je obnovljiva energija koja odgovara godišnjoj potrošnji energije 7 milijuna građana, ostvarene su uštede primarne energije jednake godišnjoj potrošnji električne energije u 2 milijuna kućanstava i očekuje se da će se njima potaknuti više od 4 milijarde EUR ulaganja u održivu energiju. Privremene procjene godišnjih ušteda primarne energije koje se očekuju od provedbe tekućih projekata IEE-a pokazuju da bi one trebale prelaziti 312 000 tona ekvivalenta nafte godišnje. IEE je stigao do više od 40 milijuna ljudi u cijelom EU-u. Tijekom evaluacije istaknuto je da je očekivani prosječni učinak poluge projekata ekoloških inovacija otprilike 20 (1 EUR javnih ulaganja ostvaruje se 20 puta veći bruto čimbenik poluge za prihode, 2 godine nakon završetka provedbe projekta) s prosječnim stvaranjem neto zaposlenosti od otprilike 8 pojedinaca (s punim radnim vremenom) po projektu. Kada se pretvori u novac, vrijednost ukupnih globalnih okolišnih i gospodarskih koristi inicijative za ekološke inovacije programa CIP (Okvirni program za konkurentnost i inovacije) iznosi više od 1,6 milijardi EUR tijekom razdoblja od 5 godina.

Osiguravanje sigurnije, pristupačnije i održivije energije EU je krenuo u 2015. obvezavši se s jedne strane na isporuku sigurne energije po pristupačnim cijenama svojim građanima i poduzećima a s druge strane na borbu protiv uzroka klimatskih promjena. U veljači je pokrenuo energetsku uniju kako bi se potrošačima pomoglo uštedjeti novac i energiju, pomoglo okolišu, promicalo konkurentno tržište energije te zajamčila sigurnost opskrbe. U srpnju je pokrenut niz srodnih prijedloga koji su obuhvaćali izmjenu sustava EU-a za trgovinu emisijama, jasnije oblikovanje oznaka energetske učinkovitosti i stvaranje povoljnijih uvjeta za potrošače. Komisija je pokrenula i javno savjetovanje o novom obliku tržišta električne energije. U veljači je Komisija predstavila komunikaciju o tome kako do 2020. u svim državama članicama postići cilj 10-postotne elektroenergetske povezanosti. Do kraja 2015. godine već je predstavljeno nekoliko projekata povezivanja baltičkih država na sjeveru, Iberijskog poluotoka na jugu te Malte s ostalim dijelovima EU-a. Komisija je u rujnu donijela novi strateški plan za energetsku tehnologiju (plan SET). Cilj mu je ubrzati razvoj i provedbu tehnologija niskih emisija ugljika i povećati suradnju među državama članicama. U studenome je Komisija izdala prvo godišnje izvješće o stanju energetske unije, u kojem je predstavljen napredak od donošenja okvirne strategije za energetsku uniju. Međutim, njezina će provedba zahtijevati dodatne napore i 2016. će biti presudna godina za ostvarenje energetske unije. Osim toga EU je imao ključnu ulogu u posredovanju prvog sporazuma o klimi koji je pravno obvezujuć na svjetskoj razini. U prosincu ga je u Parizu prihvatilo 195 zemalja. Sporazumom je utvrđen globalni akcijski plan kojim se svijetu omogućuje izbjegavanje opasnih klimatskih promjena tako da se porast globalne temperature ograniči na razinu znatno nižu od 2 °C. Njime je također poslan jasan signal ulagačima, poduzećima i donositeljima politika da se ne odustaje od cilja prelaska na čistu energiju i da se mora pronaći zamjena za onečišćujuća fosilna goriva. Uključiv rast Ex-post evaluacija Sedmog okvirnog programa pokazala je da iako Sedmi okvirni program nije bio posebno uspostavljen za otvaranje radnih mjesta, njime će se neposredno otvoriti 130 000 istraživačkih radnih mjesta u razdoblju od 10 godina, a posredno dodatnih 160 000 radnih mjesta u razdoblju od 25 godina.. Mjerama Marie Skłodowska Curie (MSCA) pojačana je zapošljivost, prilike za razvoj karijere i mobilnost istraživača u Europi i izvan nje. Ukupno 95 % stipendista MSCA-e bilo je zaposleno dvije godine nakon završetka stipendije. Sedmim okvirnim programom pridonijelo se dugoročnom zapošljavanju istraživača jer je veliki udio (43 %) istraživača zaposlenih na određeno vrijeme u okviru projekata ostalo u istraživačkim timovima korisnika nakon okončanja projekta. Budući da svaki drugi europski diplomant koji studira ili se osposobljava u inozemstvu ima koristi od programa Erasmus, dokazi iz programa Erasmus pokazuju da se njime povećava prednost zapošljivosti u odnosu na nemobilne studente za 45 %. Vjerojatnost da će studenti iz istočne Europe koji su sudjelovali u programu Erasmus iskusiti dugotrajnu nezaposlenost manja je za 83 %. Istraživanje provedeno među sudionicima programa Erasmus za mlade poduzetnike pokazalo je da više od trećine budućih poduzetnika koji su sudjelovali u tom programu zapravo osnovalo poduzeće, dok su dvije trećine iskusnih poduzetnika koji su sudjelovali u programu dobili nove ideje ili stekli tehničko znanje i iskustvo, iskusili novo tržište i povećali promet.



1.4. Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija (proračunski naslov 1B) U okviru proračunskog naslova 1B dodijeljeno je 60,4 milijardi EUR za 2015., što čini 37,2 % ukupnog proračuna EU-a za 2015.

