Komisija je predano radila na osiguravanju dodatnih alternativnih izvora i nastavlja to činiti. Ova Komunikacija dopunjuje taj pristup sa strane potražnje. U njoj se preispituju trenutačno stanje i mjere koje su već poduzete te se navode alati kojima EU raspolaže kako bi odgovorio na tu situaciju. Predlažu se i dodatne mjere za koordinirano smanjenje potražnje i intenziviranje zajedničkog rada cijelog EU-a na osiguravanju opskrbe. To je ključno za smanjenje mogućnosti i troškova poremećaja krajem godine te osiguravanje potrebnog pristupa plinu za europske potrošače i industrije u nadolazećem razdoblju iskorištavanjem snage Unije.

Dođe li do daljnjih poremećaja u opskrbi ili potpunog prekida, Europa na to mora biti spremna. U duhu europske solidarnosti i suradnje EU mora osigurati protok plina onamo gdje je najpotrebniji i tako zaštititi domaće kupce te radna mjesta i gospodarstvo u cjelini.

Potrošnja plina čini 24 % ukupne domaće bruto potrošnje energije u Europi. Rusija je dugi niz godina bila glavni EU-ov dobavljač plina. Samo se prošle godine EU oslanjao na Rusiju za više od 40 % opskrbe plinom, a time i za ispunjenje oko 10 % ukupnih energetskih potreba.

Od prošle godine opskrba EU-a ruskim plinom znatno se smanjuje u namjernom pokušaju da se energija iskoristi kao oružje. Ukupno gledano, u lipnju 2022. dotok plina iz Rusije u EU bio je manji od 30 % prosjeka za razdoblje 2016.–2021. Rusija je u više navrata nenadano, neopravdano i jednostrano smanjila ili zaustavila isporuke klijentima u EU-u, što je narušilo gospodarsku aktivnost i potaklo rast cijena. Zaustavio se dotok plina iz Rusije kroz Bjelarus, a opskrba preko Ukrajine stalno se smanjuje. Obustavljena je i opskrba baltičkih država, Poljske, Bugarske i Finske. Smanjena je opskrba nekoliko zemalja, uključujući Poljsku, Njemačku, Austriju, Dansku, Slovačku, Nizozemsku i Italiju. Od sredine lipnja 2022. protok kroz Sjeverni tok 1, jednu od najvećih uvoznih ruta prema EU-u, smanjen je za 60 %.

(Grafikon: Opskrba ruskim plinom 2022. u usporedbi s prethodnim godinama)

To kontinuirano smanjivanje opskrbe dovelo je do povijesno visokih i nestabilnih cijena energije, što je pridonijelo inflaciji i povećalo rizik od gospodarskog pada u Europi, te do znatnih negativnih učinaka na zapošljavanje i distribucijskih učinaka. To će vjerojatno izazvati porast energetskog siromaštva i rizik od povećanja nejednakosti među državama članicama i regijama.

Nema razloga vjerovati da će se taj obrazac ponašanja koji stvara nesigurnost u opskrbi i veliki rast cijena promijeniti. Usto, brojni signali upućuju na vjerojatno pogoršanje opskrbe plinom.

Predviđajući takav rizik, EU se već počeo pripremati za dugotrajni i moguć potpuni prekid opskrbe ruskim plinom u bilo kojem trenutku. Osiguravanje alternativne opskrbe plinom i zamjena prirodnog plina čistom energijom kad god je to moguće te prema potrebi drugim izvorima energije ključne su sastavnice plana REPowerEU koje su prihvatile države članice, a posebno Platforma EU-a za energiju.

Solidarnost, kao temeljno načelo naše Unije, mora biti temelj pripravnosti EU-a. Osim toga, sve države članice međusobno su povezane jedinstvenim tržištem, koje potiče gospodarski rast, inovacije, otvaranje radnih mjesta i ulaganja. Kako bi takva solidarnost funkcionirala, svi dionici trebali bi poduzimati sve mjere koje su im na raspolaganju da spriječe posljedice mogućeg potpunog prekida isporuke ruskog plina.

Zbog te uzajamne ovisnosti punopravna bi kriza u svakoj državi članici proizvela znatne negativne učinke, bilo izravne ili neizravne. Iako su neke države članice osjetljivije na izravan učinak znatnog poremećaja ili potpunog prekida u opskrbi plinom iz Rusije, kad bi se same morale suočiti s tim učinkom, to bi imalo ozbiljne posljedice za druga gospodarstva. Osjetan gospodarski pad u bilo kojoj državi članici imat će izravan negativan gospodarski učinak na njezine susjede i druge izvozne partnere. Za to su potrebni hitni koraci kako bi se predvidjeli daljnji disruptivni potezi i ojačala otpornost EU-a.

Ova Komunikacija, uključujući europski plan za smanjenje potražnje za plinom u Prilogu, usmjerena je na potrebne mjere na strani potražnje te se nadovezuje na REPowerEU i plan uštede energije na razini EU-a. Tim se mjerama za smanjenje potražnje dopunjuje trenutačni rad na osiguravanju alternativnih izvora energije, kako je utvrđeno u vanjskoj energetskoj strategiji EU-a, i na ubrzavanju prelaska na čistu energiju. Države članice trebale bi ih odmah poduzeti blisko surađujući kako bi se znatno smanjio rizik od prekomjerne neravnoteže između ponude i potražnje sljedeće zime i u razdoblju nakon nje. Tako se mogu znatno smanjiti rizici povezani s nestašicom plina, među ostalim za industrije koje su ključne za lance opskrbe u EU-u, radna mjesta i rast, ukupnu konkurentnost i europsko gospodarstvo.