C 235/24

Objava jedinstvenog dokumenta iz članka 94. stavka 1. točke (d) Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te upućivanja na objavu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina

(2019/C 235/08)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od dva mjeseca od objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Vera de Estenas”

PDO-ES-N1665

Datum podnošenja zahtjeva: 27.9.2013.

1. Nazivi koje je potrebno upisati u registar

Vera de Estenas

2. Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3. Kategorije proizvoda od grožđa i vina

1. Vino

4. Opis vina

Crno vino „Reserva” i „Gran Reserva”

Crno vino „Reserva”

Izgled: boja višnje s blagim crvenim nijansama od boje trešnje do boje crijepa.

Miris: temeljna aroma je svježa te varira između voćnih i sortnih nota. Osjećaju se arome vrlo zreloga grožđa i vanilije te blago tople note.

Okus: sladak okus velike punoće, suhi završni okus.

Crno vino „Gran Reserva”:

Izgled: boja granata s tonovima boje crijepa

Miris: vrlo zrelo suho crveno voće; s vremenom mogu se razviti i pikantne te uspješno kombinirane balzamične note. vrlo blaga aroma drveta i vanilije, s notama dimljenog hrasta.

Okus: strukturirani bouquet vrlo zrelog voća koji prekriva cijelo nepce.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) (*1) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) 12,5 Najmanji ukupni udio kiselosti 5 grama po litri izraženo kao vinska kiselina Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) 15,83 Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) 140

Crno vino „Crianza” i crno vino starjelo u bačvi („madurado en barrica”)

Crno vino „Crianza”: crvena boja trešnje. Dobra kombinacija voćnih i pikantnih nota, aroma mediteranske makije. Sladak voćni okus blagih tanina, ugodan za nepce.

Crno vino starjelo u bačvi: ljubičasti tonovi, svijetlo i čisto. Snažne temeljne arome crvenog voća, šume i drva. Pikantni voćni okus.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) (*2) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) 12 Najmanji ukupni udio kiselosti 5 grama po litri izraženo kao vinska kiselina Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) 15,83 Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) 140

Ružičasto vino

Crvena s nijansama boje jagode i ljubičastim notama; bistro i svijetlo. Izrazito intenzivna i voćna aroma. Vrlo dobro uravnotežen okus, podsjeća na voće i cvjetne arome.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) (*3) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) 12 Najmanji ukupni udio kiselosti 6 grama po litri izraženo kao vinska kiselina Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) 14,17 Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) 190

Bijelo vino

Boja žute slame, svijetla. Voćne arome. Intenzivan i bogat voćni okus.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) (*4) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) 12 Najmanji ukupni udio kiselosti 5 grama po litri izraženo kao vinska kiselina Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) 15,0 Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) 190

5. Enološki postupci

(a) Osnovni enološki postupci

Poseban enološki postupak

Crna vina starjela u bačvi „Crianza”, „Reserva” i „Gran reserva” proizvode se od sorata Bobal, Tempranillo, Cabernet Sauvignon ili Merlot. Proizvodnja se odvija u spremnicima u kojima temperatura ne smije prijeći 28 °C. Starenje se odvija u hrastovim bačvama zapremnine od 225 do 300 litara. Vina koja stare u bačvama u njima se drže kraće od 6 mjeseci, dok se vina „Crianza” tamo drže najmanje 6 mjeseci, vina „Reserva” najmanje 12 mjeseci, a vina „Gran reserva” najmanje 18 mjeseci. Starenje dovršavaju u boci do isteka najkraćeg zakonom predviđenog roka.

Bijela vina Chardonnay fermentiraju u novim hrastovim bačvama od 225 ili 300 litara.

Ružičasta vina izrađuju se uglavnom od crvenog grožđa sorte Bobal. Proizvode se u spremnicima od nehrđajućeg čelika pri temperaturi koja ne prelazi 22 °C.

Najveći prinos iznosi 70 %.

Prakse uzgoja

Sorta Bobal tradicionalno se uzgaja u račvastvom uzgojnom obliku. Ostale sorte sade se u kordonskom sustavu uzgoja. Kontrolom dozrijevanja, udjela šećera, pH i kiselosti može se odrediti idealni dan za berbu, ovisno o vinu koje se proizvodi od grožđa.

