Učinkovita pravna zaštita neovisnih sudova propisana je člankom 19. stavkom 1. UEU-a kao konkretan izraz vrijednosti vladavine prava. Ta je odredba osnova za niz zahtjeva za odluku o prethodnim pitanjima koje su uputili nacionalni sudovi i postupaka zbog povrede koje je Komisija pokrenula pred Sudom. Sud je još 2006. presudio da je pojam „sudska neovisnost” autonomni pojam prava Unije i da to podrazumijeva da suci moraju biti zaštićeni od svih vanjskih intervencija koje bi mogle ugroziti njihovu neovisnu prosudbu . Nakon toga uslijedilo je nekoliko važnih presuda 2018. i 2019. Sud je utvrdio da države članice u skladu sa zakonodavstvom Unije moraju osigurati da njihovi sudovi ispunjavaju zahtjeve učinkovite pravne zaštite, koja je konkretan izraz vladavine prava, te da je za njezino osiguravanje ključna neovisnost nacionalnih sudova .

Dok se u načelu smatra da sve države članice poštuju vladavinu prava u svakom trenutku, nedavno dovođenje vladavine prava u pitanje u nekim državama članicama pokazalo je da se to ne može uzeti zdravo za gotovo. To je izazvalo zabrinutost u pogledu sposobnosti Unije da riješi takve situacije. U središtu brojnih predmeta koji su nedavno odjeknuli na razini EU-a bila je neovisnost pravosudnog postupka. Drugi su se primjeri odnosili na oslabljene ustavne sudove, povećanu upotrebu izvršnih uredaba ili ponovljene napade jedne grane vlasti na drugu. Iz šire perspektive, korupcija na visokoj razini i zlouporaba položaja povezani su sa situacijama u kojima politička moć pokušava steći nadmoć nad vladavinom prava, dok su pokušaji ograničavanja pluralizma i slabljenja ključnih nadzornika kao što su civilno društvo i neovisni mediji znakovi upozorenja da je vladavina prava ugrožena.

Europski projekt oslanja se na trajno poštovanje vladavine prava u svim državama članicama. To je preduvjet za učinkovitu primjenu prava Unije i za uzajamno povjerenje među državama članicama. Osim toga, vladavina prava presudna je za dobro funkcioniranje Europske unije kao područja slobode, sigurnosti i pravde te kao jedinstvenog tržišta u kojem se zakoni primjenjuju učinkovito i ujednačeno, a proračuni troše u skladu s primjenjivim propisima. Prijetnje vladavini prava potkopavaju pravne, političke i gospodarske temelje funkcioniranja EU-a. Stoga je promicanje i podupiranje vladavine prava središnja zadaća Europske komisije kao čuvarice Ugovora. Nedostaci u području poštovanja vladavine prava u jednoj državi članici utječu na druge države članice i EU u cjelini, a Unija ima zajednički interes za rješavanje pitanja vladavine prava bez obzira na to gdje se ona pojavljuju.

Europska unija temelji se na skupu zajedničkih vrijednosti koje uključuju temeljna prava, demokraciju i vladavinu prava. One su temelj naših društava i zajedničkog identiteta. Demokracija ne može funkcionirati bez neovisnih sudova koji jamče zaštitu temeljnih prava i građanskih sloboda, kao ni bez aktivnog civilnog društva i slobodnih medija kojima se osigurava pluralizam. Vladavina prava ustaljeno je načelo s jasno definiranim osnovnim značenjem. Unatoč različitim nacionalnim identitetima te pravnim sustavima i običajima koje je Unija dužna poštovati, to je osnovno značenje jednako u svim državama članicama.

U Komunikaciji iz travnja naglašena je korist koja bi mogla proizaći iz jačanja suradnje s Vijećem Europe. Memorandumom o razumijevanju između Vijeća Europe i Europske unije iz 2007. Vijeću Europe daje se posebna uloga mjerila za ljudska prava, vladavinu prava i demokraciju u Europi, a EU se obvezao uzimati u obzir rad Europskog Vijeća. U potpunosti poštujući institucijske i političke odgovornosti obiju institucija, Komisija namjerava nadograditi tu suradnju i povećati sudjelovanje EU-a u tijelima Vijeća Europe snažnijom i sustavnijom suradnjom na razini službi. Europska unija već je aktivna sudionica u Vijeću Europe na brojnim razinama, među ostalim i kao promatrač u Venecijanskoj komisiji zajedno s Komisijom. Važan je dodatni korak to što je Unija dobila status promatrača u Skupini država protiv korupcije (GRECO) Vijeća Europe. U dogovoru s Vijećem, Komisija je poduzela potrebne korake i zatražila status promatrača, koji joj je odobren u srpnju 2019. EU osigurava znatna financijska sredstva za aktivnosti Vijeća Europe.

