EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 11.10.2022. COM(2022) 730 final IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA o provedbi i izvršenju trgovinskih sporazuma EU-a



















































{SWD(2022) 730 final}



SADRŽAJ I. Uvod I.1 Izvješće I.2 Provedba i izvršenje međunarodnih trgovinskih obveza na temelju multilateralnih i bilateralnih sporazuma – glavna događanja II. Potpuno iskorištavanje mogućnosti koje se pružaju trgovinskim sporazumima EU-a II.1 Trgovanje s povlaštenim partnerima – glavna događanja 2021. II.2 Promicanje provedbe trgovinskih sporazuma EU-a u Aziji, Sjevernoj i Južnoj Americi, zemljama susjedstva te u afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama III. Pružanje pomoći malim i srednjim poduzećima pri snalaženju u globalnoj trgovini 8 IV. Rješavanje prepreka i iznalaženje rješenja 4 IV.1 Trenutačno stanje prepreka trgovini i njihovo uklanjanje IV.2 Jedinstvena ulazna točka za pritužbe V. Bilateralno i multilateralno izvršenje trgovinskih obveza: rješavanje sporova 49 V.1 Upotreba mehanizma rješavanja sporova 49 V.2 Ažuriranje baze arbitara za rješavanje sporova na temelju sporazuma EU-a 53



I.Uvod

I.1 Izvješće Ovo je drugo Komisijino konsolidirano godišnje izvješće o provedbi i izvršenju trgovinskih aktivnosti. U njemu se nalazi pregled glavnih aktivnosti osiguravanja djelotvorne provedbe i izvršenja trgovinskih sporazuma i aranžmana EU-a, kojima je 2021. i u prvom tromjesečju 2022. upravljao Komisijin glavni službenik za nadzor provedbe trgovinskih pravila. Izvješće obuhvaća djelovanje u četiri prioritetna područja: 1.potpuno iskorištavanje mogućnosti predviđenih trgovinskim sporazumima EU-a (odjeljak II.); 2.pružanje pomoći malim i srednjim poduzećima pri snalaženju u globalnoj trgovini (odjeljak III.); 3.uklanjanje prepreka trgovini i rješavanje problema izvan službenog postupka rješavanja sporova (odjeljak IV.); te 4.iskorištavanje bilateralnih ili multilateralnih mehanizama za rješavanje sporova radi ostvarivanja prava EU-a (odjeljak V.). Popratni radni dokument službi Komisije sadržava dodatne informacije kojima se nadopunjava odjeljak II.2. Izvješća o 38 glavnih trgovinskih sporazuma EU-a i prvi put uključuje pregled podataka za Ujedinjenu Kraljevinu s obzirom na Sporazum o trgovini i suradnji između EU-a i Ujedinjene Kraljevine. Radni dokument službi Komisije sadržava i informacije kojima se nadopunjava odjeljak IV.1. Izvješća, ponajprije popis novih zabilježenih prepreka i onih koje su u cijelosti ili djelomično uklonjene 2021. Internetske stranice Komisije sadržavaju informacije kojima se nadopunjava ovo Izvješće, a odnose se na razvoj trgovine EU-a s povlaštenim trgovinskim partnerima u 2021., korištenje tarifnih povlastica pri izvozu iz EU-a i uvozu u EU po povlaštenom trgovinskom partneru za EU i za države članice te na stope iskorištenosti carinskih kvota. Iako je ovo Izvješće usmjereno na provedbu i izvršenje našim djelovanjem na temelju trgovinskih sporazuma, trebalo bi ga promatrati u okviru šireg konteksta provedbenih aktivnosti o kojima Komisija podnosi zasebna izvješća: ·upotreba instrumenata trgovinske zaštite (antidampinške, antisubvencijske i zaštitne mjere) za obranu interesa EU-a od nepoštenih praksi obuhvaćena je Komisijinim godišnjim izvješćima o trgovinskoj zaštiti, ·aktivnosti za rješavanje problema krivotvorene robe ili drugih povreda prava intelektualnog vlasništva društava iz EU-a obuhvaćene su Komisijinim publikacijama koje se izmjenično objavljuju svake dvije godine: popisom za praćenje krivotvorina i piratstva i izvješćem o pravima intelektualnog vlasništva, ·provjera izravnih stranih ulaganja i kontrola izvoza robe s dvojnom namjenom, koje čine strateške alate EU-a za kontrolu trgovine i ulaganja radi sigurnosti, obuhvaćene su Komisijinim godišnjim izvješćima o provjeri izravnih stranih ulaganja i o uredbi o kontroli izvoza,

·primjena općeg sustava povlastica EU-a (OSP) kako bi zemlje u razvoju mogle zadovoljiti uvjete za dobivanje posebnog poticaja za održivi razvoj i dobro upravljanje obuhvaćena je Komisijinim izvješćem o OSP-u. I.2 Provedba i izvršenje međunarodnih trgovinskih obveza na temelju multilateralnih i bilateralnih sporazuma – glavna događanja U drugom izvješću potvrđuje se odlučnost Komisije da osigura da poduzeća, radnici i dionici u cijelom EU-u mogu maksimalno iskoristiti prednosti međunarodne trgovine, ali i da trgovinski partneri EU-a iz cijelog svijeta ispunjavaju obveze koje su preuzeli u okviru multilateralnih ili bilateralnih sporazuma. Uspješan ishod ministarske konferencije Svjetske trgovinske organizacije (WTO) održane u Ženevi u lipnju 2022., odnosno obvezivanje na reformu te organizacije, uključujući njezin mehanizam za rješavanje sporova, govori o važnosti WTO-a. Ta je organizacija u pozadini trgovinskih partnerstava EU-a širom svijeta, temelj je EU-ova programa provedbe trgovinskih obveza s nekima od najvećih trgovinskih partnera EU-a i služi kao zaštitni mehanizam za druge partnere s kojima je EU sklopio bilateralne trgovinske sporazume. U 2021. na snazi su bila 42 sporazuma o povlaštenoj trgovini, koja je EU sklopio sa 74 partnera. Ta je mreža sporazuma i dalje imala važnu ulogu u izvještajnom razdoblju (tj. 2021. i u prvom tromjesečju 2022.), kako su se poduzeća u EU-u i širom svijeta oporavljala od posljedica pandemije bolesti COVID-19. Međutim, njezin utjecaj ovisi o pravilnoj provedbi i izvršenju tih sporazuma i međunarodnih trgovinskih pravila. Poremećaji koje je uzrokovala pandemija bolesti COVID-19 utjecali su i na trgovinske tokove, ostavili posljedice na troškove života i otežali snalaženje poduzeća svih veličina na stranim tržištima. Kao što pokazuje ovo Izvješće, među određenim parterima postoji stalan trend okretanja sebi, pri čemu uvode diskriminirajuća trgovinska ograničenja u korist lokalne proizvodnje i domaće industrije. EU je bio spreman djelovati u slučaju pojave takvih prepreka. Događaji za vrijeme prvih mjeseci 2022. to su posebno iznijeli na vidjelo, što je posljedica ruskog agresorskog rata protiv Ukrajine. Posljedično narušavanje tržišta i lanaca opskrbe, do kojeg je došlo jer države poduzimaju mjere kao odgovor na te događaje, samo naglašava važnost otvorene trgovine, zajedničkih vrijednosti i pronalaženja alternativnih mogućnosti za očuvanje trgovinskih tokova prema EU-u i iz njega. U kontekstu porasta cijena energije i nestašice sirovina, uključujući poljoprivredne proizvode, mreža trgovinskih sporazuma EU-a glavno je sredstvo za održavanje tržišta otvorenima i pružanje pomoći poduzećima da diversificiraju svoje lance opskrbe. Mogu se spomenuti i druga dva važna događaja u izvještajnom razdoblju: ·prvo, nakon isteka prijelaznog razdoblja predviđenog Sporazumom o povlačenju između EU-a i Ujedinjene Kraljevine i privremene primjene Sporazuma o trgovini i suradnji između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine 1. siječnja 2021., Ujedinjena Kraljevina (obuhvaćena izvješćem) postala je prvi povlašteni trgovinski partner EU-a, što je značilo da je udio trgovine EU-a s povlaštenim partnerima skočio s 32 % na 44 % u odnosu na 2020. To je utjecalo i na višak u trgovini robom između EU-a i povlaštenih partnera, koji se, unatoč znatno smanjenoj razini trgovine zbog bolesti COVID-19, povećao sa 124 milijarde EUR u 2020. na 208 milijardi EUR u 2021. Sporazum o trgovini i suradnji između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine jedinstven je sporazum s vrlo specifičnim izazovima koji proizlaze iz toga što se status Ujedinjene Kraljevine promijenio iz statusa države članice s punim pristupom unutarnjem tržištu u status partnerske treće zemlje. Komisija je 24. ožujka 2022. objavila posebno izvješće o provedbi i primjeni Sporazuma o trgovini i suradnji između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine u 2021. Provedba je 2021. bila usmjerena na pružanje potpore poduzećima u toj tranziciji, među ostalim pojašnjavanjem nekih aspekata pravila i sustava u Ujedinjenoj Kraljevini te odgovaranjem na prepreke trgovini koje bi mogle štetiti dionicima u EU-u; ·drugo, 2021. došlo je do znatnog poboljšanja transatlantskih odnosa sa Sjedinjenim Američkim Državama, uz rješavanje nekoliko važnih i dugotrajnih sporova, te nove dinamike u suradnji povezanoj s Vijećem za trgovinu i tehnologiju. EU je u izvještajnom razdoblju nastavio provoditi svoj programa za provedbu i izvršenje u četiri glavna područja, a njegovo je djelovanje urodilo plodom kako pokazuju primjeri u nastavku. Prvo, Komisija je dodatno pojačala nastojanja da olakša iskorištavanje konkretnih pogodnosti koje proizlaze iz trgovinskih sporazuma, osobito za mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), te je istodobno radila na rješavanju problema pristupa tržištu i održivosti: ·više od tri milijuna korisnika (72 % iz EU-a) posjetilo je Komisijinu platformu Access2Markets (koja obuhvaća 135 izvoznih tržišta te sve države članice EU-a); dodan je novi sadržaj u dijelovima koji se odnose na trgovinu uslugama i javnu nabavu u EU-u; poboljšan je alat za samoprocjenu pravila o podrijetlu (ROSA), ·u 2021. potpuno je ili djelomično uklonjeno 39 postojećih prepreka trgovini (šest više nego 2020.), uglavnom putem suradnje EU-a s 24 predmetna trgovinska partnera; nadalje, u 2021. izvoz iz EU-a u treće zemlje bio je veći za 7,2 milijarde EUR zahvaljujući petogodišnjem radu na uklanjanju prepreka u razdoblju 2015.–2020.; dionici su počeli upotrebljavati jedinstvenu ulaznu točku, a 2021. i u prva četiri mjeseca 2022. dionici EU-a pristupili su joj više od 60 puta i podnijeli 46 pritužbi povezanih s pitanjima pristupa tržištu, ·s obzirom na dva slučaja navedena u izvješću za 2021. u vezi s Uredbom EU-a o trgovinskim preprekama, Meksiko je uspješno riješio problem povezan s izvozom tekile (Komisija je svoj ispitni postupak zaključila 4. veljače 2022.), a Saudijska Arabija blizu je rješenja u vezi s keramičkim pločicama.

Drugo, Komisija je nastavila voditi ili je pokrenula postupke pravnog izvršenja pred WTO-om i putem njegovih bilateralnih sporazuma: ·sporovi u okviru WTO-a: do 30. travnja 2022. EU je pokrenuo 110 od 612 sporova WTO-a koji su pokrenuti od 1995. Komisija je i dalje vodila tekuće postupke, a početkom 2022. pokrenula je četiri nova postupka, od čega dva protiv Kine, jedan protiv Egipta i jedan protiv Ujedinjene Kraljevine. Potonji se predmet odnosi na sektor energije vjetra: još 1. srpnja, manje od četiri mjeseca nakon što je EU zatražio savjetovanje u okviru WTO-a, stranke su se dogovorile o daljnjim koracima kako bi odgovorile na zabrinutost koju je EU izrazio zbog diskriminacije u programu Ujedinjene Kraljevine „Contracts for Difference” (Ugovori za kompenzaciju razlike), koji je glavni mehanizam Ujedinjene Kraljevine za podupiranje proizvodnje električne energije s niskom razinom emisija ugljika. ·do 30. travnja 2022. približno polovina sporova pokrenutih u okviru WTO-a nakon uspostave Višestranog privremenog mehanizma za arbitražu u slučaju žalbi (MPIA) bili su sporovi između sudionika u tom mehanizmu, dok su Turska i EU sklopile poseban arbitražni sporazum za rješavanje mogućih žalbi u dvama predmetima (više informacija vidjeti u odjeljku V.). ·EU je nastavio primjenjivati bilateralne mehanizme za rješavanje sporova kako bi riješio otvorena pitanja s Južnom Korejom, Južnoafričkom carinskom unijom i Alžirom, dok je izvršenje presude protiv Ukrajine na čekanju zbog političkih zbivanja. Treće, kako bi upotpunila svoj skup instrumenata i odgovorila na trenutačne globalne izazove u nizu područja, a posebno kako bi poduprla zelenu i održivu tranziciju, Komisija je: ·zaključila ubrzanu reviziju svojeg akcijskog plana od 15 točaka o trgovini i održivom razvoju („preispitivanje pristupa trgovini i održivom razvoju”), među ostalim u pogledu aspekata koji se odnose na provedbu i izvršenje, objavom komunikacije „Snaga trgovinskih partnerstava: zajedno za zeleni i pravedan gospodarski rast” 22. lipnja 2022., ·nastavila raditi na svojem prijedlogu za obnovu općeg sustava povlastica: o novoj uredbi o općem sustavu povlastica na temelju Komisijina prijedloga od 22. rujna 2021. raspravlja se s Europskim parlamentom i Vijećem, s namjerom da Europski parlament i Vijeće donesu konačnu verziju uredbe u posljednjem tromjesečju 2022. Četvrto, Komisija je isto tako nastavila raditi na drugim važnim novim instrumentima EU-a, o kojima se trenutačno raspravlja ili su upravo doneseni u Europskom parlamentu i Vijeću, kako bi osigurala ravnopravne uvjete i obranila EU i njezine države članice od gospodarske prisile. ·Vijeće i Europski parlament postigli su 14. ožujka 2022. politički dogovor o svim otvorenim pitanjima povezanima s Komisijinim prijedlogom instrumenta za međunarodnu javnu nabavu. S pomoću te uredbe EU će u konačnici moći ograničiti pristup tržištima javne nabave EU-a za dobavljače iz zemalja čijoj se javnoj nabavi ne može pristupiti na sličan način. Ta bi ograničenja mogla značiti prilagođavanje načina na koji se ocjenjuju ponude iz predmetne zemlje ili dovesti do isključenja određenih ponuditelja iz predmetne zemlje. Ta je uredba objavljena 30. lipnja i stupila je na snagu 29. kolovoza 2022. ·Vijeće i Europski parlament postigli su 30. lipnja politički dogovor o Komisijinu prijedlogu uredbe o narušavanju koje uzrokuju strane subvencije na unutarnjem tržištu od 5. svibnja 2021., kojim se uklanja regulatorni nedostatak u pravilima EU-a o tržišnom natjecanju, javnoj nabavi i trgovini: zahvaljujući tom instrumentu Komisija će biti ovlaštena istraživati financijske doprinose javnih tijela zemalja izvan EU-a koji koriste poduzećima koja se bave gospodarskom djelatnošću (kao što je javna nabava ili spajanje) u EU-u i ispraviti njihove štetne učinke. Uredba će stupiti na snagu nakon što je formalno donesu Vijeće i Parlament i bude objavljena u Službenom listu. Izravno će se primjenjivati u cijelom EU-u šest mjeseci nakon stupanja na snagu. Obveze obavješćivanja počet će se primjenjivati devet mjeseci nakon stupanja na snagu. ·Komisija je 8. prosinca 2021. iznijela prijedlog instrumenta za borbu protiv prisile radi osiguravanja zaštite interesa EU-a i država članica u slučaju gospodarske prisile, odnosno ako treća zemlja prisiljava EU ili državu članicu da donese konkretnu odluku, u bilo kojem području njezine nadležnosti, s pomoću mjera koje utječu na trgovinu ili ulaganje. Glavni cilj predloženog instrumenta jest odvraćanje trećih zemalja od primjene gospodarske prisile na EU ili državu članicu. Ako treća zemlja ipak pribjegne prisili, prijedlogom se predviđa postupak za ostvarivanje suradnje s trećom zemljom radi zaustavljanja prisile i, u krajnjem slučaju, alati za njezino suzbijanje. Prijedlog sadržava i odredbu posvećenu međunarodnoj suradnji u pogledu gospodarske prisile. Vijeće i Europski parlament pripremaju svaki svoje stajalište radi stupanja u međuinstitucijske pregovore, koji bi trebali započeti u jesen 2022.

