HR Službeni list Europske unije C 81/102

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o „Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o preispitivanju provedbe Strategije jedinstvenog digitalnog tržišta na sredini provedbenog razdoblja – Povezano jedinstveno digitalno tržište za sve”

(COM(2017) 228 final)

(2018/C 081/14)

Izvjestitelj: Antonio LONGO

Zahtjev za savjetovanje: Europska komisija, 5.7.2017. Pravni temelj: članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Nadležna stručna skupina: Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 4.10.2017. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 18.10.2017. Plenarno zasjedanje br.: 529 Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani): 111/0/0

1. Zaključci i preporuke

1.1. Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) podupire prijedlog za reviziju Strategije jedinstvenog digitalnog tržišta (SJDT) te istodobno pozdravlja velik napor koji je Komisija uložila u pogledu zakonodavne inicijative za postizanje ciljeva EU-a na području tehnološkog, gospodarskog i društvenog rasta.

1.2. Međutim, EGSO izražava zabrinutost zbog kašnjenja u usvajanju i provedbi 35 predstavljenih mjera i zakonodavnih inicijativa, što može pogoršati jaz u pogledu tehnologije i konkurentnosti EU-a u odnosu na globalne konkurente.

1.3. EGSO podržava prijedlog Komisije da se Strategiji jedinstvenog digitalnog tržišta dodaju tri nove zakonodavne inicijative o internetskim platformama, europskom podatkovnom gospodarstvu i kibersigurnosti. U tom pogledu Odbor preporučuje organski pristup kojim se uzima u obzir potreba za jačanjem konkurentnosti i zaštitom digitalnih prava na unutarnjem tržištu i prema trećim zemljama.

1.4. Odbor ponovno ističe potrebu za jačanjem socijalne dimenzije (1) Strategije jedinstvenog digitalnog tržišta. Samo se putem upravljanja na europskoj razini u koje su uključene nacionalne vlade, socijalni partneri i civilno društvo moguće suočiti s izazovima i rizicima digitalne revolucije te istodobno zaštititi ranjive osobe i pružiti više mogućnosti građanima i poduzećima.

1.5. EGSO želi da EU, poštujući nacionalne kompetencije na tom polju, pokrene velik plan za digitalno obrazovanje i osposobljavanje kako bi se svim građanima ponudili instrumenti znanja uz pomoć kojih će se na najbolji način nositi s tom tranzicijom. Tim bi se planom trebalo obuhvatiti obrazovanje svih vrsta i na svim razinama, počevši od nastavnog kadra i revizije programa i didaktike, a on bi trebao biti i usko povezan sa sustavom stalnog osposobljavanja usmjerenog na unapređenje ili preusmjeravanje kompetencija radnika. Bit će potrebno posvetiti posebnu pozornost i upravljačkom kadru uz pomoć tečajeva naprednog osposobljavanja u suradnji sa sveučilištima.

1.6. Digitalna revolucija promijenit će sve aspekte rada: organizaciju, mjesto obavljanja, zadaće, rokove, uvjete i ugovore. EGSO smatra da socijalni dijalog može imati ključnu ulogu u tom kontekstu te poziva Komisiju da u suradnji sa socijalnim partnerima pokrene postupak u kojem će ispitati srednjoročne i dugoročne izglede i utvrditi otporne mjere kojima će se zajamčiti pristojne plaće, kvalitetna radna mjesta, uravnotežen odnos između privatnog i poslovnog života i opći pristup socijalnoj sigurnosti.

1.7. EGSO pozdravlja nedavne uspjehe u digitalnom sektoru, ali poziva europske i nacionalne institucije da nadziru pravilnu i potpunu provedbu zakonodavstva (primjerice ukidanje maloprodajnih naknada za roaming) i nastave djelovati u cilju smanjenja rascjepkanosti i poremećaja. U tu svrhu EGSO preporučuje Komisiji da što prije objavi uredbu kojom bi se omogućila prenosivost internetskog sadržaja.

1.8. Odbor ističe važnost što hitnijeg premošćivanja infrastrukturnog, teritorijalnog i kulturnog digitalnog jaza koji danas predstavlja kočnicu u gospodarskom i društvenom razvoju EU-a i izvor nejednakosti životnih uvjeta i prilika za građane i poduzeća. Dosad su osigurana znatna sredstva, ali ona nisu dostatna za pokrivanje svih razvojnih potreba EU-a.

1.9. EGSO ponovno ističe da je pristup internetu temeljno pravo svakog građana i nezaobilazan instrument socijalne uključenosti i gospodarskog rasta te se stoga ne smije odgađati njegovo uključivanje među univerzalne usluge.

