Tematsko izvješće Može li inicijativa za 
centre izvrsnosti EU‑a 
djelotvorno pridonijeti 
smanjenju kemijskih, 
bioloških, radioloških 
i nuklearnih opasnosti 
koje dolaze iz područja 
izvan EU‑a?HR 2014  BR. 17
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD
EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-pošta: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2014.
ISBN 978-92-872-1678-8
doi: 10.2865/3261
© Europska unija, 2014.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Printed in Luxembourg
Može li inicijativa za 
centre izvrsnosti EU‑a 
djelotvorno pridonijeti 
smanjenju kemijskih, 
bioloških, radioloških 
i nuklearnih opasnosti 
koje dolaze iz područja 
izvan EU‑a?
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim 
podstavkom UFEU‑a)Tematsko izvješćeHR 2014  BR. 17
02
 Sadržaj
Odlomak
 Kratice
I. – XI. Sažetak
1. – 12. Uvod
1. – 7. Odgovor na izazove za sigurnost EU‑a
8. – 12. Inicijativa za centre izvrsnosti EU‑a na području KBRN‑a
8. – 9. Ciljevi
10 .– 12. Cjelokupna koordinacija i struktura
13. – 15. Revizijski opseg i pristup
16. – 49. Opažanja
16. – 21. Koncept inicijative temelji se na pouzdanoj analizi i potiče suradnju i vlasništvo u regijama
22. – 28. Organizacijski je ustroj inicijative složen, ali općenito prikladan
29. – 49. Iako su sustavi upravljanja uspostavljeni, i dalje ima nekih nedostataka
29. – 35. Kašnjenja u planu provedbe
36 .– 41. Uspostavljeni su sustavi za odabir i provedbu projekata, no potrebno je da se partnerske zemlje više uključe 
u njih
42. – 45. Uspostavljena je bilateralna suradnja između tijela za donošenje odluka i provedbenih tijela, no ne postoji 
forum za širu stratešku suradnju
46. – 49. Uspostavljen je sustav praćenja
50. – 53. Zaključci i preporuke
50. – 51. Zaključci
52. – 53. Preporuke
03 Sadržaj
 Prilog I. – Struktura inicijative
 Prilog II.  – Popis regionalnih tajništva
 Prilog III. – Pojedinačne sastavnice inicijative i uključena tijela
 Prilog IV. – Provedbena tijela inicijative
 Prilog V. – Popis projekata koji se trenutačno provode u sklopu ove inicijative
 Odgovor ESVD ‑a i Komisije
04
 Kratice
CI: Centri izvrsnosti
ESVD : Europska služba za vanjsko djelovanje
EuropeAid : Glavna uprava za razvoj i suradnju
IzS: Instrument za stabilnost
KBRN : Kemijske, biološke, radiološke i nuklearne (prijetnje, roba)
NS: Nacionalna središnjica
NT: Nacionalni tim
RT: Regionalno tajništvo
TACIS : Tehnička pomoć za Zajednicu nezavisnih država 
UNICRI : Istraživački institut UN‑a za međuregionalni kriminal i pravdu
ZIC: Glavna uprava Zajednički istraživački centar
05
 Sažetak
I
Od sredine 1990 ‑tih EU radi na smanjenju opasnosti 
koje prijete sigurnosti EU‑a, i to ponajprije postiže 
aktivnostima koje se financiraju iz programa za nukle ‑
arnu sigurnost TACIS.
II
Europsko vijeće donijelo je 2003. godine dvije stra ‑
tegije koje su postavile temelje budućim aktivno ‑
stima na području sigurnosti: „Europsku sigurnosnu 
strategiju” i „Strategiju EU‑a protiv širenja oružja za 
masovno uništenje”.
III
„Instrument za stabilnost” jedan je od instrumenata 
razvijenih nakon donošenja ovih strategija, s proraču ‑
nom od 1 820 milijuna eura za razdoblje od 2007. do 
2013. godine. Instrument se bavi izazovima za sigur ‑
nost u državama koje nisu članice EU‑a i sastoji se od 
kratkoročne i dugoročne sastavnice.
IV
„Inicijativa za kemijske, biološke, radiološke i nukle ‑
arne (KBRN) centre izvrsnosti EU‑a” najveća je jedin ‑
stvena mjera u dugoročnoj sastavnici, s proračunom 
od 100 milijuna eura za razdoblje od 2010. do 2013. 
godine. Njome se pružaju regionalne platforme za sve ‑
obuhvatno bavljenje svim aspektima kemijskih, biološ ‑
kih, radioloških i nuklearnih opasnosti koje proizlaze 
iz prirodnih nepogoda, slučajnih katastrofa i protuza ‑
konitog ponašanja, uključivanjem u vrlo ranoj fazi svih 
dionika, potičući tako razvoj stručnosti u obuhvaćenim 
zemljama.
V
Inicijativom koordiniraju i upravljaju Europska služba 
za vanjsko djelovanje i EuropeAid.VI
Revizijom koju je proveo Sud ocijenilo se može li ini ‑
cijativa za centre izvrsnosti EU‑a na području KBRN‑a 
djelotvorno pridonijeti smanjenju opasnosti te vrste 
koje dolaze iz područja izvan EU‑a.
VII
Sud zaključuje da inicijativa za centre izvrsnosti EU‑a 
na području KBRN‑a može djelotvorno pridonijeti 
smanjenju kemijskih, bioloških, radioloških i nuklear ‑
nih opasnosti koje dolaze iz područja izvan EU‑a, no 
nekoliko je elemenata još potrebno završiti.
VIII
Koncept inicijative temelji se na pouzdanoj analizi 
i bavi se nedostatcima utvrđenima u prethodnom 
programu TACIS. Sveobuhvatan pristup potaknut 
potražnjom i prepoznatljiva usredotočenost na regio ‑
nalnu suradnju pružaju dugoročan odgovor na glavne 
zadaće utvrđene u Europskoj sigurnosnoj strategiji 
i Strategiji EU‑a protiv širenja oružja za masovno 
uništenje kojima se dotad nije bavilo. Inicijativom se 
u vrlo ranoj fazi omogućuje sudjelovanje svih dio ‑
nika u partnerskim zemljama, što pridonosi njezinoj 
održivosti te vlasništvu partnerskih zemalja u mnogim 
obuhvaćenim regijama.
IX
Organizacijski ustroj inicijative općenito je prikladan, 
unatoč njegovoj složenosti, no potrebno je napraviti 
neke prilagodbe. Odluka da se odrede dva proved ‑
bena tijela i regije dobro je obrazložena i svako tijelo 
ima posebnu ulogu. Međutim, regionalna tajništva 
nemaju dovoljno tehničkih sposobnosti. Delegacije 
EU‑a nedovoljno se koriste svojim položajem kako bi 
poboljšale političku potporu u partnerskim zemljama 
i surađivale s državama članicama EU‑a.
Sažetak 06
X
Uspostavljen je prikladan sustav upravljanja i nje ‑
gova je primjena počela. Međutim, neki su elementi 
inicijative kasnili. Početnim planom provedbe nije se 
dovoljno uzela u obzir inherentna složenost inicijative. 
To je značilo da se provedbeni plan nije mogao pot ‑
puno primijeniti jer ključni elementi, poput procjena 
potreba, nisu bili završeni kad se počelo s odabirom 
projekata. U ranoj fazi inicijative, partnerske zemlje 
nisu dovoljno sudjelovale u odabiru projekata. Neki 
su projekti u tijeku i uspostavljeni su sustavi praćenja. 
Sud je primijetio da se suradnja između tijela za dono ‑
šenje odluka (ESVD i EuropeAid), s jedne strane, i pro ‑
vedbenih tijela (ZIC i UNICRI), s druge strane, ostvaruje 
samo na bilateralnoj osnovi.
XI
Sud iznosi niz preporuka koje bi ESVD i Komisija trebali 
uzeti u obzir kako bi dodatno razvili inicijativu i osigu ‑
rali njezinu održivost.
07
 Uvod
Odgovor na izazove za 
sigurnost EU‑a
01 
Europska unija (EU) pokrenula je 
u svibnju 2010. godine Inicijativu za 
kemijske, biološke, radiološke i nukle ‑
arne (KBRN) centre izvrsnosti (dalje 
u tekstu „inicijativa”). Inicijativa je 
osmišljena kako bi ojačala institucijski 
kapacitet država koje nisu članice EU‑a 
radi smanjenja opasnosti KBRN‑a koje 
bi, ne bude li ih se suzbijalo, mogle biti 
prijetnja EU‑u.
02 
S proračunom od 100 milijuna eura za 
razdoblje od 2010. do 2013. godine, 
inicijativa je najveća jedinstvena mjera 
dugoročne sastavnice Instrumenta 
za stabilnost (IzS)1. Instrument za 
stabilnost osmišljen je kako bi Europ ‑
skoj uniji pružio novi strateški alat 
za suočavanje s nizom izazova u vezi 
s globalnom sigurnošću i razvojem. To 
je uključivalo kratkoročne i dugoročne 
mjere2, s proračunom od 1 820 miliju ‑
na eura za razdoblje od 2007. do 2013. 
godine (73 % za odgovor na krizne 
situacije i 27 % za sprečavanje kriznih 
situacija). Ovim se instrumentom par ‑
tnerskim zemljama koje nisu članice 
EU‑a pruža tehnička i financijska po ‑
moć za smanjenje opasnosti i sprem ‑
nost u vezi s kemijskim, biološkim, 
radiološkim i nuklearnim materijalima 
ili sredstvima. Prema Europskom par ‑
lamentu i Vijeću, mjere koje se donesu 
Instrumentom za stabilnost trebaju biti 
komplementarne i dosljedne mjerama 
donesenima radi ostvarivanja Zajed ‑
ničke vanjske i sigurnosne politike.03 
Nakon černobilske nesreće iz 1986. 
godine, opasnost koju su predstavlja ‑
la nuklearna postrojenja u središnjoj 
i istočnoj Europi izrađena po sovjet ‑
skom modelu izazivala je veliku zabri ‑
nutost međunarodne zajednice, a ta se 
zabrinutost povećala nakon raspada 
Sovjetskog Saveza i nastanka 11 novih 
nezavisnih država (ZND – Zajednica 
nezavisnih država).
