U skladu s člankom 8. Uredbe Komisija je do 31. svibnja sljedeće godine dužna Europskom parlamentu, Vijeću i Revizorskom sudu podnijeti izvješće o stanju Fonda i upravljanju njime za svaku financijsku godinu.

·Od studenoga 2011. EIB se suočava s dospjelim nepodmirenim obvezama po sirijskim državnim zajmovima. Stoga je EIB, u skladu sa sporazumom o jamstvu između EU-a i EIB-a, do 31. prosinca 2016. aktivirao 38 poziva u okviru Jamstvenog fonda EU-a u ukupnom iznosu od 309,07 milijuna EUR (vidi točku 5.).

Ukupna vrijednost bilance Fonda povećana je za oko 162,9 milijuna EUR u 2016. To se uglavnom objašnjava sljedećim:

·Plaćanja poziva iz Jamstvenog fonda EIB-u (i ako je primjenjivo naplata poziva i zateznih kamata) priznata su kao smanjenja (povećanja) neto imovine (doprinos EU-a) u financijskih izvještajima koje je izradio EIB. U nekonsolidiranim financijskim izvještajima iznosi plaćeni EIB-u na poziv ne oduzimaju se od neto imovine jer postaju subrogirani iznosi. Predmetni iznosi čine ili prihode (nastale zatezne kamate i novčane kazne, dobit od tečajnih razlika) ili rashode (obračunate EIB-ove naknade za povrat, smanjenja vrijednosti, negativne tečajne razlike). To dovodi do trajne razlike između stavaka neto imovine (doprinos EU-a i zadržana dobit) priznatih u financijskim izvještajima EIB-a i nekonsolidiranim financijskim izvještajima Komisije.

·Nekonsolidirani financijski izvještaji uključuju sve iznose subrogirane EU-u kao rezultat poziva EIB-a na plaćanje po garanciji za nepodmirene rate zajmova (dospjela dugovanja plus zatezne kamate na dospjela plaćanja). Međutim s obzirom na političku situaciju u Siriji i na temelju odluke računovodstvenog službenika Europske komisije ti su iznosi u cijelosti otpisani u financijskim izvještajima za 2016.

·Financijski prihodi uglavnom uključuju prihode od kamata iz investicijskog portfelja (14,4 milijun EUR), realiziranu dobit od prodaje financijske imovine (16,8 milijun EUR) i obračunate zatezne kamate na subrogirane iznose (8,7 milijun EUR).

·Financijski troškovi uglavnom uključuju gubitak od umanjenja vrijednosti za sirijske zajmove koji su 2016. preneseni na EU (vidi točku 5.).

4.Upravljanje imovinom Jamstvenog fonda

4.1.Politika ulaganja

Likvidna imovina Fonda ulaže se u skladu s načelima upravljanja utvrđenima u prilogu Sporazumu, kako je izmijenjen. S tim u skladu, 20 % iznosa Fonda mora se ulagati na kratki rok (najdulje godinu dana). Ta ulaganja uključuju vrijednosne papire s promjenjivom stopom, bez obzira na datume njihova dospijeća, i vrijednosne papire s fiksnom stopom kojima je do roka dospijeća preostala najviše jedna godina, bez obzira na njihov početni rok dospijeća. Kako bi se održala ravnoteža između raznih instrumenata kojima se osigurava potrebna likvidnost, najmanje 100 milijuna EUR drži se u instrumentima tržišta novca, posebno u obliku bankovnih depozita.

Do 80 % iznosa Fonda može se držati u portfelju obveznica kojima do roka dospijeća od dana plaćanja nije preostalo više od 10 godina i 6 mjeseci. Prosječno trajanje bilo kojeg plasmana imovine Fonda ne smije biti duže od 5 godina. Pri ulaganju u obveznice potrebno je poštovati određene kriterije, primjerice likvidnost, kreditnu kvalitetu, prihvatljivost drugih ugovornih strana i granične vrijednosti koncentracije. Kako bi se osigurala diverzifikacija rizika ukupni iznos uložen u obveznice po pojedinom izdavatelju ne smije biti veći od 10 % ukupnog nominalnog iznosa portfelja.

4.2.Rezultati i razvoj tržišta

Tijekom 2016., u okviru makroekonomskih uvjeta i vrlo prilagodljive monetarne politike, kamatne stope smanjivale su se i često dosezale negativne vrijednosti.