Komisija poduzima daljnje korake u smislu provedbe i izvršenja u bliskoj suradnji s drugim institucijama EU-a, a posebno s državama članicama. U prvom tromjesečju 2022. Komisija je, uz potporu francuskog predsjedništva, pokrenula širu raspravu o tome kako pojačati suradnju u provedbi i izvršenju s državama članicama i dionicima (poduzeća, organizacije za promicanje trgovine, socijalni partneri, skupine civilnog društva, nevladine organizacije), radeći iz Bruxellesa, ali i na terenu u državama članicama i trećim zemljama, gdje Glavna uprava za trgovinu ima više od 200 zaposlenika koji tijekom cijele godine rade na trgovinskim pitanjima u 58 delegacija EU-a. Komisija je isto tako redovito izvješćivala Europski parlament, odnosno njegov Odbor za međunarodnu trgovinu kako bi obavijestila zastupnike u EP-u o najistaknutijim pitanjima povezanima s provedbom i izvršenjem i od njih dobila povratne informacije. Naposljetku, surađivala je i s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom, osobito s obzirom na njegovu ulogu u podupiranju domaćih savjetodavnih skupina EU-a koje su uspostavljene na temelju 11 trgovinskih sporazuma EU-a.

II.Potpuno iskorištavanje mogućnosti koje se pružaju trgovinskim sporazumima EU-a II.1 Trgovanje s povlaštenim partnerima – glavna događanja 2021. U 2021. godini 44 % trgovine EU-a odvijalo se u okviru sporazumâ o povlaštenoj trgovini... Vrijednost trgovine EU-a s njegova 74 povlaštena partnera 2021. iznosila je 1 891 milijardu EUR, odnosno 44 % njegove vanjske trgovine (tj. isključujući trgovinu među državama članicama). Izvoz iz EU-a u zemlje povlaštene partnerice 2021. dosegnuo je 1 049 milijardi EUR, dok je uvoz u EU iz te skupine zemalja iznosio 841 milijardu EUR. Dodavanjem trgovine s partnerima s kojima je EU zaključio pregovore o sporazumima koji su u postupku donošenja ili ratifikacije (3,4 %) udio povlaštene trgovine EU-a u njegovoj ukupnoj vanjskoj trgovini povećao bi se na 47,4 %. Slika 1: Vanjska trgovina EU-a (2021.) Izvor: Eurostat, Comext (statistički podaci preuzeti u ožujku 2022.). Kako je prikazano na slici 2 u nastavku, Ujedinjena Kraljevina sad je najveći povlašteni partner EU-a te trgovina s njome čini 22,8 % trgovine EU-a sa 74 povlaštena partnera. Nakon nje slijede Švicarska (14,8 %), Turska (8,3 %), Norveška (6,9 %) i Japan (6,6 %). Trgovina s tih pet partnera zajedno činila je gotovo 60 % povlaštene trgovine EU-a 2021. Kad je riječ o ukupnoj trgovini, Ujedinjena Kraljevina treći je najveći trgovinski partner EU-a, nakon Kine i SAD-a, a Švicarska zauzima četvrto mjesto. Turska, Norveška, Japan i Južna Koreja zauzele su od šestog do devetog mjesta, nakon Rusije i ispred Indije. Slika 2: Trgovina robom u EU-u po povlaštenom partneru (2021.) Izvor: Eurostat, Comext (statistički podaci preuzeti u ožujku 2022.). Trgovina robom između EU-a i povlaštenih partnera (bez Ujedinjene Kraljevine) ponovno je zabilježila veći rast od ukupne međunarodne trgovine EU-a… Kao i u razdoblju 2019.–2020. trgovina između EU-a i povlaštenih partnera u razdoblju 2020.–2021. zabilježila je veći rast (tj. za 19,5 %) nego što je u istom razdoblju zabilježila ukupna trgovina između EU-a i svih trgovinskih partnera (17,6 %). …dok je s uključenom Ujedinjenom Kraljevinom zabilježen slabiji rast Kao što se može vidjeti na slici 3, trgovina između EU-a i njegovih povlaštenih partnera, uključujući Ujedinjenu Kraljevinu, povećala se za 13,3 %, tj. manje od trgovine između EU-a i svih trećih zemalja (koja se povećala za 17,6 %) i trgovine između EU-a i partnera s kojima nije sklopljen sporazum o slobodnoj trgovini (koja se povećala za 21,3 %) u istom razdoblju.





Slika 3: Godišnji rast trgovine po partneru (2020.–2021.) – roba Izvor: Eurostat, Comext (statistički podaci preuzeti u ožujku 2022.). Slično kao što je bio slučaj sa svom robom, Unijina trgovina poljoprivredno-prehrambenim proizvodima sa 74 povlaštena partnera povećala se za 4,7 % u 2021., što je skromnije povećanje od onoga koje je zabilježeno kad je riječ o trgovini poljoprivredno-prehrambenim proizvodima između EU-a i svih trgovinskih partnera (koja se povećala za 7,2 %), premda je izvoz EU-a zabilježio nešto veći rast (tj. za 8,2 %) od njegova izvoza poljoprivredno-prehrambenih proizvoda u sve trgovinske partnere, koji se povećao za 7,3 %. Taj je trend uglavnom posljedica uvoza u EU iz Ujedinjene Kraljevine, koji je 2021. zabilježio nagli pad (za 24,5 %) i koji je bio više pogođen od uvoza nepoljoprivrednih proizvoda, koji se u istom razdoblju smanjio za 12 %. Među mogućim razlozima bili su uvođenje sanitarnih i fitosanitarnih kontrola koje primjenjuje EU, ali i poteškoće na koje su nailazili subjekti iz Ujedinjene Kraljevine pri prelasku sa sustava jedinstvenog tržišta na trgovinski režim treće zemlje kad je riječ o velikom dijelu njihova izvoza. Istodobno, 2021. povećao se višak u trgovini između EU-a i povlaštenih partnera S druge strane, uključivanje Ujedinjene Kraljevine među povlaštene partnere EU-a dovelo je i do povećanja viška u trgovini robom između EU-a i povlaštenih partnera, koji se povećao sa 124 milijarde EUR u 2020. na 208 milijardi EUR u 2021., unatoč znatno smanjenoj razini trgovine zbog pandemije bolesti COVID-19. Otprilike 20 % viška u trgovini između EU-a i povlaštenih partnera može se pripisati poljoprivredno-prehrambenim proizvodima. Komisija je 2021., u skladu s odgovarajućim uredbama, ponovno pratila uvoz određenih industrijskih proizvoda i poljoprivredno-prehrambenih proizvoda u EU... Posebne obveze praćenja koje se odnose na trgovinu robom s Južnom Korejom i partnerima iz Latinske Amerike

Komisija je u skladu s Uredbom (EU) br. 511/2011 pratila južnokorejski uvoz glavnih automobilskih dijelova i elektronike od najvažnijih dobavljača izvan EU-a. U 2021. južnokorejski uvoz motora s unutarnjim izgaranjem (benzinskih i dizelskih) i njihovih dijelova povećao se u odnosu na 2020. (+8 %), kao i uvoz glavnih automobilskih dijelova (+11 %). Na temelju tih statističkih podataka o trgovini nije moguće uspostaviti vezu između dopuštanja povrata carine i povećanja uvoza automobila iz Južne Koreje u EU. Komisija je pratila i uvoz svježih banana iz Kolumbije, Ekvadora, Perua i Srednje Amerike u EU, u skladu s uredbama (EU) br. 19/2013 i (EU) br. 20/2013. Uvoz se 2021. kretao u skladu sa zabilježenim prošlogodišnjim prosječnim trendovima. Komisija će nastaviti s provedbom redovnih analiza stanja tržišta i proizvođača banana iz Unije te po potrebi ispitati situaciju u suradnji s državama članicama i dionicima. Unatoč padu trgovine uslugama EU i dalje bilježi višak u tom području Posljednji dostupni podaci za trgovinu uslugama jesu oni za 2020., preuzeti iz Eurostatove statistike platne bilance. Trgovina uslugama sa 73 povlaštena partnera smanjila se za 16,7 % u 2020. u odnosu na 2019., nešto više od smanjenja ukupne trgovine uslugama ostvarene izvan EU-a (14,6 %).



Slika 4: Trgovina uslugama EU-a po povlaštenom partneru (2020.) Trgovina uslugama između EU-a i povlaštenih partnera rezultirala je trgovinskim viškom od 91 milijarde EUR u 2020., što je smanjenje sa 106 milijardi EUR u 2019., ali i dalje gotovo trostruko više od viška ostvarenog iz trgovine EU-a sa svim trgovinskim partnerima (tj. 33 milijarde EUR u 2020., što je smanjenje s 50 milijardi EUR u 2019.). Plurilateralni sporazum o domaćim propisima o uslugama Kad je riječ o uslugama, EU je bio na čelu pregovora o značajnom sporazumu o smanjenju birokratskog opterećenja. U prosincu 2021. skupina od 67 članova WTO-a, uključujući EU, uspješno je zaključila pregovore u okviru zajedničke inicijative o domaćim propisima o uslugama. Rezultat pregovora pojednostavit će nepotrebno komplicirane propise i smanjiti postupovne prepreke s kojima se suočavaju pružatelji usluga. Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) smatra da će provedba tog rezultata pridonijeti smanjenju troškova globalne trgovine uslugama za više od 150 milijardi USD svake godine. Predviđa se da će do kraja 2022. sudjelujući članovi započeti postupak uključivanja rezultata pregovora u svoje planove. Nakon stupanja na snagu revidiranih planova obveze koje proizlaze iz domaćih propisa primjenjivat će se u skladu s načelom erga omnes. II.2 Promicanje provedbe trgovinskih sporazuma EU-a u Aziji, Sjevernoj i Južnoj Americi, zemljama susjedstva te u afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama Pododjeljak II.2 donosi pregled triju glavnih klastera Komisijina rada na provedbi trgovinskih sporazuma EU-a, ilustriran primjerima iz četiriju zemljopisnih regija (vidjeti točke od A do C), pregled aktivnosti za poboljšanje provedbe odredaba o trgovini i održivom razvoju iz trgovinskih sporazuma EU-a (točka D) te informacije o Komisijinoj ex post evaluaciji Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Kolumbije, Ekvadora i Perua (točka D). A.Komunikacija o trgovinskim sporazumima, pružanje pomoći poduzećima pri njihovu korištenju