04 
Godine 1991., Europska komisija 
pokrenula je program TACIS3 kako bi 
pomogla Zajednici nezavisnih država 
u prijelazu na demokratska, tržišno 
usmjerena gospodarstva. Program je 
okončan 2006. godine.
05 
U kontekstu programa TACIS, države 
članice EU‑a i Komisija dogovorile su 
se da zauzmu zajedničko stajalište 
o nuklearnoj sigurnosti. Pokrenule su 
program nuklearne sigurnosti TACIS4 
kako bi pružile pomoć na licu mjesta, 
stvorile zaštitne i regulatorne pristu ‑
pe, poboljšale upravljanje nuklearnim 
otpadom i ponudile nekadašnjim 
znanstvenicima SSSR‑a koji su se bavili 
nuklearnim oružjem mogućnost zapo ‑
slenja u području uporabe nuklearne 
energije u civilne svrhe.1 Uredba (EZ) br. 1717/2006 
Europskog parlamenta i Vijeća 
od 15. studenoga 2006. 
o uspostavljanju Instrumenta 
za stabilnost (SL L 327, 
24.11.2006., str. 1.).
2 Primjer kratkoročnih mjera: 
potpora uspostavi prijelaznih 
vlasti te demokratskih 
i pluralističkih državnih 
institucija; primjer dugoročnih 
mjera: razvoj pravnih okvira 
i institucijskih mogućnosti, 
primjerice u vezi s kontrolom 
izvoza robe koja se može 
upotrebljavati u civilne i/ili 
vojne ili kriminalne svrhe 
(„robe dvojne namjene”).
3 „Tehnička pomoć Zajednici 
nezavisnih država”.
4 Tijekom razdoblja od 1992. do 
2006. godine programu 
nuklearne sigurnosti TACIS 
dodijeljena su sredstva 
u vrijednosti od 
1,3 milijarde  eura.
08 Uvod
06 
Godine 2003., slijedom institucijskih 
i međuvladinih rasprava o terorističkim 
napadima u New Yorku i ratu u Iraku, 
Europsko vijeće donijelo je dvije strate ‑
gije koje su postavile temelje budućim 
djelovanjima u području sigurnosti:
(a) „Europsku sigurnosnu strategiju”5, 
kojom se uspostavilo sigurnosno 
okruženje EU‑a i sljedeći ključni 
izazovi EU‑a:
 ο terorizam,
 ο širenje oružja za masovno 
uništenje,
 ο regionalni sukobi,
 ο propadanje država,
 ο organizirani kriminal.
Vijeće je zaključilo da EU mora biti 
aktivniji, dosljedniji i bolji u rješavanju 
ovih izazova u pogledu odgovora na 
krizne situacije i njihovo sprečavanje.
(b) „Strategija EU‑a protiv širenja oruž ‑
ja za masovno uništenje”6 pružila 
je plan djelovanja u ovom područ ‑
ju. Njezine glavne zadaće bile su 
osobito:
 ο poduprijeti međunarodni sustav 
za praćenje sprečavanja širenja 
oružja,
 ο pomagati zemljama koje nisu člani ‑
ce EU‑a izgradnjom kapaciteta,
 ο uspostava zakonodavnih okvira i
 ο izrada planova odgovora kojima bi 
mogle ispuniti svoje obveze unutar 
tih okvira.07 
Rezolucija Vijeća sigurnosti UN‑a iz 
2004. godine također se bavi zabrinu ‑
tostima koje je izrazio EU7. O stalnoj 
važnosti ovih zabrinutosti svjedoče 
i posljednji događaji u Siriji.
Inicijativa za centre izvrs ‑
nosti EU‑a na području 
KBRN‑a
Ciljevi
08 
Glavni su ciljevi8 inicijative za centre 
izvrsnosti EU‑a na području KBRN‑a:
 ο jačanje dugoročne nacionalne 
i regionalne sposobnosti odgo ‑
vornih vlasti i administrativne 
infrastrukture,
 ο podupiranje i osnaživanje kratko ‑
ročne sposobnosti odgovora.
09 
Prema inicijativi, ovi će se ciljevi postići 
na sljedeći način:
(a) pružanjem osposobljavanja i po ‑
moći zemljama u provedbi me ‑
đunarodnih obveza kako bi se sma ‑
njile opasnosti od širenja KBRN‑a,
(b) podupiranjem nacionalnih kapa ‑
citeta kako bi se provele pravne, 
administrativne i tehničke mjere 
u vezi s opasnostima od širenja 
KBRN‑a,5 Europska sigurnosna strategija, 
Europsko vijeće, Bruxelles, 
12. i 13. prosinca 2003.; vidi 
http://www.eeas.europa.eu/
csdp/about‑csdp/
european‑security‑strategy/ .
6 Strategija EU‑a protiv širenja 
oružja za masovno uništenje, 
Europsko vijeće, Bruxelles, 
12. prosinca 2003. godine; vidi 
http://eeas.europa.eu/
non‑proliferation‑and‑disarma ‑
ment/wmd/index_en.htm .
7 Rezolucija Vijeća sigurnosti 
UN‑a 1540 od 28. travnja 2004.
8 Instrument za stabilnost – 
Višegodišnji indikativni 
program 2009. – 2011., 
Europska komisija, 8. 4. 2009.
09 Uvod
(c) osiguravanjem održivosti ospo ‑
sobljavanja i pomoći te vlasništva 
nad njima primjenom integriranog 
regionalnog pristupa,
(d) pružanjem cjelokupnog paketa 
osposobljavanja i pomoći u vezi 
s KBRN‑om (npr. kontrola izvoza, 
nezakonita trgovina, sigurnost 
i zaštita, planiranje u vezi s hitnim 
situacijama, odgovor na krizne 
situacije, preraspodjela znanstve ‑
nika, pohrana i odlaganje).
Cjelokupna koordinacija 
i struktura
10 
Mnoga tijela imaju ulogu u ovoj inicija ‑
tivi (također vidjeti Prilog I. ):
(a) Europska služba za vanjsko dje ‑
lovanje (ESVD), tijelo odgovorno 
za vanjsku politiku EU‑a, odgo ‑
vorno je za stratešku orijentaciju 
inicijative putem višegodišnjih 
indikativnih programa Instrumenta 
za stabilnost, kojim je inicijativa 
obuhvaćena. ESVD održava redovit 
kontakt s drugim međunarodnim 
tijelima u području upravljanja 
opasnostima KBRN‑a (npr. Među ‑
narodna agencija za atomsku ener ‑
giju) te s njima raspravlja o općoj 
strategiji i glavnim zadaćama.(b) EuropeAid – odjel za razvojnu 
pomoć Komisije – tijelo je za 
donošenje odluka te je odgovorno 
za provedbu proračuna inicijative. 
EuropeAid priprema godišnje pro ‑
grame djelovanja Instrumenta za 
stabilnost i prati rad upravljačkog 
tima i provedbenih tijela: Zajed ‑
ničkog istraživačkog centra (ZIC) 
Komisije i Istraživačkog instituta 
UN‑a za međuregionalni kriminal 
i pravdu (UNICRI). Od 2012. godine 
EuropeAid upravlja i projektima 
koji se provode u sklopu inicijati ‑
ve9, uključujući odabir projekata, 
ugovaranje provedbenih konzorci ‑
ja10 i praćenje.
(c) „Upravljački tim” stručnjaka iz 
nevladinih organizacija s područja 
EU‑a podupire inicijativu pruža ‑
njem savjeta o pitanjima uprav ‑
ljanja, predstavljanjem inicijative 
partnerskim zemljama i traženjem 
političke potpore visoke razine.
(d) Inicijativu provode Zajednički istra ‑
živački centar i Istraživački institut 
UN‑a za međuregionalni kriminal 
i pravdu. Zajednički istraživački 
centar, stručni odjel za tehničku 
i znanstvenu potporu u sklopu 
Komisije, pomaže u izradi nacrta 
projektnih prijedloga, odabiru 
projekata i procjenama potre ‑
ba. Odgovoran je i za uspostavu 
i održavanje mehanizama za praće ‑
nje projekata i inicijative u cje ‑
lini. Istraživački institut UN‑a za 
međuregionalni kriminal i pravdu 
osniva regionalna tajništva i poma ‑
že u uspostavi struktura u partner ‑
skim zemljama, i to izradom nacrta 
nacionalnih planova djelovanja 
i organizacijom okruglih stolova.9 UNICRI upravlja projektima 
ugovorenima prije 
2012. godine.
10 U slučaju UNICRI‑ja bila je riječ 
o neprofitnim organizacijama 
odgovarajuće stručnosti iz 
cijelog svijeta; u slučaju 
EuropeAida riječ je o: vladinim 
agencijama odgovarajuće 
stručnosti iz država članica 
EU‑a.
10 Uvod
(e) Svaka partnerska zemlja, a ima ih 
više od 40, određuje svoju naci ‑
onalnu središnjicu (NS) kako bi 
koordinirala rad koji dionici KBRN‑a 
obave u svojoj zemlji i tako pomo ‑
gla u uspostavi nacionalnih timova 
(NT)11 te organizirala sastanke 
i širila odgovarajuće informacije. 
Partnerske zemlje također određu ‑
ju svoje potrebe s pomoću alata 
za procjenu potreba te razvijaju 
nacionalne planove djelovanja 
u kojima određuju glavne potrebe. 
Potom izrađuju nacrt prilagođenih 
projektnih prijedloga koji se bave 
tim potrebama. Tijekom daljnjih 
postupaka u projektne se prijedlo ‑
ge dodaje regionalna sastavnica, 
ako već nije bila uključena, koju 
usklađuje ZIC, a potom se projek ‑
tni prijedlozi vrednuju, klasifici ‑
raju i biraju kako bi ih EuropeAid 
financirao. Nakon toga ugovaraju 
se konzorciji za provedbu projeka ‑
ta i provedba počinje.