1.10. EGSO poziva Komisiju da skrati rokove za ostvarenje strategija e-uprave i e-zdravlja, s obzirom na to da one predstavljaju nužan preduvjet za europski digitalni razvoj, kao i zbog pozitivnog učinka koji mogu imati na kvalitetu usluga i život građana.

1.11. Odbor smatra da je MSP-ovima potrebno pružiti više potpore jer je uporaba digitalne tehnologije već sada nužan preduvjet za ostanak na tržištu. Osim toga, mjere za potporu poduzećima ne mogu biti neovisne od ad hoc strategije za novoosnovana inovativna poduzeća koja se temelji na tri ključna cilja: jednostavnijoj regulativi, izgradnji mreža i lakšem pristupu financiranju.

1.12. Odbor poziva Komisiju da jača zaštitu prava digitalnih potrošača diljem Unije te da se pobrine da usklađivanje između različitih propisa ne dovede do smanjenja postojeće i zadovoljavajuće zaštite.

1.13. EGSO smatra da je kibersigurnost prioritet za suverenitet i konkurentnost Europe jer se tiče svih područja primjene digitalne tehnologije. Odbor preporučuje da se u prijedlog Komisije uključi znatno poboljšanje standarda prevencije, odvraćanja, odgovaranja, upravljanja u slučaju krize i otpornosti, uz poštovanje temeljnih prava EU-a, čime bi se postavili temelji za jačanje suradnje između država članica i trećih zemalja.

2. Stanje jedinstvenog digitalnog tržišta

2.1. Od svibnja 2015. Europska komisija izradila je 35 zakonodavnih prijedloga, predviđenih Strategijom jedinstvenog digitalnog tržišta (SJDT) (2), od kojih mnogi još nisu provedeni s obzirom na to da Komisija, Parlament i Vijeće o njima pregovaraju ili se čeka njihova provedba u pojedinim državama članicama. U komunikaciji o preispitivanju Strategije jedinstvenog digitalnog tržišta na sredini provedbenog razdoblja analiziraju se poduzete inicijative i ostvareni rezultati.

2.2. Među najkorisnijim inicijativama koje su provedene ili se provode su: — ukidanje maloprodajnih naknada za roaming (3) od 15. lipnja 2017., — prekogranična prenosivost usluga internetskog sadržaja (4) s početkom u prvim mjesecima 2018., — rješavanje problema neopravdanog ograničenja pristupa na temelju lokacije (5) kojim se oštećuju potrošači.

2.3. Komisija smatra ključnim provesti paket za povezivost (6) kojim će se promicati provedba visokokvalitetne digitalne infrastrukture diljem EU-a kako bi sva poduzeća i građani imali koristi od digitalne revolucije.

2.4. Kako bi se potakla prekogranična elektronička trgovina važno je usvojiti prijedloge Komisije za usklađivanje pravila o digitalnim ugovorima (7), jačati suradnju između nacionalnih tijela za zaštitu potrošača (8), osigurati cjenovnu pristupačnost prekograničnih usluga dostave (9), pojednostaviti postupke prijave PDV-a (10), boriti se protiv nepoštenih poslovnih praksi i zaštititi prava intelektualnog vlasništva, uključujući autorsko pravo (11).

2.5. Kako bi se ostvarili viši standardi zaštite podataka (12) i povjerljivosti elektroničkih komunikacija (13), Komisija je donijela dvije ad hoc uredbe koje treba primijeniti tijekom2018.

2.6. Pravni okvir u području audiovizualnih usluga (14) prilagodit će se zahtjevima digitalnog doba revizijom pravila o autorskim pravima (15) kako bi se olakšao prekogranični pristup materijalima i povećala mogućnost korištenja materijala zaštićenih autorskim pravima u području obrazovanja, istraživanja i kulture.

3. Sažetak novih prijedloga Komisije

3.1. Uzimajući u obzir prirodni razvoj svijeta digitalne tehnologije koji podrazumijeva stalne regulatorne i infrastrukturne prilagodbe, ključno je svim korisnicima zajamčiti sigurno, otvoreno i pravedno digitalno okruženje. Ti su uvjeti neophodni za jačanje povjerenja, čiji nedostatak još uvijek ograničava širenje jedinstvenog digitalnog tržišta (JDT) (16).

3.2. Komisija je utvrdila tri područja u kojima je potrebno snažnije djelovanje EU-a i za koja planira uskoro predstaviti zakonodavne inicijative: 1. internetske platforme; 2. europsko podatkovno gospodarstvo; 3. kibersigurnost.