Nacionalni parlamenti imaju ključnu ulogu u osiguravanju vladavine prava u državama članicama, i to i kao zakonodavci i kao nadzornici izvršne vlasti. Europski parlament, Konferencija parlamentarnih odbora za poslove Unije parlamenata Europske unije i Konferencija predsjednika parlamenata država članica Europske unije mogli bi dati prednost međuparlamentarnom dijalogu o pitanjima vladavine prava, primjerice organiziranjem događanja svake godine. To bi mogla biti i tema u okviru rasprava o pitanjima povezanima s EU-om u nacionalnim parlamentima. Komisija je spremna pridonijeti poticanju takvog dijaloga. Korisni bi bili i bilateralna parlamentarna potpora i razmjene, primjerice o najboljim praksama iz perspektive bolje regulative (u obliku izrade zakonodavstva na temelju dokaza ili transparentnosti postupaka) ili međustranačke parlamentarne skupine o vladavini prava.

Najbolje je jamstvo za poštovanje zajedničkih vrijednosti EU-a postojanje snažne političke i pravne kulture kojom se podupire vladavina prava u svakoj državi članici. Međutim, ne može se pretpostaviti da je to uvijek slučaj. Politička zbivanja u nekoliko država članica dovela su u pitanje načela poput diobe vlasti, lojalne suradnje među institucijama i poštovanja oporbe ili neovisnosti pravosuđa – nekad i kao rezultat namjernih političkih odluka. Nedostatak informacija i ograničena upoznatost javnosti s prijetnjama vladavini prava potiču takva zbivanja. Istraživanje Eurobarometra pokazalo je da više od polovine Europljana smatra da nisu dovoljno informirani o temeljnim vrijednostima EU-a.

Ovdje je važno podsjetiti na temeljna načela na kojima počiva djelovanje EU-a u području vladavine prava. Prvo, postoji legitimni interes EU-a i drugih država članica za pravilno funkcioniranje vladavine prava na nacionalnoj razini. Drugo, glavnu odgovornost za osiguravanje poštovanja vladavine prava snose države članice te bi nacionalni mehanizmi pravne zaštite uvijek trebali biti na prvom mjestu. Treće, uloga EU-a u tom području mora biti objektivna i jednaka u odnosu na sve države članice, a sve institucije EU-a trebaju doprinijeti tome u skladu sa svojim institucijskim ulogama. Naposljetku, cilj ne smije biti nametanje sankcija, nego pronalaženje rješenja kojima se štiti vladavina prava, i to na temelju suradnje i uzajamne potpore, ali ne isključujući učinkovit, razmjeran i odvraćajući odgovor kao krajnju mjeru.

Kako bi se osigurala potrebna transparentnost i osviještenost te vladavina prava ostala dio političkog programa EU-a, Komisija namjerava objaviti godišnje izvješće o vladavini prava sa sažetkom stanja u državama članicama. Na temelju različitih prethodno opisanih izvora izvješće bi sadržavalo sintezu znatnih kretanja u državama članicama i na razini EU-a, uključujući sudsku praksu Suda EU-a te druge informacije kao što su relevantni dijelovi Pregleda stanja u području pravosuđa u EU-u i izvješća za pojedine zemlje u okviru europskog semestra. To predstavlja priliku za izvješćivanje o stanju formalnih postupaka u području vladavine prava, kao i o radu institucija EU-a u promicanju standarda vladavine prava te razvoju kulture vladavine prava. U izvješću bi se mogle istaknuti najbolje prakse i prepoznati problemi koji se ponavljaju. Revizija bi se namjenski usmjerila na pitanja od izravne važnosti za vladavinu prava u EU-u.