(f) Partnerske zemlje surađuju putem 
regionalnih tajništva (RT) (vidjeti 
popis u  Prilogu II. ). Tajništva se sa ‑
stoje od dvaju stalnih zaposlenika: 
voditelja tajništva (kojeg imenuje 
zemlja domaćin) i regionalnog 
koordinatora (kojeg zapošljava 
UNICRI). Oni pokušavaju poticati 
regionalnu suradnju te pružiti 
regionalnu dimenziju projektnim 
prijedlozima:
 ο olakšavanjem razmjene informaci ‑
ja i koordinacije u regiji,
 ο pomaganjem državama u izgradnji 
kapaciteta kako bi procijenile po ‑
trebe i bavile se njima te utvrdile 
područja stručnosti,
 ο podupiranjem provedbe i praćenja 
projekata te pružanjem povratnih 
informacija provedbenim tijelima i
 ο promicanjem regionalne svijesti 
o inicijativi.11 
Delegacija EU‑a12 u svakoj državi koja 
sudjeluje u inicijativi redovito se izvješ ‑
ćuje o napretku inicijative i povezanim 
aktivnostima koje se provode u toj 
državi.
12 
U Prilogu III.  prikazane su pojedinačne 
sastavnice inicijative i tijela uključena 
u njezinu provedbu.11 Nacionalni timovi dalje 
koordiniraju rad i dijele 
informacije u svojim 
zemljama, među institucijama 
poput ministarstava, agencija 
te obrazovnih i istraživačkih 
ustanova.
12 Europsku uniju predstavlja 139 
delegacija i ureda EU‑a diljem 
svijeta. Dodatne informacije 
potražite na adresi: http://eeas.
europa.eu/delegations/
index_en.htm .
11
 Revizijski opseg  
i pristup
13 
Cilj revizije Suda bio je ocijeniti može li 
inicijativa za centre izvrsnosti EU‑a na 
području KBRN‑a djelotvorno prido ‑
nijeti smanjenju kemijskih, bioloških, 
radioloških i nuklearnih opasnosti koje 
dolaze iz područja izvan EU‑a. Ovo sve ‑
obuhvatno revizijsko pitanje podijelje ‑
no je na sljedeća potpitanja:
 ο Temelji li se inicijativa na pouzda ‑
noj analizi situacije koja je pretho ‑
dila 2010. godini?
 ο Je li organizacijski ustroj inicijative 
prikladan za suočavanje s utvrđe ‑
nim izazovima?
 ο Je li uspostavljen prikladan sustav 
upravljanja i je li njegova primjena 
počela?
14 
S obzirom na to da je inicijativa po ‑
prilično nova (počela je 2010. godine, 
a prvi projekti počeli su 2013. godi ‑
ne), Sud nije proveo reviziju njezinih 
izlaznih proizvoda, ishoda i učinka. 
Sud je zapravo ispitao utječu li pristup 
inicijative, njezina strategija i uprav ‑
ljanje na smanjenje opasnosti KBRN‑a 
u zemljama koje nisu članice EU‑a.
15 
Sud je proveo reviziju u razdoblju od 
listopada 2013. do siječnja 2014. go ‑
dine. Revizija je obuhvaćala analitički 
pregled odgovarajućih dokumenata, 
razgovore s osobljem Komisije, ESVD‑a, 
UNICRI‑ja i upravljačkog tima, posjete 
dvama regionalnim tajništvima (Rabat 
i Amman) i pohađanje radionice prove ‑
dene u sklopu jednoga od projekata.
12
 Opažanja
Koncept inicijative temelji 
se na pouzdanoj analizi 
i potiče suradnju i vlasniš ‑
tvo u regijama
16 
Inicijativa za centre izvrsnosti EU‑a na 
području KBRN‑a ključni je odgovor 
na Europsku sigurnosnu strategiju 
i Strategiju EU‑a protiv širenja oružja za 
masovno uništenje. Koncept inicijati ‑
ve temelji se na pouzdanoj analizi te 
posebice razmatra sljedeće nedostatke 
prethodnog programa TACIS:
 ο pristup je najvećim dijelom bio ad 
hoc i neke njegove aktivnosti nisu 
bile dio dugoročne strategije,
 ο provedba programa TACIS išla je 
odozgo prema dolje, uz središnje 
čvorište donošenja odluka u Komi ‑
siji, te je tako ograničila vlasništvo 
državama koje nisu članice EU‑a. 
Stoga je postojala velika opasnost 
da se projekti i njihovi rezultati 
neće održati nakon što se financi ‑
ranje EU‑a okonča13.17 
Inicijativa za centre izvrsnosti predstav ‑
lja nekoliko inovativnih značajki. Trebala 
bi:
 ο baviti se opasnostima i prijetnjama 
KBRN‑a, bez obzira na to proizlaze 
li one iz protuzakonitog ponašanja, 
slučajnih nesreća ili prirodnih nepo ‑
goda, i obuhvatiti mjere za sma ‑
njenje opasnosti u vezi s pitanjima 
sprečavanja, otkrivanja, odgovora 
i upravljanja. Okvir 1 . u nastavku 
daje primjer ovakvih opasnosti,
 ο biti izgrađena na pristupu pota ‑
knutom potražnjom („odozdo 
prema gore”): stručnjaci u partner ‑
skim zemljama na sustavan način 
utvrđuju posebne potrebe svoje 
zemlje u svim područjima opasnosti 
KBRN‑a s pomoću alata za procjenu 
potreba (npr. analiza nedostataka); 
potom u nacionalnim planovima 
djelovanja određuju glavne mjere 
koje treba poduzeti kako bi se te 
opasnosti i prijetnje riješile; napos ‑
ljetku izrađuju nacrt prilagođenih 
projektnih prijedloga kako bi se 
riješile utvrđene potrebe i uklonili 
nedostatci u njihovim sustavima za 
smanjenje opasnosti,
 ο biti posebno usredotočena na 
regionalnu suradnju među partner ‑
skim zemljama: stručnost i kapacitet 
nastali inicijativom u partnerskim 
zemljama razmjenjuju se na regio ‑
nalnoj razini.
Primjeri opasnosti KBRN‑a kojima se inicijativa bavi:
– kemijske : nezakonita trgovina kemijskim sredstvima koja se mogu upotrebljavati u industriji i/ili u kriminal ‑
nim radnjama („dvojna namjena”);
– biološke : epidemije poput influence ptica (ptičje gripe), vrlo zarazne bolesti koja se brzo širi na nekoliko 
zemalja;
– radiološke : bolnički otpad, poput tvari koje se upotrebljavaju u liječenju zračenjem;
– nuklearne : incidenti poput nesreće u Fukushimi pri kojima se radiološki materijal nenamjerno ispušta u okoliš.Okvir 1.13 Riječ je o „održivosti” mjera 
koje financiraju donatori.
13 Opažanja
18 
Sve ove nove značajke osmišljene su 
kako bi se povećalo vlasništvo u part ‑
nerskim zemljama te tako poboljšala 
održivost inicijative, tj. kako bi se 
povećala mogućnost da se rezultati 
mjera održe i nakon okončanja prima ‑
nja sredstava EU‑a.
19 
Regionalna suradnja na području si ‑
gurnosti ključna je značajka inicijative. 
ESVD i Komisija imaju dobre razloge 
za uključivanje ovog elementa u inici ‑
jativu i usredotočenost na regionalnu 
suradnju:
(a) opasnosti kojima se ona bavi ima ‑
ju, po svojoj prirodi, prekogranične 
značajke; učinak kemijskih nesreća 
i epidemija poput ptičje gripe ne 
zaustavlja se na granicama država;
(b) partnerske zemlje različito su 
napredovale kad je riječ o područ ‑
ju smanjenja opasnosti KBRN‑a; 
regionalnom suradnjom promiču 
se najbolje prakse pa partnerske 
zemlje mogu ostvariti korist raz ‑
mjenom znanja.
20 
Očekivana korist od inicijative stoga 
nije ograničena na neposredne rezulta ‑
te projekata. To što se susjedne zemlje 
u osjetljivim geografskim područjima 
poput Sjeverne Afrike ili Bliskog Istoka 
sastaju kako bi razgovarale i provele 
projekte u području sigurnosti pred ‑
stavlja važnu dodanu vrijednost koja 
sama po sebi pridonosi kulturi surad ‑
nje i sigurnosti.21 
Međunarodna zajednica pozdravila 
je inicijativu. Poduprlo ju je Vijeće si ‑
gurnosti UN‑a14, Globalno partnerstvo 
G8 (koje je uspostavilo radnu grupu 
za centre izvrsnosti15) i NATO (dok EU 
podupire NATO‑ov centar KBRN‑a 
u Vyskovu u Češkoj 16).
Organizacijski je ustroj 
inicijative složen, ali opće ‑
nito prikladan
22 
Organizacijski ustroj inicijative složen 
je zbog broja uključenih sudionika, 
decentralizirane organizacije, globalne 
razine, heterogenosti regija i partner ‑
skih zemalja te činjenice da inicijativu 
zajednički provode EU i tijela UN‑a 
(vidjeti odlomke 10. i 11.). Međutim, ta 
je složenost inherentna pristupu koji 
je odabran za inicijativu uzevši u obzir 
da je ona: sveobuhvatna, izgrađena 
odozdo prema gore i regionalna (vidje ‑
ti odlomak 17.).
23 
Odabir provedbenih tijela inicijative, 
ZIC‑a i UNICRI‑ja, dobro je obrazložen. 
ZIC, znanstveno tijelo unutar Komi ‑
sije, pruža odgovarajuću tehničku 
stručnost, dok se UNICRI, kad se treba 
obratiti potencijalnim partnerskim 
zemljama i uvjeriti ih da sudjeluju u ini ‑
cijativi, može oslanjati na diplomatsku 
mrežu UN‑a. U  Prilogu IV.  utvrđuje se 
kontekst odabira svakog od provedbe ‑
nih tijela, njihovo područje stručnosti 
i glavne zadaće koje su im dodijeljene.14 Izjava Vijeća sigurnosti 
Ujedinjenih Naroda o potpori 
Centara izvrsnosti EU‑a, 
12. travnja 2012.
15 Globalno partnerstvo: Protiv 
širenja materijala i oružja za 
masovno uništenje: Izvješće 
predsjednika za 2013., Ured za 
vanjske poslove 
i Commonwealth, London, 
prosinac 2013.