3.3. Internetske platforme (17) toliko su važne za jedinstveno digitalno da preuzimaju ulogu „čuvara interneta”, s obzirom na to da se s pomoću njih kontrolira pristup informacijama, sadržaju i transakcijama. Stoga će Komisija 2017. izraditi inicijativu za njihovo uključivanje u upravljanje mrežom i jačanje njihove odgovornosti u tom pogledu. Posebice će se baviti problemom nepoštenih ugovornih odredbi i nepoštenih poslovnih praksi u odnosima između platformi i poduzeća. Osim toga, uklanjanje nezakonitih sadržaja bit će brže i učinkovitije nakon uvođenja formalnog sustava „označavanja i uklanjanja”.

3.4. Podatkovno gospodarstvo imat će sve veću ulogu za poduzeća, građane i javne službe. Komisija će 2017. objaviti dvije zakonodavne inicijative o slobodnom prekograničnom protoku neosobnih podataka te dostupnosti i ponovnoj uporabi javnih podataka i podataka čije se prikupljanje financira javnim sredstvima. Naposljetku, utvrdit će se načela za određivanje odgovornosti u slučaju štete izazvane podatkovno intenzivnim proizvodima kako bi se digitalno tržište pripremilo za razvoj interneta stvari.

3.5. Komisija će 2017. preispitati strategiju EU-a za kibersigurnost (18) i mandat Agencije Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost (ENISA) kako bi se prilagodile novim izazovima i rizicima. Osim toga, predložit će se daljnje mjere koje se odnose na standarde, certifikaciju i označivanje u pogledu kibersigurnosti radi bolje zaštite umreženih objekata od kibernapada. Taj će proces podrazumijevati jačanje javno-privatnih partnerstava.

3.6. Kako bi se poboljšale digitalne vještine i zapošljivost, Komisija poziva na brzu provedbu Programa vještina za Europu (19) i Koalicije za digitalne vještine i radna mjesta (20). Osim toga, Komisija će 2018. pokrenuti projekt Digitalna prilika kako bi osobe sa završenim visokim obrazovanjem dobile priliku za prekogranično stažiranje u digitalnom sektoru.

3.7. Strategijom za digitalizaciju europske industrije (21) poticat će se suradnja i razmjena dobrih praksi. Tom se inicijativom dopunjuju sredstva dodijeljena u okviru programa Obzor 2020. (5,5 milijardi EUR) i privatna i nacionalna ulaganja te se potiču javno-privatna partnerstva. Neki ključni sektori, kao što su energetski, prometni i financijski, znatno će se izmijeniti u skladu s kriterijima održivosti i učinkovitosti.

3.8. Planom za e-upravu 2016.–2020. (22) olakšat će se digitalna tranzicija za javne službe na nacionalnoj i europskoj razini. Komisija očekuje znatne promjene u zdravstvenom sektoru zbog prava na liječenje u svakoj državi EU-a (zdravstveni kartoni i e-recepti) i sve veće uporabe tehnologije za pružanje potpore liječnicima (za analize, operacije, terapije…).

3.9. Kako bi ojačao svoj globalni položaj, EU je povećao sredstva za istraživanje i inovacije i pokrenuo dvije važne tehnološke inicijative: računalstvo u oblaku za širenje i ponovnu uporabu stečenog znanja i kvantno računalstvo za rješavanje problema izračuna koji nadilaze kapacitet postojećih superračunala.

3.10. Komisija smatra da će Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta sve više utjecati na odnose između EU-a i trećih zemalja. To će podrazumijevatiobranu novih digitalnih prava, borbu protiv digitalnog protekcionizma i promicanje inicijativa za premošćivanje digitalnog jaza na globalnoj razini.

4. Opće primjedbe

4.1. EGSO pozdravlja velike napore Komisije u pogledu zakonodavne inicijative kako bi se ostvarili ciljevi tehnološkog, gospodarskog i društvenog rasta iz Strategije jedinstvenog digitalnog tržišta. Točnije, Odbor smatra da je ovo preispitivanje na sredini provedbenog razdoblja ključno za poticanje provedbe navedene strategije smanjenjem rascjepkanosti i poremećaja.

4.2. EGSO pozdravlja nedavno ostvarene rezultate, kao što su ukidanje maloprodajnih naknada za roaming (23), prekogranična prenosivost usluga internetskog sadržaja (24) i rješavanje problema neopravdanog ograničenja pristupa na temelju lokacije (25). Takve inicijative pridonijet će boljoj predodžbi o EU-u, iako i dalje postoje brojni problemi koje treba riješiti kako bi se zajamčila prava potrošača i pravedno tržišno natjecanje među poduzećima.

4.2.1. Međutim, Odbor ističe da se u mnogim državama članicama ukidanje maloprodajnih naknada za roaming provodi na fragmentiran i neujednačen način, čime se nanosi očita šteta kako potrošačima tako i predodžbi o EU-u. Udruge potrošača u različitim zemljama upućuju na pokušaje zaobilaženja ukidanja roaminga, uglavnom putem ograničenja gigabajta raspoloživih za pretraživanje interneta. EGSO stoga poziva Komisiju da strogo nadzire taj proces, te da skrati rokove i osnaži načine njegove provedbe.

