HR   HR 
 
 
 EUROPSKA  
KOMISIJA   
Strasbourg, 14.12.2021.  
SWD(2021) 473 final  
 
RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE  
 
SAŽETAK IZVJEŠĆA O PROCJENI UČINKA  
 
priložen dokumentu  
Prijedlog  
UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA  
o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže, izmjeni Uredbe (EU) 
2021/1153 i Uredbe (EU) br.  913/2010 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) 
br. 1315/2013  
{COM(2021)  812 final}  - {SEC(2021)  435 final}  - {SWD(2021)  471 final}  -
 {SWD(2021)  472 final}   
 
1 Sažetak  
Procjena učinka Prijedloga revizije Uredbe (EU) br.  1315/2013 – Smjernice Unije za razvoj transeuropske 
prometne mreže (TEN -T). 
A. Potreba za djelovanjem  
Zašto? Koji se problem rješava?  
Na ovoj se procjeni učinka temelji zakonodavni prijedlog revizije Uredbe (EU) br.  1315/2013 o smjernicama Unije 
za razvoj transeuropske prometne mreže (TEN -T). Ta je revizija ključno djelovanje u okviru europskog zelenog 
plana i strategije za održivu i pam etnu mobilnost. Cilj je Uredbe o mreži TEN -T na razini EU -a uspostaviti 
djelotvornu multimodalnu mrežu željezničke infrastrukture, unutarnjih plovnih putova, ruta za kratku obalnu 
plovidbu i cesta povezanih s gradskim čvorovima, morskim lukama i lukama unu tarnjih plovnih putova, zračnim 
lukama i terminalima u EU -u. Pri reviziji su se nastojali riješiti problemi nedovoljnih i/ili nepotpunih standarda za 
infrastrukturu mreže TEN -T i neintegriranosti standardâ za infrastrukturu za alternativna goriva u okviru mreže 
TEN-T koja negativno utječe na klimu i okoliš. U mreži TEN -T usto su problem uska grla u pogledu kapaciteta i 
nedovoljna mrežna povezivost sa svim regijama, što onemogućuje multimodalnost. Nadalje je potrebno riješiti 
problem nedovoljne sigurnosti i pouzdanosti infrastrukture mreže TEN -T. Konačno, instrumenti upravljanja ne 
odgovaraju novim potrebama, a oblikovanje mreže TEN -T potrebno je preispitati kako bi se povećala 
usklađenost s drugim politikama.  
Što se nastoji postići ovom inicijativom?  
Revizijom Uredbe o mreži TEN -T nastoje se ostvariti četiri glavna cilja. Prvi je cilj učiniti promet ekološki 
prihvatljivijim uspostavom odgovarajuće temeljne infrastrukture kako bi se smanjili prometno zagušenje, emisije 
stakleničkih plinova te onečišćenj e zraka i vode tako što će se poticati preusmjeravanje potražnje u prometnom 
sektoru na održive oblike prijevoza, npr. primjenom novih standarda za TEN -T. Drugi je cilj olakšati neometani i 
učinkoviti promet, poticati multimodalnost i interoperabilnost međ u vrstama prijevoza u mreži TEN -T i bolje 
integrirati gradske čvorove u mrežu. Treći je cilj povećati otpornost mreže TEN -T na klimatske promjene i druge 
prirodne katastrofe ili katastrofe uzrokovane ljudskim djelovanjem. Posljednji je cilj poboljšati učin kovitost alata 
za upravljanje mrežom TEN -T, racionalizirati instrumente za izvješćivanje i praćenje te preispitati oblikovanje 
mreže TEN -T.  
Koja je dodana vrijednost djelovanja na razini EU -a?  
Jedan je od glavnih zaključaka evaluacije postojeće Uredbe o mreži TEN -T da TEN -T donosi veliku dodanu 
vrijednost EU -a. Usmjeravanje djelovanja na stvaranje zajedničke prometne mreže na razini cijelog EU -a, prije 
svega na uklanjanje uskih grla i veza koje nedostaju, posebno prekograničnih, jasno je prepoznato kao vizija 
koja dobro napreduje i čije koristi premašuju ono što se može postići isključivo nacionalnim djelovanjem. Od 
ključne je važnosti osiguravanje zajedničkog i usklađenog temelja na razini EU -a za utvrđivanje „projekata od 
zajedničkog interesa”, a time i za usklađivanje rada širokog raspona dionika na planiranju i provedbi.  
B. Rješenja  
Koje su se zakonodavne i nezakonodavne opcije razmatrale? Postoji li najpoželjnija opcija? Zašto?   
Kako bi se na odgovarajući način pristupilo ostvarenju ciljeva revizije mreže TEN -T, procijenjen je učinak triju 
opcija politike na gospodarstvo, društvo i okoliš. U okviru prve opcije politike predviđa se ažuriranje postojećih 
zahtjeva i standarda za kval itetu infrastrukture mreže TEN -T te utvrđivanje odgovarajuće temeljne infrastrukture 
za uvođenje alternativnih goriva i inteligentnih prometnih sustava. Osim toga, ona uključuje mjere usklađivanja i 
racionalizacije postojećih alata za praćenje mreže TEN -T i izvješćivanje o njoj. Uključuje i preispitivanje 
prometne mreže i prometnih čvorova u mreži TEN -T. Druga opcija politike temelji se na prvoj opciji, ali ide korak 
dalje jer uključuje uvođenje novih ambicioznijih standarda za sve vrste prijevoza kako bi s e pridonijelo 
dekarbonizaciji, smanjenju onečišćenja, digitalizaciji, otpornosti i sigurnosti sustava prometne infrastrukture. 
Osim toga, bolja integracija gradskih čvorova u mrežu TEN -T ostvaruje se posebnim zahtjevima za upravljanje 
putničkim i teretnim prometom u gradove i iz gradova. U okviru treće opcije politike, ujedno najpoželjnije opcije, 
ubrzava se dovršenje mreže TEN -T pomicanjem roka za dovršenje određenih standarda i dionica mreže s 2050. 
na 2040., pri čemu se zadržavaju ambiciozni standardi i zahtjevi uvedeni drugom opcijom. Trećom se opcijom 
osigurava i opsežan i usklađen razvoj mreže, odnosno temeljito preispitivanje oblikovanja mreže TEN -T.  
Tko podržava koju opciju?   
Rezultati savjetovanjâ pokazuju da velika većina dionika daje prednost usmjeravanju mreže TEN -T na 
kombinaciju mjera za dekarbonizaciju, digitalizaciju i uspostavu fizičke infrastrukture, što se idejno podudara s 
trećom opcijom. Naime, tu je opciju 34  % ispitanika stavilo na prvo mjesto, dok ju je još 12  % stavilo na drugo 
 