Grafikon 4. Lijevo: Glavni programi financirani 2015. iz proračunskog naslova 1B Kategorija „ostalo” uključuje među ostalim „Najudaljenije i slabo naseljene regije” i „Fond europske pomoći za najpotrebitije”. / Desno. Udio naslova 1B u ukupnom proračunu za 2015. . Sve brojke dane su u milijunima EUR. Naslovom 1B VFO-a obuhvaćeni su Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), Kohezijski fond (KF), Europski socijalni fond (ESF), uključujući (posebnu dodatnu dodjelu sredstava za) Inicijativu za zapošljavanje mladih, te Fond europske pomoći za najpotrebitije (FEAD). Svi se ti programi provode u okviru podijeljenog upravljanja. Prioriteti Komisije: EFRR, KF i ESF čine kohezijsku politiku EU-a s proračunom od 351,8 milijardi EUR za razdoblje 2014. – 2020. i najvažniji su investicijski instrument EU-a za ostvarenje ciljeva strategije Europa 2020. kojima se podupire rast i otvaranje radnih mjesta na razini EU-a te strukturne reforme na nacionalnoj razini. Intervencijama u okviru kohezijske politike pridonosi se postizanju nekoliko prioriteta Junckerove Komisije, posebno „zapošljavanja, rasta i ulaganja”, „jedinstvenog digitalnog tržišta“ i „energetske unije i klime”. Kohezijskom politikom također se pridonosi razvoju unutarnjeg tržišta i nizu djelovanja povezanih s odgovorom na izbjegličku krizu i migracijsku politiku. Reformirana kohezijska politika potpuno je usklađena u razdoblju 2014. – 2020. sa strategijom Europa 2020. za „pametan, održiv i uključiv rast.” Financiranje iz Kohezijskog fonda čini više od 60 % proračuna za javna ulaganja u nizu država članica i stalno igra ključnu ulogu u podupiranju dugoročnih strategija ulaganja. Kako se kohezijskom politikom pridonosi provedbi preporuka po državama članicama U skladu s pravnim okvirom za europske strukturne i investicijske fondove (ESIF), programima koji se sufinanciraju iz ESIF-a u razdoblju 2014. – 2020. obuhvaćene su sve relevantne preporuke po državama članicama u kontekstu Europskog semestra. Operativni programi usklađeni su s prethodnim preporukama po državama članicama i njihovo odobravanje podliježe nizu reformi (ex-ante uvjeta) čiji je cilj olakšati uporabu i djelotvornost europskih strukturnih i investicijskih fondova. Ovom čvrstom integracijom reformirane kohezijske politike u novi sustav gospodarskog upravljanja EU-a u VFO-u za razdoblje 2014. – 2020. .pridonosi se povećanju odgovora politike na promjenjive gospodarske okolnosti i nove neravnoteže. Dok su glavni napori Komisije bili povezani s uspješnim dovršetkom pregovora o programima za razdoblje 2014. – 2020., Komisija je tijekom 2015. provodila ciljane mjere usmjerene na rješavanje posebnih poteškoća u državama i pojačala kapacitet država članica za učinkoviti dovršetak njihovih programa za razdoblje od 2007. – 2013. 1.4.1. Provedba programa za razdoblje od 2014. – 2020. Do kraja 2015. Komisija je donijela sve operativne programe Kohezijske politike za razdoblje od 2014. do 2020. time omogućujući provedbu svih programa na terenu. Poboljšanjima koja su uvedena za razdoblje od 2014. – 2020. osigurava se da su programi čvršće usmjereni na rezultate te da su potrebe za ulaganjima posebnim ciljevima i prioritetima povezane s odgovarajućim pokazateljima i ciljevima za takve ulazne i izlazne vrijednosti. Svaki program ima okvir uspješnosti u odnosu na koji će se ocjenjivati njegova uspješnost. Time se omogućuje transparentno izvješćivanje i ocjenjivanje napretka prema ostvarenju ciljeva programa. Na kraju 2015. države članice već su odabrale više od 100 000 projekata. U Komunikaciji Ulaganje u radna mjesta i rast – poboljšano iskorištavanje europskih strukturnih i investicijskih fondova koju je Komisija donijela u prosincu 2015. pruža se dobar pregled ulaganja iz ESIF-a predviđenih za programsko razdoblje od 2014 – 2020. i njihovih očekivanih rezultata. Općenito se procjenjuje da će pozitivni učinak, u usporedbi sa statusom quo, biti izravna posljedica provedbe europskih strukturnih i investicijskih programa za razdoblje od 2014. – 2020., posebice na rast BDP-a, i da će se nastaviti nakon provedbe. Očekivani učinak posebno je značajan za države članice EU-13 za koje europski strukturni i investicijski fondovi predstavljaju znatan dio javnih ulaganja. Za te se države članice očekuje da će razlika u odnosu na status quo iznositi najviše +2,7 % na kraju provedbe i da će stalno biti iznad 2 % tijekom najmanje 10 godina nakon 2020.

Informacije o provedbi i rezultatima dostavit će se kao dio godišnjih Izvješća o provedbi za programe u okviru EFRR-a-KF-a i ESF-a i Komisija će ih pažljivo pratiti. Prva godišnja izvješća o provedbi države članice moraju dostaviti u lipnju 2016. Preduvjeti za provedbu Ex-ante uvjeti (ExACs) jedni su od ključnih novih elemenata reformirane Kohezijske politike čija je svrha povećanje učinkovitosti fondova. Njima se uspostavljaju okvirni uvjeti za učinkovitost ulaganja i trebalo bih iz zadovoljiti unaprijed, najkasnije tijekom prvih godina provedbe. Iako je otprilike 75 % ex-ante uvjeta ispunjeno do odobrenja programa, njih 750 nije odobreno (na primjer glavni planovi za promet kojima se podupiru ulaganja u promet. S Komisijom su dogovoreni akcijski planovi za njihovu provedbu najkasnije do kraja 2016. Zabilježena su kašnjenja u provedbi tih akcijskih planova: od 470 izvorno planiranih akcijskih planova do kraja 2015. provedena su 142 akcijska plana i 3 se akcijska plana planiraju za 2016. Komisija je pažljivo pratila stanje akcijskih planova povezanih s ispunjenjem ex-ante uvjeta i to će se nastaviti tijekom 2016. Određivanje je još jedan element reformirane kohezijske politike usmjeren na jačanje jamstava povećanjem odgovornosti država članica u skladu s načelom supsidijarnosti. To je postupak kojim države članice određuju nadležna tijela za upravljanje i kontrolu programa osiguravajući da su od početka razdoblja uspostavljeni odgovarajući sustavi na odgovarajući način. Po okončanju postupka, programi mogu Komisiji početi podnositi zahtjeve za plaćanje. Države članice odredile su prva tijela 2015. Na kraju 2015. države članice obavijestile su Komisiju o određivanju nadležnih tijela za 20 % programa ESF-a, ERSF-a i Kohezijskog fonda, što je bilo sporije nego predviđeno. Komisija pruža potporu državama članicama kako bi im pomogla da prevladaju poteškoće s kojima se suočavaju. Posebna potpora za Grčku U okviru mjera za pomoć Grčkoj dogovoreno je povećanje pretfinanciranja za strukturne fondove u okviru programskog razdoblja 2014. – 2020, zajedno sa stopom financiranja EU-a od 100 % za odobrene rashode i prijevremeno oslobađanje preostalih 5 % za programe iz razdoblja 2007. – 2013. Kumulativni učinak iznosi dvije 2 milijarde EUR (pola 2015. i pola 2016.) Inicijativa za zapošljavanje mladih (YEI) U pogledu Inicijative za zapošljavanje mladih (YEI) u prvom skupu podatka za praćenje koje su države članice dostavile u travnju 2015. (krajnji datum kraj 2014.) izvješćuje se o ukupno 138 000 sudionika. Najveći utvrđeni problem bio je nedostatak javnog financiranja za provođenje aktivnosti YEI-ja. Iz tog je razloga Komisija predložila povećanje pretfinanciranja YEI-ja na 30 % tijekom 2015. kako bi se olakšalo financiranje početnih mjera. To je pretfinanciranje plaćeno iz proračuna EU-a za 2015. Naknadna istraživanja i razgovori s upravljačkim tijelima tijekom 2015. pokazali su da je provedba Inicijative za zapošljavanje mladih započela u državama članicama koje zadovoljavaju uvjete. Od studenoga 2015. 10 država članica izvijestilo je da su se obvezale da će se sa 75 % ili više proračuna Inicijative za zapošljavanje mladih financirati konkretne mjere. Općenito je za 20 država članica koje su provodile Inicijativu za zapošljavanje mladih na kraju prosinca 2015. ukupan trošak operacija odabranih za potporu iznosio 3,3 milijarde EUR, a korisnici su prijavili 380 milijuna EUR. Prema istom istraživanju, do studenoga 2015., veće države članice i / ili glavni primatelji Inicijative za zapošljavanje mladih uspjeli su angažirati po tisuće mladih ljudi – Italija (otprilike 375 000 ugovoreno ili već obuhvaćeno mjerama), Portugal (100 000),Grčka (32 0000), Francuska (32 000) i Mađarska (16 000). Inicijativa za MSP-ove Počela je provedba na terenu i za inicijativu za MSP-ove koja je glavni financijski instrument Komisije i skupine EIB-a (Europska investicijska banka i Europski investicijski fond) čiji je cilj potaknuti financiranje MSP-ova pružanjem djelomične pokrivenosti rizikom za portfelje zajmova MSP-ova iz izvornih financijskih institucija. Odgovarajući proizvodi, koji su privlačni bankama i MSP-ovima, mogu biti posebno učinkoviti kao brz i učinkovit način za povećanje zajmova u realnom gospodarstvu, otvaranje radnih mjesta i poticanje gospodarskog rasta. U nekoliko država članica provedba je već započela (Bugarska, Španjolska, Malta), a nekoliko preostalih (među kojima su Rumunjska, Italija i Finska) također su najavile da se planiraju pridružiti.