Tijekom prve polovine 2016. europsko tržište fiksnog prinosa karakterizirala je povećana volatilnost tržišta jer su na raspoloženje na tržištu utjecali usporeni gospodarski rast u Kini, određene slabosti oporavka SAD-a i pad cijena sirovina, što je poticalo bojazan od recesije, te promjene modaliteta ESB-ovog proširenog programa kupnje imovine (EAPP).

Prinosi na državne obveznice nastavili su padati do rujna zbog niskog nominalnog rasta i prilagodljive monetarne politike. Važni događaji za tržišta u 2016. bile su i reakcije na referendum u Ujedinjenoj Kraljevini o članstvu u EU-u održan 23. lipnja 2016. i na američke predsjedničke izbore u studenome 2016.

Tržišta obveznica bila su mirnija u trećem tromjesečju, a glavni događaj u tom razdoblju bila je promjena monetarne politike japanske središnje banke u rujnu (ukazujući na ublažavanje prinosa na japanske državne obveznice), što je povećalo očekivanja u pogledu potpore fiskalne politike svjetskim gospodarstvima.

U zadnjem tromjesečju 2016. tržište obveznica se zbog povećanih političkih rizika promijenilo. Povećala se volatilnost i došlo je do cjelokupnog povećanja srednjoročnih do dugoročnih referentnih kamatnih stopa. Srednjoročne do dugoročne obveznice te osobito referentni prinos na njemačke obveznice s dospijećem od 10 godina opet su bili pozitivni. Međutim kratkoročne stope ostale su vrlo negativne. Osim nesigurnosti među sudionicima na tržištu koja se odnosi na smjer monetarne politike najvećih središnjih banaka, glavni čimbenik bilo je očekivanje politike novoizabranog predsjednika SAD-a.

Ishod predsjedničkih izbora u SAD-u izazvao je znatne promjene cijena mnogih kategorija imovine jer se posebna pažnja pridavala gospodarskim planovima predsjednika Trumpa za fiskalni poticaj, poreznu reformu i deregulaciju. Od njegove pobjede na izborima do kraja godine tržište je očekivalo veći rast i inflaciju, dok se potencijalni rizici povezani s određenim temama njegove predizborne kampanje u vezi s njegovim pristupom trgovini i vanjskoj politici nisu isticali. Kao posljedica toga na razvijenim tržištima uslijedio je prelazak s obveznica na vlasničke vrijednosne papire.

Rezultati portfelja Fonda praćeni su na temelju tržišne vrijednosti (MTM). Tijekom 2016. portfelj je imao godišnji prinos od 1,5563 % na temelju tržišne vrijednosti čime je nadmašio svoju referentnu vrijednost za +36.35 baznih bodova. Referentna vrijednost Fonda jest kompozitni indeks koji se uglavnom određuje prema indeksima iBoxx (osobito indeksima EUR Eurozone Sovereign i EUR Collateralized Covered) te kamatnom stopom Euribid za kratkoročnu izloženost riziku.

Pozitivni rezultati Fonda u 2016. uglavnom se pripisuju smanjenju vrijednosti na kraćem dijelu krivulja prinosa (za više pojedinosti o kretanjima tijekom godine vidi odjeljak 1.4.2. „Uspješnost” radnog dokumenta službi Komisije).

5.Poziv Jamstvenom fondu

S obzirom na pogoršanje situacije u Siriji, Vijeće za vanjske odnose, Europski parlament i Vijeće donijeli su u 2011. odluke kojima se EIB-u zabranjuju isplate u vezi s postojećim sporazumima o zajmu i obustavljaju ugovori EIB-a o tehničkoj pomoći za državne projekte u Siriji. Potom su restriktivne mjere uvrštene su u Uredbu Vijeća (EU) br. 36/2012 od 18. siječnja 2012., kako je izmijenjena.

Zbog toga EIB od svibnja 2011. ne vrši nove financijske transakcije, a sve tekuće isplate i usluge tehničke pomoći Siriji obustavljene su od studenoga 2011. do daljnjega.

Od studenoga 2011. EIB se suočava s dospjelim nepodmirenim obvezama po sirijskim državnim zajmovima. Stoga je EIB, u skladu sa sporazumom o jamstvu između EU-a i EIB-a, do 31. prosinca 2016. aktivirao 38 poziva u okviru Jamstvenog fonda EU-a u ukupnom iznosu od 309,07 milijuna EUR (uključujući novčane kazne koje je primijenio EIB i naplaćene iznose).

Komisija je 29. rujna 2016. platila EIB-u 4,7 milijuna EUR na poziv za nepodmireni zajam zračnoj luci Enfidha Airport (Tunis).