To je izazov s kojim se naša Unija trenutačno suočava dok nastoji održati i poboljšati europski način života. Vrijeme je za ulaganje u budućnost. Inovacije temeljene na tehnologiji, sve veća digitalizacija svih sektora i veliki svjetski trendovi mijenjaju način na koji živimo nudeći nam velike mogućnosti, no istodobno donoseći nove izazove. Potreba za inovacijama bit će sve izraženija jer se taj trend ubrzava. Zemlje diljem svijeta ulažu golema sredstva u istraživanje i inovacije u svim područjima gospodarstva. Zbog toga raste globalna konkurencija i dovodi se u pitanje vodeći položaj Europe u pogledu konkurentnosti u ključnim industrijskim sektorima. Jačanje sposobnosti Europe za inovacije osiguravanjem potrebnih ulaganja i ubrzanje širenja inovacija diljem Europe neophodni su stoga za naše buduće blagostanje.

U budućnosti moramo postići više s manje resursa te pametno i učinkovito upotrebljavati financijske instrumente radi privlačenja kritične mase privatnih ulaganja. Za to nam treba porezni sustav koji podržava inovacije dopuštajući da se troškovi ulaganja u istraživanje i inovacije mogu odbiti od poreza, s dodatnim olakšicama za mlada poduzeća. To se nastoji postići prijedlogom Komisije o zajedničkoj konsolidiranoj osnovici poreza na dobit. Sada je najvažnije da Europski parlament i Vijeće brzo donesu prijedlog kako bi države članice mogle u potpunosti iskoristiti taj ključni instrument za olakšavanje privatnih ulaganja u istraživanje i inovacije.

Specifična slabost Europe poduzetnički je kapital, koji je ključan izvor financijskih sredstava za inovativna novoosnovana poduzeća. Ukupna ulaganja u poduzetnički kapital iznose oko petinu razine Sjedinjenih Američkih Država. Prosječna je veličina tih fondova u Europi premala da privuče velike institucionalne i privatne ulagače. To dovodi do nedostataka u financiranju poduzeća u rastu te prevelikog oslanjanja na javnu potporu.

Strategijom industrijske politike EU-a nastoji se poboljšati sveukupne poslovne uvjete za privatna ulaganja, uključujući olakšavanje javne nabave inovativnih rješenja. To se radikroz sveobuhvatan skup mjera u rasponu od modernizacije okvira intelektualnog vlasništva do donošenja inicijativa za jedinstveno digitalno tržište kao što su uredbe o kibersigurnosti i tokovima podataka. Njome se dopunjuje program EU-a za bolju regulativu, kojim se s pomoću sustavnih savjetovanja s dionicima, evaluacija i ocjena učinka osigurava da su politike i zakoni EU-a maksimalno učinkoviti i djelotvorni. Nedavne inicijative u području umjetne inteligencije, računalstva visokih performansi i podatkovnog gospodarstva među ostalim pomoći će Europi da izbije na čelo sljedećeg vala inovacija . Planom ulaganja za Europu uklanjaju se prepreke ulaganju, povećavaju vidljivost ulagačkih projekata i tehnička pomoć koja im se pruža te pametnije iskorištavaju financijska sredstva.

2.3. Europa kao predvodnik u inovacijama kojima se stvaraju nova tržišta

Europa je prva u svijetu u znanosti. U njoj žive neki od najkreativnijih i najpoduzetnijih umova te iz nje dolaze neke od najinovativnijih ideja na svijetu. To nam uvelike pomaže, no i dalje imamo poteškoća u uvođenju tih inovacija na tržište.

Europa je relativno snažna u dodavanju vrijednosti postojećim proizvodima, uslugama i postupcima ili održavanju njihove vrijednosti, što se naziva postupnim inovacijama. Svjedočili smo tome u raznovrsnim sektorima kao što su svemir, aeronautika, farmaceutski proizvodi, elektronika, obnovljivi izvori energije, bioindustrija i napredna proizvodnja. Napravili smo i korak naprijed u podupiranju inovacija putem ključnih razvojnih tehnologija kao što su robotika, fotonika i biotehnologija. Te se tehnologije mogu upotrijebiti i primijeniti u mnogim industrijskim sektorima, mogu stvarati znanje i nove vrste sudjelovanja te su ključne za odgovor na ključne društvene izazove, podupirući pritom industrijsko vodstvo EU-a.

No Europa mora biti bolja u stvaranju disruptivnih i revolucionarnih inovacija.

Revolucionarne inovacije dovode do potpuno novih proizvoda, usluga ili postupaka ili do znatnih poboljšanja kvalitete postojećih. Primjer bi mogao biti udvostručenje gustoće energije u akumulatorima električnih automobila. To stvara potpuno nove poslovne modele i prilike na tržištu. U odnosu na postupne inovacije, revolucionarne inovacije nerijetko uvode novi akteri na tržištu, često novoosnovana poduzeća bez postojeće imovine ili novčanih tokova. One često uključuju veći rizik u smislu tehnologije, tržišta i regulative. Disruptivne inovacije mogu dovesti do toga da postojeće rješenje ili postojeća industrija postanu zastarjeli. Klasični primjeri uključuju pametne telefone te usluge internetskog prijenosa glazbe i videozapisa. Disruptivnim inovacijama stvaraju se potpuno novi proizvodi i usluge te novi poslovni modeli, a ponekad i nova tržišta.