Otvaranje radnih mjesta i poboljšanje uvjeta na tržištu rada Osim potpore koja se pruža iz proračuna EU-a i posebnih programa, Komisija je pridonijela poboljšanju stanja u pogledu radnih mjesta i zapošljavanja u EU-u s pomoću nekoliko inicijativa: -pokrenut je novi Europski pakt za mlade kojim se nastoji stvoriti 10 000 partnerstava između poduzeća i obrazovnih institucija i najmanje 100 000 novih naukovanja, stažiranja i radnih mjesta početne razine do kraja 2017. -započet je novi socijalni dijalog sa širokim rasponom socijalnih partnera koji žele bolje ukloniti gospodarske i društvene izazove s kojima se suočava Europa. -Komisija je predložila Europski akt o pristupačnosti u cilju poboljšanja funkcioniranja unutarnjeg tržišta za pristupačne proizvode i usluge za osobe s invaliditetom, uklanjanjem prepreka njihovu slobodnom kretanju i sprječavanjem njihova nastanka. -Podupiranje mobilnosti radne snage i bolje koordinacije sustava socijalne sigurnosti bili su među glavnim mjerama Komisije za poboljšanje europskog tržišta rada. EURES, Europski portal za mobilnost omogućuje radnicima da jednostavno pristupe bazi podataka slobodnih radnih mjesta javnih službi za zapošljavanje svih država članica te da ih usklade sa svojim prijavama za poslove podnesenima s pomoću interneta. EURES je 2015. pojačan i moderniziran te je postao moderni alat za mobilnost koji upotrebljava najnovije tehnologije IT-a koje su pristupačne svima. -Ostvaren je napredak i u ocjenjivanju zakonodavstva EU-a u području poštenih i sigurnih uvjeta rada. Ubrzo će biti dovršena sveobuhvatna evaluacija pravne stečevine koja se sastoji od 24 direktive u području sigurnosti na radu i zdravlja. Ova evaluacija dio je programa Komisije za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT) čiji je cilj ostvariti pojednostavnjeni, jasniji i čvršći regulatorni okvir za podupiranje rasta i radnih mjesta. 1.4.2. Rezultati programa za razdoblje 2007. – 2013. Provedbeni aspekti Ukupno 440 operativnih programa (322 za EFRR-KF i 118 za ESF) financira se u okviru kohezijske politike u programskom razdoblju 2007.– 2013. s ukupnim dodijeljenim sredstvima iz proračuna u iznosu od 346,5 milijardi EUR. Provedbom su u većini država članica na kraju 2015. ostvarene zadovoljavajuće razine za tri fonda Kohezijske politike (80,2 % bez zahtjeva u postupku koji još nisu plaćeni). Stopa provedbe ESF-a za sve države članice iznosila je 80,5 % krajem 2015. Stope apsorpcije ESF-a u zemljama koje ostvaruju najlošije rezultate prekoračivale su 65 % osim u Hrvatskoj (52,3 %) i Rumunjskoj (51,1 %). Dinamika provedbe EFRR-a i KF-a dodatno se ubrzala krajem 2015. i postigla ukupnu stopu provedbe, kojom nisu obuhvaćeni neplaćeni zahtjevi svih država članica, od 80 % pri čemu su kašnjenja zabilježena samo za Rumunjsku, Italiju i Hrvatsku. Učinak tih kašnjenja još uvijek se može ublažiti jer se rashodi povezani s financijskim instrumentima još uvijek mogu prikazati, a razdoblje prihvatljivosti za Hrvatsku teče do kraja 2016. Na temelju analize dostupnih informacija o praćenju u vezi s odabirom projekta te informacija sadržanih u godišnjim izvješćima o provedbi koja su podnijela nadležna tijela za programe u lipnju 2015. može se zaključiti da se većina operativnih programa iz Kohezijske politike za razdoblje 2007. – 2013. provodi prema planu. Do jeseni 2015. iz EFRR-a i KF-a financirano je više od 760 000 projekata u svim državama članicama. Snažnija usmjerenost na uspješnost U skladu sa snažnijom usmjerenošću Komisije na uspješnost te u okviru pilot postupka koji je Komisija pokrenula 2014., tijekom 2015. ponovno je provedeno preispitivanje uspješnosti svih 322 programa u okviru EFRR-a i KF-a. Uspješnost 91 % programa smatrala se dobrom ili prihvatljivom, a njih 9 % lošom ili kritičnom. To je pozitivan pomak u odnosu na sliku dobivenu prethodnim ocjenjivanjem provedenim 2014. (kada se 12 % programa smatralo rizičnima).

Uspješnost projekata poboljšala se posebno u pogledu pitanja upravljanja i kontrole, odabira projekata i financijskih instrumenata što je dovelo do ubrzane provedbe i povećanja opće stope provedbe EFRR-a i KF-a za sve države članice na 87 % na kraju 2015. Provedba financijskih inženjerskih instrumenata sporija je nego što je to izvorno predviđeno, pri čemu do kraja 2014. u financijske instrumente još nije uplaćeno 1,04 milijarde EUR od ukupno 17,06 milijardi EUR. Doprinos postignućima politike Iako je rast BDP-a samo jedan od brojnih ciljeva kohezijske politike EU-a, u dijelu ex-post evaluacije koji se odnosi na makroekonomske modele procijenjeno je da će svaki eura ulaganja u okviru kohezijske politike u razdoblju 2007. – 2013. do 2023. Stvoriti otprilike 2,7 EUR dodatnog BDP-a. Drugim riječima, kohezijska politika bit će odgovorna za gotovo 1 bilijun EUR dodatnog BDP-a. Osim toga, dovršavaju se tematski dijelovi ex-post evaluacija EFRR-a i KF-a te ESF-a te će u izvješću za sljedeću godinu biti izneseni opsežniji zaključci u pogledu uspješnosti. Postignuća kohezijske politike do 2014. koja su opisana u nastavku prvenstveno se temelje na najnovijim dostupnim informacijama o praćenju prikupljenima iz godišnjih izvješća o provedbi koja su 2015. dostavile države članice i na dokazima dobivenima iz već dovršenih ex-post evaluacija (tj. okoliš, promet i potpora poduzećima). Pametan rast (EFRR i ESF) Rezultati u području pametnog rasta ostvareni su mobilizacijom financijskih resursa i doprinosom poboljšanju uvjeta za ulaganja. Programima se potiču otvaranje radnih mjesta, rast i ulaganja diljem Europe s posebnim naglaskom na najmanje razvijena područja i sektore s potencijalom za rast. Više od 36 000 projekata sufinanciralo se diljem EU-a za podupiranje suradnje između poduzeća i istraživačkih centara do 2014. Neke države članice bile su vrlo uspješne i znatno su premašile ciljeve (Ujedinjena Kraljevina) dok u drugim državama članicama (na primjer u Poljskoj, Belgiji ili Austriji) suradnja između javnog i privatnog sektora nije ostvarila ciljeve i ulažu se uporni napori u poticanje te važne suradnje. Primjer dodane vrijednosti EU-a Dodana vrijednost potpore iz EFRR-a proizlazi iz pružanja dodatne financijske potpore državama članicama za ulaganja kojima se potiče rast u kontekstu snažnih ograničenja fiskalne konsolidacije. Gospodarskom aktivnošću potaknutom tim ulaganjima proizvodi se kratkoročni učinak na BDP (u zemljama skupine EU-12 očekuje se povećanje BDP-a za 2,7 % godišnje od 2007. do 2016.), te dugoročni učinak (koji će se materijalizirati tek dugoročno) zahvaljujući strukturnim poboljšanjima u gospodarstvima EU-a. Primjer uspješnog ulaganja EFRR-a jest uspostava holding fonda od gotovo 16 milijuna EUR u španjolskoj regiji Ekstremadura 2013. koji je apsorbiran za manje od dva mjeseca i, uslijed toga, gotovo se udvostručio do 30 milijuna EUR. Pružanjem zajmova MSP-ovima za rast i inovacije pridonijelo se proširenju privatnog tržišta za ulaganja u jedinoj španjolskoj regiji koja se može smatrati manje razvijenom („regija konvergencije”). Dosad je tu potporu iskoristilo više od 600 MSP-ova. Ključni čimbenici uspjeha jesu partnerstvo između Europskog investicijskog fonda i regionalnih vlada i detaljna ex-ante procjena regionalnog tržišta na temelju koje je izrađen prilagođeni financijski instrument. Na temelju tog iskustva, Ekstremadura je pridonijela 75 milijuna EUR svojih regionalnih dodijeljenih sredstava za EFRR Inicijativi Španjolske za MSP-ove za razdoblje od 2014. – 2020. Uz pomoć financiranja iz EFRR-a provedeno je gotovo 95 000 projekata istraživanja i razvoja. Time je do 2014. otvoreno više od 40 000 istraživačkih radnih mjesta s punim radnim vremenom, čime je prekoračen ukupni cilj od 33 500. Posebno se ističe stabilan napredak u Poljskoj gdje je do 2014. otvoreno gotovo 5000 istraživačkih radnih mjesta. Zahvaljujući ulaganjima iz EFRR-a. posebno u manje razvijene regije, znatno se povećala pokrivenost širokopojasnim pristupom u EU-u posljednjih godina. Više od 8 milijuna dodatnih kućanstava dobilo je pristup širokopojasnom pristupu zbog potpore EFRR-a do 2014. Znatna postignuća prijavljena su u Grčkoj – uz proširenu pokrivenost širokopojasnim pristupom na 800 000 dodatnih građana koja je postignuta do 2014. i u Sloveniji s više od 70 000 dodatnih građana obuhvaćenih širokopojasnim pristupom zahvaljujući ulaganjima do 2014. Neke države članice još uvijek se suočavaju s izazovima u zatvaranju jaza između regija koje imaju pristup modernoj informacijskoj i komunikacijskoj tehnologiji i onih koje joj nemaju pristupa ili kojima je pristup ograničen. Taj će se problem rješavati dodatnim ulaganjima u razdoblju od 2014. do 2020.