4.2.2. Kad je riječ o prekograničnoj prenosivosti internetskog sadržaja, EGSO se nada da će se privremeni sporazum između Vijeća i Komisije, koji je Europski parlament usvojio 18. svibnja ove godine, ubrzo početi provoditi. Tim se sporazumom predviđa uredba za uvođenje u EU zajedničkog pristupa prenosivosti internetskog sadržaja kako bi se osobama pretplaćenima na usluge omogućilo da pristupe tim uslugama i koriste ih dok se privremeno nalaze u državi članici EU-a u kojoj nemaju stalno boravište.

4.3. EGSO izražava zabrinutost zbog činjenice da je doista provedeno samo nekoliko zakonodavnih prijedloga koje je Komisija podnijela u okviru Strategije jedinstvenog digitalnog tržišta. To predstavlja ozbiljno ograničenje za ukupnu ocjenu Strategije i za stvarne izglede za rast i konkurentnost EU-a. Odbor poziva sve institucije uključene u proces suodlučivanja da skrate rokove za pregovore te se nada da će države članice pravodobno i dosljedno primjenjivatipropise.

4.4. EGSO smatra da će digitalna revolucija iz temelja promijeniti život građana i način poslovanja, proizvodnje i stavljanja proizvoda na tržište, uz dugoročne učinke koje je teško predvidjeti, posebice u pogledu tržišta rada i zapošljavanja. Digitalna tehnologija unijet će promjene u organizaciju, zadaće, mjesto obavljanja, rokove, uvjete i ugovore o radu. Stoga Odbor ponovno ističe da postoji potreba za jačanjem socijalne dimenzije (26) u okviru Strategije jedinstvenog digitalnog tržišta. Samo će tako biti moguće razmotriti sve izazove i rizike koji proizlaze iz digitalne revolucije te svima omogućiti da iskoriste njezine prednosti i mogućnosti.

4.5. EGSO smatra da je od ključne važnosti što prije pokrenuti opsežan europski program za digitalno obrazovanje i osposobljavanje kako bi se svim građanima osigurali instrumenti uz pomoć kojih će se na najbolji način nositi s tom tranzicijom. Točnije, premda je svjestan posebnih nacionalnih kompetencija na tom području, EGSO bi želio da takav program krene od škola, uz jačanje znanja nastavnog kadra i prilagođavanje obrazovnih programa i didaktike digitalnim tehnologijama (uključujući e-učenje) te pružajući svim studentima osposobljavanje visoke kvalitete. Prirodni nastavak takvog programa bilo bi kontinuirano učenje u svrhu preusmjeravanja ili unapređivanja kompetencija svih radnika (27).

4.6. Odbor smatra da će poduzeća hitno morati prilagoditi svoje digitalne kompetencije, s posebnim naglaskom na kibersigurnosti, te da bi EU trebao poduprijeti poduzeća u procesima naprednog osposobljavanja za upravljački kadar, uz podršku akademske zajednice, u cilju jačanja saznanja i podizanja svijesti u vezi s rizicima povezanim s krađom podataka i informatičkim kriminalom. EGSO smatra da je jednako važno podržati osposobljavanje informatičkih stručnjaka specijaliziranih za sigurnost, uz pomoć specijalnih poligona za simulaciju informatičkih napada i testiranje sposobnosti reakcije na takve napade.

4.7. EGSO primjećuje da unatoč preporukama iz 2015. (28) neki ključni izazovi za ostvarenje jedinstvenog digitalnog tržišta još nisu riješeni na odgovarajući način. Širenje digitalnih vještina, računalna pismenost, digitalizacija poduzeća i e-uprava i dalje predstavljaju ključne preduvjete za sveobuhvatan, zajednički i uravnotežen razvoj.

4.8. EU je već uložio i dalje ulaže milijarde u istraživanje i inovacije te u digitalni sektor. Međutim, u pogledu procjene potreba koje Komisija navodi (otprilike 155 milijardi EUR), daleko smo od razina ulaganja dostatnih kako bi se zajamčio snažan i uravnotežen razvoj digitalnog sektora koji ide ukorak s ključnim globalnim konkurentima. Stoga Komisija često ističe da se „investicijski jaz” treba premostiti s pomoću javno-privatnih partnerstava (JPP).

4.8.1. EGSO smatra da su javno-privatna partnerstva svakako važna poluga za razvoj i inovacije, ali se ne mogu smatrati lijekom za sve teškoće. Stoga Odbor poziva europske institucije da se više uključe u aktivnosti i financiranje u područjima sa slabo razvijenim tržištem te u sve inicijative usmjerene na stvaranje infrastrukture visoke dodane vrijednosti čiji se plodovi vjerojatno ubiru tek u dugoročnoj perspektivi (program CEF-a).