2 mjesto. Najveću potporu dala su joj javna tijela (44  %), poduzeća (35  %) i građani (17  %), koji su tu opciju stavili 
na prvo mjesto.  
C. Učinci najpoželjnije opcije  
Koje su prednosti na jpoželjnije opcije (ako postoji, inače prednosti glavnih opcija)?   
Treća opcija politike donosi znatne gospodarske koristi, prvenstveno povećanje BDP -a od 0,4  % u 2030.,1,3  % u 
2040. i 2,4  % do 2050. u odnosu na osnovni scenarij. To je jednako povećanju BDP-a za 57  milijardi  EUR u 
2030., 229  milijardi  EUR u 2040. i 467  milijardi  EUR u 2040. u odnosu na osnovni scenarij. Većim ulaganjima u 
TEN-T otvorit će se dodatna radna mjesta i time povećati zaposlenost za procijenjenih 0,1  % u 2030., 0,3  % u 
2040. i 0 ,5 % do 2050. u odnosu na osnovni scenarij, što je jednako povećanju broja zaposlenih za 200  000 u 
2030., 561  000 u 2040. i 840  000 do 2050. Treća opcija pridonosi i prelasku na održivije vrste prijevoza u 
sektoru teretnog i putničkog prijevoza. Očekuje se  da će se djelatnost željezničkog prijevoza povećati 
zahvaljujući predviđenoj provedbi novog standarda za željeznički prijevoz putnika (brzina pruge od 160  km/h), 
uvođenju standardnog profila P400 (koji omogućuje prometovanje željezničkih vagona s poluprik olicama) te 
proširenju primjene određenih standarda za željeznice s osnovne na sveobuhvatnu mrežu i proširenju 
sveobuhvatne mreže. To se odražava i u većem udjelu željezničkog sektora u modalnoj raspodjeli u odnosu na 
cestovni sektor. Iako je modalni udio prijevoza unutarnjim plovnim putovima i pomorskog prijevoza i dalje 
uglavnom stabilan, provedba novih standarda omogućuje sektoru da apsorbira predviđeni rast opsega prometa 
u državama skupine EU -27 i pomorskog prometa unutar EU -a. Nadalje, predviđa se da će se emisije CO 2 i 
emisije tvari koje onečišćuju zrak smanjiti zbog prelaska s cestovnog prijevoza na vrste prijevoza s nižom 
razinom emisija, koji će se ostvariti zahvaljujući skupu mjera uključenom u treću opciju politike. Procjenjuje se da 
će smanjenje vanjskih troškov a emisija CO 2 iznositi oko 387  milijuna  EUR u odnosu na osnovni scenarij u 
razdoblju 2021. –2050., izraženo kao sadašnja vrijednost, a smanjenje vanjskih troškova onečišćenja zraka 
iznosit će oko 420  milijuna  EUR. Osim toga, sigurnost na cestama poboljšat ć e se proširenjem standarda za 
autoceste i povezanih sigurnosnih značajki na sve dionice mreže na kojima dnevni promet prelazi određeni prag, 
čime će se smanjiti broj smrtnih slučajeva i ozlijeđenih osoba. Procjenjuje se da će smanjenje vanjskih troškova 
nesreća iznositi oko 3  930 milijuna  EUR u odnosu na osnovni scenarij u razdoblju 2021. –2050., izraženo kao 
sadašnja vrijednost. Procjenjuje se da će smanjenje vanjskih troškova prometnog zagušenja na međugradskim 
cestama iznositi oko 2  891 milijun  EUR u odno su na osnovni scenarij u razdoblju 2021. –2050.  
Koji su troškovi najpoželjnije opcije (ako postoji, inače troškovi glavnih opcija)?   
Najpoželjnija opcija pruža najbolju ravnotežu između ostvarenih ciljeva i ukupnih troškova provedbe. Procjenjuje 