Disruptivne i revolucionarne inovacije i dalje su prevelika rijetkost u Europi. To proizlazi iz niza čimbenika, uključujući nedostatak poduzetničkog kapitala, duboko ukorijenjenu nesklonost riziku, nedostatak prijenosa novih tehnologija iz istraživačke baze te nemogućnost iskorištavanja snage Unije. Premali broj europskih novoosnovanih poduzeća preživi kritičnu početnu fazu od dvije do tri godine. Od onih koja opstanu, premali broj naraste u veća poduzeća i proširi svoje poslovanje na svjetsku razinu. Manje od 5 % europskih malih i srednjih poduzeća raste na međunarodnoj razini.

Kako bi se potaknule velike revolucionarne inovacije u Europi, Komisija predlaže osnivanje Europskog vijeća za inovacije. Europsko vijeće za inovacije bit će jedinstvena kontaktna točka za iznimno obećavajuće i revolucionarne tehnologije te inovativna poduzeća s potencijalom za širenje. Njime će se podupirati komercijalni razvoj obećavajućih ideja iz istraživanja u industriju. To će se postići putem novoosnovanih poduzeća, poduzeća koja se odvajaju (spin-out) ili prijenosa u industriju. Podupirat će se rast inovacija u početnoj fazi kako bi se osiguralo da se pretvore u više radnih mjesta i veći rast. Taj će se cilj ostvariti optimizacijom, racionalizacijom i pojednostavnjenjem postojećih struktura. Europsko vijeće za inovacije djelovat će komplementarno s Europskim institutom za inovacije i tehnologiju.

Već je pokrenut pilot projekt kojim se grupiraju relevantni postojeći programi i uvode prve reforme u okviru programa Obzor 2020. Za to je u razdoblju od 2018. do 2020. namijenjeno 2,7 milijardi EUR. Budućim Europskim vijećem za inovacije upravljat će se na način koji omogućuje ulaganja u rizičnije projekte. Na temelju strateških savjeta vodećih inovatora, prednost će se dati izvrsnosti i razmjeru utjecaja. Time bi se trebali ubrzati komercijalizacija i rast inovacija novoosnovanih poduzeća nastalih iz projekata programa Obzor Europa. Europsko vijeće za inovacije isto bi tako trebalo pružati savjete o izradi istraživačkih i inovacijskih programa financiranja kako bi se osigurali usmjerenost, razmjernost i ostvarivanje europskih političkih prioriteta.

Komisija će sve to upotpuniti inicijativom pod nazivom Inovacijski radar, odnosno alatom koji omogućuje prepoznavanje inovacija s tržišnim potencijalom koje se financiraju iz proračuna EU-a.

Ključni koraci – Osnivanje Europskog vijeća za inovacije kako bi se utvrdile i potaknule revolucionarne i disruptivne inovacije. U središtu pozornosti bit će visokorizične inovacije koje se brzo razvijaju i imaju velik potencijal za stvaranje potpuno novih tržišta.

2.4. Uspostava misija istraživanja i inovacija diljem EU-a

Europska potpora istraživanju i inovacijama pomaže EU-u da ostvari svoje prioritetne ciljeve, da olakša svakodnevni život građana te da doprinese velikim otkrićima koja će utjecati na milijune ljudi diljem svijeta. Financiranje sredstvima EU-a ima stvarnu i dokazivu dodanu vrijednost u područjima kao što su ostvarivanje naših obveza iz Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama, otkrivanje novih planeta te velika otkrića u liječenju raka. U bliskoj budućnosti možda će vam omogućiti 3D ispis vaše kuće iz snova.

Europa može dodatno unaprijediti tu dodanu vrijednost i učinak uspostavom misija istraživanja i inovacija na razini EU-a. To bi bili ambiciozni ciljevi kojima se pomiču granice za istraživanje i inovacije, razvijaju naši programi za radna mjesta, rast i konkurentnost te pomaže u rješavanju nekih od najvećih društvenih izazova. Te će se misije utvrditi u bliskoj suradnji s državama članicama, dionicima i građanima. Mogu obuhvaćati borbu protiv bolesti, čist promet ili oceane bez plastičnog otpada.

Budući da se lakše postižu mjerljivi ciljevi, te misije trebaju imati ambiciozne, konkretne i vremenski ograničene ciljeve. Na primjeru plastičnog otpada u oceanima, ti bi ciljevi mogli uključivati, primjerice, smanjenje količine plastike koja ulazi u morski okoliš za 90 % i prikupljanje više od polovice plastičnog otpada u našim oceanima do 2025.

Misijama će se potaknuti ulaganja i sudjelovanje različitih sektora duž lanaca vrijednosti, različitih političkih područja (npr. energetika i klima, promet, napredna proizvodnja, zdravlje i prehrana, digitalna industrija), znanstvenih disciplina (uključujući društvene i humanističke znanosti) te različitih aktera i dionika. To podrazumijeva uključiv postupak kojim se utvrđuju područja s najvećim potencijalom u pogledu veličine gospodarskog učinka s jedne strane i odgovora na društvene izazove s druge strane. Zadaće bi mogle imati društveno, znanstveno ili tehnološko usmjerenje te bi trebale stvarati sinergije s istraživačkim i inovacijskim strategijama na razini država članica te regionalnoj i lokalnoj razini.