16 Dodatne informacije 
pogledajte na adresi: http://
www.jcbrncoe.cz/ .
14 Opažanja
24 
Usprkos velikom broju uključenih tijela, 
njihove uloge i odgovornosti jasno su 
određene i svako tijelo ima svoju ulogu 
(vidjeti odlomke 10. i 11.).
25 
Partnerske zemlje, prema smjernicama 
i preporukama ZIC‑a i UNICRI‑ja, same 
biraju svoje nacionalne središnjice 
i stvaraju nacionalne timove. Ta je au ‑
tonomija ključna za prihvaćanje inicija ‑
tive i dosljedna je s njezinim pristupom 
potaknutim potražnjom.
26 
U pogledu određivanja regija u kojima 
će se inicijativa provoditi, razumljivo je 
da su ESVD i Komisija uglavnom izabra ‑
li regije koje uključuju susjedne zemlje 
EU‑a i/ili zemlje pridružene EU‑u 
(vidjeti Prilog II. ). Međutim, uključen je 
velik broj regija i država te bi potražnja 
za financiranjem korisnih projekata 
mogla nadići ograničene raspoložive 
resurse. Stoga će, kako bi se osigurala 
najbolja uporaba raspoloživih finan ‑
cijskih sredstava, možda biti potrebno 
dati prednost projektima iz područja 
od najveće važnosti za sigurnost EU‑a.
27 
Regionalna tajništva (vidjeti odlomak 
10.) trenutačno imaju ograničenu 
tehničku stručnost. Zbog toga teško 
ispunjavaju neke od svojih obveza, 
poput pomoći u razvoju i usklađivanju 
projektnih prijedloga te olakšavanja 
provedbe projekata.28 
Delegacije EU‑a u partnerskim zemlja ‑
ma redovito se izvješćuje o inicijativi, 
no one još nemaju dovoljno aktivnu 
ulogu. One imaju stručnost za pružanje 
potpore regionalnim tajništvima i na ‑
cionalnim središnjicama. Štoviše, one 
imaju diplomatsku stručnost s pomoću 
koje bi mogle dobiti i zadržati političku 
potporu visoke razine u partnerskim 
zemljama te podići svijest o uključeno ‑
sti EU‑a.
Iako su sustavi upravlja ‑
nja uspostavljeni, i dalje 
ima nekih nedostataka
Kašnjenja u planu provedbe
29 
Pri izradi nacrta plana provedbe ESVD 
i EuropeAid nisu uzeli u obzir inhe ‑
rentnu složenost inicijative (vidjeti 
Prilog III. ). Vrijeme potrebno za uspos ‑
tavu struktura u partnerskim zemljama 
bilo je dulje od očekivanoga. To se 
dogodilo zbog političkih okolnosti 
i promjenjivog opsega nacionalne pot ‑
pore visoke razine, heterogene prirode 
partnerskih zemalja, njihova različita 
iskustva u području smanjenja opasno ‑
sti KBRN‑a i različita opsega u kojem 
su već bile uspostavljene odgovara ‑
juće strukture (primjerice nacionalni 
timovi).
30 
Zbog te je složenosti kasnilo ne samo 
određivanje nacionalnih središnjica 
nego i uspostava nacionalnih timova.
15 Opažanja
31 
Planom provedbe predviđao se, izme ‑
đu ostaloga, niz koraka, od procjene 
potreba, preko uporabe posebno 
razvijenog alata do nacionalnih plano ‑
va djelovanja, nakon kojih su slijedili 
projektni prijedlozi za rješavanje utvr ‑
đenih potreba.
32 
Svrha alata za procjenu potreba bila je 
sustavno utvrđivanje opasnosti svoj ‑
stvenih svakoj zemlji u svim područ ‑
jima opasnosti KBRN‑a. Razvoj alata 
već je bio u planu u ugovoru između 
EuropeAida i UNICRI‑ja iz 2010. godine. 
No, zbog kašnjenja u provedbi inicijati ‑
ve (vidjeti odlomke 29. i 30.) EuropeAid 
ponovno ga je planirao u godišnjem 
programu djelovanja za 2012. godinu.
33 
Pri razvoju alata, prema mišljenju 
EuropeAida, UNICRI nije dovoljno uzeo 
u obzir administrativne kapacitete par ‑
tnerskih zemalja, što je dovelo do toga 
da je krajnji proizvod bio previše slo ‑
žen. Stoga je EuropeAid u ožujku 2013. 
godine ovu zadaću dodijelio ZIC‑u, 
koji je u prosincu 2013. predao novu, 
jednostavniju inačicu. Nakon testiranja 
provedenog u tri partnerske zemlje, 
ova je inačica u cijelosti dostupna 
od početka 2014. godine. Sada su na 
raspolaganju dva alata koji bi trebali 
pomoći partnerskim zemljama u prip ‑
remi nacionalnih planova djelovanja.34 
Nakon izvođenja procjene potreba tre ‑
bali bi se pripremiti nacionalni planovi 
djelovanja kako bi pružili mjere koje su 
nužne za odgovor na utvrđene potre ‑
be u odnosu na spremnost, sprečava ‑
nje, otkrivanje i ublažavanje katastrofa. 
Do kraja 2013. godine pet partnerskih 
zemalja pripremilo je nacrt planova 
djelovanja.
35 
Zbog svih tih kašnjenja ESVD i Europe ‑
‑Aid nisu se mogli držati predviđenog 
plana provedbe. Projekti su počeli prije 
dovršetka procjena potreba i nacrta 
nacionalnih planova djelovanja.
Uspostavljeni su sustavi za 
odabir i provedbu projekata, 
no potrebno je da se partner ‑
ske zemlje više uključe u njih
36 
Kad je riječ o odabiru projekata, part ‑
nerske zemlje ili regionalna tajništva 
daju većinu prijedloga, no neke pri ‑
jedloge daju i provedbena tijela. Iako 
provedbena tijela mogu dati određeni 
poticaj inicijativi podnošenjem pro ‑
jektnih prijedloga, to nije u skladu 
s pristupom odozdo prema gore.
16 Opažanja
37 
ZIC pregledava sve prijedloge te 
zajedno s EuropeAidom osigurava 
da su u njih uključeni SMART17 ciljevi 
i pokazatelji. Tijekom prvog postupka 
odabira projekata EuropeAid, UNICRI 
i ZIC izmijenili su prijedloge tako što 
su neke spojili, a neke odbacili a da 
o tome nisu uvijek izvijestili subjek ‑
te koji su ih podnijeli. To je ugrozilo 
vlasništvo podnositeljima i naštetilo je 
razvoju inicijative.
38 
Od svibnja 2013. godine uključene 
partnerske zemlje mogu predlagati 
projekte u bilo kojem trenutku, a ne 
jedanput godišnje, kao što je to prije 
bio slučaj. EuropeAid ih odobrava na 
pojedinačnoj osnovi nakon rasprava 
između partnerskih zemalja, regional ‑
nih tajništva i mjerodavnih stručnjaka. 
Tijekom rasprava sudionici osiguravaju 
da projektni prijedlozi imaju regio ‑
nalnu dimenziju. Partnerske su zemlje 
pozdravile novi pristup jer su u većoj 
mjeri uključene u postupke koji vode 
odluci o tome da neki projekt primi 
financijska sredstva. Međutim, partner ‑
ske su zemlje zabrinute zbog kašnjenja 
koje nastaje u razdoblju od projektnih 
prijedloga do provedbe projekta te ci ‑
jene svako poboljšanje u tom pogledu.
39 
Do travnja 2014. godine odabrano 
je 40 projekata (vidjeti Prilog V.) . 
Provedba prvih projekata počela je 
1. siječnja 2013. godine. Većina proje ‑
kata odnosi se na podizanje svijesti, 
umrežavanje, prijenos znanja, osposo ‑
bljavanje, izgradnju kapaciteta i una ‑
pređenje zakonodavnih okvira (vidjeti 
primjer u  Okviru 2. ).40 
UNICRI‑ju je povjerena odgovornost 
za upravljanje s prvih 19 projekata 
inicijative, uključujući njihov odabir 
i ugovaranje provedbe s izvođačem 
u skladu s pravilima UN‑a. To je značilo 
da je mogla sudjelovati svaka nepro ‑
fitna organizacija s odgovarajućom 
stručnošću širom svijeta. Godine 2012. 
upravljanje sljedećim projektima preu ‑
zeo je EuropeAid kako bi odgovorio na 
zabrinutost nekih država članica EU‑a 
koje su željele da njihovi stručnjaci 
budu u većoj mjeri uključeni u postup ‑
ke te su htjele naglasiti ulogu EU‑a kao 
donatora.
41 
Otkad EuropeAid organizira provedbu 
projekata, agencije, tijela i stručnjaci iz 
država članica EU‑a bili su okosnica pri 
izgradnji konzorcija za provedbu proje ‑
kata. U ovim konzorcijima sudjeluje tek 
nekoliko agencija, tijela ili stručnjaka iz 
partnerskih zemalja, unatoč tome što 
oni nekad imaju široko iskustvo u obu ‑
hvaćenim temama. Njihova nedovolj ‑
na uključenost može biti prepreka 
vlasništvu nad mjerama u partnerskim 
zemljama te utjecati na održivost 
projektnih rezultata. Osim toga, veće 
sudjelovanje stručnjaka iz partnerskih 
zemalja pridonijelo bi njihovoj sposob ‑
nosti u vezi s KBRN‑om. To je bio jedan 
od glavnih ciljeva inicijative.17 SMART = posebni, mjerljivi, 
dostižni, relevantni 
i pravodobni.
17 Opažanja
Primjer projekta
Naziv  Projekt 5.: Razvoj znanja i prijenos najboljih praksi o praćenju uvoza/izvoza roba KBRN‑a
Ciljno područje  Afričko‑atlantsko pročelje, Srednja Azija, Bliski istok i Sjeverna Afrika
Izvođač  Njemački ured za gospodarstvo i kontrolu izvoza (BAFA), Njemačka
Datum  1. 1. 2013. – 31. 12. 2014.