Pružanje pomoći poduzećima pri snalaženju na novim tržištima važno je ako razmišljaju o internacionalizaciji i možda žele iskoristiti sporazume o slobodnoj trgovini koje je sklopio EU Prije stupanja na snagu novog trgovinskog sporazuma, ali i za vrijeme prve ili prve dvije godine nakon njegova stupanja na snagu, dionici se moraju upoznati s novim trgovinskim režimom. To je 2021. značilo izazove osobito za poduzeća iz EU-a koja trguju s Ujedinjenom Kraljevinom, koja su se morala naviknuti na nove trgovinske odnose na temelju Sporazuma o trgovini i suradnji između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine. Dobro usmjerena i pravodobna komunikacija pokazala se ključnom: ·kako bi se olakšala primjena Sporazuma o trgovini i suradnji između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine od 1. siječnja 2021., Komisija je poduzela sve što je mogla kako bi državama članicama i poduzećima iz EU-a pomogla pri snalaženju u novoj situaciji: oobjavljivanjem na svojim internetskim stranicama pravodobnih i detaljnih informacija o primjenjivim odredbama o uvoznim formalnostima za unošenje robe iz EU-a u Ujedinjenu Kraljevinu, opružanjem opsežnih smjernica o povlaštenom tretmanu, pravilima o podrijetlu i carinskim postupcima, osuradnjom s Ujedinjenom Kraljevinom kako bi se, prema potrebi, pružila pojašnjenja gospodarskim subjektima. Općenito govoreći, Komisija pomaže poduzećima da iskoriste mogućnosti i osiguraju prednost prvog poteza na počecima svakog sporazuma, među ostalim projektima koji su financirani sredstvima EU-a. ·Primjerice, 2021. pokrenut je projekt EU-a za poboljšanje mogućnosti poduzeća iz EU-a (prije svega MSP-ova) da povećaju svoju trgovinu i ulaganja u Vijetnamu i to pružanjem praktičnih informacija o tome kako na najbolji način iskoristiti Sporazum o slobodnoj trgovini između EU-a i Vijetnama. Internetski vodič za MSP-ove iz EU-a o trgovini i ulaganjima u Vijetnamu pokrenut je u ožujku 2022. No čak i u okviru sporazuma, koji su već neko vrijeme na snazi, i dalje postoji neiskorišteni potencijal u područjima izvan trgovine robom. Projektima koji su financirani sredstvima EU-a nastoji se pomoći poduzećima da iskoriste taj potencijal. ·Primjerice, Komisija je 2021. provela projekt instrumenta za partnerstvo za prikupljanje podataka o javnoj nabavi u Čileu kako bi poboljšala razumijevanje tržišta javne nabave u Čileu, npr. mjerenjem njegove veličine, opisivanjem njegovih značajki i prepreka za ulazak na to tržište. Ta studija među ostalim pokazuje da zasad samo 11 od 27 država članica sudjeluje na čileanskom tržištu javne nabave, uglavnom na središnjoj razini, dok su poduzeća iz EU-a vrlo slabo zastupljena u sektoru komunalnih djelatnosti. Čini se da je potrošnja na infrastrukturu tržište s dodatnim potencijalom za poduzeća iz EU-a. Iskustva stečena na tom projektu doprinijet će nastojanju da se poboljša sudjelovanje europskih poduzeća na tom tržištu. ·Uz pomoć projekta instrumenta za partnerstvo o stopama iskorištavanja povlastica, koji je dovršen u kolovozu 2021., Komisija je ocijenila korištenje povlastica za izvoz iz EU-a na temelju trgovinskog sporazuma sa Srednjom Amerikom te je pritom utvrdila potencijalna područja u kojima su moguća poboljšanja i ojačala provedbu i izvršenje trgovinskih sporazuma. Osim toga, EU sudjeluje u projektima tehničke suradnje radi poboljšanja uvjeta za trgovinu i ulaganja na temelju odgovarajućih trgovinskih sporazuma ·Primjerice, EU i Meksiko su 2021. iskoristili projekt IP Key za Latinsku Ameriku kao alat za osiguravanje učinkovite zaštite prava intelektualnog vlasništva, s nizom aktivnosti u tom području (npr. simpozij za suce, osposobljavanje za ispitivanje patenata itd.). IP Key za Latinsku Ameriku i Instituto Mexicano de la Propiedad Industrial (IMPI) predstavili su 2021. Studiju o gospodarskom doprinosu intelektualnog vlasništva u Meksiku.

·Programom potpore koji je financiran sredstvima EU-a u iznosu od 10 milijuna EUR i koji je aktivan od studenoga 2021. podupire se provedba Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Europske unije i država SADC-a u Južnoj Africi kako bi se poboljšale trgovinske i poslovne mogućnosti Južne Afrike promicanjem potpune provedbe Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Europske unije i država SADC-a te se istodobno poboljšava regionalna integracija, s posebnim naglaskom na poljoprivredne proizvode. Program je posebno usmjeren na: i. prevladavanje izazova povezanih s infrastrukturom za kvalitetu i tehničkim kapacitetima u poljoprivrednim lancima vrijednosti koji otežavaju izvoz u EU i ii. veće iskorištavanje mogućnosti koje proizlaze iz sporazuma o gospodarskom partnerstvu za nove izvoznike poljoprivrednih proizvoda i one s priznatim oznakama zemljopisnog podrijetla. B.Praćenje obveza iz trgovinskih sporazuma EU-a Praćenje događaja na terenu pomaže Komisiji da se pripremi kako bi bolje usmjeravala svoje provedbene aktivnosti... Komisija je, uglavnom preko svojih zaposlenika u delegacijama EU-a, pratila kretanja u nizu zemalja trgovinskih partnera radi usmjeravanja svojih provedbenih aktivnosti, što je ponekad bilo poduprto projektima koji se financiraju sredstvima EU-a. ·Primjerice, Komisija je 2021. pomno pratila provedbu obveza Ujedinjene Kraljevine iz svih područja obuhvaćenih sporazumom, uz posebnu usmjerenost na ravnopravne uvjete i održivi razvoj, prije svega u odnosu na pravila o subvencijama Ujedinjene Kraljevine, kretanja povezana s okolišem, uključujući kemijski sektor, sustav Ujedinjene Kraljevine za trgovanje emisijama te slobodne luke. ·Komisija je isto tako pažljivo pratila subvencije za podupiranje energije iz obnovljivih izvora na temelju programa Ujedinjene Kraljevine „Contracts for Difference” (Ugovori za kompenzaciju razlike), kao mogući model za druge programe subvencija Ujedinjene Kraljevine.U tom kontekstu ta su pitanja dovela do pokretanja postupka za rješavanje spora u okviru WTO-a početkom 2022., koji je usmjeren na očito uključivanje čimbenika kao što su postotak sadržaja iz Ujedinjene Kraljevine pri ocjenjivanju kriterija za odabir dobavljača (vidjeti i odjeljak V.I). Ključno je pažljivo pratiti provedbu odredaba o trgovini i održivom razvoju iz trgovinskih sporazuma EU-a… Komisija posvećuje veliku pozornost tome ispunjavaju li trgovinski partneri obveze povezane s trgovinom i održivim razvojem iz trgovinskih sporazuma EU-a. To se praćenje odvija u radu odborâ za trgovinu i održivi razvoj, uz pomoć struktura uspostavljenih za uključivanje civilnog društva. U 2021. i u prvom tromjesečju 2022. svi odbori za trgovinu i održivi razvoj – s izuzetkom onih za Singapur i Moldovu – sastali su se kako je predviđeno, iako uglavnom u virtualnom obliku zbog pandemije bolesti COVID-19. U to su uključeni prvi sastanci novouspostavljenih odbora za trgovinu i održivi razvoj EU-a i Vijetnama te EU-a i Ujedinjene Kraljevine. Na tim su se sastancima razmatrala pitanja kao što su prisilni rad, sloboda udruživanja, socijalni dijalog, diskriminacija radne snage i druga ograničenja temeljnih radnih načela te ratifikacija i djelotvorna provedba konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO), među ostalim o zaštiti zdravlja i sigurnosti na radu. Pandemija bolesti COVID-19 imala je dalekosežne posljedice na svijet rada i doprinijela povećanju siromaštva te rodne, gospodarske i socijalne nejednakosti, čime se ponovno potvrdila potreba za djelotvornom provedbom obveza koje se odnose na temeljna načela i prava na radu. Na sastancima odborâ za trgovinu i održivi razvoj EU i njegovi trgovinski partneri pratili su i provedbu multilateralnih sporazuma o okolišu i raspravljali o tome kako zajednički riješiti probleme povezane s okolišem, prije svega kad je riječ o klimatskim promjenama, kružnom gospodarstvu i resursnoj učinkovitosti (npr. plastika, otpad i ostaci), te su razmjenjivali stajališta o nacionalnim akcijskim planovima za klimu i bioraznolikost. EU je te prigode iskoristio za obavješćivanje o politikama u okviru svojeg zelenog plana (kao što su mehanizam za ugljičnu prilagodbu na granicama, akcijski plan za kružno gospodarstvo i strategija za šume, uključujući inicijativu protiv krčenja šuma) i zagovarao takve politike među svojim najbližim trgovinskim partnerima, često uz potporu zajednički dogovorenih inicijativa za suradnju. Pitanja povezana s klimatskim promjenama i nacionalno utvrđenim doprinosima Pariškom sporazumu posebno su detaljno razmotrena, među ostalim na sastanku odbora za trgovinu i održivi razvoj s Vijetnamom u studenome 2021. te s Japanom u siječnju 2022.

C.Primjena institucijskog okvira uspostavljenog trgovinskim sporazumima EU-a radi omogućivanja pristupa tržištu, rješavanja problema i daljnje suradnje Odbori i radne skupine uspostavljeni na temelju trgovinskih sporazuma EU-a glavni su pokretač provedbe obveza i pretvaranja pisanih ugovora u praktične pogodnosti za dionike na objema stranama. Odbori se obično sastaju jedanput godišnje, a zajednički im predsjedaju predstavnici obiju stranaka. Zajednički odbor za trgovinu često se sastaje na razini ministara/povjerenika, a njegovi se sastanci pripremaju u okviru pododbora koje vode viši dužnosnici ili na tehničkoj razini, ovisno o slučaju. Informacije o programima i izvješćima nakon sastanaka objavljuju se na internetskim stranicama Komisije. Rad odbora i radnih skupina ima više aspekata te ih se proaktivno iskorištava za povećanje pristupa tržištu, praćenje obveza u području trgovine i održivog razvoja ili ravnopravnih uvjeta, sprečavanje ili uklanjanje prepreka trgovini ili povećanje suradnje, dok istodobno nude platformu za dijalog s dionicima i civilnim društvom. Neki su primjeri navedeni u nastavku. Institucionalni okvir pridonio je daljnjem iskorištavanju potencijala sporazuma o slobodnoj trgovini kad je riječ o uslugama i pravima intelektualnog vlasništva ·Na sastanku Zajedničkog odbora za trgovinu održanog u veljači 2021. Japan i EU donijeli su odluku o dodavanju 28 dodatnih oznaka zemljopisnog podrijetla EU-a i 28 japanskih oznaka zemljopisnog podrijetla na popis oznaka zemljopisnog podrijetla koje su zaštićene na temelju sporazuma. To je bilo drugo takvo proširenje popisa oznaka zemljopisnog podrijetla, a EU i Japan trenutačno rade na trećem proširenju. ·U ožujku 2022. Kanada i EU, surađujući u okviru odbora za usluge CETA-e, uspješno su zaključili pregovore o sporazumu o uzajamnom priznavanju stručnih kvalifikacija arhitekata, što je prvi sporazum o stručnim kvalifikacijama koji je EU potpisao s trećom zemljom. Nakon što stupi na snagu, arhitektima iz EU-a i Kanade koji ispunjavaju kriterije utvrđene u sporazumu priznat će se kvalifikacije i moći će lakše pružati usluge na državnom području druge stranke. Redovni kontakti s partnerskim zemljama u razdoblju između sastanaka odbora pojačali su povjerenje među strankama i pridonijeli sprečavanju prepreka Odbori osnovani na temelju sporazuma o slobodnoj trgovini ujedno su i forum u okviru kojeg se stranke međusobno obavješćuju o svojim regulatornim i zakonodavnim pristupima i budućim inicijativama, što im omogućuje da ukažu na potencijalne prepreke prije nego što postanu zakon; osim toga, njihovo postojanje jača uzajamno povjerenje jer omogućuje pronalaženje praktičnih rješenja izvan redovnih godišnjih sastanaka. Suradnja između Komisije, delegacija EU-a, veleposlanstava država članica i poslovnih dionika u partnerskim zemljama pokazala se ključnom u ovom kontekstu. ·U ožujku 2022., zahvaljujući suradnji između delegacije EU-a i država članica, moglo se izbjeći uvođenje zaštitnih mjera koje je Maroko planirao uvesti za uvoz žičanih šipki i armaturnih šipki te hladno valjanih čeličnih limova i platiranih ili prevučenih limova. ·U 2021. usklađeni rad EU-a i država članica te suradnja s egipatskim tijelima omogućili su da se izbjegne planirano ponovno uvođenje egipatskih carina na automobile uvezene iz EU-a. Razmjena mišljenja u okviru odbora i tijela osnovanih na temelju sporazuma o slobodnoj trgovini isto je tako način za traženje pojašnjenja i povećanje transparentnosti te davanje doprinosa postupcima javnog savjetovanja. ·Primjerice, EU je 2021. pridonio postupku javnog savjetovanja o tekućim izmjenama zakonodavstva o farmaceutskim proizvodima u Vijetnamu, nakon što je na tehničkoj i političkoj razini izrazio zabrinutost zbog kompliciranih pravila kojima se diskriminiraju regulatorna tijela država članica.