Revizija bi se oslanjala na dosljednu uporabu postojećih izvora informacija. Time bi se veći naglasak stavio na niz područja koja su relevantna za vladavinu prava. Svi akteri, institucijski i oni iz civilnog društva, trebaju razmjenjivati informacije i iznositi svoje stajalište. Postoje brojni izvori informacija, uključujući tijela Vijeća Europe, Organizaciju za europsku sigurnost i suradnju, Organizaciju za gospodarsku suradnju i razvoj, kao i tijela EU-a kao što je Agencija za temeljna prava. Agencija za temeljna prava, u čijoj su nadležnosti mjere u području vladavine prava poput učinkovitog pravnog lijeka, razvila je Informacijski sustav EU-a o temeljnim pravima (EFRIS) kako bi se olakšao pristup relevantnim postojećim informacijama i izvješćima o stanju u državama članicama. Ta bi se raznolikost izvora informacija mogla bolje iskoristiti, objediniti i dopuniti nego što je to danas slučaj. Moraju se razviti posebni oblici poput pojačanog praćenja, među ostalim u suradnji s nacionalnim tijelima i drugim institucijama EU-a, uz stalno prikupljanje informacija i dijalog s nacionalnim tijelima i dionicima.

Glavnu odgovornost za osiguravanje poštovanja vladavine prava na nacionalnoj razini snose države članice. Nacionalno pravosuđe, zajedno s drugim nacionalnim sustavima provjere i ravnoteže kao što su ustavni sudovi i pravobranitelj, prva je ključna linija obrane u slučaju napada bilo koje razine državne vlasti na vladavinu prava. Bez obzira na to, EU ima legitimnu ulogu u pružanju potpore nacionalnim tijelima i osiguravanju da se negativna kretanja rješavaju u ranoj fazi. Uloga institucija EU-a trebala bi biti olakšavanje suradnje i dijaloga kako bi se spriječilo da problemi dosegnu točku u kojoj je potreban službeni odgovor u skladu s Okvirom za vladavinu prava, postupcima zbog povrede ili postupcima na temelju članka 7. Ugovora o Europskoj uniji.

·izraditi namjensku javnu komunikacijsku strategiju o vladavini prava, uključujući proširenje namjenskih internetskih stranica o vladavini prava kako bi one postale referentna točka za sve relevantne informacije.

Ciklusom revizije mogla bi se održati dinamičnost rasprave i nastaviti s poboljšavanjem instrumenata za jačanje vladavine prava. On bi mogao predstavljati važan doprinos radu Europskog parlamenta i Vijeća, po mogućnosti u kontekstu redovite i dosljedne međuinstitucijske suradnje.

Europski parlament i Vijeće bi se u raspravama mogli osloniti na Komisijino Godišnje izvješće o vladavini prava. Kad je riječ o Vijeću, revizija bi mogla, primjerice, poslužiti kao podloga za rasprave o vladavini prava ili se u zaključcima Vijeća mogu predložiti daljnje mjere. U tom kontekstu Komisija pozdravlja predstojeće rasprave o načinu na koji Vijeće pristupa vladavini prava koje će se održati tijekom finskog predsjedanja u drugoj polovini 2019. što bi, zajedno s tekućim raspravama o mehanizmu istorazinskog ocjenjivanja, moglo ojačati relevantne sinergije. Godišnje izvješće o vladavini prava također bi moglo biti temelj za rasprave u Europskom parlamentu i Vijeću. Rad institucija bit će najučinkovitiji ako se radi o zajedničkom procesu koji će različite institucije popratiti svojim doprinosom. Mogle bi doprinijeti i druge institucije EU-a kao što su Gospodarski i socijalni odbor i Odbor regija.

Komisija sa zadovoljstvom očekuje produbljivanje rada s Europskim parlamentom, Vijećem i državama članicama u sljedećim mjesecima i ne isključuje mogućnost za bolje uzajamno upoznavanje nacionalnih sustava predviđenu Ugovorima. Međutim, Komisija kao čuvarica Ugovora treba nastaviti postupati neovisno u pogledu sadržaja i vremenskog okvira procjena. U kontekstu rasprave o vladavini prava predložena je ideja o osnivanju panela neovisnih stručnjaka izvan Komisije ili institucija EU-a s ciljem pružanja stručnih i objektivnih procjena izazova povezanih s vladavinom prava, dok se drugi prijedlozi odnose na osnivanje nove agencije. Međutim, takvi pristupi uzrokuju brojne probleme u smislu legitimiteta, ravnoteže prijedloga i odgovornosti za rezultate. Iako se Komisija već oslanja na sve legitimne izvore informacija i stručnog znanja te unakrsno provjerava različite izvore informacija što će i dalje činiti, vanjsko stručno mišljenje ne može zamijeniti reviziju koju je provela sama Komisija, posebno ako bi zaključci Komisije mogli biti osnova za akte s pravnim i financijskim posljedicama te koje bi se moglo osporiti na Sudu. Europski parlament ili Vijeće također ne smiju delegirati donošenje odluka vanjskim tijelima. Potrebno je zadržati nadležnost i odgovornost institucija u skladu s institucionalnom ravnotežom utvrđenom u Ugovorima.