Zahvaljujući potpori iz EFRR-a za potporu za ulaganja MSP-ova otvoreno je više od 825 000 radnih mjesta. Te su intervencije bile od ključne važnosti za ublažavanje učinka krize posljednjih godina. Nadalje, EFRR-om se podržalo osnivanje više od 120 000 novih poduzeća diljem EU-a. Preliminarni rezultati ex-post evaluacije radnih paketa potpore za poduzeća (MSP-ovi, velika poduzeća, financijski instrumenti) u okviru tekućih programa EFRR i KF za razdoblje 2007. – 2013. pokazuju da se iz EFRR-a financiralo najmanje 246 000 MSP-ova (ako se ne uzme u obzir neizravna potpora) pri čemu su bespovratna sredstva posebno primala mikropoduzeća. Potpora čini otprilike 47,5 milijardi EUR ili 16 % ukupnih dodijeljenih sredstava iz EFRR-a. Utvrđene su tri glavne koristi: poboljšanje gospodarskih rezultata financiranih subjekata (unatoč općem gospodarskom padu); jačanje inovacija zahvaljujući ulaganjima u istraživanje i razvoj i promjene u ponašanju. Znatno manji dio potpore (otprilike 6 milijardi EUR) dobilo je otprilike 3700 većih poduzeća, od kojih su mnoga malo iznad praga MSP-ova. Većinom financiranih projekata ostvareni su ciljevi poput više privatnih ulaganja, pojačane produktivnosti poduzeća i dodatnih poslova. Međutim, u evaluacijama se tvrdi da bi regije i države članice trebale usmjeriti svoju potporu na neizravne koristi poput povezivanja većih poduzeća s lokalnim opskrbnim lancima. Takva potpora obećavajuća je jer se njome može olakšati održivost ulaganja i poslova u regiji. Za ESF su preliminarni rezultati ex-post evaluacije pokazali da se u području ljudskog kapitala ESF-om pridonijelo razvoju i konsolidaciji sustava znanosti i tehnologije (s pomoću financijske potpore i savjeta u području istraživanja i inovacija). ESF-om se također pomoglo povećati jačanje kapaciteta u istraživanju te privući dodatne ljudske resurse za istraživanje i poticanje zapošljivosti. U pogledu kvalitete visokog obrazovanja, ESF-om se pridonijelo promjenama na razini sustava poput unaprjeđenja programa studija, osposobljavanja zaposlenika i uporabe e-učenja. Održivi rast (EFRR i KF) Dodatni kapacitet za proizvodnju obnovljive energije koji je izravni rezultat intervencija koje se podupiru iz EFRR-a i KF-a o kojem su države članice izvijestile na kraju 2014. blizu je 4 000 MW, što je povećanje od više od 1 200 MW u usporedbi s 2013. Pored toga, mnogi projekti provode se kako bi se povećala energetska učinkovitost stambenih i javnih zgrada, osobito u zemljama EU-12 u kojima su obje vrste zgrada veliki potrošači energije. Prijavljeno smanjenje emisija stakleničkih plinova uslijed tih intervencija iznosilo je 475 592 kt CO2 i ekvivalenata na kraju 2014. Dovršeni radni paket o energetskoj učinkovitosti u javnim i stambenim zgradama u okviru tekuće ex-post evaluacije EFRR-a i KF-a uputio je na činjenicu da, iako su u programskom razdoblju 2007. – 2013. ostvarena određena postignuća, ona su samo djelomično obuhvaćena sustavima praćenja tih programa. Zbog nepostojanja standardiziranog oblikovanja pokazatelja dokazi su promjenjivi i nedosljedni. Međutim, usporedba postignuća među programima moguća je za dva pokazatelja rezultata koji se najviše upotrebljavaju, odnosno „smanjenje potrošnje energije” i „smanjenje emisije stakleničkih plinova”: do 2013. (tj. dvije godine prije okončanja programa krajem 2015.) revidiranim programima ostvareno je, kao rezultat, među ostalim, intervencije u području energetske učinkovitosti, smanjenje potrošnje energije za 2 904 GWh godišnje i smanjenje emisija od 1 454 kilotona ekvivalenta CO2. U području sprječavanja rizika, uz potporu iz EFRR-a i KF-a ostvarena je bolja zaštita od prirodnih rizika na kraju 2014. za otprilike 20 milijuna osoba u opasnosti od poplava i 30 milijuna osoba u opasnosti od šumskih požara. Dok opća razina postignuća ciljeva u području pročišćavanja vode za piće i otpadnih voda još uvijek iznosi 38 % ciljane, države članice izvijestile su o znatnim poboljšanjima: prema ukupnim podacima na kraju 2014. ostvareno je znatno povećanje dodatnog stanovništva koje je obuhvaćeno projektima usmjerenima na vode (više od 1,7 milijuna) i otpadne vode (više od 1,2 milijuna) u usporedbi s 2013.