·Nakon kontakata na političkoj razini i rasprava održanih u okviru Odbora za trgovinu robom između EU-a i Koreje Koreja je izvijestila da će europski dionici dobiti novu priliku da izraze svoja stajališta o novim pravilima o zahtjevima lokalnog sadržaja za tržište energije vjetra na moru, koja su objavljena u prosincu 2021. Institucionalni okvir trgovinskih sporazuma EU-a ponovno je pridonio uklanjanju prepreka u partnerskim zemljama Uklanjanje postojećih prepreka često je teško, među ostalim iz političke perspektive, jer to znači da vlada ili zakonodavci moraju poništiti mjere koje su prethodno odobrili. Nadalje, čak i nakon ukidanja restriktivno zakonodavstvo i dalje može utjecati na prakse lokalnih tijela. Ti se izazovi obično mogu najlakše riješiti koordiniranim intervencijama Komisije, delegacija EU-a, država članica i dionika. ·Primjerice, Kanada je 2021. poduzela korake za uklanjanje određenih diskriminatornih mjera za vina i jaka alkoholna pića koje su se provodile na saveznoj i pokrajinskoj razini. Osim toga, Kanada je nakon nekoliko godina pregovora prihvatila usklađenu potvrdu EU-a za meso peradi, čime je izvoznicima iz ovlaštenih država članica dodatno olakšana trgovina. ·Turska više ne zahtijeva dokaz o podrijetlu za proizvode koji su podrijetlom izvan EU-a, a njezina su tijela, nakon intervencija Komisije 2021., objavila dodatna pojašnjenja za turske uvoznike. Ukupan broj traženih potvrda o podrijetlu otad se postupno smanjuje i za proizvode podrijetlom iz EU-a. Istodobno, nediskriminirajuća provedba Dodatnog protokola uz Sporazum o pridruživanju u odnosu na sve države članice, uključujući Republiku Cipar, i dalje je ključan zahtjev EU-a. ·Vijetnam je nakon zahtjeva Komisije odobrio popis od 35 prethodno navedenih subjekata koji su zainteresirani za izvoz proizvoda životinjskog podrijetla i/ili proizvoda ribarstva u Vijetnam. Ti subjekti sad mogu početi izvoziti proizvode životinjskog podrijetla i proizvode ribarstva u Vijetnam bez ikakvog inspekcijskog pregleda ili provjere dokumentacije. Odbori i radne skupine osnovani na temelju sporazuma o slobodnoj trgovini poduprli su i bilateralnu suradnju između stranaka o trgovinskim pitanjima, koja su često povezana s propisima… Suradnja u kontekstu sporazumâ o slobodnoj trgovini EU-a sastavni je dio rada mnogih odbora, a 2021. je ponovno donijela rezultate, kao što pokazuju primjeri u nastavku. ·EU i Japan redovito razmjenjuju informacije i raspravljaju o otvorenim pitanjima koja se, među ostalim, odnose na propise o medicinskim proizvodima. Nakon bilateralnih razgovora i suradnje s predstavnicima sektora u Japanu su 2021. provedena regulatorna poboljšanja u pogledu elektroničkih uputa za medicinske proizvode i suradnje s proizvođačima kako bi se, kad je to moguće, skratilo vrijeme za dobivanje odobrenja za stavljanje na tržište. ·EU i Kanada surađuju u regulatornim pitanjima putem Foruma za regulatornu suradnju u okviru CETA-e. Putem EU-ova sustava RAPEX i kanadskog sustava RADAR, koji su namijenjeni sigurnosti potrošača, nastavile su se razmjenjivati informacije i organizirati osposobljavanja za korisnike obaju sustava u cilju poboljšanog pristupa podacima i ciljanim upozorenjima. Osim toga, EU i Kanada objavili su u srpnju 2021. zajedničku izjavu o dobrobiti životinja i raspravljali o raznim temama, uključujući zaštitu životinja za vrijeme prijevoza morem i moguće opcije za označivanje oznakom o dobrobiti životinja. ·Službe Komisije i korejska tijela 2021. unaprijedili su tehničku suradnju u pogledu e-potvrda i usklađivanja zdravstvenih certifikata kako bi se dodatno olakšala trgovina za nekoliko prerađenih poljoprivredno-prehrambenih proizvoda.

... dok su odbori za trgovinu i održivi razvoj otvorili vrata dodatnoj suradnji u rješavanju pitanja održivosti, među ostalim u okviru multilateralnih foruma ·Na sastanku odbora za trgovinu i održivi razvoj održanom u siječnju 2022. EU i Japan raspravljali su o svojoj suradnji u okviru multilateralnih foruma, uključujući međunarodnu konvenciju o klimatskim promjenama (u vezi s inicijativama za metan i krčenje šuma), te su pokazali otvorenost za suradnju u ostvarivanju daljnjeg napretka ususret konferenciji COP27. ·Na sastanku odbora za trgovinu i održivi razvoj uspostavljenog na temelju CETA-e, koji je održan u veljači 2022., EU i Kanada raspravljali su o suradnji u pitanjima trgovine i rada u okviru niza područja politike, uključujući borbu protiv prisilnog i dječjeg rada u globalnim lancima opskrbe. Obje su strane istaknule svoju potporu ILO-u i blisku suradnju s njim. Sporazumi o gospodarskom partnerstvu s afričkim, karipskim i pacifičkim partnerima EU-a nastavljaju poticati reforme, poduprti razvojnom suradnjom… Sporazumi o gospodarskom partnerstvu s afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama imaju snažnu razvojnu dimenziju i pružaju poticaje za reforme koje zatim mogu služiti kao temelj razvojne suradnje. Njihova uspješna provedba ovisi o uklanjanju unutarnjih ograničenja tih zemalja u trgovanju s pomoću strategije o pomoći za trgovinu. Izvješće o napretku strategije EU-a o pomoći za trgovinu za 2021. pokazuje da je EU sa svojim državama članicama bio najveći svjetski pružatelj pomoći za trgovinu, s 38 % udjela u globalnoj pomoći za trgovinu u 2019., što odgovara vrijednosti od 17,9 milijardi EUR, te da je 96 % pomoći za trgovinu EU-a te godine dodijeljeno zemljama koje imaju povlašteni pristup tržištu EU-a. Izvješće sadržava i dodatne informacije o pomoći za trgovinu Komisije i država članica, npr. podupiranje iskorištavanja mogućnosti koje trgovinski sporazumi pružaju MSP-ovima i poboljšanje aspekata trgovine i održivog razvoja. Internetske stranice o pomoći za trgovinu EU-a pružaju interaktivno mapiranje povezano sa zemljama korisnicama, s primjerima projekata pomoći za trgovinu koji su specifični za određeni kontekst. … te i dalje omogućuju plodonosne rasprave o aspektima održivosti Stranke su 2021. nastavile svoj dijalog o održivosti lanca vrijednosti kakaa s Ganom i Cote D’Ivoire te s Kamerunom kao promatračem. ·U 2021. održano je osam tematskih okruglih stolova pod nazivom „Razgovori o kakau”, u okviru kojih su se razmatrali razni aspekti održivosti unutar lanca vrijednosti kakaa, kao što su prihod dostatan za život, standardi, transparentnost i sljedivost povezani s dječjim radom i krčenjem šuma, postupanje s dužnom pažnjom, agrošumarstvo, razvojna i financijska pomoć i perspektiva potrošača. ·Niz Razgovora o kakau koji su održani 2021. zaključen je tehničkom raspravom u prosincu 2021., pregledom tematskih sastanaka i opisivanjem daljnjih koraka (tj. plana provedbe i mjera), koji su potvrđeni na političkom događanju visoke razine održanom 28. lipnja 2022. D.Usmjerenost na trgovinu i održivi razvoj Novom komunikacijom Komisije utvrđuje se kako će EU dodatno povećati doprinos trgovinskih sporazuma održivom razvoju… Kao rezultat revizije akcijskog plana od 15 točaka te nakon jednogodišnjeg postupka savjetovanja Komisija je u lipnju 2022. objavila svoju komunikaciju „Snaga trgovinskih partnerstava: zajedno za zeleni i pravedan gospodarski rast”. Od poduzeća i sindikata do skupina za zaštitu okoliša i ljudskih prava, socijalni partneri doprinijeli su na brojne načine te zastupali širok spektar gospodarskih, socijalnih i okolišnih interesa. Komisija je provela i opsežnu razmjenu mišljenja s Europskim parlamentom, državama članicama i Europskim gospodarskim i socijalnim odborom. Na temelju primljenih doprinosa i preporuka Komisija je utvrdila skup prioriteta politike i ključnih mjera koji zajedno povećavaju usmjerenost na osiguravanje djelotvorne provedbe odredaba o trgovini i održivom razvoju u trgovinskim sporazumima EU-a.

… osobito jačanjem uloge civilnog društva… Kao rezultat preispitivanja pristupa trgovini i održivom razvoju, Komisija osigurava uključiviji postupak savjetovanja s civilnim društvom u svim fazama životnog ciklusa trgovinskih sporazuma. Dodatno jača ulogu domaćih savjetodavnih skupina daljnjim pružanjem sredstava za njihovu logističku potporu i rad te pozivanjem predstavnika domaćih savjetodavnih skupina EU-a da se pridruže stručnoj skupini država članica za trgovinu i održivi razvoj kojom predsjeda Komisija. Domaće savjetodavne skupine sad su aktivnije uključene u pripremu sastanaka odbora za trgovinu i održivi razvoj, konkretno u aktivnosti određivanja i praćenja prioriteta provedbe. Komisija isto tako potiče i olakšava povećanje interakcija između EU-a i domaćih savjetodavnih skupina partnerskih zemalja te promiče transparentnost u pogledu sastava domaćih savjetodavnih skupina. Domaće savjetodavne skupine EU-a daju savjete i u vezi s projektima tehničke pomoći EU-a povezanima s trgovinom i održivim razvojem za zemlje ili partnerske regije koje pokrivaju. … i usmjerenošću na strože izvršenje obveza povezanih s trgovinom i održivim razvojem kada je to potrebno. Komisijin novi pristup uključuje poboljšani mehanizam izvršenja, koji se primjenjuje ako angažman utemeljen na suradnji ne bude uspješan i ako je potrebno djelovati putem postupka odlučivanja (stručno povjerenstvo) kako bi se osiguralo da druga stranka ispunjava dogovorene obveze povezane s trgovinom i održivim razvojem. EU planira uključiti postupke u pogledu trgovine i održivog razvoja u fazu postupanja u skladu s izvješćem povjerenstva, odnosno u razdoblje u kojem stranka koja je izgubila spor mora provesti odluku. Tim se postupcima predviđa razdoblje u kojem stranka koja je izgubila spor ispunjava svoje obveze, a stručnom povjerenstvu i drugoj stranci omogućuje se da provjere čini li to. Nadalje, EU namjerava osigurati mogućnost za primjenu trgovinskih sankcija u slučajevima ozbiljne neusklađenosti s temeljnim načelima ILO-a i pravima na radu ili u slučajevima ponašanja kojima se znatno potkopavaju cilj i svrha Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama. Komisija je ujedno poboljšala mehanizam za podnošenje pritužbi zbog povreda obveza u pogledu trgovine i održivog razvoja U okviru primjene novog pristupa nakon preispitivanja pristupa trgovini i održivom razvoju Komisija je revidirala svoje Operativne smjernice za jedinstvenu ulaznu točku kako bi posvetila pozornost konkretnim pitanjima i zahtjevima koje su postavili dionici. ·Konkretno, revidirane smjernice donose povećanu transparentnost i predvidljivost za dionike u području trgovine i održivog razvoja tako što uključuju dodatna pojašnjenja o tome tko može podnositi pritužbe. Primjerice, izričito se navodi da domaće savjetodavne skupine mogu podnositi pritužbe i da podnositelji pritužbe iz EU-a isto tako mogu predstavljati interese stranaka koje se nalaze u zemljama koje su trgovinske partnerice EU-a. ·Operativnim smjernicama uvode se i poboljšanja u načinu postupanja s pritužbama, konkretno, u odnosu na vrijeme za početnu procjenu. Komisija isto tako objavljuje informacije koje nisu povjerljive, a odnose se na pritužbe iz područja trgovine i održivog razvoja kako bi se među dionicima povećala informiranost o ograničenjima na koja se nailazi u trećim zemljama, čime se postupa kao u području pristupa tržištu. ·Revidiranim operativnim smjernicama uvode se rokovi kojih će se Komisija pridržavati kao općenitog pravila za postupanje s pritužbama u području trgovine i održivog razvoja: 10 radnih dana za potvrdu primitka pritužbe; 20 radnih dana za prvo obavješćivanje podnositelja pritužbe i 120 radnih dana za dovršavanje preliminarne procjene pritužbe. Komisija je u izvještajnom razdoblju pratila i usklađenost Koreje s odlukom povjerenstva u bilateralnom sporu o radnim pravima… Komisija je nastavila pratiti provedbu odluke koju je stručno povjerenstvo za trgovinu i održivi razvoj donijelo 20. siječnja 2021. ·Kad je riječ o ratifikaciji osnovnih konvencija ILO-a, tri temeljne konvencije ILO-a stupile su na snagu u Koreji u travnju 2022.: konvencija br. 87 o slobodi udruživanja i zaštiti prava na organiziranje, br. 98 o pravu na organiziranje i kolektivno pregovaranje i br. 29 o prisilnom radu. ·Kad je riječ o domaćim poboljšanjima, Koreja je donijela izmjene svojeg radnog zakonodavstva. Stranke su u studenome 2021. održale sastanak privremenog odbora za trgovinu i održivi razvoj prije svega kako bi ocijenile provedbu zakonodavnih izmjena korejskog zakona o sindikatima te njegovih provedbenih smjernica. ·Kad je riječ o ratifikaciji posljednje preostale temeljne konvencije ILO-a – br. 105 o zabrani prisilnog rada, Koreja je potvrdila svoju odlučnost da nastavi raditi na ratifikaciji te je objavila dogovorenu studiju u kojoj se utvrđuju nacionalne odredbe koje je potrebno izmijeniti radi usklađenosti s konvencijom ILO-a. Stranke će i dalje razmjenjivati stajališta kako bi se približile ratifikaciji.