Naposljetku, Komisija poziva i europske političke stranke da se pobrinu da njihovi nacionalni članovi u paneuropskim programima poštuju vladavinu prava i postupaju s naglaskom na vladavinu prava. U Uredbi br. 1141/2014 o statutu i financiranju europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada zahtijeva se poštovanje vrijednosti na kojima se Unija temelji, posebno u njihovu programu i aktivnostima kako je navedeno u članku 2. UEU-a . U slučajevima kada Komisija ima razloga vjerovati da je poštovanje tih vrijednosti dovedeno u pitanje, može od Tijela za europske političke stranke i europske političke zaklade zatražiti da provjeri usklađenost s uvjetima utvrđenima u Uredbi . Odluka o brisanju stranke ili zaklade iz Registra može se donijeti ako Tijelo utvrdi da je došlo do očitog i ozbiljnog kršenja tih uvjeta.

Komisija će: ·uspostaviti ciklus revizije vladavine prava kako bi pratila stanje u pogledu vladavine prava u državama članicama. Kako bi podržala taj proces, Komisija će pripremiti godišnje izvješće o vladavini prava, dodatno razviti Pregled stanja u području pravosuđa u EU-u i ojačati dijalog s drugim institucijama EU-a, državama članicama i dionicima; ·uspostaviti poseban dijalog sa svim državama članicama o temama povezanima s vladavinom prava, uključujući s pomoću mreže osoba za kontakt. Komisija poziva: ·države članice da odrede svoje nacionalne kontaktne točke za dijalog i razmjenu informacija o pitanjima povezanim s vladavinom prava; ·Europski parlament i Vijeće da organiziraju posebno praćenje godišnjeg izvješća Komisije o vladavini prava i surađuju s Komisijom na cjelovitom pristupu kako bi se dosljedno objedinio rad institucija na ranom otkrivanju i rješavanju pitanja vladavine prava; ·europske političke stranke da osiguraju da njihovi nacionalni članovi poštuju vladavinu prava.

Odgovor: provedba na razini EU-a ako nacionalni mehanizmi zakažu

EU bi trebao biti snažniji zahvaljujući razvoju pristupa promicanju i prevenciji čime bi se pomoglo i pri sprječavanju ozbiljnih i stalnih izazova u pogledu vladavine prava u budućnosti. Time bi se znatno smanjila potreba za odgovorom na razini EU-a. Bez obzira na to, kada se čini da se nacionalnim mjerama zaštite vladavine prava ne mogu ukloniti prijetnje vladavini prava u državi članici, institucije EU-a i države članice imaju zajedničku odgovornost za poduzimanje mjera u cilju rješavanja tog problema. To je potvrdio Sud EU-a.

Sud je u nedavnim presudama u kontekstu postupaka zbog povrede i prethodnih odluka dodatno pojasnio zahtjeve koji proizlaze iz prava EU-a u pogledu vladavine prava, a posebno u pogledu neovisnosti pravosuđa. Sud je ponovno potvrdio važnost neovisnosti pravosuđa i poštovanja vladavine prava za učinkovito funkcioniranje EU-a: naredio je obustavu nacionalnih zakona kojima se, prema procjeni Komisije, utječe na neovisnost pravosuđa i utvrdio da je organizacija pravosuđa u državama članicama podložna ispunjavanju obveza iz prava EU-a. Te su odluke važan element za proces vladavine prava na razini EU-a te imaju važnu ulogu u rješavanju tih pitanja. U sudskoj praksi Suda naglašava se da sustavni problemi povezani s vladavinom prava mogu imati konkretan učinak na financije Unije.

Komisija će se nadovezati na tu sudsku praksu: odlučna je pred Sudom pokrenuti postupke u slučaju problema koji utječu na primjenu prava EU-a ako se oni ne mogu riješiti putem nacionalnih sustava provjere i ravnoteže. Komisija će na temelju postojećeg pristupa provedbi i razvoja sudske prakse Suda EU-a nastaviti sa strateškim pristupom postupcima zbog povrede prava u području vladavine prava i tražiti hitne postupke te privremene mjere kad god je to potrebno. Komisija će također aktivno promicati standarde razvijene u sudskoj praksi Suda, među ostalim i prikupljanjem relevantnih zaključaka Suda.