Proračun  1 440 000  
(u eurima)
Ciljevi  1.  Jačanje sposobnosti država na području praćenja uvoza/izvoza razvojem posebnih 
postupaka i smjernica radi onemogućivanja nezakonitih prekograničnih pošiljki opasnih 
materijala KBRN‑a.
 2. Izgradnja povjerenja među subjektima, agencijama itd. koji su uključeni u područje reguli ‑
ranja uvoza/izvoza na nacionalnoj i regionalnoj razini.
 3. Razvoj održivog sustava razmjene znanja koji se može primijeniti na širok niz zemalja i vla ‑
dinih struktura i koji se temelji na slobodno dostupnim paketima alata za uvoz/izvoz roba 
KBRN‑a.
 4. Poboljšanje regionalne međuagencijske suradnje i standardizacije u skladu s međunarod ‑
nim postupcima i smjernicama za kontrolu uvoza/izvoza.Okvir 2.
18 Opažanja
Uspostavljena je bilateralna 
suradnja između tijela za 
donošenje odluka i proved ‑
benih tijela, no ne postoji 
forum za širu stratešku 
suradnju
42 
Tijekom početne faze osnovan je 
koordinacijski odbor koji je okupio 
predstavnike tijela za donošenje odlu ‑
ka (ESVD i EuropeAid) i provedbenih 
tijela (ZIC i UNICRI) kako bi raspravljali 
o postojećem postupku uspostave 
inicijative, uključujući glavne regio ‑
nalne zadaće, odabir projekata koje će 
voditi UNICRI i drugo. Nakon završetka 
odabira projekata UNICRI‑ja odbor 
je prestao s radom. Otad uključeni 
subjekti surađuju pretežno na bilate ‑
ralnoj osnovi.
43 
Nekoliko tijela izrazilo je mišljenje da 
bi se suradnja, koordinacija i komuni ‑
kacija među njima mogla poboljšati, 
primjerice ponovnom uspostavom 
koordinacijskog odbora kao foruma 
za širu stratešku suradnju. Odbor bi 
pomagao u objašnjavanju proble ‑
ma i određivanju glavnih zadaća na 
vremenski učinkovitiji način, čime bi se 
smanjila potreba za brojnim bilateral ‑
nim raspravama.
44 
Osim inicijative za centre izvrsnosti, 
postoje i drugi kanali za financiranje 
projekata u vezi s KBRN‑om, npr. Među ‑
narodna agencija za atomsku energiju 
ili agencije iz država članica EU‑a.45 
Komisija nema širu sliku o svim pro ‑
jektima koji se financiraju iz svih 
instrumenata na području sigurnosne 
politike, kao ni o projektima smanje ‑
nja opasnosti KBRN‑a koje financiraju 
drugi donatori.
Uspostavljen je sustav 
praćenja
46 
EuropeAid je uspostavio sustav praće ‑
nja inicijative koji se temelji na ključ ‑
nim pokazateljima uspješnosti i ključ ‑
nim pokazateljima učinka. EuropeAid 
prati projekte i uz pomoć GU ZIC‑a 
i UNICRI‑ja. Godišnje izvješće o radu 
EuropeAida također pruža informacije 
o provedbi inicijative.
47 
GU ZIC uspostavio je dobro razvije ‑
ne i iscrpne internetske stranice koje 
dionicima pružaju najnovije informaci ‑
je o projektnim prijedlozima, odabiru 
i provedbi.
48 
U svojem „Polugodišnjem izvješću 
o napretku provedbe Strategije EU‑a 
protiv širenja oružja za masovno uniš ‑
tenje”18. Vijeće izvješćuje o smanjenju 
opasnosti KBRN‑a i, između ostaloga, 
o inicijativi za centre izvrsnosti.
49 
Budući da su projekti počeli tek 2013. 
godine (vidjeti odlomak 39.), prerano 
je za donošenje ocjene o djelotvornos ‑
ti uspostavljenog sustava praćenja.18 Posljednje takvo izvješće 
objavljeno je u Službenom 
listu C 54 od 25. 2. 2014.
19
 Zaključci i preporuke
Zaključci
50 
O ukupnom pitanju revizije Sud zaklju ‑
čuje da inicijativa za centre izvrsnosti 
EU‑a na području KBRN‑a može djelo ‑
tvorno pridonijeti smanjenju kemijskih, 
bioloških, radioloških i nuklearnih 
opasnosti koje dolaze iz područja izvan 
EU‑a, no nekoliko je elemenata još 
potrebno završiti.
51 
Kad je riječ o trima potpitanjima, Sud 
zaključuje sljedeće:
(a) Koncept inicijative temelji se na 
pouzdanoj analizi i bavi se nedos ‑
tatcima utvrđenima u prethodnom 
programu TACIS. Sveobuhvatan 
pristup potaknut potražnjom 
i prepoznatljiva usredotočenost na 
regionalnu suradnju pružaju dugo ‑
ročan odgovor na glavne zadaće 
utvrđene u Europskoj sigurnosnoj 
strategiji i Strategiji EU‑a protiv 
širenja oružja za masovno unište ‑
nje kojima se dotad nije bavilo. Ini ‑
cijativom se u vrlo ranoj fazi svim 
dionicima iz partnerskih zemalja 
pruža mogućnost sudjelovanja 
kako bi se pridonijelo održivosti 
inicijative te vlasništvu partnerskih 
zemalja u mnogim obuhvaćenim 
regijama.(b) Organizacijski ustroj inicijative 
općenito je prikladan, unatoč nje ‑
govoj složenosti, no potrebno je 
napraviti neke prilagodbe. Odluka 
da se odrede dva provedbena 
tijela i regije dobro je obrazložena 
i svako tijelo ima posebnu ulogu. 
Međutim, regionalna tajništva ne ‑
maju dovoljno tehničkih sposob ‑
nosti. Delegacije EU‑a nedovoljno 
se koriste svojim položajem kako 
bi poboljšale političku potporu 
u partnerskim zemljama i surađiva ‑
le s državama članicama EU‑a.
(c) Uspostavljen je prikladan sustav 
upravljanja i njegova je primjena 
počela. Međutim, neki su elementi 
inicijative kasnili. Početnim pla ‑
nom provedbe nije se dovoljno 
uzela u obzir inherentna slože ‑
nost inicijative. To je značilo da 
se provedbeni plan nije mogao 
potpuno primijeniti jer ključni 
elementi, poput procjene potreba, 
nisu bili završeni kad se počelo 
s odabirom projekata. U ranoj fazi 
inicijative partnerske zemlje nisu 
dovoljno sudjelovale u odabiru 
projekata. Neki su projekti u tije ‑
ku i osnovani su sustavi praćenja. 
Sud je primijetio da se suradnja 
između tijela za donošenje odluka 
(ESVD i EuropeAid), s jedne strane, 
i provedbenih tijela (ZIC i UNICRI), 
s druge strane, ostvaruje samo na 
bilateralnoj osnovi.
20 Zaključci i preporuke
Preporuke
52 
Uzimajući u obzir postojeću strukturu 
inicijative, ESVD i Komisija trebali bi:
 ο usredotočiti sredstva EU‑a na pod ‑
ručja koja imaju najveću važnost za 
sigurnost EU‑a kako bi se ostvarila 
najveća izravna korist;
 ο povećati kapacitete regionalnih 
tajništva tako što će im dodati 
tehničku stručnost;
 ο povećati ulogu delegacija EU‑a, 
posebice u zemljama u kojima je 
uspostavljeno regionalno tajništvo.53 
Kad je riječ o upravljanju projektima, 
Komisija bi trebala:
 ο poduzeti mjere kako bi partnerske 
zemlje ne samo uključila u počinja ‑
nje projekata nego i u njihovu pro ‑
vedbu. To bi povećalo vlasništvo 
nad mjerama i osiguralo njihovu 
održivost;
 ο nastaviti se zalagati za poboljšanje 
postupaka kako bi se smanjila vre ‑
menska razlika između projektnih 
prijedloga i provedbe projekta;
 ο poboljšati suradnju između tijela 
koja donose odluke i provedbenih 
tijela, primjerice ponovnom uspos ‑
tavom koordinacijskog odbora.
III. sudsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog suda gospodin Karel PINXTEN, 
usvojilo je ovo izvješće na sastanku održanom u Luxembourgu 7. listopada 2014.
 Za Revizorski sud
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 Predsjednik

21
 Prilozi
Struktura inicijative
Regionalna 
tajništva
Nacionalni
timoviOkrugli
stolovi
RT
NT
NTNTNT
NT
NT NTNTNTNT
RTVijeće Parlament
Kontaktne
točke za KBRN
u Državama
ČlanicamaUpravljački timESVD
EuropeAid
GU Zajednički
istraživački centar
RT
NT NTNTNT
NT
RT
NT NTNTNT
NTStrategija
Upravljanje
i koordinacija
Provedbena tijela
i izvođačiAgencije država
članicaUNICRIPrilog I.
22 Prilozi
Popis regionalnih tajništva
Kratica Regija Uključene zemlje
JIA Jugoistočna AzijaBrunej Darussalam, Filipini, Indonezija,
Kambodža, Laoska Narodna Demokratska Republika, Malezija, Mjanmar
Singapur, Tajland, Vijetnam
AAP Afričko‑atlantsko pročelje Côte d’Ivoire, Gabon, Liberija, Maroko, Mauritanija, Senegal, Togo
SjA Sjeverna Afrika Alžir, Libija, Maroko, Tunis
JIEJugoistočna Europa, Južni Kavkaz, Moldova 
i UkrajinaAlbanija, Armenija, bivša jugoslavenska republika Makedonija, Bosna i Hercegovi ‑
na, Crna Gora, Gruzija, Moldova, Srbija, Ukrajina
SrA Srednja Azija Kirgistan, Tadžikistan, Uzbekistan
BI Bliski istok Irak, Jordan, Libanon
ISA Istočna i Srednja AfrikaBurundi, Demokratska Republika Kongo, Gana, Kenija, Ruanda, Sejšeli, Uganda, 
Zambija
U pregovorima:
VSZPZ Vijeće za suradnju zemalja u Perzijskom zaljevu Odlučit će se naknadno.Prilog II.