… te je pratila korake koje je Vijetnam poduzeo za uključivanje civilnog društva u provedbu poglavlja o trgovini i održivom razvoju Iako sa zakašnjenjem, Vijetnam je svoju domaću savjetodavnu skupinu uspostavio 17. kolovoza 2021. Usto je 30. prosinca 2021. ispunio obećanje da će proširiti članstvo svoje domaće savjetodavne skupine, čiji se broj članova povećao s tri na šest, iako izgleda da nijedna neovisna organizacija radnika još nije članica. Nakon uspostave domaće savjetodavne skupine odbor za trgovinu i održivi razvoj i zajednički forum održali su prvi sastanak u studenome 2021. Komisija će i dalje pomno pratiti ispunjava li Vijetnam sve obveze iz poglavlja o trgovini i održivom razvoju, uključujući elemente koji se odnose na njegovu domaću savjetodavnu skupinu. Komisija je surađivala s dionicima iz civilnog društva i s domaćim savjetodavnim skupinama na provedbi obveza povezanih s trgovinom i održivim razvojem iz trgovinskih sporazuma EU-a Komisija ima uhodan postupak održavanja sastanaka s dionicima iz civilnog društva u EU-u – takozvani dijalog s civilnim društvom, osmišljen radi stupanja u kontakt i raspravljanja o pitanjima trgovinske politike. U bilateralnom kontekstu Komisija redovito surađuje s domaćim savjetodavnim skupinama koje su uspostavljene na temelju sporazumâ kako bi razmjenjivala informacije i pružala povratne informacije o postupku provedbe. Nadalje, redoviti zajednički sastanci između vlada i predstavnika civilnog društva s obje strane održavaju se nakon sastanaka Odbora za trgovinu i održivi razvoj, čime se doprinosi postupku provedbe. ·Primjerice, u slučaju Ekvadora u zajedničkim podnescima predstavnika civilnog društva istaknute su poteškoće pri registraciji jedne od radničkih organizacija u sektoru banana kao „sindikata”. Komisija je na svojem redovnom sastanku s partnerima iz vlade izrazila zabrinutost zbog povrede temeljnih obveza u području rada i podsjetila na preporuke koje je objavio ILO. Iako vlada nije potvrdila da je riječ o problematičnom pitanju, jedan od lokalnih sudova u Ekvadoru složio se sa zahtjevom i zatražio od vlade da predmetnoj organizaciji dodijeli status sindikata. ·U drugom je slučaju, u studenome 2021., Komisija postupala prema konkretnim informacijama koje je pružila domaća savjetodavna skupina EU-a uspostavljena na temelju Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Koreje kako bi ukazala na navodnu diskriminaciju dostavljača u Koreji. Koreja je pojasnila da dostavljačima nije uskraćen status radnika, ali je potvrdila da postoji problem povezan s priznavanjem njihova prava na kolektivno pregovaranje. Pitanje se i dalje istražuje. Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) 5. srpnja 2021. inicirao je i organizirao prvi sastanak svih domaćih savjetodavnih skupina EU-a te je okupio članove pojedinačnih domaćih savjetodavnih skupina EU-a koje su uspostavljene na temelju 11 trgovinskih ugovora EU-a. Visokorangirani predstavnici Europskog parlamenta i Komisije pozvani su da sudjeluju na sastanku. Rasprave su dovele do izrade neslužbenog dokumenta „Strengthening and Improving the Functioning of EU Trade Domestic Advisory Groups” (Jačanje i poboljšanje funkcioniranja domaćih savjetodavnih skupina EU-a za trgovinu) objavljenog u listopadu 2021. U sklopu Komisijina preispitivanja pristupa trgovini i održivom razvoju razmotreno je nekoliko iznesenih prijedloga, osobito prijedloga za dodatno jačanje uloge domaćih savjetodavnih skupina osiguravanjem sredstava za njihovu logističku potporu, za pozivanje predstavnika domaćih savjetodavnih skupina EU-a da se pridruže sastancima stručne skupine država članica za trgovinu i održivi razvoj, za uključivanje domaćih savjetodavnih skupina EU-a u aktivnosti određivanja i praćenja prioriteta provedbe te za poticanje transparentnosti. Komisija očekuje da će organizacije civilnog društva dati pravodoban i dobro potkrijepljen doprinos koji se temelji na dokazima i koji je ključan za utvrđivanje aspekata trgovine i održivog razvoja, određivanje prioriteta u odnosu na njih i djelovanje na temelju tih aspekata. … i nastavila svoju suradnju s ILO-om kako bi pružila tehničku pomoć nizu trgovinskih partnera Komisija je 2021. nastavila blisko surađivati s međunarodnim organizacijama kao što su ILO i OECD na promicanju održive trgovine, kao što pokazuju primjeri u nastavku.

·Komisija surađuje s OECD-om, ILO-om i Uredom visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava na provedbi četverogodišnjeg projekta „Odgovorno poslovanje u Latinskoj Americi i na Karibima” (2019.–2022.), kojim se nastoji promicati pametan, održiv i uključiv rast u toj regiji podupiranjem praksi odgovornog poslovanja u skladu s međunarodnim instrumentima. Projekt se provodi u partnerstvu s Čileom i Meksikom, koji su članovi OECD-a, te s Argentinom, Brazilom, Kolumbijom, Kostarikom i Peruom, koji se pridržavaju Smjernica OECD-a za multinacionalna poduzeća i uspostavili su nacionalnu kontaktnu točku za odgovorno poslovanje, te s još dva partnerska gospodarstva, odnosno Ekvadorom i Panamom. ·Još se jedan srodni program (Odgovorni lanci opskrbe u Aziji) provodi u šest azijskih zemalja (Kina, Japan, Mjanmar, Tajland, Filipini i Vijetnam) radi poticanja održivog i uključivog gospodarskog i socijalnog napretka te napretka u području zaštite okoliša uključivanjem prakse odgovornog poslovanja u rad multinacionalnih poduzeća i njihove lance opskrbe. ·Do izbijanja rata EU je surađivao s ILO-om na provedbi zajedničkog projekta „Prema sigurnom, zdravom i prijavljenom radu u Ukrajini”, kojim su se prikupljali podaci potrebni za izradu nacrta zakonâ o radnim odnosima, zaštiti zdravlja i sigurnosti na radu te inspekcijama rada. Projektom se nastoji promicati siguran, zdrav i prijavljeni rad u Ukrajini, ·U razdoblju 2021.–2022. projekt EU-a i ILO-a „Trgovina za dostojanstven rad” nastavio se za odabrane zemlje koje su trgovinski partneri u Aziji i Africi, a osigurao je i potporu nekim konkretnim ad hoc aktivnostima u odabranim zemljama Latinske Amerike. U pripremi je nastavak projekta za 2023. ... te istodobno koristila trgovinske sporazume za poboljšanje suradnje na rješavanju problema povezanih s okolišem ·S pomoću svojih projekata suradnje EU je 2021. pružao potporu Kolumbiji na njezinu putu prema održivijem gospodarstvu koje je prihvatljivije za okoliš, među ostalim s pomoću pilot-projekta o održivom rudarenju u siromašnom pacifičkom dijelu Kolumbije. ·U lipnju 2021. EU i Japan zajednički su organizirali događanje usmjereno na tehnologije i sektore ključne za ostvarivanje ugljične neutralnosti do 2050. Iskorištavanjem učinka suradnje EU-a i Japana kad je riječ o propisima i standardima te oslanjanjem na snagu bilateralne trgovine poduzeća su razmjenjivala iskustva i znanje o potencijalu za zeleni rast koji je povezan sa suradnjom u području energije iz obnovljivih izvora, vodika, čiste mobilnosti i sirovina koje su potrebne tim industrijama. E.Ocjenjivanje učinka trgovinskih sporazuma radi usmjeravanja provedbenih aktivnosti Komisija i dalje posvećuje posebnu pozornost ocjenjivanju učinka svojih trgovinskih sporazuma, bilo da je riječ o konkretnim sporazumima ili o međusektorskim pitanjima koja se provlače kroz više sporazuma. Ex post evaluacije doprinose poboljšanjima budućih sporazuma, ali služe i kao referentna točka pri određivanju prioriteta za provedbu i izvršenje. Ex post evaluacije Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između EU-a i CARIFORUM-a te sporazumâ o slobodnoj trgovini između EU-a i šest mediteranskih zemalja objavljene su u siječnju, odnosno ožujku 2021., a obuhvaćene su i godišnjim izvješćem za 2021. U travnju 2022. Komisija je dovršila ex post evaluaciju Sporazuma o trgovini između EU-a i Kolumbije, Perua i Ekvadora. Ex post evaluacija sporazuma o slobodnoj trgovini s Kolumbijom, Ekvadorom i Peruom: glavni zaključci ·Gospodarski učinak sporazuma na BDP andskih zemalja bio je pozitivan – procjenjuje se na 728 milijuna USD i donio je korist svim strankama. Procijenjeni učinci na zaposlenost, socijalnu skrb i smanjenje siromaštva isto su tako bili pozitivni.

·Iako će ukupan učinak vjerojatno biti ograničen, zahvaljujući sporazumu i izvozu u EU otvorila su se radna mjesta u ruralnim područjima andskih zemalja. Do otvaranja radnih mjesta posebno je došlo u sektoru voća, šećera, povrća i orašastih plodova te u ribarstvu. Kad je riječ o industriji, korist su ostvarili i prehrambeni, kemijski i tekstilni sektor (potonji u Kolumbiji i Peruu). ·Zbog potrebe za prilagođavanjem standardima na tržištu EU-a povećali su se proizvodni standardi u andskim zemljama, što je dovelo do veće kvalitete proizvoda te do povećanja količine organskih proizvoda potaknutog potražnjom iz EU-a, zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla, većeg uvažavanja rada ili standarda zaštite okoliša, npr. primjena privatnih standarda i privatne certifikacije. ·Sporazumom je omogućeno stvaranje platforme za suradnju u pitanjima održivosti, uključujući redovite sastanke odbora i projekte kojima se nastoje riješiti pitanja koja izazivaju zabrinutost: npr. sloboda udruživanja, kvalitetna radna mjesta i dječji rad, gdje se mogu utvrditi poboljšanja u sektorima koji su obuhvaćeni sporazumom. ·Diversifikacija trgovine: sporazum je pridonio diversifikaciji i povećanju izvoza, osobito od strane MSP-ova. Preporuke konzultanta objavljene su u siječnju 2022. Ocjena Komisije/Glavne uprave za trgovinu i daljnji koraci bit će uključeni u radni dokument službi Komisije, koji bi trebao biti objavljen u prvoj polovini 2023. III. Pružanje pomoći malim i srednjim poduzećima pri snalaženju u globalnoj trgovini Komisijine aktivnosti za promicanje prednosti trgovinskih sporazuma EU-a i dalje se temelje na MSP-ovima i obiteljskim poduzećima, koji čine 93 % izvoznika EU-a Unatoč gospodarski i politički izazovnim vremenima, globalna tržišta ne samo da ostaju važan pokretač rasta već donose i velik potencijal za gospodarski oporavak. Komisija je 2021. nastavila pomagati MSP-ovima da iskoriste pogodnosti trgovinskih sporazuma EU-a. MSP-ovi brojčano čine veliku većinu izvoznika iako predstavljaju samo trećinu izvoza EU-a s obzirom na vrijednost. Komisija je u okviru multilateralnih foruma kao što su WTO i skupina G-20 isto tako nastavila pomicati načelo EU-a „počnimo od malih” i aktivno je sudjelovala u radu neformalne radne skupine WTO-a za mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća uoči početka odgođene ministarske konferencije WTO-a koja je na kraju održana u lipnju 2022. A.Nadogradnja i promicanje platforme Access2Markets Platforma Access2Markets pokrenuta u listopadu 2020. sadržava detaljne praktične informacije za poduzeća koja žele uvoziti ili izvoziti robu, koje su besplatno dostupne na svim službenim jezicima EU-a. Informacije o izvozu obuhvaćaju carine, poreze, postupke i formalnosti za 135 izvoznih tržišta, pravila o podrijetlu, statističke podatke i prepreke trgovini. Slične informacije dostupne su za uvoz u EU, a obuhvaćaju carine, poreze, zahtjeve u pogledu uvoza, pravila o podrijetlu i statističke podatke iz cijelog svijeta. Od 1. siječnja 2021. taj sporazum obuhvaća i potpune informacije o trgovini EU-a s Ujedinjenom Kraljevinom. S obzirom na razvoj događaja u Ukrajini, platforma je 2022. ažurirana kako bi odražavala mjere ograničenja uvedene na izvoz iz EU-a u Rusiju te općenitije informacije o sankcijama EU-a i dodatne smjernice za uvoznike o ruskim mjerama koje su uvedene na izvoz iz EU-a. Od svojeg pokretanja platforma Access2Markets zabilježila je više od 3 milijuna različitih posjetitelja, od čega je 72 % iz EU-a, a njezin alat ROSA u prosjeku bilježi 500 pregleda dnevno. Nova verzija alata ROSA usto pruža smjernice za poduzeća o tome kako dokumentirati podrijetlo svojih proizvoda. Komisija je 2021. postupno nadograđivala platformu Access2Markets dodavanjem korisničkog sadržaja koji je posebno relevantan za MSP-ove, dok je istodobno razvijala nove interaktivne alate: ·u rujnu 2021. Komisija je pokrenula alat Access2Procurement, koji poduzećima pomaže da saznaju je li određena javna nabava obuhvaćena međunarodnom obvezom koju su Kanada i Japan preuzeli na temelju svojih trgovinskih sporazuma s EU-om. U prvih osam mjeseci rada platforme korisnici su proveli više od 2 700 procjena, dok je u prvom tromjesečju 2022. broj procjena bio od 200 do 300 mjesečno. Alat će uskoro obuhvaćati i Sjedinjene Američke Države te će se dodatno proširiti kako bi obuhvatio još više trgovinskih partnera EU-a; ·platforma koja je uglavnom sadržavala uvjete za uvoz i izvoz robe 2021. obogaćena je dodatnim informacijama o trgovini uslugama, uključujući priručnik „Započnimo trgovati uslugama: uvoz i izvoz”, nakon kojeg je 2022. uslijedila funkcija „Moj trgovinski pomoćnik za usluge i ulaganja”, koja obuhvaća pravni i pomorski sektor u okviru sporazuma u Ujedinjenoj Kraljevini i Kanadi. Primjerice, poduzeće iz EU-a zainteresirano za pružanje pravnih usluga u Ujedinjenoj Kraljevini, u okviru domaćeg ili inozemnog prava, može pronaći informacije o raznim zahtjevima, kao što su oni o dozvolama i ovlaštenjima, kvalifikacijama, pravnom obliku, uvjetima u pogledu državljanstva ili rezidentnosti. Opseg te funkcije postupno će se proširivati informacijama o ostalim trećim zemljama i sektorima.