Kao što je istaknuto u Komunikaciji iz travnja i u doprinosima koji su uslijedili, vrijeme je od ključne važnosti pri rješavanju moguće krize povezane s vladavinom prava. Mnogi izazovi povezani s vladavinom prava pogoršavaju se s vremenom i što dulje ih se rješava, veći je rizik od ukorjenjivanja i teže je poništiti negativni učinak za EU i državu članicu. Stoga je važno da institucije EU-a djeluju brzo i imaju dosljedan te usklađen pristup te, posebno, da formalni procesi Okvira za vladavinu prava i u skladu s člankom 7. UEU-a imaju jasnije postavljene postupke i vremenske okvire.

U skladu s člankom 7. UEU-a institucije bi trebale surađivati kako bi se pojačala kolektivna priroda donošenja odluka. Komisija pozdravlja namjeru Vijeća da postigne dogovor o novim postupcima u pogledu saslušanja iz članka 7. To je važan korak ka učinkovitijim postupcima. Bilo bi posebno korisno kada bi Vijeće razmotrilo može li se rasprava u Vijeću za opće poslove poboljšati pripremom na tehničkoj razini u radnoj skupini Vijeća. To bi također moglo pridonijeti poboljšanju postupka donošenja odluka u pogledu institucijskih koraka, uz jasna postupovna pravila. Kako bi se osigurala institucionalna ravnoteža, Europskom parlamentu treba omogućiti da izloži svoj slučaj u pokrenutim postupcima. Moglo bi se razmotriti i ad hoc sudjelovanje vanjskih tijela Vijeća Europe ili drugih vanjskih stručnjaka.

Komisija će razmisliti i o tome kako dodatno uključiti druge institucije u ranoj fazi postupka o Okviru za vladavinu prava iz 2014., poštujući pritom potrebu za povjerljivim dijalogom s dotičnom državom članicom na početku postupka. Glavni cilj uvijek treba biti pronalaženje rješenja što je prije moguće. Međutim, ako to ne uspije, potrebno je osigurati da su Europski parlament i Vijeće u potpunosti u tijeku te da mogu izraziti stajališta i pronaći rješenje prije nego što dođe do kritične faze. To će biti u skladu s kolektivnim pristupom vladavini prava među institucijama.

Trajna objektivna procjena situacije koja se temelji na stručnom znanju i relevantnim informacijama i dalje je od ključne važnosti. Postupak se i dalje mora temeljiti na javnim i priznatim standardima vladavine prava. Procjena i dijalog trebali bi se temeljiti na svim dostupnim izvorima relevantnog stručnog znanja pri čemu bi Komisija zadržala autonomiju i neovisnost pri ocjenjivanju u skladu s ulogom čuvarice Ugovora. Države članice koje su u postupku koji se odnosi na vladavinu prava mogu zatražiti stručno znanje tijela Vijeća Europe ili drugih neovisnih tijela, ne samo kao način rješavanja pitanja, već i radi dokazivanja dobre vjere i olakšavanja konstruktivnog dijaloga. Mišljenje takvih tijela može se zatražiti i u nedostatku jasno definiranih parametara o određenom pitanju.

Brzo smirivanje stanja ili izlazna perspektiva iz formalnog postupka vladavine prava temelj je za učinkovit pristup EU-a vladavini prava i u duhu je iskrene suradnje, čim dotična država članica poduzme mjere potrebne za ponovnu uspostavu vladavine prava. EU i ostale države članice moraju imati jamstva da je vladavina prava uspostavljena na održiv način. U tu svrhu, obavijest o namjeri zaključivanja postupka može se povezati s potporom Komisije dotičnoj državi članici kako bi se osiguralo da se obveze učinkovito provode i održavaju, uključujući naknadno praćenje. Takvo naknadno praćenje moglo bi se primijeniti i nakon završetka specifičnih procesa kao što je Mehanizam suradnje i provjere.

Osim formalnih postupaka povezanih s vladavinom prava, također može postojati potreba za djelovanjem u određenim područjima aktivnosti EU-a na koja bi mogli utjecati nedostaci u vladavini prava u državama članicama. Nedavne presude Suda pokazale su primjerice učinak općih nedostataka u neovisnosti pravosuđa na uzajamno povjerenje na kojem se temelje instrumenti u području slobode, sigurnosti i pravde.

