EU je razradio svoje financijske instrumente i pružanje pomoći kako bi ispunio obveze održivog razvoja u skladu sa zaključcima Vijeća od 10. lipnja 2021. o europskoj financijskoj strukturi za razvoj (EFAD). Nakon donošenja instrumenta NDICI – Globalna Europa pokrenut je Europski fond za održivi razvoj plus (EFSD+). Od ukupnog kapaciteta Jamstva za vanjsko djelovanje EU-a (do 53,45 milijardi EUR) gotovo 40 milijardi EUR bit će dostupno za smanjenje rizika ulaganja u održivi razvoj u partnerskim zemljama.

Teška gospodarska kriza uzrokovana pandemijom utjecala je na napredak prema ostvarenju ciljeva održivog razvoja. EU vjeruje da globalni oporavak mora biti zelen, digitalan, uključiv, pravedan, održiv i usmjeren na ostvarenje ciljeva održivog razvoja te predan ponovnoj izgradnji bolje budućnosti za sve na temelju Programa održivog razvoja do 2030.

Na samom kraju godine predsjednica von der Leyen pokrenula je strategiju Global Gateway, veliki investicijski program koji se temelji na Programu održivog razvoja do 2030. i Pariškom sporazumu, kako bi se potaknula održiva povezivost u cijelom svijetu.

EU je uz to ažurirao svoju politiku za Arktik. Na Forumu o međunarodnom upravljanju oceanima u 2021. EU je predstavio preporuke o održivosti oceana.

Inicijative Tima Europa: odgovor na svjetsku krizu uzrokovanu bolešću COVID-19

Do kraja 2021. EU i njegove države članice isplatili su 47,7 milijardi EUR financijske potpore za više od 140 partnerskih zemalja kako bi se riješile posljedice pandemije bolesti COVID-19. To je pomoglo u rješavanju humanitarnih potreba, poboljšanju zdravstvenih, vodoopskrbnih i sanitarnih sustava te ublažavanju socioekonomskih posljedica pandemije. Do kraja 2021. ukupni obećani paket Tima Europa za potporu iznosio je 53,7 milijardi EUR.

Ravnopravan pristup cijepljenju ključan je za pobjedu protiv bolesti COVID-19 na globalnoj razini. Osim što je osigurano dovoljno doza cjepiva za sve države članice EU-a, iz EU-a je izvezeno ili podijeljeno više od 1,7 milijardi doza u 165 partnerskih zemalja. EU i njegove države članice imali su vodeću ulogu u uspostavljanju instrumenta COVAX, jedine globalne inicijative koja podupire pravednu distribuciju cjepiva, te su tome pridonijeli s više od 3 milijarde EUR. Do kraja 2021. EU i njegove države članice bili su najveći donatori cjepiva protiv bolesti COVID-19 u svijetu.

Obećana je 1 milijarda EUR za inicijativu Tima Europa koja podupire lokalnu i regionalnu proizvodnju i pristup cjepivima, lijekovima i zdravstvenim tehnologijama u Africi i za Afriku.

EU je ojačao međunarodnu suradnju u borbi protiv pandemije 2021., među ostalim u okviru inicijative Akcelerator pristupa alatima za borbu protiv bolesti COVID-19 (ACT-A) i globalnog sastanka na vrhu skupine G20+ o zdravlju, na kojemu su čelnici potpisali Rimsku deklaraciju o pripremi i sprečavanju budućih pandemija.

Global Gateway

EU je u prosincu pokrenuo novu strategiju, Global Gateway , za mobilizaciju ulaganja u ukupnom iznosu do 300 milijardi EUR u razdoblju 2021.–2027. U skladu s geopolitičkim ambicijama EU-a i predanošću Programa održivog razvoja do 2030., cilj strategije Global Gateway jest potaknuti pametne, čiste i sigurne veze u digitalnom, energetskom i prometnom području te ojačati zdravstvene, obrazovne i istraživačke sustave u cijelom svijetu kako bi se omogućio trajni globalni oporavak uz promicanje univerzalnih vrijednosti i visokih standarda, dobrog upravljanja i transparentnosti.