(b) Najveći prinos

Sorte crnoga grožđa:

7 950 kg voća po hektaru

Sorte crnoga grožđa:

55,65 hektolitara po hektaru

Sorte bijeloga grožđa:

7 950 kg voća po hektaru

Sorte bijeloga grožđa:

60,90 hektolitara po hektaru

6. Definirano zemljopisno područje

Definirano zemljopisno područje nalazi se na području općine Utiel (u Valenciji) i to: poligon 37, parcele 101, 104, 141, 143, 144, 146, 147, 148, 149 i poligon 38, parcele 195, 196, 197, 204, 205, 206a1, 206a2, b, d, e, f i g, 207, 208, 337 a, b i d, 218, 220 i 534.

7. Glavne sorte vinove loze

CABERNET SAUVIGNON

BOBAL

TEMPRANILLO

MERLOT

CHARDONNAY

8. Opis povezanosti

Prirodni i ljudski čimbenici

„Vera de Estenas” naziv je definiranog zemljopisnog područja. To područje nalazi se na blagoj padini koja se proteže od planine Sierra Juan Navarro do ravnice rijeke Magro uz potok Estenas, prema kojem je definirano područje dobilo ime, koji teče uz gospodarstvo, odvodi vode s južnih planina općine Utiel prema rijeci Magro i čini prirodnu barijeru te općine smještene u Valenciji.

Razina podzemnih voda na definiranom zemljopisnom području vrlo je visoka, a prosječne padaline, tijekom prosječno 52 kišna dana, iznose otprilike 430 mm. Prosječan broj sunčanih sati iznosi 2 600, tijekom prosječno 60 dana, a nebo je vedro otprilike 130 dana godišnje.

S geološke strane vinogradi na gospodarstvu uglavnom se nalaze na miocenskom i djelomično kvartarnom tlu. Na području prevladava smeđe vapnenačko tlo, pri čemu prosječni udio ukupnog vapnenca iznosi 38 %, a aktivnoga 14 %. Prosječna provodljivost tla je slaba, što znači da nema problema sa salinitetom. Prosječni udio organskih tvari iznosi 1,5 %, što je manje nego u susjednim područjima, a pH tla viši je od 8,5.

Valja istaknuti i to da definirano područje obuhvaća i šumu od 2 ha, koja regulira vlažnost i ublažava utjecaj vjetrova i temperature.

Naposljetku, jedna je od karakteristika vinograda na tom području i njihova orijentacija. Uzimajući u obzir poseban reljef tog područja, orijentacija redova i sustav uzgoja odabiru se uglavnom ovisno o obliku parcela, padina i dostupnosti vode te o smjeru glavnih vjetrova, što je sve usmjereno na postizanje idealne insolacije.

Opis vina

Na karakteristike vina na tom području utječu posebne karakteristike lokalnog tla, reljefa i klime te vrlo visoka razina podzemnih voda. Vina su dobre alkoholne jakosti, intenzivnih i svijetlih boja, s temeljnim aromama zrelog voća koje se u vinu održavaju i po nekoliko godina, okus im je strukturiran i harmoničan, a karakterističan bouquet, njihov zajednički nazivnik, prisutan je u svakom godištu. Dobro su strukturirana i pogodna za uzgajanje u bačvama, a zatim u boci; tanini su im intenzivni, no ne agresivni, indeks ukupnih polifenola u crnim vinima je visok, a ukupna kiselost, izražena kao vinska kiselina, iznosi oko 5–6 g/l.

Povezanost

Zbog posebnog reljefa definiranog područja, koji karakteriziraju prirodne barijere kao što je blizina rijeke Magro na jugu, planine Sierra Negrete na sjeveru i potoka Estenas koji teče uzduž područja, posebna klima, prethodno navedene vrste tla, šuma u središtu područja i podzemne vode na samo nekoliko metara ispod površine, postiže se optimalno zrenje grožđa, visok udio šećera i dobra kiselost. Veća vlažnost na gospodarstvu nego u okolnim područjima odlučujući je čimbenik kojim se izbjegava kašnjenje u zrenju uglavnom tijekom najsuših mjeseci u godini, što omogućuje proizvodnju vina vrlo intenzivne boje, s povišenim udjelom tanina i polifenola, dobrom alkoholnom jakošću i umjerenom kiselošću. Utjecaj podzemnih voda i posebnog reljefa presudan je za proizvodnju tih vina.

Ukupna kiselost, izražena kao vinska kiselina, iznosi između 5 i 6 g/l te vinima daje punoću okusa; ta kiselost proizlazi iz utjecaja podzemnih voda, zbog kojeg su na definiranom području razlike između dnevnih i noćnih temperatura manje, a temperaturne varijacije blaže nego u ostatku regije, dok je vlažnost viša nego na okolnim područjima, što je pogodno za rast lišća koje i nakon berbe zadržava dobru lisnu masu. Na zrenje grožđa utječe i šuma smještena u središtu područja jer ljeti čuva svježinu, što omogućuje sporo zrenje, a vinima daje vrlo uravnoteženu kiselost; tijekom zime i u proljeće šuma štiti okolne vinograde tako što onemogućuje kasne mrazove.