Taj zaštitni pristup funkcioniranju EU-a također je osnova za Uredbu koju je 2018. predložila Komisija kako bi se osigurala zaštita proračuna EU-a u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama. Takav pristup mogao bi biti potreban i u drugim politikama EU-a, osim u području zaštite financijskih interesa EU-a, kako bi se izbjegli ili otklonili posebni rizici za provedbu prava ili politika EU-a. Komisija će istražiti potrebu za daljnjim mjerama za otklanjanje mogućeg učinka trajnih problema s vladavinom prava na druge politike EU-a.

Operativna poboljšanja mogla bi pripomoći pri zaštiti financijskih interesa EU-a. Na temelju mjera planiranih u novoj Strategiji Komisije za borbu protiv prijevara (CAFS) Komisija će razmotriti mogućnost za uspostavu funkcije analize podataka kojom će se prikupljati podaci iz različitih izvora o sustavima uspostavljenima u državama članicama radi zaštite financijskih interesa EU-a. Time bi se moglo omogućiti utvrđivanje problema u upravljanju rizicima povezanima s financijskim interesima EU-a i potencijalno koristiti za izdavanje upozorenja u slučaju pojave problematičnih obrazaca kao što je sporo i ograničeno reagiranje na izvješća Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF), te u budućnosti suradnja s Uredom europskog javnog tužitelja, ili nedovoljne kontrolne strukture na nacionalnoj razini. Zamisao je reagirati u vrlo ranoj fazi i utvrditi je li problem ograničen ili predstavlja uzorak. Tim bi se sustavom mogao poduprijeti mehanizam iz prijedloga Komisije koji se odnosi na opće nedostatke u sustavu vladavine prava ili druge postupke povezane sa zaštitom financijskih interesa EU-a.

Komisija će: ·u potpunosti iskoristiti svoje ovlasti kao čuvarica Ugovorâ kako bi se osiguralo da se poštuju zahtjevi EU-a u vezi s vladavinom prava; ·strateški pristupati postupcima zbog povrede, na temelju razvoja sudske prakse Suda EU-a i promicati standarde koji su razvijeni u sudskoj praksi Suda, među ostalim i prikupljanjem relevantnih zaključaka Suda; ·razmotriti kako redovitije uključiti druge institucije EU-a u provedbu Okvira za vladavinu prava iz 2014.; ·podržati države članice u smirivanju stanja ili izlaznoj perspektivi iz formalnog postupka vladavine prava, uključujući naknadnim praćenjem; ·do kraja 2020. ispitati jesu li radi učinka trajnih problema s vladavinom prava na provedbu politika EU-a potrebni novi mehanizmi uz predloženu Uredbu o zaštiti proračuna Unije; ·istražiti mogućnost, nadovezujući se na strategiju Komisije za borbu protiv prijevara, funkcije analize podataka kako bi se lakše utvrdili problemi u upravljanju rizicima povezani sa zaštitom financijskih interesa EU-a. Također će se razmotriti mogućnost izdavanja upozorenja, ako je potrebno, pri pojavi problematičnih uzoraka. Komisija poziva: ·Europski parlament i Vijeće da razmisle o jačanju kolektivnog pristupa među institucijama u pogledu postupaka iz članka 7. UEU-a; ·Vijeće da nastavi s namjerom poboljšanja postupka iz članka 7. jasnijim i stabilnijim postupovnim pravilima; ·Europski parlament i Vijeće da brzo donesu Uredbu o zaštiti proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama.

V. ZAKLJUČAK I SLJEDEĆI KORACI

Poštovanje vladavine prava zajednička je odgovornost svih institucija EU-a i svih država članica. Sve strane moraju preuzeti tu odgovornost i ispuniti svoje zadaće. Uz mjere koje treba poduzeti u okviru ove Komunikacije, Komisija se zalaže za nastavak rasprave i poduzimanje odgovarajućih dodatnih mjera u okviru svoje nadležnosti. Zajednički cilj mora biti razvoj koordiniranog i dosljednog strateškog pristupa za Uniju koji uključuje sve relevantne aktere. Ključni elementi takvog strateškog pristupa uključuju promicanje zajedničke kulture vladavine prava u cijelom EU-u, stvarni kapacitet za rano rješavanje problema s pomoću preventivnih mjera te, ako preventivne mjere nisu dovoljne, zalaganje za učinkovito zajedničko djelovanje kako bi se ograničilo širenje problema.