Preliminarni rezultati radnog paketa o okolišu u okviru tekuće ex-post evaluacije EFRR-a i KF-a pokazuju da je u mnogim državama članicama EU-13 i južnim članicama EU-15 Kohezijska politika jedan od glavnih izvora javnog financiranja i stoga je njome osiguran važan doprinos postizanju ciljeva EU-a u području voda i otpadnih voda. Mnoge od tih zemalja ostvarile su velik napredak: u području otpada stopa recikliranja povećala se u gotovo svim državama članicama skupine EU-13; u području voda projektima koji se financiraju iz EFRR-a i Kohezijskog fonda poboljšala se opskrba vodom za piće za najmanje 4 milijuna građana EU-a i pridonijelo se boljem pročišćavanju otpadnih voda za više od 7 milijuna građana EU-a. Nadalje, tijekom evaluacije utvrđeno je da je financijskom analizom poduzetom u okviru priprema za ispitane glavne projekte (tj. ulaganja veća od 50 milijuna EUR) u području gospodarenja vodom i otpadom osigurana čvrsta osnova za financijsku održivost tih projekata u području okoliša. Države članice prijavile su na kraju 2014. u odnosu na 2013. napredak i u području prometa gdje su posebni napori bili usmjereni u intervencije u pogledu kojih su prethodnih godina doživjeli više teškoća poput izgradnje novih cesta (uključujući TEN) i obnove željeznica. Najveći napredak zabilježen je u pogledu obnove cesta (prijavljeno je više od 30 000 km na kraju 2014. u usporedbi s otprilike 20 000 km na kraju 2013.). Ostvaren je napredak i u tradicionalno sporijem području obnove željeznica s gotovo 4000 km do kraja 2014. u usporedbi s malo više od 3000 km krajem 2013. Preliminarni rezultati radnog paketa o prometu iz postojeće ex-post evaluacije EFRR-a i KF-a pokazuju da se zadovoljavanjem potreba regija s nedovoljno razvijenom prometnom infrastrukturom s pomoću potpore u okviru Kohezijske politike ostvarila bolja povezanost unutar država članica i među njima. Njome su se također poticala unaprjeđenja u načinu planiranja prometnih intervencija (npr. razvojem prometnih strategija) i njihove pripreme (npr. poboljšanjima kvalitete zahtjeva za potporu EU-a za glavna ulaganja u području prometa u iznosu većem od 50 milijuna EUR) uz poticanje država članica da više pozornosti posvete održivom prometu u skladu sa strateškim dokumentima EU-.a Uključivi rast (EFRR i ESF) U ovom području EFRR i ESF rade zajedno ulaganjem u infrastrukturu i ljudski kapital u području obrazovanja i osposobljavanja, aktivnih politika tržišta rada te uključivanja skupina u nepovoljnom položaju na tržište rada i u društvo. Preliminarni rezultati ex-post evaluacije ESF-a pokazali su da se potporom iz ESF-a u području pristupa zapošljavanju pridonijelo financiranju 12 % nacionalnih aktivnih politika tržišta rada (ALMP) u cijelom EU-u. U nekim konvergencijskim regijama (EU-12 i južne države članice poput Grčke) velik dio sudionika aktivnih politika tržišta rada financirao se iz ESF-a. Tijekom evaluacije utvrđena je i dobra usklađenost između intervencija iz ESF-a, preporuka po državama članicama (CSR) u okviru Europskog semestra i strategije Europa 2020. Na primjer, ESF-om se pridonijelo reformi javnih službi za zapošljavanje u nizu država članica jačanjem njihove sposobnosti za oblikovanje i provedbu programa i / ili unaprjeđenjem njihovih vještina. Ulaganjima iz ESF-a u ljudski kapital obuhvaćene su intervencije usmjerene na razvoj vještina različitih ciljnih skupina, poboljšanje kvalitete sustava obrazovanja i osposobljavanja i prilagodljivosti poduzeća. Manje razvijene regije (konvergencijske regije) mogle bi provoditi širi raspon aktivnosti (u usporedbi s razvijenijim regijama regionalne konkurentnosti) u područjima cjeloživotnog učenja, reformi sustava obrazovanja i osposobljavanja i razvoja ljudskih resursa u području istraživanja i inovacija. Do kraja 2013. ulaganjima iz ESF-a osigurala su se znatna dodatna sredstva (51 milijarda EUR, uključujući nacionalno sufinanciranje) kojima se pridonijelo strategiji Europa 2020. i strategijama za obrazovanje i osposobljavanje i povezanim CSR-ovima čime je ostvareno najmanje 21 milijun rezultata (46 % svih sudionika) u pogledu stjecanja kvalifikacija (13 %), zapošljavanja (8 %) i unaprjeđenja vještina ili kompetencija ili „ostali pozitivni rezultati” (25 %). U području socijalne uključenosti intervencijama iz ESF-a omogućilo se državama članicama da pridonesu postojećim mjerama socijalne uključenosti i podrže veći broj sudionika nego inače, posebno u kontekstu gospodarske krize. Ukupno 11,5 milijardi EUR (uključujući nacionalno sufinanciranje) izdvojeno je za socijalno uključivanje. Do kraja 2013. najmanje 1,3 milijun sudionika u prioritetima socijalne uključenosti pronašlo je posao, steklo kvalifikacije ili ostvarilo druge pozitivne rezultate. Time nisu obuhvaćeni mekani rezultati (npr. povećanja samopouzdanja, poboljšanja zdravstvenog stanja, aktivnije sudjelovanje u civilnom društvu i aktivnije traženje posla), koje su države članice rijetko zabilježile. Potporom iz ESF-a također se omogućilo državama članicama da ponude prilagođenije usluge posebnim ciljnim skupinama koje bi inače imale pristup samo općim uslugama koje nisu prilagođene njihovim posebnim, i često intenzivnijim, potrebama. Do kraja 2014. u intervencijama ESF-a sudjelovalo je 98,2 milijuna sudionika u svim temama politika iz ESF-a. U pogledu izlaznih vrijednosti, ostvaren je cilj programa da obuhvati barem onoliko sudionika koliko je imao u prethodnom programskom razdoblju. U pogledu rezultata, zbog ograničenja sustava praćenja i izvješćivanja u razdoblju od 2007. – 2013., objedinjenim pokazateljima rezultata osigurava se samo djelomična slika. U izvješćima je navedeno da je najmanje 8,9 milijuna sudionika bilo zaposleno izravno ili nešto nakon intervencije te je najmanje 8,5 milijuna sudionika dobilo kvalifikaciju / potvrdu o uspješno završenom tečaju osposobljavanja. Dodatnih 12,8 milijuna sudionika izvijestilo je o drugim pozitivnim rezultatima poput unaprjeđenja vještina i kompetencija. Opća ocjena dobivena ex-post evaluacijom i onima koje su izvršile države članice može se smatrati pozitivnom iako je većinom utemeljena na kvalitativnim dokazima zbog nedostataka u sustavima praćenja i vrlo ograničenog broja evaluacija protučinjeničnog učinka. Kada je riječ o EFFR-u, ostvaren je znatan napredak u pogledu ulaganja u obrazovnu infrastrukturu i infrastrukturu za brigu o djeci s više od 30 000 dovršenih projekata koji uključuju ulaganja u obrazovne infrastrukture za izgradnju novih škola ili sveučilišta ili za modernizaciju ili opremanje postojećih. Ti su se projekti većinom provodili u manje razvijenim (konvergencijskim) regijama i prijavila ih je većinom jedna država članica (Italija). Druge države članice isto su provodile takve mjere ali nisu upotrebljavale pokazatelj kojim se mjeri kapacitet podržane infrastrukture, što je isključivalo pouzdano objedinjeno izvješćivanje o broju ljudi koji na razini EU-a imaju koristi od te infrastrukture.





1.5. Održivi rast: Prirodni resursi (proračunski naslov 2) Naslovu 2. dodijeljeno je 63,9 milijardi EUR za 2015. što čini 39,4 % ukupnog proračuna EU-a za 2015. Naslovom 2. obuhvaćena su dva stupa Zajedničke poljoprivredne politike (ZPP): Prvi stup sastoji se od mjera potpore tržištu i izravnih plaćanja koja se financiraju iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP), a drugi stup obuhvaća potporu za ruralni razvoj koja se financira iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR). Naslovom su obuhvaćeni i Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR), međunarodna dimenzija zajedničke ribarstvene politike (ZRP) (tj. regionalne organizacije za upravljanje u ribarstvu (RFMO) i sporazumi o održivom ribolovu (SFA) ), kao i aktivnosti u području klime i okoliša s pomoću Programa za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE). Prioriteti Komisije: Mjerama u okviru ovog naslova pridonosi se postizanju prioriteta Komisije koji uključuju „zapošljavanje, rast i ulaganja“, „energetsku uniju i klimu” i, u određenoj mjeri, prioritet „jedinstvenog digitalnog tržišta”. Njima se pridonosi i ciljevima strategije Europa 2020. u području održivog rasta uz određenu povezanost i s pametnim i uključivim rastom u pogledu ulaganja kojima se pridonosi otvaranju radnih mjesta i inovacijama. Grafikon 5. Lijevo: Glavni programi financirani tijekom 2015. u okviru naslova 2. / Desno: Udio naslova 2 u ukupnom proračunu za 2015. Sve brojke dane su u milijunima EUR.



