-zajmovi i povezane pozajmice za pružanje financijske pomoći državama članicama, tj. zajmovi za platne bilance, zajmovi Mehanizma za europsku financijsku stabilnost (MEFS), zajmovi Euratoma i zajmovi u okviru Europskog instrumenta za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE). Oni se državama članicama odobravaju istom naizmjeničnom metodom kao i financijska pomoć trećim zemljama . Prihodi od sredstava koja su vratile države članice korisnice preusmjeravaju se za otplatu duga EU-a. Ne smatraju se vlastitim sredstvima u okviru odgovarajuće gornje granice vlastitih sredstava.

-zajmovi i povezane pozajmice za pružanje financijske pomoći trećim zemljama (odnosno zajmovi za makrofinancijsku pomoć i zajmovi Euratoma trećim zemljama) koja se u načelu financira „naizmjeničnim” operacijama uzimanja zajmova. To konkretno znači da se svaki zajam financira odgovarajućom obveznicom EU-a, koja u smislu dospijeća, kamatne stope i roka otplate u potpunosti odgovara zajmu EU-a. Zbog toga su ulagači koji ulažu u obveznice EU-a izloženi samo kreditnom riziku EU-a, a ne kreditnom riziku svake pojedinačne zemlje korisnice. Za EU to predstavlja nepredviđenu obvezu jer za podmirivanje njegova duga u načelu nije potrebno trošiti sredstva EU-a, već je zemlja korisnica ugovorno obvezna osigurati priljev prihoda.

Nepredviđene obveze su potencijalne financijske obveze EU-a koje proizlaze iz postojećih obvezujućih obveza ili prijašnjih događaja. Hoće li one dovesti do stvarnih gubitaka ili ne, ovisit će o budućim događajima koji nisu u potpunosti pod kontrolom EU-a.

U ovom se izvješću obrađuju nepredviđene obveze nastale prije kraja 2020. te se procjenjuje kako se one rješavaju u okviru VFO-a za razdoblje 2021.–2027. Njime stoga nisu obuhvaćene nepredviđene obveze koje proizlaze iz instrumenta NextGenerationEU (NGEU), koje su se počele realizirati tek tijekom 2021. i za koje je privremenim povećanjem gornje granice vlastitih sredstava osiguran dodatni financijski kapacitet.

-izvješćem o dugoročnim predviđanjima budućih priljeva i odljeva proračuna EU-a, u kojem se iznose projekcije financijskog kapaciteta EU-a u razdoblju od 2021. do 2027. dostupnog nakon razmatranja planiranih proračunskih rashoda.

U skladu s računovodstvenim pravilima EU-a financijski instrumenti u obliku jamstava kategoriziraju se kao nepredviđene obveze , ali iz proračunske perspektive nisu izvor nepredviđenih obveza jer su za njih u proračunu uvijek u potpunosti izdvojene rezervacije, tj. proračunom su predviđena sredstva za podmirivanje cijelog iznosa nepredviđene obveze koja proizlazi iz financijskog instrumenta. Postoji potpuno jamstvo da se cijela obveza može ispuniti u ekstremnom slučaju u kojem bi to bilo opravdano jer je ona već dio nepodmirenih obveza Unije.

Očekuje se da će se u okviru VFO-a za razdoblje 2021.–2027. dodatno povećati korištenje proračunskih jamstava, među ostalim putem programa InvestEU, koji uključuje jamstvo od 26,2 milijarde EUR za podupiranje operacija ulaganja u četiri sastavnice politika (održiva infrastruktura, istraživanje, inovacije i digitalizacija, MSP-ovi te socijalna ulaganja i vještine). Očekuje se da će Unija do kraja 2021. znatno povećati i svoje nepredviđene obveze povezane s uzimanjem zajmova radi financiranja zajmova koji su državama članicama odobreni u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost iz instrumenta NGEU. Rezultati tih operacija bit će uvršteni u sljedeće izdanje izvješća.