4.9. Oporezivanje digitalnih multinacionalnih poduzeća već je dugo predmet intenzivne rasprave i snažnih institucionalnih inicijativa. Točnije, nacionalni porezni sustavi ne oporezuju uvijek na pravedan način dobit koju su ta poduzeća ostvarila unutar EU-a. Odbor poziva Komisiju da iznađe rješenja kojima će se, u granicama načela supsidijarnosti, uspostaviti ravnoteža kako bi se osiguralo pravedno oporezivanje dobiti bez sprečavanja inovacija i razvoja.

4.10. EGSO ponovno ističe važnost smanjenja digitalnog jaza koji bi mogao postati jedan od glavnih čimbenika gospodarske, radne i socijalne isključenosti. U tom je kontekstu potrebno što prije provesti predviđene strategije EU-a u pogledu obrazovanja i osposobljavanja u području digitalne tehnologije (Program vještina za Europu i Koalicija za digitalne vještine i radna mjesta). Stoga EGSO preporučuje Komisiji da osigura brzu i ispravnu provedbu tog procesa u državama članicama.

4.11. Odbor ponovno ističe načelo da je pristup internetu temeljno pravo svakog građana i nezaobilazan instrument socijalne uključenosti i gospodarskog rasta. Stoga se ne smije odgađati uključivanje pristupa širokopojasnom internetu među univerzalne usluge (29). EGSO smatra i da se fenomenom digitalne revolucije može upravljati samo ako su građani aktivno uključeni te svjesni mogućnosti i opasnosti interneta.

4.12. Stoga je važno da EU podupire i aktivno sudjeluje u godišnjem Forumu za upravljanje internetom koji će se u prosincu 2017. održati u Ženevi pod nazivom „Shape Your Digital Future!”, na kojem će se raspravljati o tome kako u cijelosti iskoristiti mogućnosti koje internet nudi, uz suočavanje s novim rizicima i izazovima.

4.13. EGSO podupire paket mjera za povezivost (30) te posebice pozdravlja inicijative usmjerene na smanjenje digitalnog jaza (Wifi4EU) među regijama i jamčenje kvalitete digitalnih komunikacija (5G). Točnije, Odbor smatra da je inicijativa Wifi4EU ključna kako bi jedinstveno digitalno tržište bilo „istinski” povezano za sve. Stoga se nada da će navedeni pilot-projekt, za koji je zasad izdvojeno 125 milijuna eura, uz prilagodbu proračuna postati strukturni element u okviru politika EU-a kako bi se zajamčilo da svi građani imaju kvalitetan pristup internetu, uključujući građane koji žive u područjima sa slabo razvijenim digitalnim tržištem (otoci, planinska područja i najudaljenije regije…).

4.14. EGSO se slaže s prijedlogom da se internetske platforme uključe u sveobuhvatan projekt kako bi one postale odgovorni akteri pravednog i transparentnog internetskog ekosustava. Međutim, u tom se procesu ne može zanemariti potreba za smanjenjem zakonodavne rascjepkanosti, uzimajući u obzir posljedice za poduzeća (nepošteno tržišno natjecanje), radnike (ugovori) i potrošače (31) (prekogranični sporovi), uz jamčenje održavanja postignutih standarda.

4.15. EGSO smatra da je europsko podatkovno gospodarstvo jedno od područja s najočitijim jazom između EU-a i vodećih svjetskih aktera u digitalnim inovacijama. Odbor se slaže s prijedlogom za izradu regulatornog okvira, pod uvjetom da potonji bude na ispravan način prilagođen računalstvu u oblaku (32), umjetnoj inteligenciji i internetu stvari, da se uzme u obzir ugovorna sloboda uklanjanjem prepreka inovacijama te da bude financiran sredstvima EU-a.

4.16. EGSO smatra da je kibersigurnost prioritet jer se ona tiče svih područja primjene digitalne tehnologije te je nužna za jamčenje suvereniteta Europe koji se mora temeljiti na digitalnoj autonomiji u prikupljanju i obradi podataka te oslanjati na opremu koja se koristi za kontrolu i praćenje tog procesa. S obzirom na goleme razmjere predmetnih područja, EGSO smatra da je potrebno znatno povećati financijska sredstva namijenjena kibersigurnosti, da se mora izaći iz okvira istraživanja i uključiti osjetljive proizvodne sektore (promet, industrijska proizvodnja visoke dodane vrijednosti itd.) te poduprijeti države članice u procesima jačanja digitalne obrane.