Komisija je 2021. nastavila pružati opsežnu potporu i osposobljavanje za upotrebu platforme Access2Markets za poduzeća, države članice i druge posrednike te program za osposobljavanje instruktora, te će s time nastaviti. Događanja su dosad doprla do više od 6 500 organizacija i obuhvatila gotovo sve jezike EU-a. Organizirana su s partnerima unutar i izvan EU-a, kao što su Centar za industrijsku suradnju između EU-a i Japana, ICEX España ili Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ). Promicanje se nastavilo putem različitih medija i platformi, uključujući Twitter, te putem internetskih stranica Komisije i kanala na Youtubeu. B.Internacionalizacija u službi MSP-ova – konkretne mjere u 2021. Svi trgovinski sporazumi EU-a usmjereni su na pomoć MSP-ovima da razviju poslovanje sa stranim tržištima i na tim tržištima, a tri trgovinska sporazuma EU-a koja su na snazi sadržavaju i posebne odredbe o MSP-ovima: Sveobuhvatni gospodarski i trgovinski sporazum između EU-a i Kanade (CETA) sadržava preporuku koja se odnosi na MSP-ove, dok Sporazum o gospodarskom partnerstvu između EU-a i Japana i Sporazum o trgovini i suradnji između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine sadržavaju poglavlja o MSP-ovima, kojima se predviđaju posebni kontakti s MSP-ovima s obiju strana, kako bi se osiguralo da se njihovi interesi i stajališta odražavaju u provedbi predmetnih sporazuma. Osim toga, u poglavljima o MSP-ovima predviđa se niz praktičnih koraka za daljnje povećanje transparentnosti za MSP-ove, prije svega razmjenom informacija: primjerice, u skladu s poglavljem o MSP-ovima u okviru Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između EU-a i Japana, Japan pruža (na javno dostupnim internetskim stranicama) informacije o pristupu tržištu specifične za proizvod prema oznaci carinske tarife za uvoz robe, uključujući poveznice na internetske stranice tijela nadležnih za dogovorena trgovinska pitanja. Kontaktne točke stranaka za MSP-ove raspravljaju o načinima daljnjeg pojednostavnjenja i poboljšanja dostupnih alata i informacija. Komisija je s trgovinskim partnerima, državama članicama i dionicima 2021. nastavila provoditi odredbe o MSP-ovima iz CETA-e i Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između EU-a i Japana. CETA üKontaktne točke za MSP-ove dogovorile su akcijski plan za MSP-ove, u kojem se utvrđuju posebne mjere i rokovi za provedbu preporuke o MSP-ovima. U skladu s prioritetima akcijskog plana, u rujnu 2021. održan je okrugli stol o MSP-ovima povodom četvrte obljetnice CETA-e, koji je Komisija organizirala uz pomoć Gospodarske komore Europske unije u Kanadi. üOsim toga, EU i Kanada surađuju kako bi poduprli internacionalizaciju svojih MSP-ova. Jedan istaknuti primjer uključuje suradnju Europske poduzetničke mreže u Kanadi i Gospodarske komore Europske unije u Kanadi na jednoj strani i Europsko-kanadskog centra za inovacije i istraživanje na drugoj strani, radi pružanja usluga potpore poslovanju i inovacijama kojima se doprinosi jačanju konkurentnosti i održivosti europskih i kanadskih MSP-ova. Sporazum o gospodarskom partnerstvu između EU-a i Japana üKontaktne točke za MSP-ove dovršile su Zajedničko izvješće o radu, a EU i Japan približili su se MSP-ovima preko Centra za industrijsku suradnju između EU-a i Japana, koji je 2021. ponovno objavio dvije brošure: „Kako uvoziti iz Japana u EU uz korištenje Sporazuma o gospodarskom partnerstvu” i „Kako izvoziti iz EU-a u Japan uz korištenje sporazuma o gospodarskom partnerstvu”. üU izvještajnom razdoblju Korisnička služba za sporazum o gospodarskom partnerstvu tog centra ponovno je organizirala 47 tečajeva i interaktivnih internetskih seminara s poduzećima te izradila odgovarajuće informativne članke o različitim aspektima Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između EU-a i Japana, među ostalim o oznakama zemljopisnog podrijetla, pravilima o podrijetlu, poglavlju o MSP-ovima, ribarstvu, mliječnim proizvodima, mobilnosti zaposlenika itd. Centar surađuje i s organizacijama država članica za promicanje trgovine i drugim europskim i japanskim mrežama, kao što je Europska poduzetnička mreža, kako bi taj Sporazum o gospodarskom partnerstvu približio MSP-ovima. Osim toga, Komisija nastavlja podupirati europske MSP-ove i njihove aktivnosti na zahtjevnim tržištima, prije svega uz pomoć Centra EU-a za mala i srednja poduzeća u Kini. Centar i dalje ima ključnu ulogu u pružanju pomoći i podupiranju europskih MSP-ova pri ulasku na tržište i/ili razvoju poslovanja u Kini. Centar pomaže europskim MSP-ovima procjenom njihove spremnosti za ulazak na kinesko tržište, savjetovanjem o mogućnostima i rizicima uspostavljanja i razvijanja poslovne prisutnosti na kineskom tržištu (s pomoću izvoza, ulaganja ili i jednog i drugog) te savjetovanjem o tome kako poboljšati sinergije i razmjenjivati primjere najbolje prakse. Kao primjer, Centar je 2021. održao 62 tečaja u Kini i EU-u za više od 5 400 MSP-ova.

C.Suradnja s Europskom poduzetničkom mrežom Pomaganje poduzećima iz EU-a da iskoriste povlaštene trgovinske aranžmane, tj. smanjenje/ukidanje carina ili drugih troškova povezanih s regulatornim usklađivanjem bit će glavna aktivnost Europske poduzetničke mreže, koja je ponovno pokrenuta na temelju Programa jedinstvenog tržišta. Komisija je 4. kolovoza 2021. objavila poziv na iskaz interesa za partnere iz međunarodne mreže, s nekoliko krajnjih rokova za podnošenje prijedloga. Tim se pozivom na brzorastućim tržištima u Sjevernoj i Južnoj Americi i (jugoistočnoj) Aziji nastoje pronaći organizacije za potporu poslovanju koje su usmjerene na klijente. Naglasak će biti na zemljama i trgovinskim blokovima s kojima je EU sklopio produbljene i sveobuhvatne trgovinske sporazume. ·Partneri iz međunarodne i europske mreže surađivat će kako bi poboljšali iskorištavanje trgovinskih aranžmana. Razmjenjivat će podatke o istraživanju tržišta u korist europskih MSP-ova. Zahtjev za pridruživanje Europskoj poduzetničkoj mreži dosad su podnijele brojne poslovne organizacije iz Sjedinjenih Američkih Država, Ujedinjene Kraljevine, Japana, Švicarske, Kanade, Izraela, Južne Koreje i Indije. Popis zemalja nije konačan te će se proširivati pri svakom budućem roku za podnošenje zahtjeva. ·U okviru ponovno pokrenute Europske poduzetničke mreže, usluge kojima se poduzećima iz EU-a pomaže da iskoriste mogućnosti za trgovinu u inozemstvu bit će u potpunosti uključene u „Putovanje korisnika mreže”, tj. očekuje se da će partneri iz europske mreže ostvariti konkretan učinak za svoje korisnike i evidentirati ga kao postignuće u okviru baze podataka o rezultatima Europske poduzetničke mreže. Europska poduzetnička mreža 2022. osnovala je novu stručnu skupinu za poticanje kvalitete usluga internacionalizacije u okviru te mreže. Takozvana „tematska skupina za internacionalizaciju”, s oko 130 iskusnih savjetnika iz mreže koji su svakodnevno u kontaktu s poduzećima koja se nalaze u svim državama članicama i regijama, imenovala je supredsjedatelja za jačanje iskorištavanja trgovinskih sporazuma EU-a. Glavna uloga supredsjedatelja bit će utvrđivanje programa za izgradnju kapaciteta i osposobljavanje savjetnika u okviru mreže kako bi mogli poticati europske MSP-ove da iskoriste trgovinske mogućnosti. Među prvim projektima bit će organizacija, u suradnji s Komisijom, tečaja za osposobljavanje instruktora za savjetnike u okviru mreže kako bi mogli iskoristiti pogodnosti koje nudi platforma Access2Markets. Osim suradnje s Europskom poduzetničkom mrežom Komisija je isto tako nastavila surađivati s europskim i nacionalnim udruženjima poduzetnika, Svjetskom mrežom europskih organizacija poduzetnika i organizacijama država članica za promicanje trgovine, koje su predvodnice u podupiranju i savjetovanju velikih i malih poduzeća u pogledu pogodnosti trgovinskih sporazuma. D.Aktivnosti za podupiranje MSP-ova na multilateralnoj razini (WTO) EU je predvodnik multilateralnih zalaganja za potporu MSP-ovima u okviru Svjetske trgovinske organizacije EU je bio aktivni član neformalne radne skupine WTO-a za mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća (skupina na MMSP-ove) od njezina osnivanja nakon 11. ministarske konferencije WTO-a koja je održana 2017. u Buenos Airesu. Iako se početni mandat skupine odnosio na pripremu programa rada koji je trebao biti prihvaćen na 12. ministarskoj konferenciji WTO-a, ta je skupina, potaknuta pandemijom bolesti COVID-19, u svibnju 2020. objavila „Izjavu o važnosti MMSP-ova u vrijeme pandemije bolesti COVID-19”, nakon čega je uslijedilo brzo donošenje paketa od šest blagih preporuka u prosincu 2020. (paket za MMSP-ove). U skladu s dugogodišnjim radom EU-a na promicanju internacionalizacije MMSP-ova i razmatranju njihovih specifičnih potreba, paket za MMSP-ove usmjeren je na poboljšanje pristupa informacijama za MMSP-ove, provedbu Sporazuma o olakšavanju trgovine kako bi se MMSP-ovima olakšala trgovina, razvoj integrirane baze podataka za trgovinske politike te pojednostavnjenje pristupa financiranju i prekograničnim plaćanjima za MMSP-ove putem razmjene primjera najbolje prakse i informacija. Aktivnosti su se nastavile u 2021. i donijele prve rezultate, bazu podataka s informacijama o MMSP-ovima u okviru pregleda politika WTO-a… Skupina za MMSP-ove sastala se nekoliko puta u 2021. kako bi pratila provedbu paketa. Konkretno, tajništvo neformalne radne skupine WTO-a za MMSP-ove dovršilo je rad na bazi podataka koja sadržava upućivanja na informacije o MMSP-ovima u okviru pregleda trgovinske politike WTO-a. Izjavom predsjedatelja neformalne skupine za MMSP-ove na 12. ministarskoj konferenciji istaknute su tekuće aktivnosti u pogledu MMSP-ova.

IV. Rješavanje prepreka i iznalaženje rješenja IV.1 Trenutačno stanje prepreka trgovini i njihovo uklanjanje Komisija je 2021. nastavila raditi na otkrivanju, isticanju i uklanjanju prepreka trgovini, i dalje u sjeni pandemije bolesti COVID-19, što je dovelo do povećanja protekcionističkih praksi kod nekoliko trgovinskih partnera EU-a. To je uzrokovalo određene poteškoće povezane s logistikom i lancima opskrbe, potaknute povećanjem cijena prijevoza, proizvoda i energije, što je pak, kako je godina odmicala, vodilo sve većoj inflaciji. Te teške okolnosti dodatno je pogoršalo ponovno izbijanje varijante omikron bolesti COVID-19 krajem 2021. i njezino ponovno pojavljivanje u Kini 2022. te nestabilna geopolitička situacija koju je uzrokovao ruski agresorski rat protiv Ukrajine. Bez obzira na te teške okolnosti EU je u 2021. nastavio raditi na utvrđivanju i uklanjanju prepreka trgovini. Komisija je pritom, u bliskoj suradnji s Europskim parlamentom, državama članicama i poduzećima, nastavila izravno surađivati s trećim zemljama, među ostalim preko mreže delegacija EU-a u partnerskim zemljama i Ženevi. Radom i na terenu u trećim zemljama i unutar institucionalnog okvira koji osiguravaju trgovinski sporazumi EU-a i WTO (npr. odbori WTO-a za tehničke prepreke u trgovini te sanitarne i fitosanitarne mjere) Komisija je aktivno tražila rješenja za postojeće i nove probleme. Naglasak je i dalje bio na preventivnom radu kako bi se potencijalne prepreke trgovini prepoznale prije nego što nastanu. Zabrinutost poduzeća iz EU-a, koja su prijavljivala nepošteno postupanje ili restriktivne mjere trgovinskih partnera EU-a, bila je u središtu tog rada. Ista pozornost pridavala se povredama obveza održivog razvoja iz trgovinskih sporazuma EU-a. Kad je riječ o novim preprekama i pritužbama, 2021. bila je prva cijela godina u kojoj je u punom obliku funkcionirala jedinstvena ulazna točka, koja je uspostavljena radi potpore glavnom službeniku za nadzor provedbe trgovinskih pravila i koja pruža jedinstvenu kontaktnu točku kojoj se može pristupiti u okviru platforme Access2Markets, a služi za podnošenje pritužbi o (potencijalnim) preprekama trgovini ili neizvršavanju obveza u području trgovine i održivog razvoja te neusklađenosti s Uredbom EU-a o OSP-u.



A. Broj zabilježenih prepreka trgovini i ulaganjima na dan 31. prosinca 2021. Kako je prikazano u tablici u nastavku, krajem 2021. u Komisijinoj bazi podataka Access2Markets navedeno je 455 aktivnih prepreka trgovini i ulaganjima u 65 trećih zemalja. Vrsta mjere Broj prepreka Sanitarne i fitosanitarne mjere 102 Tehničke prepreke u trgovini 81 Carine i ekvivalenti te količinska ograničenja 78 Administrativni postupci 39 Usluge i ulaganja 37 Druge mjere* 39 Prava intelektualnog vlasništva 34 Javna nabava 29 Porezi na izvoz i ograničenja izvoza 16 Sveukupno 455 * Druge mjere uključuju prepreke povezane s instrumentima trgovinske zaštite i subvencijama, mjere koje utječu na tržišno natjecanje i ostale mjere koje se ne mogu razvrstati u prethodne kategorije. Broj prepreka trgovini i ulaganjima s kojima se suočavaju poduzeća iz EU-a pri izvozu u treće zemlje blago se smanjio s 462 aktivne prepreke u 2020. na 455 u 2021., unatoč strukturnoj promjeni trgovinskih obrazaca zbog odlaska Ujedinjene Kraljevine. Međutim, broj zabilježenih prepreka trgovini povećao se s 372 u 51 trećoj zemlji 2016. na 462 u 66 zemalja 2020. (tj. za gotovo 25 %). Promatrajući broj prepreka trgovini koje su zabilježene 2021., vidljivo je da je većina prepreka registrirana u posljednjih pet godina (39 %), dok je 34 % svih prepreka staro od šest do deset godina, a 27 % svih prepreka prisutno je dulje od desetljeća.

Slika 5: Broj prepreka po datumu bilježenja Promatrajući prepreke po vrsti, slika 6 u nastavku pokazuje da su sanitarne i fitosanitarne mjere i dalje kategorija s najvećim brojem prepreka trgovini (102) u 2021. te da čine gotovo četvrtinu svih zabilježenih prepreka. Iako je ukupan broj sanitarnih i fitosanitarnih mjera bilo malo ispod razine iz 2020. (107), sanitarna i fitosanitarna ograničenja stalno su se povećavala u razdoblju 2016.–2020. te su i dalje najveća kategorija. Druga najčešće zabilježena vrsta prepreke u 2021. i dalje su bile tehničke prepreke u trgovini (81 prepreka) te tarifne mjere i količinska ograničenja (78 prepreka), kao i 2020. Te tri kategorije zajedno su činile gotovo 60 % svih aktivnih prepreka 2021. To odražava trend iz 2020.