Mjere Komisije za borbu protiv poljoprivredne krize Komisija je djelovala na dva načina kako bi osigurala nužnu stabilizaciju tržišta jer su sektori mliječnih proizvoda i svinjetine pogođeni ruskom zabranom uvoza iz EU-a. Prvo je otvorila potporu za privatna skladišta za smanjenje opskrbe tržišta. U drugom krugu mjera, pokrenula je isplatu izravnih plaćanja i uspostavila „paket za solidarnost” različitih drugih posebnih mjera kojima se ublažavaju novčani tokovi poljoprivrednika. Donesene su posebne privremene mjere potpore za pomoć poljoprivrednicima pogođenima ruskom zabranom uvoza voća i povrća u iznosu od 219,3 milijuna EUR, dok su za mliječni sektor mjere dodatne potpore iznosile 54,3 milijuna EUR. Nadalje, promidžbene mjere u državama izvan EU-a povećale su se prvim proračunskim učinkom u iznosu od 3 milijuna EUR tijekom 2015. (daljnjim iznosima ostvarivali su se učinci 2016. i 2017.). Tijekom 2015. pokrenute su inicijative kojima su se podupirala poljoprivredna tržišta i unaprijedio opskrbni lanac. One uključuju sljedeće: -širenje informacija o tržištu s pomoću „tržišnih kontrolnih ploča”. Tako će se povećati transparentnost tržišta i pomoći će se operatorima na tržištu da donose informirane odluke. -pokretanje ili ponovno pokretanje foruma za analizu poput radne skupine za poljoprivredna tržišta (koja se bavi temama poput transparentnosti tržišta, nepoštene poslovne prakse i pristupa financijskim instrumentima i tržištima budućnosnica) i foruma za visokoj razini za uspostavu boljeg funkcioniranja prehrambenog opskrbnog lanca. 1.5.1. Informacije o provedbi programa za razdoblje 2014. – 2020. Europski fond za jamstva u poljoprivredi (EFJP)

U pogledu EFJP-a provedba financiranja izravnih plaćanja za poljoprivrednike i rashode povezane s tržištem tijekom početnih godina VFO-a 2014. – 2020. dobro napreduje. Unutar zajedničke organizacije tržišta (CMO) programi potpore za pojedine sektore provode se na različitim točkama u njihovim životnim ciklusima. Dodatne mjere tržišne potpore, poput potpore za privatno skladištenje za određene mliječne proizvode i sustava povlačenja za voće i povrće, poduzete su kao odgovor na zabranu uvoza u Rusiju određenih poljoprivrednih proizvoda EU-a i krizu na tržištu u sektorima mliječnih i mesnih proizvoda. Tim se mjerama osigurala potrebna potpora pogođenim proizvođačima u državama članicama i pridonijelo se uspostavi ponovne ravnoteže u predmetnim sektorima. Europski poljoprivredni sektor uspio je pronaći alternativna tržišta kod kuće i u inozemstvu (posebno u Aziji), kako je prikazano statističkim podacima o trgovini: unatoč gubitku ruskog tržišta, ukupna vrijednost izvoza poljoprivrednih proizvoda iz EU-a povećala se za 6 % tijekom 12 mjeseci nakon određivanja zabrane u kolovozu 2014. Izvoznici iz EU-a ostvarili su povećanja udjela na tržištu SAD-a (+19 %) i Kine (+39 %) te na ostalim tržištima. Izvoz vina iz EU-a povećao se za 660 milijuna EUR (10,3 %) svake godine tijekom prvih devet mjeseci 2015. Uspjeh je potpomognut posebnom sektorskom potporom iz programa za promidžbu u državama izvan EU-a te za ulaganja u vinograde i u objekte za preradu i marketing. U pogledu izravnih plaćanja, tijekom financijske godine 2015. iz EFJP-a nastavili su se financirati mehanizmi prije reforme, ali uvedeni su i posebni elementi reforme zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) iz 2013., uključujući konvergenciju razina potpore među državama članicama. Na administrativnoj razini Komisija je od 2014. pomogla državama članicama s pripremama i provedbom izravnih plaćanja s pomoću smjernica ili rasprava na sastancima stručne skupine. Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) Za EFPRR doneseno je svih 118 programa ruralnog razvoja. Komisija ne očekuje da će odgoda u odobravanju programa (posljednji programi odobreni u prosincu 2015.) utjecati na mogućnost ostvarivanja ciljeva programa i njihovih povezanih postignuća. Od 31. prosinca 2015. odobreno je otprilike 23,5 milijardi EUR. To predstavlja 24 % globalne omotnice za EPFRR za razdoblje 2014. – 2020. U pogledu plaćanja, zahtjevi država članica zaprimljeni do kraja 2015. iznosili su ukupno 3,77 milijardi EUR, što je još uvijek 4 % ukupnih obveza. To znači da je sljedećih godina potrebno ubrzati provedbu. Snažnija usmjerenost na pojednostavnjenje Komisija je početkom 2015. pokrenula opsežni postupak pojednostavnjivanja kojim je obuhvaćena cijela pravna stečevina u području poljoprivrede. Do kraja 2015. donesen je niz zakonodavnih izmjena, na primjer: -produljenje roka za podnošenje zahtjeva za potporu,, -više fleksibilnosti u odnosu na dobrovoljnu proizvodno vezanu potporu, -plaćanja za mlade poljoprivrednike i -smanjenje administrativnog opterećenja za korisnike i uprave država članica pojednostavnjenjem integriranog administrativnog i kontrolnog sustava (IACS), na primjer uvođenjem preventivnih preliminarnih unakrsnih provjera i različitih poboljšanja smjernica, posebno u pogledu izravnih plaćanja u odnosu na provedbu ekološki značajnih površina. Također su pojednostavnjena pravila za administrativne kazne u okviru IACS-a. Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR) Kada je riječ o EFPR-u zbog kasnog donošenja uredbe o EFRR-u (svibanj 2014.) produljen je postupak pregovora s državama članicama koji je dovršen u prosincu 2015. Komisija je donijela svih 27 operativnih programa EFPR-a. Kako bi se osigurao nesmetani početak provedbe, Komisija je donijela niz provedbenih i delegiranih akata. Ona je također dala smjernice državama članicama na sastancima odbora za EFPR i na sastancima stručne skupine za EFPR-a s posebnim naglaskom na nove značajke u EPFR-u.

Na kraju 2015. na snazi je bilo ukupno 14 protokola uz sporazume o partnerstvu u održivom ribarstvu s državama izvan EU-a, dok ih je 2013. bilo 10, a 2014. 13. Pregovori za obnovu protokola s Grenlandom i Mauritanijom završeni su 2015., kao i pregovori o novim sporazumima o partnerstvu u održivom ribarstvu s Liberijom i Otočjem Cook. Istovremeno su po isteku trajanja njihovih zadnjih protokola raskinuti sporazumi o partnerstvu u održivom ribarstvu s Mozambikom i Kiribatima.