4.17. Kiberterorizam i kiberkriminalitet danas predstavljaju prijetnju svim gospodarstvima i vladama. Odbor preporučuje da se u prijedlogu za reviziju strategije kibersigurnosti predvidi znatno poboljšanje standarda prevencije, odvraćanja, odvraćanja, upravljanja u slučaju krize i otpornosti, uz poštovanje temeljnih prava EU-a, čime bi se postavili temelji za jačanje suradnje između država članica i trećih zemalja.

4.17.1. EGSO podupire stajalište Komisije te smatra da svi digitalni proizvodi i umreženi sustavi moraju biti sigurni od trenutka stavljanja na tržište te se nada da će se predviđene mjere brzo provesti.

4.17.2. Odbor podržava prijedlog Komisije o proširenju mandata Agencije Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost (33) te njegovu prilagodbu novim globalnim prijetnjama. Točnije, EGSO smatra da revizija europskih strategija u području kibersigurnosti podrazumijeva i to da će Agencija Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost pokazati više otvorenosti, dijaloga i transparentnosti prema građanima i organiziranom civilnom društvu, kako bi se pridalo više vrijednosti njezinim inicijativama i aktivnostima.

5. Posebne napomene

5.1. Iako 90 % europskih poduzeća zahtijeva digitalne vještine, 2016. samo je 44 % europskih građana i 37 % radnika imalo zadovoljavajući stupanj tih vještina. Osim toga, gotovo polovina europskih poduzeća ne radi na razvijanju vještina svojih radnika te tako šteti i radniku i konkurentnosti poduzeća (34). Stoga EGSO ponavlja da postoji hitna potreba da se ad hoc sredstvima financira velika strategija na području obrazovanja i digitalnog osposobljavanja (35), pri čemu je posebnu pozornost potrebno posvetiti jazu između „djece digitalnog doba” i starijih osoba (36), a u širem je smislu potrebno poduprijeti i voditi sve „nedigitalizirane” skupine svih uzrasta i kategorija.

5.2. Kad je riječ o posljedicama na zapošljavanje, osim toga, postoji stvarna mogućnost da će robotizacija dovesti do ukupnog smanjenja broja radnih mjesta te da će postupno preuzeti sve automatske i „manje” kreativne poslove (37). Stoga EGSO poziva Komisiju da putem europskog socijalnog dijaloga pokrene postupak kojim će se zajamčiti pristojne plaće, kvalitetna radna mjesta, uravnotežen odnos između privatnog i poslovnog života i opći pristup socijalnoj sigurnosti (38).

5.2.1. Kako bi se prevladao izazov digitalizacije, nužno je djelovati u području obrazovanja i osposobljavanja, osmisliti ad hoc mehanizme na europskoj razini za premještanje radnika čije će zadaće preuzeti strojevi ili će se ukinuti uslijed robotizacije te osigurati društvene sigurnosne mreže kako bi se tim radnicima zajamčio dostojanstven život u razdoblju prekvalifikacije. Osim toga, od ključne je važnosti uključiti takve mjere u sveobuhvatnu, fleksibilnu i otpornu strategiju kojom se brzo i učinkovito može odgovoriti na promjene izazvane digitalnom revolucijom te na taj način upravljati digitalnom revolucijo, a ne trpjeti njezine posljedice.

5.3. EGSO ponovno ističe svoju potporu akcijskom planu o e-upravi za pružanje prilagođenih i prekograničnih digitalnih usluga koje su jednostavne za uporabu. Međutim, Odbor smatra da se ti ciljevi trenutačno ne mogu ostvariti s obzirom na kašnjenje u provedbi strategije na nacionalnoj razini i nedostatak rasprostranjene povezane digitalne infrastrukture na europskoj razini. Odbor primjećuje da i dalje postoje problemi u pogledu načela „jednokratnosti” i kašnjenja u uspostavi jedinstvenog digitalnog pristupnika. Osim toga, EGSO ponovno ističe da postoji potreba da se zajamči ažuriranje u skladu s najnovijim tehnologijama te potreba za većom otvorenosti prema korisnicima u pogledu mogućnosti izmjene ili brisanja vlastitih podataka (pravo na zaborav) (39).

5.4. Odbor ističe da su problemi u sektoru e-zdravstva (eng. e-health) slični onima u e-upravi. EGSO stoga predlaže poticanje stvaranja naprednih digitalnih infrastruktura, jačanje suradnje sa sektorima istraživanja i inovacija i aktivnije uključivanje korisnika i zdravstvenih djelatnika (40).