Slika 6: Vrste prepreka 2021. Poduzeća iz EU-a suočavaju se s preprekama trgovini pri izvozu svoje robe i usluga u cijelom svijetu, kao što je prikazano na slici 7 u nastavku.



Slika 7: Zemljopisna rasprostranjenost prepreka po regiji (kraj 2021.) Kao što je vidljivo iz slike 8 u nastavku, Kina je 2021. i dalje bila zemlja s najvećim brojem prepreka, njih 39; drugo mjesto zauzela je Rusija s 32 prepreke, a slijede Sjedinjene Američke Države (27), Indija (26), Turska (24) i Indonezija (21). Ostale zemlje s deset ili više prepreka su Brazil (19), Južna Koreja (18), Australija (15), Alžir (14), Meksiko (12), Egipat (11), Malezija (10) i Vijetnam (10). U bazu podataka još nisu uključene prepreke za Ujedinjenu Kraljevinu koje odražavaju potpuno novu situaciju u odnosima, a možda i činjenicu da su mnoge od postojećih prepreka u trgovini s drugim partnerima stare nekoliko godina. Kad je riječ o petogodišnjem razdoblju 2016.–2020., Rusija i Kina bile su zemlje s najvećim brojem prepreka trgovini, pri čemu je Kina 2018. pretekla Rusiju i zauzela prvo mjesto. Dok je broj ruskih prepreka trgovini i dalje prilično stabilan (prosječno 33), broj prepreka koje se odnose na Kinu u tom se razdoblju gotovo udvostručio: s 23 u 2016. na 40 u 2020.





Slika 8: Broj prepreka po trgovinskom partneru (kraj 2021.) B. Razvoj prepreka trgovini i ulaganjima 2021. Nove zabilježene prepreke Kad je riječ o novim preprekama trgovini po sektoru, poljoprivreda i ribarstvo čine najveću kategoriju s četiri, a zatim slijede usluge s tri nove prepreke. Treće mjesto zauzimaju sektor keramike i stakla te kategorija međusektorskih mjera (prepreke se odnose na više sektora ili utječu na sav izvoz u predmetnu zemlju koja je trgovinski partner) s po dvije nove prepreke. Sektor Broj novih prepreka Poljoprivreda i ribarstvo 4 Automobilska industrija 1 Keramika i staklo 2 Kemikalije 1 Elektronika 1 Međusektorske mjere 2 Ostali sektori 1 Usluge 3 Tekstil i koža 1 Sveukupno 16 Kad je riječ o petogodišnjem razdoblju 2016.–2020., najveći broj novih prepreka zabilježen je u sektorima poljoprivrede i ribarstva te vina i jakih alkoholnih pića. Gledajući ukupan broj novih prepreka zabilježenih 2021., u tablici u nastavku sugerira se da je 2021. zabilježeno manje novih prepreka (16) nego 2020. (41), što odgovara neto smanjenju od 25 prepreke. Kad je riječ o novim zabilježenim preprekama po vrsti, za razliku od 2020., kad su sanitarna i fitosanitarna ograničenja činila dominantnu kategoriju među novim preprekama, u 2021. prvo su mjesto na popisu zauzele tehničke prepreke u trgovini (šest novih zabilježenih prepreka), dok su se samo dvije nove prepreke odnosile na sanitarne i fitosanitarne mjere, u odnosu na 13 u 2020. Po dvije nove prepreke trgovini zabilježene su u kategorijama carine i ekvivalenti te količinska ograničenja, javna nabava i druge mjere. Vrsta mjere Nove prepreke u 2021. Nove prepreke u 2020. Sanitarne i fitosanitarne mjere 2 13 Tehničke prepreke u trgovini 6 5 Carine i ekvivalenti te količinska ograničenja 2 5 Administrativni postupci 1 5 Usluge i ulaganja 1 4 Druge mjere* 2 4 Prava intelektualnog vlasništva 0 3 Javna nabava 2 3 Porezi na izvoz i ograničenja izvoza 0 1 Sveukupno 16 41 * Druge mjere uključuju prepreke povezane s instrumentima trgovinske zaštite i subvencijama, mjere koje utječu na tržišno natjecanje i ostale mjere koje se ne mogu razvrstati u prethodne kategorije. Nagli pad broja novih sanitarnih i fitosanitarnih prepreka može se pripisati tome što 2021. nije došlo do izbijanja afričke svinjske kuge te općenito tome što su nepovoljni gospodarski uvjeti možda usporili bilježenje prepreka zbog bolesti COVID-19, pri čemu su poduzeća svoja ograničena sredstva usmjerila na druge aktivnosti.



C. Prepreke uklonjene 2021. U 2021. uklonjeno je 39 prepreka trgovini, tj. šest više nego 2020.: 16 prepreka uklonjeno je u potpunosti, dok su 23 prepreke djelomično uklonjene. Vrsta mjere Prepreke uklonjene 2021. Prepreke uklonjene 2020. Sanitarne i fitosanitarne mjere 15 17 Tehničke prepreke u trgovini 6 6 Carine i ekvivalenti te količinska ograničenja 6 2 Administrativni postupci 3 4 Usluge i ulaganja 2 1 Druge mjere* 1 1 Prava intelektualnog vlasništva 3 0 Javna nabava 1 1 Porezi na izvoz i ograničenja izvoza 2 1 Sveukupno 39 33 * Druge mjere uključuju prepreke povezane s instrumentima trgovinske zaštite i subvencijama, mjere koje utječu na tržišno natjecanje i ostale mjere koje se ne mogu razvrstati u prethodne kategorije. Kad je riječ o uklonjenim preprekama po vrsti prepreke, s 15 uklonjenih prepreka najveću su kategoriju činile prepreke u obliku sanitarnih i fitosanitarnih mjera, kao i 2020. (17). Uklanjanje tih prepreka ponovno je imalo izravan pozitivan učinak, među ostalim na izvoznike iz EU-a u mnogim sektorima, a prije svega u prehrambenom sektoru. ·Primjerice, konkretni rezultati Komisijine suradnje s državama članicama i poduzećima u tom pogledu ostvareni 2021. uključuju činjenicu da je Kanada prihvatila usklađenu potvrdu EU-a za meso peradi te da je

·Južna Koreja ukinula prethodne zabrane uvoza za nekoliko država članica koje su uvedene zbog visokopatogene ptičje gripe (VPIP). S obzirom na po šest djelomično ili potpuno uklonjenih prepreka, druge najčešće vrste odnosile su se na tehničke prepreke u trgovini te na carine i količinska ograničenja. Primjeri uspješnog rješavanja pitanja povezanih s tehničkim preprekama u trgovini 2021. među ostalim uključuju sljedeće: ·Australija je prilagodila standarde za sadržaj sumpora u gorivu zbog kojih kvaliteta goriva nije bila prikladna za najnovije visokoučinkovite motore kakvi se proizvode u EU-u, ·Tunis je nakon intervencija EU-a uveo mjere za ublažavanje posljedica carina na „neosnovne” potrošačke proizvode koje su uvedene na poljoprivredne proizvode kao što su kivi, zamrznuta tuna i med. Nadalje, kao što je prikazano na slici 9 u nastavku, potpuno ili djelomično uklanjanje odnosi se na 24 trgovinska partnera EU-a. Slika 9: Broj uklonjenih prepreka po partneru (2021.) Pri uklanjanju prepreka Komisija primjenjuje širok raspon instrumenata, često u kombinaciji Odabir instrumenata i foruma ovisi o konkretnoj situaciji. Komisija može otvarati teme u okviru bilateralnog sporazuma o trgovini (npr. korištenjem uspostavljenih institucionalnih struktura) ili u okviru jednoga od odbora WTO-a ili korištenjem diplomatskih kanala, uključujući zajedničke demarševe s državama članicama, ili u okviru dijaloga na visokoj razini s trgovinskim partnerima. U krajnjem slučaju, ovisno o težini problema, Komisija će pokrenuti predmete rješavanja sporova u okviru svojih bilateralnih sporazuma ili u okviru WTO-a (vidjeti odjeljak V. u nastavku) ili će, kao odgovor na zahtjeve industrije, pokrenuti ispitne postupke na temelju Uredbe EU-a o trgovinskim preprekama. Određene prepreke trgovini uspješno su uklonjene bilateralnim djelovanjem… To je, među ostalim, bio slučaj kad je riječ o Turskoj – kozmetika: Turska je 2018. počela zahtijevati preliminarnu dostavu izvješća o procjeni sigurnosti za sve kozmetičke proizvode koji ulaze na tursko tržište. Odjel za trgovinu delegacije EU-a u Ankari, u koordinaciji s veleposlanstvima država članica, obratio se lokalnim vlastima kako bi zatražio prilagodbu ove prakse radi uklanjanja prepreke. Zahtjev za dostavu izvješća o procjeni sigurnosti ukinut je početkom 2021., a kako bi osigurala potpunu usklađenost s EU-om, Turska je pripremila novi nacrt zakonodavstva, koji je dostavljen Komisiji na ocjenu.



… dok su druge prepreke trgovini uklonjene unutar multilateralnog okvira WTO-a i njegovih odbora… Djelujući u ime 27 država članica, EU je i dalje glavna pokretačka snaga u okviru WTO-a. Aktivno sudjeluje u nizu odbora (npr. o sanitarnim i fitosanitarnim mjerama i tehničkim preprekama u trgovini), koji često osiguravaju okvir za ukazivanje na dugotrajne prepreke za pristup tržištu koje uvode drugi članovi i za traženje da se te prepreke ukinu, te nude mogućnost izravnog iznošenja primjedbi trećim zemljama o novim mjerama prije nego što stupe na snagu kao dio postupka obavješćivanja o sanitarnim i fitosanitarnim mjerama i tehničkim preprekama u trgovini. Primjeri uspješne interakcije na multilateralnoj razini 2021. uključuju:

·Koreja – sustav za obradu balastnih voda: nakon više od dvije godine rada u okviru Odbora WTO-a za tehničke prepreke u trgovini Koreja je europskom proizvođaču sustava za obradu balastnih voda izdala certifikate o homologaciji. Time se tom poduzeću omogućuje da te sustave ugradi na plovila koja plove pod korejskom zastavom kako bi se spriječilo širenje invazivnih vrsta te zajamčile pomorska sigurnost i zaštita okoliša; ·Saudijska Arabija – obvezni datumi isteka za nekoliko prehrambenih proizvoda: Saudijska Arabija objavila je u 2021. da namjerava utvrditi obvezne datume isteka za konzumna jaja (60 dana) i zamrznute proizvode od mesa peradi (3 mjeseca) putem obavijesti o sanitarnim i fitosanitarnim mjerama u okviru WTO-a. EU je dostavio primjedbe i zahtijevao od Saudijske Arabije da odgovornost za određivanje datuma isteka unutar navedenog roka prepusti poslovnim subjektima, čime bi se zadržale visoke razine zaštite i izbjeglo prekomjerno administrativno opterećenje. Saudijska tijela obustavila su provedbu radi daljnjeg preispitivanja. … a u posebnim slučajevima Uredba o trgovinskim preprekama ponudila je pravni okvir za uklanjanje prepreka trgovini u Meksiku i Saudijskoj Arabiji Uredba o trgovinskim preprekama pravni je instrument koji dionicima iz EU-a (poduzeća, industrije, udruženja i države članice) omogućuje da podnose pritužbe o preprekama trgovini u trećim zemljama. Ako pritužba ispunjava kriterije dopuštenosti, Komisija procjenjuje čini li navodna prepreka doista povredu međunarodnih trgovinskih pravila i treba li EU djelovati. ·U izvješću službi Komisije o tekili zaključuje se da, s obzirom na to da je meksička mjera izazvala zabrinutost u pogledu usklađenosti s pravilima WTO-a, tu bi mjeru i dalje trebalo pratiti. U kontekstu ovog izvješća pronađeno je obostrano prihvatljivo rješenje, odgovarajući izvoz tekile nastavio se, a podnositelj je povukao pritužbu (postupak ispitivanja tehničkih prepreka trgovini službeno je okončan u veljači 2022.). Taj predmet dokazuje da primjena brzih i djelotvornih alata za izvršenje trgovinskih pravila može pridonijeti pronalaženju obostrano prihvatljivih rješenja za prepreke trgovini. ·Službe Komisije 2021. isto su tako završile ispitivanje mjera Saudijske Arabije kojima se ograničava pristup tržištu za keramičke pločice iz EU-a. U izvješću službi Komisije o Saudijskoj Arabiji zaključuje se da su mnogi aspekti tih novih saudijskih tehničkih pravila i način na koji se provode problematični kad je riječ o usklađenosti s pravom WTO-a te da bi službe mogle surađivati sa Saudijskom Arabijom kako bi se osiguralo brzo i učinkovito uklanjanje tih prepreka. Ta je suradnja na kraju 2021. još uvijek bila u tijeku, a zahvaljujući njoj Saudijska Arabija poduzela je u ožujku 2022. niz mjera kako bi odgovorila na zahtjeve EU-a. Komisija prati provedbu tih mjera. D. Partnerstvo za pristup tržištu na djelu i njegov utjecaj u 2021. Pri uklanjanju trgovinskih prepreka Komisija blisko surađuje s državama članicama i europskim poslovnim udruženjima u okviru raznih foruma, kao što su: ·Savjetodavni odbor za pristup tržištu: kao središnji forum za raspravu, sastaje se jedanput mjesečno i okuplja službe Komisije, dužnosnike država članica i predstavnike više od 50 poslovnih udruženja EU-a iz svih sektora, ·Sektorske radne skupine za pristup tržištu: te se radne skupine sastaju jedanput godišnje, imaju jednaku strukturu kao Savjetodavni odbor za pristup tržištu, a rasprave su usmjerene na sektore. Trenutačno postoje radne skupine za pristup tržištu za sedam sektora (sanitarna i fitosanitarna pitanja, elektronički proizvodi i IKT, medicinski proizvodi, farmaceutski proizvodi, vina i jaka alkoholna pića, tekstil, automobili i gume). Slika 10. u nastavku prikazuje niz sektora koji imaju koristi od nastojanja poduzetih u okviru tih i drugih foruma kako bi se ojačao pristup poduzeća iz EU-a tržištu u trećim zemljama. Nastavljajući trend iz prethodnog razdoblja 2016.–2020., najveći broj prepreka trgovini (17) u 2021. uklonjen je u sektorima poljoprivrede i ribarstva, što čini gotovo 40 % svih uklonjenih prepreka.