se da će ulaganja u provedbu svih mjera iz treće opcije iznositi 247,5  milijardi  EUR u odnosu na osnovni 
scenarij, izraženo kao sadašnja vrijednost u razdoblju 2021. –2050. Nadalje, procjenjuje se da će administrativni 
troškovi privatnog sektora iznositi 8,6  milijun a EUR u odnosu na osnovni scenarij, izraženo kao sadašnja 
vrijednost u razdoblju 2021. –2050., a administrativni troškovi javnih tijela iznosit će 25,4  milijuna  EUR. Očekuje 
se da će drugi učinci povezani s emisijama buke i mogućim gubitkom bioraznolikosti biti vrlo ograničeni. No 
teško ih je kvantificirati jer učinci povezani s bukom uvelike ovise o lokalnoj (prometnoj) situaciji, dok učinci 
povezani s bioraznolikošću ovise o konkretnoj lokaciji i značajkama infrastrukture. U oba su slučaja u reviziju 
Uredb e o mreži TEN -T uključene mjere koje su u skladu s načelom „ne nanosi bitnu štetu”.  
Kako će to utjecati na poduzeća, MSP -ove i mikropoduzeća?  
Nadogradnja infrastrukture za kombinirani željeznički prijevoz i nadogradnja terminala stvorit će prilike za MSP -
ove da uvedu svoje usluge iako u nekim segmentima sudjeluju i veliki subjekti. Glavni su dionici željeznički 
prijevoznici na tržištu prijevoza tereta, upravitelji željezničkih teretnih terminala, prijevoznička poduzeća i 
upravitelji putničkih terminala . U cestovnom sektoru poboljšanje odmorišta i parkirališta za prijevoz kamionima 
unutar određene regije i na velike udaljenosti koristit će brojnim malim prijevozničkim poduzećima u vlasništvu 
vozača, koja su među najmanjim poduzećima u području prijevoza,  jer ta poduzeća ovise o gustoj i kvalitetnoj 
mreži parkirališta.   
Hoće li to bitno utjecati  na državne proračune i uprave?   
Dodatni administrativni troškovi u odnosu na osnovni scenarij umjereni su, posebno u usporedbi s ambicioznim 
planovima revizije u  okviru treće opcije politike. Procjenjuje se da će administrativni troškovi javnih tijela iznositi 
25,4 milijuna  EUR (tj. 15,8  milijuna  EUR za Europsku komisiju i 9,6  milijuna  EUR za javna tijela država članica), 
izraženo kao sadašnja vrijednost u razdobl ju 2021. –2050. Nadalje, procjenjuje se da će javno financiranje 
(nacionalna javna sredstva, sredstva EU -a) biti glavni izvor ulaganja, koja će iznositi 244,2  milijarde  EUR u 
odnosu na osnovni scenarij, izraženo kao sadašnja vrijednost u razdoblju 2021. –2050. 
Hoće li biti drugih bitnih učinaka?   
Treća opcija dodaje važnu dimenziju kohezijskom cilju mreže TEN -T jer se njom utvrđuju gradski čvorovi i 
integriraju putnički/teretni terminali na cijelom području EU -a koji su ključni za regionalnu povezivost. Treća 
 
3 opcija ujedno najbolje potiče otpornost  infrastrukture mreže TEN -T i njezinu prilagodbu klimatskim promjenama. 
Naposljetku, treća opcija donosi važnu vrijednost za usklađenost s drugim politikama jer se u okviru nje 
preispituje oblikovanje mreže TEN -T (npr. stvaranjem europskih prometnih korido ra, koji će zamijeniti dvije 
postojeće vrste koridora – koridore osnovne mreže i željezničke teretne koridore).  
D. Daljnje mjere  
Kad će se predložene mjere preispitati?  
Zakonodavni prijedlog revizije Uredbe (EU) br.  1315/2013 očekuje se u prosincu 2021.