Priroda vina određena je i blizinom rijeke Magro s južne strane gospodarstva, koja uravnotežuje temperaturu i vlažnost ravnice. Sa sjeverne strane gospodarstvo od jakih sjevernih vjetrova zimi i u proljeće štiti planina Sierra Negrete. Još jedno razlikovno obilježje je i potok Estenas, koji teče uzduž gospodarstva i odvodi vode s južnih planina općine Utiel prema rijeci Magro. Tlo sadrži vapnenački horizont te ima višu stopu vlage od ostatka regije, gdje prevladavaju tla razvijena na nekonsolidiranim materijalima. Stoga pH definiranog područja iznosi 8,5, dok se u okolnim zonama kreće između 8,2 i 8,3. Do povišene razine pH dolazi u prvom redu zbog velikih količina kalcijeva karbonata, što pospješuje apsorpciju fosfata, kalija, kalcija i magnezija u vinovoj lozi.

Nadalje, udio vapnenca u tlu ne odgovara udjelu u ostatku regije: dok u ostatku regije udio vapnenca iznosi 25 %, na definiranom području ukupni udio vapnenca iznosi 38 %, a udio aktivnog vapnenca 14 %. Razine fosfora i kalija u tlu područja, premda neujednačene od parcele do parcele, više su nego u ostatku regije i okolnim područjima: razina fosfora iznosi od 30 do 50 ppm, a kalija od 0,35 do 0,55 mEq/l.

Zaključno, svi ti čimbenici doprinose karakteristikama vina tih vinograda: intenzivna svijetla boja, temeljne arome zrelog voća, jasna struktura i uravnoteženi okus.

U nastavku se navode najvažnije razlike između vina „Vera de Estenas” i vina ZOI-ja Utiel-Requena proizvedenih u okolici, konkretno za stara crna vina:

Parametar ZOI Utiel-Requena Vera de Estenas Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) 10,5 12,5 Najveći ukupni sadržaj šećera (g/l) 9 4 Najmanji ukupni udio kiselosti (g/l) 3,5 5 Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (g/l) 1,2 0,95 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (mg/l) 150 140 Najmanji intenzitet boje 10 UA/cm Najmanji indeks ukupnih polifenola 55 Najveći prinos (kg/ha) 7 500 – 10 500 7 850 Učinkovitost ekstrakcije (%) 74 70

Naposljetku, valja napomenuti da iako trenutačno na definiranom području postoji samo jedan vinski podrum, u kadastar je podnesen zahtjev za registraciju „Compañía Vinícola del Campo de Requena, SL”. To poduzeće osnovano je radi okupljanja vlasnika vinograda smještenih na definiranom području i podnošenja zahtjeva za ZOI. Taj podrum ne posjeduje 100 % parcela na definiranom zemljopisnom području jer parcele pod brojem 144 i 147 poligona 37 i parcele 197, 204, 207, 208, 218 i 220 poligona 38 pripadaju drugim vinogradarima, kojima je omogućeno davanje iskaza. Pored toga, iako taj podrum posjeduje druge parcele koje graniče s definiranim područjem, te parcele nisu uključene u područje jer ne posjeduju potrebne pedoklimatske uvjete.

Stoga, iako trenutačno postoji tek jedan vinogradarski subjekt, moguće je da će se u budućnosti pojaviti i drugi koji će, pod uvjetom da poštuju uvjete iz specifikacije, moći upotrebljavati ZOI.

9. Dodatni osnovni uvjeti

Ne postoje.

Upućivanje na objavu specifikacije

http://www.agroambient.gva.es/documents/163228750/163232588/PC+VERA+DE+ESTENAS-GRABADA.pdf/d0d9334c-f314-407f-82e2-15d935a0f9e5

(1) SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

(*1) Najviša ukupna alkoholna jakost mora biti ispod granice propisane primjenjivim zakonodavstvom EU-a.

(*2) Najviša ukupna alkoholna jakost mora biti ispod granice propisane primjenjivim zakonodavstvom EU-a.

(*3) Najviša ukupna alkoholna jakost mora biti ispod granice propisane primjenjivim zakonodavstvom EU-a.

(*4) Najviša ukupna alkoholna jakost mora biti ispod granice propisane primjenjivim zakonodavstvom EU-a.