Program za okoliš i klimatsku politiku (LIFE) Provedba programa LIFE dobro napreduje. Uspješno su uspostavljene nove vrste bespovratnih sredstava (integrirana, tehnička pomoć, jačanje kapaciteta i pripremni projekti) uvedene Uredbom o programu LIFE i pokrenuti su povezani pozivi na podnošenje prijedloga. Visok stupanj potražnje za projektima usmjerenima na klimatske aktivnosti i za integriranim projektima potvrdio je da su nove značajke uvedene programom LIFE vrlo pozitivno prihvaćene. Nakon prva dva poziva na podnošenje prijedloga 2014. i 2015. zaprimljeno je više od 300 zahtjeva za projekte usmjerene na ciljeve klimatskih aktivnosti. U pogledu integriranih projekata, LIFE-om je 2015. osigurano 63,8 milijuna EUR potpore za šest integriranih projekata koji se financiraju u okviru programa LIFE za okoliš. Njima će se olakšati koordinirana uporaba više od 1,4 milijardi EUR dopunskog financiranja iz EPFRR-a, EFRR-a te iz nacionalnih i privatnih fondova. Znanstvenom, tehničkom i logističkom potporom iz programa LIFE financiralo se i nekoliko postignuća politike u okviru Sedmog programa djelovanja za okoliš, na primjer aktivnosti povezane s razvojem i donošenjem paketa o kružnom gospodarstvu te pripremne aktivnosti i logistička potpora za konferenciju Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (COP21) na temelju kojih je donesen prvi univerzalni, pravno obvezujući globalni klimatski sporazum. 1.5.2. Rezultati programa za razdoblje 2007. – 2013. Provedbeni aspekti Izravna plaćanja iz EFJP-a u okviru bivšeg sustava prije reforme ZPP-a iz 2013. nesmetano su se provodila na temelju izračuna i dodjele potpore koje su pravovremeno obavljale uprave država članica. U području ruralnog razvoja (EPFRR) u razdoblju 2007. – 2013. izvršen je niz ispravaka programa pojedinačnih država članica. Promjene su uključivale preraspodjelu financijskih sredstava među mjerama, prilagodbu ciljanih korisnika i kriterija prihvatljivosti. Time se pridonijelo rješavanju problema niske stope apsorpcije tijekom prvih godina provedbe te nekih nepredviđenih problema nastalih zbog promjena u gospodarskom kontekstu ili širem kontekstu politike. Procjenjuje se da konačna stopa apsorpcije za razdoblje 2007. – 2013. trenutačno iznosi 98 %. Sredstvima iz Europskog fonda za ribarstvo (EFR, prethodnik EFPR-a) financirale su se industrija ribarstva i obalne zajednice kako bi im se pomoglo da postignu gospodarsku otpornost i ekološku održivost. Do 31. svibnja 2015. izdvojeno je 90,8 % sredstava EFR-a. Odobrena sredstva država članica od 2007. do 31. svibnja 2015. iznosila su 3,91 milijardu EUR za 134 689 operacija. U istom razdoblju ulaganja u sektor ribarstva i akvakulture iznosila su 9,27 milijardi EUR: 42 % iz EFR-a, 26 % iz javnih nacionalnih doprinosa i 32 % iz privatnih sredstava. Mjerama za održivi razvoj ribarstva ostvaren je napredak kojim je obuhvaćeno 11 % ukupnih odobrenih sredstava iz EFR-a. U pogledu učinka poluge, svakim odobrenim eurom potpore iz EFR-a stvara se 1,37 EUR odobrene nacionalne potpore (+2,2 % u usporedbi s 31. svibnjem 2014.) od čega 0,75 EUR privatnog financiranja i 0,62 EUR nacionalnog javnog doprinosa. Tijekom 2015. ocijenjena je provedba sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu (SFPA) u okviru šire evaluacije kojom su obuhvaćene različite financijske mjere iz Zajedničke ribarstvene politike. Evaluacijom je utvrđeno da se SPFA-ovima upravljalo u skladu s načelima razumnog financijskog upravljanja. S obzirom na analizu troškova pristupa koje plaćaju druga plovila izvan EU-a na temelju privatnih sporazuma i naknada koje plaćaju vlasnici plovila u usporedbi s iskrcanim vrijednostima ulova, naknade za pristup koje je dogovorio EU smatrale su se povoljnima i učinkovitima za vlasnike plovila. Evaluacijom je utvrđeno da se veća vrijednost za novac dobiva iz sporazuma o tunama nego iz sporazuma o više vrsta.

U odnosu na program LIFE+, projekti bespovratnih sredstava činili su 81 % višegodišnjeg proračuna u iznosu od 2,1 milijarde EUR. To je iznosilo 1,7 milijardi EUR za ukupno razdoblje i mobilizirana financijska sredstva (1,8 milijardi EUR) za više nego dvostruki iznos financiranja EU-a. Doprinos postignućima politike Budući da ex-post evaluacije provedbe programa ruralnog razvoja i EPR-a za razdoblje 2007.– 2013. još nisu dovršene, postignuća navedena u nastavku uglavnom su utemeljena na najnovijim dostupnim podacima o praćenju tih programa. Pametan rast U razdoblju od 2007. do 2013. ZPP je vršio snažan pozitivni utjecaj na održivost sektora poljoprivrede nudeći mu ciljano financiranje za povećanje njegove uspješnosti. Produktivnost poljoprivrednog sektora EU-a povećala se za 0,7 % godišnje od 2005. do 2014. (i za 1,7 % godišnje u skupini EU-13) pokazujući jasne dokaze o učinkovitijoj uporabi faktora proizvodnje. Financiranjem ruralnog razvoja osigurana je potpora za povećanje znanja, ulaganja, različite oblike suradnje i inovacije. U razdoblju 2007. – 2013. iz EPFRR-a se financiralo sljedeće: 430 000 projekata modernizacije poljoprivrednih gospodarstava; potpora za početak rada 165 000 mladih poljoprivrednika; sudjelovanje 385 000 poljoprivrednika u sustavima za osiguranje kvalitete; više od 5 milijuna dana za osposobljavanje poljoprivrednika. Mjerama ruralnog razvoja također se pomoglo s osnivanjem ili razvojem 70 000 (nepoljoprivrednih) mikropoduzeća. Financiranjem iz EPFRR-a podržano je i ostvarivanje boljeg pristupa širokopojasnom pristupu i / ili IKT-u za 8 milijuna stanovnika ruralnih područja. Pristup sljedeće generacije u ruralnim područjima povećao se na 25 % do kraja 2014. s manje od 20 % tijekom 2013. Iako je uporaba financijskih instrumenata u programima ruralnog razvoja u razdoblju 2007. – 2013. još uvijek bila skromna (364 milijuna EUR financiranja iz 16 programa ruralnog razvoja u 7 država članica), neki rezultati bili su ohrabrujući. Na primjer, između 2010. i 2014. jamstvenim fondom koji se provodio u Rumunjskoj i financirao u okviru politike ruralnog razvoja osigurano je 265 milijuna EUR zajmova koji su bili dostupni uz pružanje samo 116 milijuna EUR osiguranja u obliku 1 040 jamstava. Održivi rast U razdoblju 2007. – 2013. više od 80 % ukupnih plaćanja iz ZPP-a bilo je povezano s usklađenošću poljoprivrednika s osnovnim standardima povezanima s okolišem (kao i za sigurnost hrane, zdravlje životinja i bilja i dobrobit životinja). Nadalje, EFJP je financiranjem poljoprivrednika omogućio povlačenje od štetne intenzivne prakse. Emisije stakleničkih plinova iz poljoprivrede (uključujući iz tla) nastavile su stabilno otpadati prosječnom godišnjom stopom od 0,7 % od 2001. do 2012. i tako se pridonijelo ciljanom trendu smanjenja emisija CO2 .