23 Prilozi
Pojedinačne sastavnice inicijative i uključena tijelaPrilog III.Uspostava nacionalnih timova (NT)
i regionalnih tajništva (RT)
Utvrđivanje nedostataka sposobnosti uporabom
alata za procjenu potreba
Priprema nacionalnih planova djelovanja radi
rješavanja tih nedostataka
Utvrđivanje zajedničkih regionalnih potreba
i djelovanja tijekom okruglih stolova
Usklađivanje i odobravanje projektnih prijedloga
Sklapanje ugovora s agencijama država članica
Provedba projekta
Praćenje i pregled kvaliteteRSPartnerskazemlja UNICRI
NTZIC
NTUNICRI
RT
NT ZIC
EuropeAidNT ZIC
EuropeAidZICRT
NT
EuropeAid ZICUNICRI
Agencije
država članica
24 Prilozi Prilog IV.Provedbena tijela inicijative
GU ZIC UNICRI
Puni naziv Glavna uprava Zajednički istraživački centarIstraživački institut Ujedinjenih naroda za međuregionalni 
kriminal i pravdu
SjedišteBruxelles, Belgija; uz dodatnih sedam udaljenih istraži ‑
vačkih institutaTorino, Italija
Područje djelovanjaZnanstvena istraživanja, prvotno posebno usredotočena 
na nuklearna i radiološka pitanjaSprečavanje kriminala i kazneno pravosuđe 
Početna stranica http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=10 http://www.unicri.it/
Razlozi odabira za provedbe -
no tijelo inicijative–  odgovarajuće tehničko znanje
–  uspješna suradnja u prethodnim programima
–  međunarodno priznato kao stručno tijelo u ovom 
području
–  iskustvo u upravljanju projektima–  stručnost u kaznenim i pravosudnim poslovima
–  znanje o izgradnji kapaciteta u državama koje nisu 
članice EU ‑a
–  prethodna suradnja s Europskom komisijom 
–  potreba za tijelom UN ‑a jer se inicijativom obuhvaćaju 
pitanja iz područja sigurnosti koja su osjetljive prirode 
za partnerske zemlje
Glavne zadaće u inicijativi–  pružanje tehničke i znanstvene potpore
–  pomoć u izradi nacrta projektnih prijedloga, uključu ‑
jući izradu tehničkih specifikacija
–  potpora EuropeAidu pri odabiru projekata
–  uspostava i održavanje mehanizama za praćenje 
projekata i inicijative u cjelini
–  izvođenje procjena potreba zajedno s partnerskim 
zemljama–  metodološka priprema
–  uspostava regionalnih tajništva, uključujući osigura ‑
vanje stalno zaposlenog osoblja
–  pomoć tijekom uspostave struktura u partnerskim ze ‑
mljama (nacionalnih središnjica, nacionalnih timova)
–  izrada nacrta nacionalnih planova djelovanja zajedno 
s partnerskim zemljama
–  organizacija regionalnih sastanaka, tj. „okruglih stolo ‑
va” kojima se osigurava regionalna suradnja i pomoć u 
izradi projektnih prijedloga
25 Prilozi Prilog V.Popis projekata koji se trenutačno provode u sklopu inicijative1
Broj projekta NazivProvedbeno
razdobljeProračun 
u eurimaZemlje/regije
(kratice vidjeti 
u Prilogu II.)
Projekt 040Jačanje zdravstvenih laboratorija radi smanjenja potencijalnih 
bioloških opasnosti1. 1. 2014.– 31. 12. 2016. 4 495 712 SrA, BI, JIE
Projekt 039Jačanje zdravstvene sigurnosti u lukama, zračnim lukama i na 
kopnenim graničnim prijelazima23. 7. 2013.– 22. 7. 2015. 1 500  000 SrA, BI, SjA, JIE
Projekt 038 Domet izvoznih kontrola za robe dvojne namjene 1. 1. 2014. – 31. 12. 2015. 2 500  000 SrA, BI
Projekt 037MEDILABSECURE – Uspostava mreža laboratorija za ljudsku 
i životinjsku virologiju i medicinsku entomologiju6. 1. 2014.–5. 1. 2018. 3 626 410 BI, SjA, JIE
Projekt 036Daljnji razvoj i konsolidacija Sredozemnog programa za osposob ‑
ljavanje za epidemiološke intervencije (MediPIET)1. 1. 2014.– 31. 12. 2017. 6 400  000 BI, SjA, JIE
Projekt 035 Upravljanje opasnim kemijskim i biološkim otpadom 1. 1. 2014.– 30. 6. 2017. 3 871 800 A A P,  S j A
Projekt 034 Jačanje kapaciteta za odgovor na prijetnje KBRN‑a i za hitne 
kemijske i medicinske situacije1. 1. 2014.– 31. 12. 2016. 3 914 034 BI
Projekt 033 Jačanje nacionalnog pravnog okvira KBRN‑a i pružanje stručnog 
i tehničkog osposobljavanja kako bi se poboljšala spremnost 
i sposobnost odgovora na prijetnje KBRN‑a1. 1. 2013.–31.  12. 2014. 2 699  069 AAP , ISA
Projekt 032Uspostava Sredozemnog programa za osposobljavanje za epide ‑
miološke intervencije (MediPIET)1. 1. 2013.–31.  12. 2014. 440  000 AAP , BI, SjA, JIE
Projekt 031 Mreža sveučilišta i instituta za podizanje svijesti o zabrinutosti 
zbog dvojne namjene kemijskih materijala1. 1. 2013.–31. 12. 2014. 800  000 Međunarodni
Projekt 030 Mreže izvrsnosti za nuklearnu forenziku u regiji Jugoistočne Azije 1. 1. 2013.–31. 12. 2014. 600  000 JIA
Projekt 029 Regionalni razvoj ljudskih resursa za nuklearnu sigurnost, zaštitu 
i upravljanje mjerama zaštite putem sveučilišnoga magistarskog 
programa koji se provodi u Tajlandu1. 1. 2013.–31. 12. 2014. 340 000 JIA
Projekt 028 Potpora razvoju integriranoga nacionalnog sustava sigurnosti za 
nuklearne i  radioaktivne materijale1. 1. 2013.–31. 12. 2014. 1 000  000 JIA
Projekt 027 Upravljanje biološkom opasnošću 1. 1. 2013.–31. 12. 2014. 480  000 Zemlje u  JIA‑i
Projekt 026 Preduvjet za jačanje nacionalnih pravnih okvira KBRN‑a 1. 1. 2013.–31. 12. 2014. 300 000 Libanon, Tunis
Projekt 025 Razvoj znanja i prijenos najboljih praksi o biološkoj sigurnosti/
biološkoj zaštiti/upravljanju biološkom opasnošću1. 1. 2013.–31. 12. 2014. 480  000 BI
Projekt 024 Razvoj metodologije za otkrivanje i upravljanje radiološkim 
i nuklearnim materijalima te zaštitu javnosti1. 1. 2013.–31. 12. 2014. 600  000Maroko, Mauritanija,
Senegal
Projekt 023 Izgradnja kapaciteta za utvrđivanje prijetnji koje proizlaze iz ke ‑
mijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih tvari i odgovor na njih1. 1. 2013.–31. 12. 2014. 500 000Zemlje na Balkanu,
BI, SjA i JIA
1 http: //www.cbrn‑coe.eu/Projects.aspx
26 Prilozi
Broj projekta NazivProvedbeno
razdobljeProračun 
u eurimaZemlje/regije
(kratice vidjeti 
u Prilogu II.)
Projekt 022 Pružanje stručnoga tehničkog osposobljavanja kako bi se pobolj ‑
šala sposobnost prvog odgovora u slučaju incidenata KBRN‑a1. 1. 2013.–31. 12. 2014. 700 000 A A P,  J I A
Projekt 021 Izgradnja kapaciteta za kontrolu regionalnih graničnih prijelaza 
radi utvrđivanja i otkrivanja kemijskih, radioloških i nuklearnih 
materijala1. 1. 2013.–31. 12. 2014. 700 000 A A P,  J I A
Projekt 019 Razvoj postupaka i smjernica radi stvaranja i poboljšanja sustava 
sigurnog upravljanja informacijama i mehanizama za razmje ‑
nu podataka za materijale KBRN‑a koji su pod regulatornim 
nadzorom3. 1. 2013.–2. 1. 2015. 400  000 Međunarodni
Projekt 018 Međunarodna mreža sveučilišta i instituta za podizanje svijesti 
o zabrinutosti zbog dvojne namjene u biotehnologiji1. 1. 2013.–31. 12. 2014. 399 719 Međunarodni
Projekt 017 Uspostava Plana nacionalnog odgovora u Gani i Keniji kako bi se 
odgovorilo na neovlaštene situacije u vezi s kemijskim, biološkim, 
radiološkim i  nuklearnim (KBRN) materijalima15. 5. 2013.–14. 5. 2015. 240 000 Gana i Kenija
Projekt 016 Potpora razvoju integriranog sustava nacionalne nuklearne 
sigurnosti1. 1. 2013.–31. 12. 2014. 400  000 SjA
Projekt 015 Jačanje biološke sigurnosti i biološke zaštite laboratorija razvo ‑
jem sustava laboratorijske iso‑baze podatakaPostupak nadmetanja 
u tijeku480  000 Zemlje u  JIA‑i
Projekt 014 Pružanje stručnog i tehničkog osposobljavanja kako bi se pobolj ‑
šale sposobnosti prvog odgovora 4. 1. 2013.–3. 1. 2015. 400  000 JIE
Projekt 013 Izgradnja kapaciteta i podizanje svijesti radi utvrđivanja prijetnji 
u vezi s  kemijskim, biološkim, radiološkim i  nuklearnim materija ‑
lima u zemljama subsaharske Afrike i odgovora na njih1. 1. 2013.–31. 12. 2014. 319 924 ISA
Projekt 012 Razmjena iskustva između država EU‑a i država Jugoistočne 
Azije u vezi s osnaživanjem zakonodavstva i propisa u području 
biološke sigurnosti i biološke zaštite, kao i u mjerodavnim 
sustavima laboratorijskog upravljanja putem regionalnih centara 
izvrsnosti – 2. faza4. 1. 2013. – 3. 1. 2015. 320 000 Zemlje u  JIA‑i
Projekt 011 Promicanje dobrih praksi i međuagencijskih postupaka radi 
procjene opasnosti od kemijske, biološke, radiološke i  nuklearne 
zlouporabe1. 1. 2013.–31. 12. 2014. 1 915 452Zemlje u SjA‑i, na Balkanu,
BI, JIA
Projekt 010 Razvoj tečajeva e‑učenja za smanjenje opasnosti KBRN‑a 1. 1. 2013.–31. 12. 2014. 388 451 Međunarodni
Projekt 009 Plan nacionalnog odgovora u Libanonu na slučajeve KBRN‑a 1. 1. 2013.–31. 12. 2014. 159 900 Libanon
Projekt 008 Preduvjet za jačanje nacionalnih pravnih okvira KBRN‑a 1. 1. 2013.–31. 12. 2014. 800  000 Zemlje u  JIA‑i
Projekt 007 Smjernice, postupci i standardizacija u vezi s biološkom sigurnoš ‑
ću/biološkom zaštitom1. 1. 2013.–31. 12. 2014. 1 199 576Zemlje u JIA‑i, na Balkanu,
Moldova
Projekt 006 Razvoj znanja i prijenos najboljih praksi o upravljanju kemijskim 
i biološkim otpadom1. 1. 2013.–31. 12. 2014. 480  000 JIAPrilog V.