U okviru pristupa Tima Europa Global Gateway objedinjuje sredstva iz proračuna EU-a, država članica, europskih financijskih institucija i nacionalnih institucija za financiranje razvoja te će aktivno nastojati mobilizirati financiranje i stručno znanje iz privatnog sektora radi podupiranja pristupa održivom financiranju.

GLOBALNI PRIORITETI

Ljudski razvoj

Pandemija bolesti COVID-19 2021. nastavila je remetiti društva na različite načine, dovodeći do povećanja nejednakosti. EU je ojačao i prilagodio suradnju s globalnim inicijativama za zdravstvo, obrazovanje, mlade i rodnu ravnopravnost, istodobno preusmjeravajući potporu EU-a partnerskim zemljama kako bi se ublažio učinak bolesti COVID-19 na ljudski razvoj.

Osim potpore instrumentu COVAX EU je nastavio predvoditi potporu osnovnom radu organizacije GAVI na izgradnji sustava imunizacije i Globalnom fondu za borbu protiv AIDS-a, tuberkuloze i malarije kako bi se ograničila šteta koju pandemija nanosi intervencijama za spašavanje života usmjerene na te smrtonosne bolesti.

Budući da je pandemija nastavila ometati obrazovanje, Komisija je tom prioritetu odlučila povećati financiranje na najmanje 10 % iznosa ukupnog proračuna međunarodnih partnerstava za 2021.–2027. EU je 2021. povećao svoj doprinos Globalnom partnerstvu za obrazovanje za gotovo 50 %, na 700 milijuna EUR do 2027., te tako pruža pomoć u učenju za 175 milijuna dječaka i djevojčica te pomaže osigurati školovanje za 88 milijuna djece. Program Erasmus+ isto je tako zabilježio povećanje financiranja, što uključuje 3,5 puta veće povećanje za supsaharsku Afriku u razdoblju 2021.–2027.

Provedba Akcijskog plana za rodnu ravnopravnost III (GAP III) pokazala je predanost EU-a u davanju prioriteta rodnoj ravnopravnosti i osnaživanju žena i djevojčica.

EU se obvezao da će u najmanje 85 % svih novih vanjskih mjera do 2025. kao značajan ili glavni cilj postaviti rodnu ravnopravnost i osnaživanje žena i djevojčica, a ta je brojka već dosegla 70 %.

Nadalje, EU je pojačao angažman mladih u poduzimanju mjera za oporavak uspostavljanjem savjetodavnih odbora za mlade na globalnoj razini i u nekoliko partnerskih zemalja (kao što su Zimbabve i Nigerija) kako bi mladima dao priliku za izražavanje mišljenja o politikama i djelovanju EU-a.

Zeleni plan

EU je 2021. nastavio predvoditi svijet u borbi protiv klimatskih promjena i suočavanju s ekološkim izazovima, stojeći na čelu međunarodnih nastojanja u promicanju održivog i uključivog razvoja u skladu s Europskim zelenim planom. EU je postavio ambiciozan cilj potrošnje u iznosu od 30 % proračuna u okviru Globalne Europe u razdoblju 2021.–2027. za doprinos klimatskim ciljevima, a nakon govora predsjednice von der Leyen o stanju Unije tom su iznosu dodane još 4 milijarde EUR.

U zaključcima Vijeća od 25. siječnja 2021. o klimatskoj i energetskoj diplomaciji istaknuto je da bi energetska diplomacija EU-a trebala ubrzati globalnu energetsku tranziciju i promicati energetsku učinkovitost i tehnologije obnovljivih izvora. EU je pozvao i na postupno ukidanje upotrebe ugljena u proizvodnji energije u cijelom svijetu i pokretanje međunarodnih inicijativa za smanjenje emisija metana. U veljači 2021. Komisija je donijela novu strategiju o prilagodbi klimatskim promjenama, koja je temelj za veću ambicioznost EU-a za prilagodbu s partnerskim zemljama.

U tom je kontekstu EU snažno pridonio uspjehu Konferencije o klimatskim promjenama COP26, koja je održana 2021. u Glasgowu, među ostalim potporom EU-a Partnerstvu za pravednu tranziciju s Južnom Afrikom i doprinosom u iznosu od 1 milijarde EUR za inicijativu Global Forest Financial Pledge.