5.5. EGSO podupire komunikaciju „Digitalizacija europske industrije” te ponavlja da nijedna država članica ne može samostalno iskoristiti sve mogućnosti koje nudi digitalna tehnologija. Naprotiv, EU se može natjecati s glavnim globalnim konkurentima pod uvjetom da se razvije zajednička strategija za jačanje temelja europske industrije (industrija 4.0) kao samostalan čimbenik konkurentnosti koji će moći privući ulaganja, povećati broj radnih mjesta i zadržati svoju usredotočenost na cilj industrijske proizvodnje na razini od 20 % europskog BDP-a do 2020. (41).

5.6. Odbor poziva Komisiju da podupire digitalne inovacije u svim poduzećima, s posebnim naglaskom na MSP-ovima koji bi mogli imati velike koristi od digitalizacije (pojednostavljenju i smanjenje birokracije), ali se bez odgovarajuće podrške i potpore izlažu opasnosti od isključivanja s tržišta. Digitalizacija svakog poduzeća već je nužan, ali ne i dovoljan uvjet za ostanak na tržištu, pri čemu bi MSP-ovi mogli biti suočeni s većim teškoćama u prilagodbi s obzirom na to da raspolažu s manje instrumenata i sredstava.

5.7. EGSO smatra da je potrebno podržati novoosnovana inovativna poduzeća kao ključne aktere u digitalnim inovacijama, gospodarskom rastu i zapošljavanju te poticati njihov razvoj i konsolidaciju (brzo rastuća poduzeća). Točnije, preporučuje se horizontalni pristup različitim vrstama poduzeća na temelju tri ključna cilja: pojednostavljivanje zakonodavstva, izgradnja mreža i lakši pristup financiranju (42).

5.8. EGSO smatra da je prekogranična e-trgovina jedno od ključnih područja za razvoj jedinstvenog digitalnog tržišta. Odbor ponavlja svoj zahtjev za odlučnijim djelovanjem kako bi troškovi dostave pošiljaka postali pristupačni svima (43). Osim toga, preporučuje da se pravila o digitalnim ugovorima bolje usklade zbog odabranog zakonodavnog instrumenta (dvije direktive) koji može dovesti do nejasnoća te ne pridonosi pojednostavljenju regulatornog okvira (44).

5.9. EGSO pozdravlja podatke koje je Komisija dostavila o rezultatima ostvarenima u pogledu zaštite potrošača uz pomoć platforme za internetsko rješavanje sporova (45), ali smatra da je potrebno još mnogo učiniti kako bi više građana saznalo za platforma i kako bi se ojačalo povjerenje potrošača u kupovinu preko interneta. Točnije, Odbor se nada jačanju instrumenata za izvansudsko rješavanje sporova, posebice onih prekograničnih. Osim toga, poziva se na djelovanje u pogledu zaštite podataka (46), audiovizualnih medijskih usluga (47), borbe protiv prijevara i zaštite autorskog prava (48), pri čemu se pozornost skreće na zaštitu korisnika, posebice najranjivijih, od internetskog zlostavljanja, lažnih vijesti i svih oblika poticanja na nasilje.

5.10. Osim toga, EGSO podržava postupak koji je pokrenula Komisija za usklađivanje zaštite potrošača na europskoj razini, pod uvjetom da se zadrže najviši standardi zaštite potrošača u cilju općeg poboljšanja zaštite digitalnih potrošača u EU-u.

5.11. EGSO poziva Komisiju da osigura da Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta bude horizontalna, povezujući je s drugim sektorima/strategijama ključnim za razvoj Europe, kao što su energija, kružno gospodarstvo (49) i promet (50), u širem okviru ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Ona bi moglo predstavljati odlučujući doprinos ostvarenju ciljeva održivosti, pojednostavljenja i učinkovitosti.

5.12. EGSO smatra da EU treba povećati ulaganja u istraživanje i inovacije kako bi se mogao natjecati s vodećim svjetskim akterima u digitalnim inovacijama. Inicijative za jačanje infrastrukturne osnove su važne, ali nisu presudne. Točnije, Europa će morati što prije ostvariti računalstvo u oblaku (51), u skladu sa strategijom za otvorene inovacije, otvorenu znanost i otvorenost prema svijetu. Osim toga, Odbor smatra da je ispravno nastaviti djelovanje u području kvantnog računalstva i umjetne inteligencije (52).

5.13. EGSO se slaže s pristupom Komisije u pogledu jačanja vanjskog utjecaja Strategije jedinstvenog digitalnog tržišta, ali smatra da je u tom području do sada vrlo malo učinjeno. Točnije, Odbor se nada dvjema razinama djelovanja: — uspostavljanju novih odnosa s digitalnim konkurentima. EU će trebati zaštititi digitalna prava, boriti se protiv digitalnog protekcionizma i promicati globalni savez za kibersigurnost. Taj će proces imati ključnu ulogu u uspostavljanju novog globalnog upravljanja, — promicanju digitalnog razvoja. Digitalna tehnologija može biti važan pokretač rasta kojim se mogu suzbiti uzroci rata, siromaštva i migracija. Osim toga, Odbor smatra da je nužna sveobuhvatna i raširena uporaba digitalne tehnologije u koju su aktivno uključene zemlje i građani, i to ne samo oni najbogatiji i najnapredniji, kako bi se ostvarila većina ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Smanjenje tehnološkog jaza stoga mora biti prioritet EU-a na globalnoj razini, a ne samo u pogledu prekogranične suradnje.