27 Prilozi
Broj projekta NazivProvedbeno
razdobljeProračun 
u eurimaZemlje/regije
(kratice vidjeti 
u Prilogu II.)
Projekt 005 Razvoj znanja i prijenos najboljih praksi o praćenju uvoza/izvoza 
roba KBRN‑a1. 1. 2013.–31. 12. 2014. 1 440 000 AAP , SrA, BI, SA
Projekt 004 Razvoj znanja i prijenos najboljih praksi o međuagencijskom 
odgovoru KBRN‑a1. 1. 2013.–31. 12. 2014. 959 675 JIA, JIE
Projekt 003 Razvoj znanja i prijenos najboljih praksi o biološkoj sigurnosti/
biološkoj zaštiti/upravljanju biološkom opasnošću1. 1. 2013.–31. 12. 2014. 1 920 000 AAP , SjA, JIA, JIE
Projekt 002 Izgradnja kapaciteta za utvrđivanje prijetnji koje proizlaze iz ke ‑
mijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih tvari i odgovor na njih1. 1. 2013.–31. 12. 2014. 160 000 Balkanske zemlje
Projekt 001 Utvrđivanje i jačanje forenzičkih kapaciteta u području spreča ‑
vanja organiziranog kriminala i nezakonite trgovine kemijskim 
sredstvima, uključujući osposobljavanje i opremu za carinske 
službenike na prvoj liniji1. 1. 2013.–31. 12. 2014. 640  000 Balkanske zemlje
Pilot 2 .Pilot 2. – Osnaživanje zakonodavstva i propisa u području biološke 
sigurnosti, biološke zaštite i sustava laboratorijskog upravljanja1. 1. 2011.–30. 11. 2012. 375 000 Zemlje u  JIA‑i
Pilot 1 .Pilot 1. – Izgradnja kapaciteta za suzbijanje nezakonite trgovine 
nuklearnim materijalom1. 1. 2011.–30. 6. 2012. 375 000 Zemlje u  JIA‑iPrilog V.
28
IX.
Komisija i UNICRI inicijativi pružaju različitu, ali 
međusobno komplementarnu programsku potporu. 
Upravljački tim osigurava potporu u pitanjima koja 
se odnose na upravljanje, ako i kada je to potrebno. 
Potpora na licu mjesta osigurat će se različitim 
regionalnim tajništvima, osobito onima koja djeluju 
u državama pristupnicama, državama kandidatki ‑
njama i susjednim državama.
Sada kada su mreže uspostavljene, Komisija namje ‑
rava poboljšati tehničke kapacitete ondje gdje je 
to moguće najbolje apsorbirati. Delegacije EU‑a 
imaju sve veću ulogu u pružanju potpore inicija ‑
tivi. Budući da je uspostavljeno sudjelovanje na 
dobrovoljnoj, „odozdo prema gore” osnovi, potpora 
delegacija može se mobilizirati a da je se pritom ne 
smatra pokretačem regionalne suradnje.
X.
Razlika u kapacitetima partnerskih zemalja 
u pogledu provedbe inicijative dovela je do donekle 
neujednačenog razvoja.
XI.
Komisija i ESVD zahvaljuju Sudu na njegovim pre ‑
porukama, kojima će se ojačati unutarnji napori za 
poboljšanje inicijative.Sažetak
VII.
Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje 
(ESVD) pozdravljaju zaključke Suda i potvrđuju da 
je određene elemente inicijative potrebno doraditi. 
Ostvaren je dobar napredak u provedbi inicijative 
utemeljene na dobrovoljnom, „odozdo prema gore” 
pristupu, za čije će sazrijevanje trebati vremena i na 
čijem bi razvoju trebalo stalno raditi. Uspostavljeni 
su svi potrebni instrumenti, primjerice u pogledu 
potrebnih struktura u većini regija, organizacije 
okruglih stolova, ankete o procjeni potreba, pro ‑
jektnog financiranja u različitim regijama, mjera za 
praćenje provedbe i evaluacije projekata te različitih 
instrumenata vidljivosti. Nadalje, održavaju se redo ‑
viti sastanci s partnerskim zemljama, provedbenim 
agencijama i međunarodnim organizacijama, kao i s 
kontaktnim točkama država članica EU‑a. Prvi naci ‑
onalni akcijski planovi razvijaju se u pet oglednih 
zemalja. Daljnji napori ulažu se kako bi se dodatne 
partnerske zemlje pozvalo da sudjeluju u programu. 
Interes za pridruživanje programu izrazilo je više 
od 20 novih partnerskih zemalja. Zahvaljujući tim 
ključnim elementima i uspostavljenim mrežama, 
inicijativa može dosegnuti unaprijeđenu razinu, 
u smislu da EU‑u i zemljama sudionicama osigurava 
veću sigurnost i bolje upravljanje rizikom.
VIII.
Osim što se njome ispunjavaju ciljevi Europske 
sigurnosne strategije i strategije EU‑a za sprječa ‑
vanje kriminalnih aktivnosti povezanih sa širenjem 
oružja za masovno uništenje, inicijativom se pri ‑
donosi smanjenju rizika od kemijskih, bioloških, 
radioloških i nuklearnih prijetnji, bilo prirodnih, bilo 
onih uzrokovanih ljudskim djelovanjem. U slučaje ‑
vima u kojima postoje rizici povezani s oružjem za 
masovno uništenje, inicijativom se jačaju mjere za 
suzbijanje njegova širenja, ali se potpora, imajući 
u vidu zemljopisni obuhvat inicijative, osigurava i u 
slučaju općenitijih kemijskih, bioloških, radioloških 
i nuklearnih prijetnji.Odgovor ESVD ‑a  
i Komisije
Odgovor ESVD ‑a i Komisije 29
34
Sve su aktivnosti u okviru inicijative dobrovoljnog 
karaktera. Partnerske zemlje odlučuju o tome žele li 
utvrditi nacionalni akcijski plan u području suz ‑
bijanja rizika od kemijskih, bioloških, radioloških 
i nuklearnih prijetnji.
35
Projektno financiranje samo po sebi ne ovisi o pro ‑
vedbi ankete o procjeni potreba niti o utvrđivanju 
nacionalnog akcijskog plana. U pojedinim slučaje ‑
vima Komisija poduzima mjere na temelju posebnih 
zahtjeva partnerskih zemalja koji se odnose na 
rješavanje hitnog prioritetnog problema povezanog 
s ublažavanjem rizika od kemijskih, bioloških, radio ‑
loških i nuklearnih prijetnji.
36
Provedbene agencije predlagale su projekte samo 
u početnim fazama inicijative, u slučaju hitnih i oči ‑
tih potreba koje je bilo moguće predvidjeti dok je 
razvoj aspekata „odozdo prema gore” pristupa bio 
u početnim fazama.
37
Nakon početnog iskustva, poduzete su brojne mjere 
u cilju poboljšanja komunikacije s partnerskim 
zemljama o zahtjevima u pogledu kvalitete proje ‑
kata povezanih s rizikom od kemijskih, bioloških, 
radioloških i nuklearnih prijetnji koji su prihvatljivi za 
financiranje sredstvima EU‑a. O ciljevima i kriterijima 
za financiranje sada se redovito raspravlja u okviru 
okruglih stolova koji se održavaju u regijama, na 
sastancima s čelnicima regionalnih tajništva te na 
sastancima s nacionalnim kontaktnim točkama 
u području kemijskih, bioloških, radioloških i nukle ‑
arnih prijetnji. Ranije primljeni prijedlozi projekata 
često su bili previše ograničeni u pogledu opsega 
te su, umjesto regionalnog, često imali nacionalni 
karakter. Zajednički istraživački centar detaljno je 
utvrdio sve promjene u projektnim prijedlozima. Svi 
su originalni projektni prijedlozi arhivirani i može ih 
se dobiti na uvid u bilo kojem trenutku.Opažanja
21
Dobrovoljni, „odozdo prema gore” pristup na 
kojemu se inicijativa temelji, smatra se modelom 
za poticanje suradnje u složenim sigurnosnim 
pitanjima.
26
Odabir regija rezultat je sveobuhvatnog pristupa 
u okviru kojeg su ESVD, Komisija i zemlje regije 
primile potporu država članica EU‑a koje su u oda ‑
biru sudjelovale slanjem stručnjaka koje je platila 
Komisija.
Može se reći da je logika davanja prioriteta drža ‑
vama pristupnicama i državama kandidatkinjama, 
kao i državama koje su obuhvaćene susjedskom 
politikom EU‑a, bila očita. Ne bi trebalo podcjenji ‑
vati važnost rizika i prijetnji u drugim regijama, na 
što podsjeća i slučaj Fukushime, nedavno izbijanje 
ebole te pandemije u jugoistočnoj Aziji. Za ini ‑
cijativu je karakteristična unutarnja fleksibilnost 
zahvaljujući čemu može učinkovito odgovoriti na 
globalne i nove prijetnje.