Slika 10: Broj uklonjenih prepreka po sektoru (2021.) Drugu najveću kategoriju uklonjenih prepreka 2021. činile su horizontalne mjere, tj. prepreke koje se primjenjuju na mnoge sektore, dok su se četiri odnosile na sektor tekstila i kože. Nasuprot tome, broj uklonjenih prepreka za druge sektore ostao je relativno stabilan u razdoblju 2016.–2020., s manjim varijacijama od godine do godine. Općenito, ekonometrijska analiza koju je provela Glavna uprava za trgovinu pokazala je da je zahvaljujući uklanjanju brojnih prepreka u razdoblju 2015.–2020. vrijednost izvoza iz EU-a 2021. bila za 7,2 milijarde EUR veća nego što bi bila da su prepreke i dalje bile prisutne. To je povećanje od 1,8 milijardi EUR u odnosu na 2020. (kad je rad na uklanjanju prepreka u razdoblju 2014.–2019. omogućio izvoz iz EU-a u vrijednosti dodatnih 5,4 milijarde EUR) i jasan je pokazatelj izravne koristi koja proizlazi iz truda koji su Komisija, države članice i poduzeća uložili u provedbu i izvršenje u okviru partnerstva za pristup tržištu. IV.2 Jedinstvena ulazna točka za pritužbe Glavna uprava za trgovinu uspostavila je 16. studenoga 2020. jedinstvenu ulaznu točku kako bi se olakšalo prijavljivanje novih (ili potencijalnih) prepreka trgovini ili povreda obveza u području održivosti (na temelju odredaba o trgovini i održivom razvoju ili općeg sustava povlastica (OSP)). Prvo, zahvaljujući jedinstvenoj ulaznoj točki sad postoji jedna kontaktna točka za dionike. Drugo, jedinstvena ulazna točka dovela je do učinkovitije procjene novih pitanja i bržeg donošenja odluka o odgovarajućem postupku praćenja u okviru Komisije. Pod vodstvom glavnog službenika za nadzor provedbe trgovinskih pravila, u okviru jedinstvene ulazne točke koordinira se procjena pritužbi i uspostavljaju timovi službi Komisije nadležni za predmet. Prije formalizacije pritužbe, u okviru jedinstvene ulazne točke ostvaruju se česti kontakti s potencijalnim podnositeljima pritužbe. Pritužbe se mogu podnositi na internetu korištenjem jednoga od dvaju obrazaca za pritužbe – jedan se odnosi na pitanja pristupa tržištu, a drugi na pitanja iz područja trgovine i održivog razvoja, odnosno OSP-a. Obrasci su dostupni izravno na platformi Access2Markets, a osmišljeni su na način koji će jedinstvenoj ulaznoj točki osigurati informacije potrebne za prvu procjenu pitanja, koju obavlja s drugim službama Komisije i timovima za trgovinu u delegacijama EU-a, te za donošenje odluke o daljnjim mjerama u skladu s time. Ako je potrebno više informacija ili mišljenje drugih međunarodnih organizacija (npr. ILO-a za pitanja trgovine i rada), jedinstvena ulazna točka kontaktirat će izravno podnositelja pritužbe. Podnositelja pritužbe informirat će se o napretku u rješavanju predmeta. Nakon njegove uspostave tim nadležan za predmet procijenit će pritužbu i predložiti odgovarajuće daljnje korake za rješavanje tog pitanja. Ako jedinstvena ulazna točka ne zaprimi službenu pritužbu, Komisija i dalje zadržava pravo poduzimanja mjera na vlastitu inicijativu – takozvani postupak po službenoj dužnosti. PRIMJER: pritužba o ograničenjima izvoza obuće iz EU-a u Indiju Početkom 2021. jedinstvena ulazna točka zaprimila je pritužbu o nalozima za kontrolu kvalitete za obuću u Indiji. Nalozi za kontrolu kvalitete poznat su izazov za poduzeća iz EU-a koja žele izvoziti u Indiju te utječu na puno sektora. Međutim, Komisija je zahvaljujući toj pritužbi doznala za nove naloge za kontrolu kvalitete u još jednom sektoru – sektoru obuće. Nakon zaprimanja pritužbe jedinstvena ulazna točka surađivala je s njezinim podnositeljem kako bi prikupila dodatne informacije i popunila praznine u izvornom obrascu za pritužbu. Zatim je uspostavila tim nadležan za predmet, koji se sastojao od stručnjaka iz zemljopisnih i sektorskih jedinica, kako bi detaljno ocijenio pritužbu. Delegacija EU-a u New Delhiju bila je isto tako izravno uključena. Zaključak je bio jasan: nakon stupanja na snagu nalozi za kontrolu kvalitete za obuću činit će prepreku trgovini za poduzeća iz EU-a. Prepreka je stoga zabilježena na platformi Access2Markets. U proljeće 2022. došlo je do pozitivnog razvoja situacije jer je uvođenje naloga za kontrolu kvalitete odgođeno za 2023., u korist izvoznika iz EU-a. Komisija nastavlja raditi na pronalaženju rješenja kojim će se u potpunosti riješiti to pitanje. Jedinstvena ulazna točka u brojkama Godina 2021. bila je prva cijela godina u kojoj je jedinstvena ulazna točka funkcionirala u punom obliku. Jedinstvena ulazna točka ukupno je zaprimila 61 upit o potencijalnim preprekama trgovini ili potencijalnim povredama obveza trećih zemalja koje se odnose na održivost. Ti su upiti doveli do 33 pritužbe podnesene s pomoću portala Access2Markets. Sve te pritužbe odnosile su se na pitanja pristupa tržištu. Iako su pitanja iz područja održivosti spomenuta na brojnim sastancima s dionicima prije podnošenja pritužbe, u razdoblju koje je obuhvaćeno ovim izvješćem nije podnesena nijedna službena pritužba o tim pitanjima. Kad je riječ o izvoru pritužbi, veliku većinu njih (30) podnijela su poduzeća iz EU-a (15 pritužbi podnijela su izravno poduzeća iz EU-a, 12 europska trgovinska udruženja, a tri nacionalna trgovinska udruženja). Samo su tri pritužbe podnijele države članice. Pritužbe su se odnosile na prepreke pristupu tržištu u 21 zemlji koja je trgovinski partner EU-a, u svim zemljopisnim regijama. Međutim, kao što sugerira slika 11, više od trećine svih pritužbi zaprimljenih 2021. odnosilo se na južno susjedstvo, Bliski istok, Tursku, Rusiju i središnju Aziju, dok se samo jedna pritužba odnosila na sjevernoameričku regiju. Slika 11: Pritužbe koje je zaprimila jedinstvena ulazna točka po regiji



V. Bilateralno i multilateralno izvršenje trgovinskih obveza: rješavanje sporova

Rad na provedbi, na predviđanju potencijalnih prepreka i rješavanju postojećih prepreka prije nego što postanu ukorijenjene najvažniji je element Komisijina pristupa provedbi i izvršenju. Kako bi bio najdjelotvorniji, taj je rad prema potrebi potkrijepljen vođenjem postupaka za rješavanje sporova. V.1 Upotreba mehanizma rješavanja sporova A. Rješavanje sporova u okviru WTO-a Unatoč tome što je Žalbeno tijelo WTO-a i dalje blokirano, aktivnosti EU-a povezane s rješavanjem sporova u okviru WTO-a nastavljaju se… Rad Žalbenog tijela WTO-a obustavljen je od prosinca 2019. zbog blokade imenovanja. Pronalaženje trajnog rješenja ove situacije i dalje je jedan od najvažnijih prioriteta EU-a. U međuvremenu, unatoč prijetnji koju blokada Žalbenog tijela predstavlja za obvezujuće rješavanje sporova u okviru WTO-a, EU u izvještajnom razdoblju bilježi napredak u rješavanju sve većeg broja sporova u okviru WTO-a. Tom je napretku pridonio Višestrani privremeni mehanizam za arbitražu u slučaju žalbi, koji je važan dio strategije EU-a u pogledu situacije sa Žalbenim tijelom. Krajem travnja 2022. 25 sudionika Višestranog privremenog mehanizma za arbitražu u slučaju žalbi obuhvaćalo je 52 od 164 člana WTO-a. Alternativno, ako član WTO-a s kojim EU vodi spor u okviru WTO-a odabere da neće sudjelovati u Višestranom privremenom mehanizmu za arbitražu u slučaju žalbi, EU po mogućnosti sklapa ad hoc sporazum o arbitraži u žalbenom postupku za taj spor, na temelju modela Višestranog privremenog mehanizma za arbitražu u slučaju žalbi. U skladu s time EU je u ožujku 2022. sklopio ad hoc sporazume o arbitraži u žalbenom postupku s Turskom za dva spora koja se vode u okviru WTO-a (DS583 i DS595, vidjeti u nastavku). Pristajanjem na postupke arbitraže u žalbenom postupku EU i Turska osigurali su da se obvezujuće, dvorazinsko i neovisno rješavanje sporova može nastaviti u okviru WTO-a za oba predmeta. Sporovi koje je EU vodio u izvještajnom razdoblju bili su, među ostalim, sljedeći: ·SAD – zrele masline (DS577) – taj se spor odnosi na kompenzacijske pristojbe koje se primjenjuju na zrele masline uvezene iz Španjolske, a uvedene su 2018., za vrijeme prethodne američke vlade. Povjerenstvo je 19. studenoga 2021. donijelo odluku da su te kompenzacijske pristojbe protivne pravilima WTO-a. Izvješće je postalo obvezujuće u prosincu 2021., nakon njegova donošenja u WTO-u bez žalbe. Stranke su se složile da bi razumno vremensko razdoblje u kojem bi SAD trebao provesti izvješće bilo do 14. siječnja 2023.; ·Turska – farmaceutski proizvodi (DS583) – taj se spor odnosi na EU-ovo osporavanje turskih mjera koje utječu na uvezene farmaceutske proizvode. U izvješću povjerenstva od 28. travnja 2022. o svim je zahtjevima odlučeno u korist EU-a te je pritom donesen zaključak da Turska ne može od proizvođača farmaceutskih proizvoda zahtijevati da proizvodnju premjeste u Tursku kako bi njihovi proizvodi ispunjavali uvjete za nadoknadu koju osigurava sustav socijalne sigurnosti u Turskoj. Osim toga, Turska ne može ni davati prioritet zahtjevima za nadoknadu i stavljanje na tržište koji se odnose na domaće farmaceutske proizvode, na štetu zahtjeva koji se odnose na uvezene farmaceutske proizvode. Žalba Turske na ovo izvješće povjerenstva saslušava se na temelju pravila WTO-a u skladu s ad hoc sporazumom o arbitraži u žalbenom postupku koji je sklopljen s Turskom (prethodno navedeno). Tim se sporazumom jamči obvezujuće rješavanje spora, među ostalim s obzirom na bilo koje buduće neslaganje u pogledu usklađenosti; ·Turska – zaštitne mjere za čelik (DS595) – taj se spor odnosi na zaštitne mjere za čelik koje je EU uveo u veljači 2019. Izvješće povjerenstva od 29. travnja 2022. općenito je bilo pozitivno za EU, a najvažnija pitanja riješena su u njegovu korist. Što je još važnije, povjerenstvo je pojasnilo pravila WTO-a o zaštitnim mjerama te je time potvrdilo raspoloživost instrumenta zaštitnih mjera u smislu odgovora na globalnu krizu u sektoru čelika. Povjerenstvo je utvrdilo da su EU-ove zaštitne mjere za čelik usklađene s pravilima WTO-a u većini točaka koje je Turska smatrala spornima, te je isto tako utvrdilo da, s obzirom na tri točke, zaštitnim mjerama EU-a nedostaje primjereno obrazloženje. U tom će pogledu EU provesti odluku nakon što je WTO službeno donese. Nijedna od strana u tom sporu nije iskoristila pravo na žalbu, koje je zajamčeno ad hoc sporazumom o arbitraži u žalbenom postupku koji je sklopljen s Turskom; ·SAD – čelik i aluminij (DS548 i DS559) – krajem 2021., u kontekstu zajedničke izjave EU-a i SAD-a o „Globalnom sporazumu o održivom čeliku i aluminiju”, EU i SAD ustvari su suspendirali dva međusobna spora: 1. DS548 o dodatnim carinama koje je SAD uveo na uvoz određenih proizvoda od čelika i aluminija i 2. DS559 o dodatnim uvoznim carinama koje EU naplaćuje kao odgovor na te carine SAD-a. EU i SAD u oba su spora preoblikovali rad povjerenstva WTO-a u arbitražni postupak WTO-a koji su zatim na neodređeno vrijeme suspendirali s mogućnošću ponovnog pokretanja u budućnosti, ako to bude potrebno. Istodobno, SAD se obvezao da će ukinuti carine iz odjeljka 232. na čelik i aluminij uvezen iz EU-a u SAD do prethodnog opsega trgovanja, a EU se obvezao da će privremeno suspendirati odgovarajuće mjere za ponovno postizanje ravnoteže uvedene protiv SAD-a; ·SAD – veliki civilni zrakoplovi (DS316 i DS353) – kao što je navedeno u prošlogodišnjem izvješću, drugi važan korak poduzet 2021. bio je dogovor o prekidu eskalacije sporova o „velikim civilnim zrakoplovima” postignut između EU-a i SAD-a sredinom lipnja 2021., u kontekstu „dogovora o zajedničkom okviru za velike civilne zrakoplove” (DS316 i DS353).

Osim toga, povjerenstva su nastavila s radom u nekoliko drugih sporova u okviru WTO-a koji uključuju EU. Ti sporovi uključuju spor protiv Kolumbije (zamrznuti prženi krumpirići, DS591), u kojem se izvje