Bruxelles, 18. listopada 2017. Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Georges DASSIS

(1) SL C 125, 21.4.2017., str. 10., točke 3.8 i 3.9.

(2) COM(2015) 192 final.

(3) COM(2016) 399 final.

(4) COM(2015) 627 final.

(5) COM(2016) 289 final.

(6) COM(2016) 587, 588, 589, 590, 591 final.

(7) COM(2015) 634 e 635 final.

(8) COM(2016) 283 final.

(9) COM(2016) 285 final

(10) COM(2016) 757 final.

(11) COM(2016) 593 final.

(12) Uredba (EU) 2016/679.

(13) COM(2017) 10 final.

(14) COM(2016) 287 final.

(15) COM(2016) 593 e 594 final.

(16) Posebno izvješće Eurobarometra 460.

(17) COM(2016) 288 final.

(18) JOIN (2013) 1.

(19) COM(2016) 381 final.

(20) 2016/C484/01.

(21) COM(2016) 180 final.

(22) COM(2016) 179 final.

(23) SL C 24, 28.1.2012., str. 131.; SL C 34, 2.2.2017., str. 162.

(24) SL C 264, 20.7.2016., str. 86.

(25) SL C 34, 2.2.2017., str. 93.

(26) SL C 125, 21.4.2017., str. 10., točke 3.8 i 3.9.

(27) SL C 434, 15.12.2017., str. 30.

(28) SL C 71, 24.2.2016., str. 65., Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta, točke 1.1, 1.2, 1.3 i 1.8.

(29) SL C 161, 6.6.2013., str. 8.

(30) EGSO je za svaki od tih prijedloga izradio mišljenje s jednakim stavom kako bi se zajamčila dosljednost u pogledu vizije i sadržaja: SL C 125, 21.4.2017., str. 51.; SL C 125, 21.4.2017., str. 56.; SL C 125, 21.4.2017., str. 65.; SL C 125, 21.4.2017., str. 69.; SL C 125, 21.4.2017., str. 74.

(31) SL C 75, 10.3.2017., str. 119.

(32) SL C 487, 28.12.2016., str. 86.

(33) SL C 75, 10.3.2017., str. 124.

(34) Europska komisija, Pregled stanja u području digitalne transformacije, 2017.

(35) SL C 173, 31.5.2017., str. 1., SL C 173, 31.5.2017., str. 45.

(36) SL C 389, 21.10.2016., str. 28.

(37) The Risk of Automation for Jobs in OECD Countries: A Comparative Analysis („Opasnost za radna mjesta u zemljama OECD-a koju za sobom povlači automatizacija: komparativna analiza”), OECD, 2016. U tijeku je žustra rasprava o učinku digitalne revolucije na razinu zaposlenosti. OECD predviđa smanjenje broja radnih mjesta od 9 % (onih koja se smatraju više automatskima), ali druge studije kao što su ona Svjetske banke ili drugih institucija predviđaju porast broja radnih mjesta ili da će nova radna mjesta nadoknaditi ukinuta radna mjesta. Dakako, sve se studije slažu da će u području rada doći do velikih promjena te da postoji potreba za donošenjem pravodobnih i otpornih protumjera.

(38) SL C 13, 15.1.2016., str. 161.

(39) SL C 487, 28.12.2016., str. 99.

(40) SL C 13, 15.1.2016., str. 14.

(41) SL C 389, 21.10.2016., str. 50.

(42) SL C 288, 31.8.2017., str. 20.

(43) SL C 34, 2.2.2017., str. 106.

(44) SL C 264, 20.7.2016., str. 57.

(45) Prema podacima koje je dostavila povjerenica Jourova, u prvoj je godini riješeno više od 24 000 slučajeva. http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-727_hr.htm.

(46) SL C 288, 31.8.2017., str. 107.

(47) SL C 34, 2.2.2017., str. 157.

(48) SL C 125, 21.4.2017., str. 27.

(49) SL C 264, 20.7.2016., str. 98.

(50) SL C 288, 31.8.2017., str. 85.; SL C 345, 13.10.2017., str. 52.

(51) SL C 487, 28.12.2016., str. 86.

(52) SL C 288, 31.8.2017., str. 1.