Nepodmireni zajmovi Obračunate kamate Ukupno Makrofinancijska pomoć 5 786,80 26,17 5 812,97 Euratom 200 0,5 200,5 Ukupno 5 986,80 26,67 6 013,47

3.2. Sustav EU-a za upravljanje rizikom za nepredviđene obveze s rezervacijama

Glava X. Financijske uredbe temelj je okvira EU-a za upravljanje nepredviđenim obvezama jer sadržava nekoliko bitnih odredbi kojima se osigurava da je proračun EU-a na odgovarajući način zaštićen od rizika povezanih s tim obvezama. Uspostavljeno je više mehanizama i alata za upravljanje rizicima kako bi EU u svakom trenutku mogao u potpunosti i pravovremeno ispuniti proračunska jamstva kad ih aktiviraju partneri u provedbi ili otplatiti obveznice ako korisnik jamstva ne ispuni svoje obveze. Neki su od njih horizontalni i primjenjuju se na sve kategorije nepredviđenih obveza, a neki su specifičniji i odnose se samo na proračunska jamstva ili programe financijske pomoći.

3.2.1. Proračunska jamstva

U ovom su odjeljku opisane zaštitne mjere koje su uspostavljene kako bi se osiguralo da nepredviđene obveze koje proizlaze iz proračunskih jamstava ne premaše proračunski kapacitet za njihovo pokrivanje.

Mjere za ograničavanje iznosa nepredviđenih obveza

Prvo, veličina jamstva EU-a uvijek je ograničena na jasno definiran način. U Financijskoj uredbi navedeno je da financijske obveze i ukupna neto plaćanja iz proračuna ne mogu premašiti iznos proračunskog jamstva odobrenog njegovim temeljnim aktom. Nepredviđena obveza koja proizlazi iz proračunskog jamstva može premašiti financijsku imovinu namijenjenu za pokrivanje financijske obveze samo ako je to predviđeno relevantnim temeljnim aktom i u skladu s posebnim uvjetima iz tog akta.

Drugo, profil rizičnosti operacija/financijskih proizvoda za koje jamči EU određuje se ex ante, odnosno u vrijeme potpisivanja sporazuma o jamstvu. On mora biti u potpunosti u skladu sa stopom rezervacija koja je utvrđena u uredbi kojom se uređuje relevantno jamstvo i sa sklonosti preuzimanju rizika koja je određena za taj program. Ako je to primjereno, u operacijama se teži raznolikosti (zemljopisno područje, sektori itd.) kako bi se izbjegle prekomjerne koncentracije rizika.

Mjere povezane s odabirom partnera u provedbi

Prije nego što postanu partneri u provedbi u okviru postojećeg programa jamstva, institucije koje su potencijalni partneri moraju dobiti „ocjenu na temelju stupova”, odnosno proći detaljnu provjeru unutarnjih procesa i primjenjivih postupaka kako bi se provjerilo jesu li sposobne osigurati razinu zaštite financijskih interesa EU-a jednaku onoj koja se zahtijeva Financijskom uredbom .

Nadalje, postojeći sporazumi o jamstvima sadržavaju odredbe kojima se osigurava:

(I)da partneri u provedbi vlastitim sredstvima doprinose operacijama koje pokriva proračunsko jamstvo; i

(II)da su uspostavljeni odgovarajući mehanizmi kako bi se osiguralo da partneri u provedbi snose dio rizika (podjela rizika) ili eventualno da su uvedeni drugi financijski poticaji kako bi se osigurala dovoljna razina usklađenosti interesa.

Od partnera u provedbi traži se i da uspostave odgovarajuće mjere za sprečavanje potencijalnog sukoba interesa s drugim aktivnostima koje možda provode u sklopu redovnog poslovanja.

Mjere za osiguranje primjerenog ex ante proračunskog kapaciteta za pokrivanje aktivacija jamstava

U Financijskoj uredbi za proračunska se jamstva zahtijevaju unaprijed izdvojene rezervacije na temelju stope rezervacija koja se određuje tako da pokriva aktiviranje jamstava u iznosu očekivanih gubitaka i „sigurnosne” rezerve za pokrivanje dijela neočekivanih gubitaka .

Stopa rezervacija utvrđena je u temeljnom aktu u obliku postotka ukupnog iznosa jamstva EU-a. Ta se stopa tijekom provedbe programa redovito prati i prema potrebi preispituje kako bi se osigurala kontinuirana usklađenost s aktualnim profilom rizičnosti nepodmirenih obveza.