U okviru programa ruralnog razvoja izvršene su različite vrste plaćanja povezanih s površinom u cilju poticanja praksi upravljanja za koje se pokazalo da imaju pozitivan učinak na bioraznolikost, tlo, vodu i zrak u sektorima poljoprivrede i šumarstva. Tijekom programskog razdoblja 2007. – 2013. površina obuhvaćena poljoprivredno-okolišnim mjerama proširila se na 47 milijuna ha koji čine više od 25 % iskorištene poljoprivredne površine EU-27 2013. Potporom koju su poljoprivrednici primili za ekološki uzgoj obuhvaćeno je 7,7 milijuna hektara. Sve to imalo je važnu ulogu u poboljšanju utjecaja poljoprivrede EU-a na okoliš. Kada je riječ o EFR-u, u razdoblju 2007. – 2013. države članice aktivno su upotrebljavale instrument za stavljanje izvan pogona u okviru EFR-a radi prilagodbe ribolovnih kapaciteta dostupnim resursima. Mnoge države članice izjavile su u svojim izvješćima o kapacitetu flote za 2013. da su njihove ribolovne flote u skladu s iskorištenim stokovima iako još uvijek ima mjesta pretjeranog kapaciteta, posebno na Sredozemlju. U Godišnjem izvješću Komisije o provedbi EFR-a potvrđeno je postupno smanjenje potpore iz EFR-a za mjere flote (trajni i privremeni prekid ribolova) i trajna potpora za ekološke ribolovne prakse kojima se pridonijelo povećanju broja stokova čiji se ribolov obavlja na razini najvišeg održivog prinosa (MSY) s 27 u 2014. na 39. u 2015. Programom LIFE+ pridonijelo se povećanju svijesti i sudjelovanja javnosti u provedbi politike i zakonodavstva u području zaštite okoliša te dobrom upravljanju u tom području. Program je služio kao učinkovit alat za promicanje provedbe prioriteta utvrđenih u 6. programu djelovanja u području zaštite okoliša (6EAP). Evaluacijama programa potvrđeno je da je program LIFE+ bio uspješan instrument sa značajnom dodanom vrijednošću EU-a. Tijekom dvadeset godina provedbe i povrh „mjerljivih koristi koje se procjenjuju na otprilike 600 milijuna godišnje” programom LIFE pridonijelo se sljedećem: boljem očuvanju i obnovi otprilike 4,7 milijuna hektara zemljišta; boljoj kvaliteti vode na površini od otprilike 3 milijuna hektara; boljoj kvaliteti zraka za otprilike 12 milijuna osoba; sprječavanju otpada otprilike 300 000 tona i recikliranju dodatnih 1 milijun tona; 1,13 milijuna tona smanjenja emisija CO2 godišnje. Primjer dodane vrijednosti EU-a Program LIFE služi kao platforma za razmjenu najbolje prakse i znanja na kojoj se omogućuje dionicima diljem EU-a da uče iz iskustava drugih. Više od 25 % mjera očuvanja prirode u okviru programa LIFE razmijenjeno je i ponovljeno diljem EU-a. Primjer takve uspješne razmjene znanja jest program Elia usmjeren na stvaranje zelenih koridora za bioraznolikost ispod visokonaponskih žica u šumama uz istovremeno smanjenje godišnjih troškova održavanja za operatere sustava prijenosa električne energije. Zahvaljujući tom projektu obnovljeno je 155 km (775 ha) u Belgiji i 31 km (155 ha) u Francuskoj. U obje zemlje u mjerama očuvanja sudjelovalo je 732 dionika iz 28 skupina dionika u okviru dugoročnog upravljanja. Analiza troškova i koristi pokazala je da su se godišnji troškovi uzdržavanja smanjili za faktor 2,5 – 5 s povratom na početna ulaganja nakon samo 3 – 9 godina. Očekuje se da će operater u Belgiji financirati primjenu tog pristupa na dodatnih 600 km vodova iz vlastitog proračuna, nakon završetka trajanja ovog projekta iz programa LIFE, u nadi da će ostvariti godišnje uštede od 1 milijun EUR. Mjere koje se provode u okviru ovog projekta primjenjuju se na više od 75 000 km u cijelom EU-u. Uključiv rast Kombinacijom izravnih plaćanja i tržišnih mjera pridonijelo se ograničavanju gubitaka radnih mjesta i izlaznih vrijednosti. Stopa zaposlenosti u ruralnim područjima oporavila se 2014. na 63,3 %. To je bilo važno za 11 milijuna poljoprivrednih gospodarstava u EU-u, njihovih 22 milijuna redovnih radnika i za osobe povezane s poljoprivredom – npr. 22 milijuna u preradi hrane, maloprodaji i ugostiteljstvu plus ostali u veleprodajnim ili ostalim maloprodajnim sektorima (što čini sektor od ukupno gotovo 44 milijuna radnih mjesta). ZPP-om se promicao i uravnotežen teritorijalni razvoj u EU-u njegovim mjerama ruralnog razvoja kojima se podupiralo gotovo 53 000 operacija za unaprjeđenje osnovnih usluga u ruralnim područjima (npr. promet, električna energija, održavanje kućanstva) u razdoblju 2007. – 2013. U pogledu EFR-a u nedavno provedenom istraživanju procjenjuje se da su lokalne akcijske skupine za ribarstvo (FLAG-ovi) otvorile najmanje 7300 radnih mjesta, a dodatnih 12 500 zadržano je uz procijenjeni trošak od 32 000 EUR po otvorenom ili očuvanom radnom mjestu te je uz potporu iz EFR-a osnovano više od 200 novih poduzeća.

Prema evaluaciji koja je provedena 2015. mjere sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu pokazale su se djelotvornima u pogledu gospodarskih koristi za flote država EU-a i izvan EU-a. Sporazumima o partnerstvu u održivom ribarstvu podržalo se zapošljavanje otprilike 2500 državljana EU-a na plovilima EU-a u mnogim obalnim regijama EU-a, a najveći broj zaposlen je u španjolskim regijama Andaluziji, Galiciji, Baskiji i Kanarskim, otocima, Latviji i Litvi, francuskim regijama Bretanji i Réunionu i poljskoj regiji Pomorskie. Međutim, utvrđeno je da je otvaranje radnih mjesta povezanih sa sporazumom o partnerstvu u ribarstvu u regijama kao što su Andaluzija i Kanarski otoci negativno pogođeno smanjenjem ribolovnih mogućnosti u okviru sporazuma o više vrsta u Zapadnoj Africi tijekom razdoblja evaluacije (2007. – 2013.). 1.6. Sigurnost i građanstvo (proračunski naslov 3) U okviru naslova 3. proračuna EU-a objedinjen je niz programa (2,5 milijardi EUR koji čine 1,6 % ukupnog proračuna EU-a za 2015.) kojima se podupiru hitni politički izazovi poput sigurnosti, azila, migracija i integracije, zdravlja, zaštite potrošača, kulture i dijaloga s građanima. Financiranje je usmjereno na projekte u kojima se suradnjom s EU-om ostvaruju znatne prednosti u pogledu učinkovitosti. Grafikon 6. Lijevo: Glavni programi koji su se 2015. financirali u okviru naslova 3. /Desno: udio za naslov 3 u ukupnom proračunu za 2015. Svi su iznosi u milijunima EUR Ovaj dio proračuna posebno je bio izložen pritisku ove godine zbog izbjegličke krize. Agencije poput Frontexa, EASO-a, i Europola pojačane su utrostručavanjem početnog iznosa dodijeljenog operacijama Triton i Poseidon u Sredozemnom moru te dodatnom potporom za uspostavu žarišnih točaka. Mjere za hitne slučajeve u Fondu za azil, migracije i integraciju (FAMI) i Fondu za unutarnju sigurnost znatno su pojačane (+130 milijuna EUR) radi pružanja pomoći graničnim državama članicama poput Grčke i Italije. Osigurano je i 25 milijuna EUR za financiranje programa ponovnog naseljavanja.



Prioriteti Komisije: Programima iz naslova 3. većinom se pridonosi ostvarenju prioriteta Junckerove Komisije „pravosuđe i temeljna prava” i „migracije”. Unatoč malom proračunu, tim se programima pridonosi ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020. Na primjer, Zdravstvenim programom financiraju se mjere povezane sa zdravim starenjem (preduvjet za pametan rast) i nejednakostima u području zdravlja (ključna komponenta uključivog rasta), a Fondom za azil, migracije i integraciju pridonosi se uključivom rastu financiranjem projekata za integraciju osoba koje nisu državljani EU-a. 1.6.1. Provedba programa VFO-a za razdoblje 2014. – 2020. U području sigurnosti, azila, migracija i integracije države članice počele su provoditi mjere koje se financiraju iz AMIF-a i ISF-a, kako je navedeno u njihovim nacionalnim programima. Oba fonda ključni su izvori financiranja za suzbijanje izbjegličke krize i većinom se provode na temelju podijeljenog upravljanja. Tijekom 2015. ostvaren je znatan napredak u početnoj fazi. Doneseno je svih 54 višegodišnjih nacionalnih programa država članica. U njima je opisan