27
Potpora na licu mjesta osigurat će se različitim 
regionalnim tajništvima, osobito onima koja djeluju 
u državama pristupnicama, državama kandidatki ‑
njama i susjednim državama. Poduzimaju se mjere 
kako bi se taj proces olakšao.
28
Riječ je o prioritetnoj popratnoj mjeri ESVD‑a 
i EuropeAida, a radimo i na razvoju instrumenata 
na temelju kojih bi delegacije i ambasade država 
članica inicijativi mogle pružiti bolju potporu.
29
Razlika u kapacitetima partnerskih zemalja 
u pogledu provedbe inicijative dovela je do donek ‑
le neujednačenog razvoja. Stavljanje naglaska na 
određene regije, na temelju sigurnosnih prioriteta 
EU‑a i kapaciteta partnera, bio je pristup koji je 
odgovarao tom posebnom provedbenom okviru.
Odgovor ESVD ‑a i Komisije 30
Zaključak i preporuke
50
Komisija i ESVD pozdravljaju izvješće Suda o cen ‑
trima izvrsnosti EU‑a u području suzbijanja kemij ‑
skih, bioloških, radioloških i nuklearnih prijetnji. 
Potreban je regionalni pristup utemeljen na potre ‑
bama i koji je našim institucijama od velike koristi.
51 (a)
Pozdravljamo zaključke Suda. Pojedine elemente 
inicijative potrebno je doraditi. Ostvaren je dobar 
napredak u provedbi inicijative utemeljene na 
dobrovoljnom, „odozdo prema gore” pristupu, za 
čije će sazrijevanje trebati vremena i na čijem bi 
razvoju trebalo stalno raditi. Uspostavljeni su svi 
potrebni instrumenti, primjerice u pogledu potreb ‑
nih struktura u većini regija, organizacije okruglih 
stolova, ankete o procjeni potreba, projektnog 
financiranja u različitim regijama, mjera za praćenje 
provedbe i evaluacije projekata te različitih instru ‑
menata vidljivosti. Nadalje, održavaju se redoviti 
sastanci s partnerskim zemljama, provedbenim 
agencijama i međunarodnim organizacijama, 
kao i s kontaktnim točkama država članica EU‑a. 
Prvi nacionalni akcijski planovi razvijaju se u pet 
oglednih zemalja. Daljnji napori ulažu se kako bi se 
dodatne partnerske zemlje pozvalo da sudjeluju 
u programu. Interes za pridruživanje programu izra ‑
zilo je više od 20 novih partnerskih zemalja. Zahva ‑
ljujući tim ključnim elementima i uspostavljenim 
mrežama, inicijativa može dosegnuti unaprijeđenu 
razinu, u smislu da EU‑u i zemljama sudionicama 
osigurava veću sigurnost i bolje upravljanje rizikom.38
U usporedbi s drugim programima, riječ je o rela ‑
tivno kratkim vremenskim razdobljima zbog tzv. 
pravila N + 1 koje se primjenjuje na inicijativu. 
U prosjeku projekt počinje 15 mjeseci nakon Komisi ‑
jine odluke o godišnjem akcijskom planu.
40
Poboljšanje vidljivosti EU‑a u okviru inicijative 
i dalje je važan prioritet za Komisiju i ESVD.
41
Već su poduzete brojne mjere kojima se partnerske 
zemlje želi potaknuti na veće sudjelovanje u radu, 
primjerice predlaganjem provedbenim konzorcijima 
da uključe lokalno stručno znanje.
Zajednički odgovor na stavke 42. i 43.
Široj suradnji trebalo bi se pridonijeti ponovnom 
uspostavom koordinacijskog odbora, koji bi trebao 
biti usmjeren na strateško usmjeravanje i proved ‑
bene probleme. Njegov oblik može varirati jer 
razgovori s provedbenim partnerima, primjerice 
UNICRI‑jem, moraju biti u skladu s financijskim 
pravilima Komisije.
Međutim, dvostrana suradnja i dalje je potrebna 
kako bi se detaljno raspravilo o određenim pita ‑
njima kao što su ugovorni i financijski aspekti.
45
Komisija poduzima sve potrebne mjere kako bi 
uskladila djelovanje EU‑a u području kemijskih, 
bioloških, radioloških i nuklearnih prijetnji unutar 
i izvan Europske unije.
Koordiniranje se provodi u različitim forumima, 
primjerice u okviru akcijskog plana EU‑a za suzbi ‑
janje kemijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih 
prijetnji, raznih radnih odbora na razini Vijeća, 
globalnog partnerstva G7/G8 (koji uključuje glavne 
strane i partnere, među kojima i međunarodne 
organizacije kao što su IAEA, WHO, Odbor 1540, 
OPCW, ISTC i STCU) ili globalne inicijative za borbu 
protiv nuklearnog terorizma (koju su osnovali Ruska 
Federacija i Sjedinjene Američke Države). Zahvalju ‑
jući tim koordinacijskim aktivnostima Komisija ima, 
u mjeri u kojoj je to moguće, globalan uvid.
Odgovor ESVD ‑a i Komisije 31
53 Prva točka
Komisija i ESVD prihvaćaju ovu preporuku. Proved ‑
beni konzorciji potiču se da pri provedbi projekata 
uključe lokalno stručno znanje.
53 Druga točka
Komisija i ESVD prihvaćaju ovu preporuku. U uspo ‑
redbi s drugim programima, riječ je o relativno 
kratkim vremenskim razdobljima zbog tzv. pravila 
N + 1 koje se primjenjuje na inicijativu. U prosjeku 
projekt počinje 15 mjeseci nakon Komisijine odluke 
o godišnjem akcijskom planu. Komisija će nastojati 
taj vremenski jaz dodatno smanjiti.
53 Treća točka
Komisija i ESVD prihvaćaju ovu preporuku. Ponovno 
će se uspostaviti koordinacijski odbor koji će biti 
usmjeren na strateška i provedbena pitanja. Njegov 
oblik može varirati jer razgovori s provedbenim par ‑
tnerima, primjerice UNICRI‑jem, moraju biti u skladu 
s financijskim pravilima Komisije.51 (b)
Komisija i UNICRI inicijativi pružaju različitu, ali 
međusobno komplementarnu programsku potporu. 
Upravljački tim osigurava potporu u pitanjima koja 
se odnose na upravljanje, ako i kada je to potrebno. 
Potpora na licu mjesta osigurat će se različitim 
regionalnim tajništvima, osobito onima koja djeluju 
u državama pristupnicama, državama kandidatki ‑
njama i susjednim državama.
Sada kada su mreže uspostavljene, Komisija namje ‑
rava poboljšati tehničke kapacitete ondje gdje je 
to moguće najbolje apsorbirati. Delegacije EU‑a 
imaju sve veću ulogu u pružanju potpore inicija ‑
tivi. Budući da je uspostavljeno sudjelovanje na 
dobrovoljnoj, „odozdo prema gore” osnovi, može se 
mobilizirati pomoć delegacija.
51 (c)
U pojedinim aspektima neujednačen napredak bio 
je neizbježan, ali zahvaljujući uspostavi instrume ‑
nata provedba je programa ujednačenija, iako će 
se napredak i dalje razlikovati od regije do regije. 
Ispituju se načini na koje se može osigurati da se 
dobra dvostrana suradnja između tijela koja donose 
odluke i dobra dvostrana suradnja između proved ‑
benih partnera proširi na sva četiri tijela.
52 Prva točka
Komisija i ESVD prihvaćaju ovu preporuku. Za 
inicijativu je karakteristična unutarnja fleksibilnost 
zahvaljujući čemu može učinkovito odgovoriti na 
globalne i nove prijetnje.
52 Druga točka
Komisija i ESVD prihvaćaju ovu preporuku. Potpora 
na licu mjesta osigurat će se različitim regionalnim 
tajništvima, osobito onima koja djeluju u državama 
pristupnicama, državama kandidatkinjama i susjed ‑
nim državama. Poduzimaju se mjere kako bi se taj 
proces olakšao.
52 Treća točka
Komisija i ESVD prihvaćaju ovu preporuku. Riječ je 
o prioritetnoj popratnoj mjeri ESVD‑a i Komisije, 
a radimo i na razvoju instrumenata na temelju kojih 
bi delegacije i ambasade država članica inicijativi 
mogle pružiti bolju potporu.

KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU- a
Besplatne publikacije:
•  jedan primjerak: 
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
•  više od jednog primjerka ili posteri/karte:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
kod delegacija u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_en.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_en.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatan poziv bilo gdje iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (mada neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
• u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).
Pretplate koje se plaćaju:•  kod jednog od prodajnih predstavnika Ureda za publikacije Europske unije  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_en.htm).
QJ‑AB‑14‑017‑HR‑N ISSN 2315 ‑2230Europska unija pokrenula je u  svibnju 
2010.  godine Inicijativu za kemijske, biološke, 
radiološke i  nuklearne (KBRN) centre izvrsnosti. 
Inicijativa je osmišljena kako bi ojačala 
institucijski kapacitet država koje nisu članice 
EU-a radi smanjenja opasnosti KBRN -a koje bi, ne 
bude li ih se suzbijalo, mogle biti prijetnja EU -u.
Revizijom koju je proveo Sud ocijenilo se može li 
inicijativa za centre izvrsnosti EU -a na području 
KBRN -a djelotvorno pridonijeti smanjenju 
opasnosti te vrste koje dolaze iz područja izvan 
EU-a. Sud zaključuje da navedena inicijativa 
može djelotvorno pridonijeti smanjenju 
kemijskih, bioloških, radioloških i  nuklearnih 
opasnosti koje dolaze iz područja izvan EU -a, no 
nekoliko je elemenata još potrebno završiti. Sud 
iznosi niz preporuka koje bi ESVD i  Komisija 
trebali uzeti u  obzir kako bi dodatno razvili 
inicijativu i  osigurali njezinu održivost.
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD