1. USUSRET ODRŽIVOJ MOBILNOSTI

Promet u Europi ima dugu i ponosnu povijest. Europa je odigrala važnu ulogu u uvođenju novih tehnologija i inovacija u svijetu. Europski zrakoplovi, vlakovi i vozila sinonimi su za vrhunsku kvalitetu.

Naša je ambicija da Europa i u budućnosti ima tu ulogu te da bude predvodnik u čistoj, konkurentnoj i povezanoj mobilnosti. Jednostavno rečeno, želimo osigurati da se u Europi razvijaju, nude i proizvode najbolja rješenja za povezanu i automatiziranu mobilnost, opremu i vozila s niskim razinama emisija te da takva rješenja podupire uspostava najsuvremenije infrastrukture.

Ta je ambicija potrebna jer sektor mobilnosti ima ključnu ulogu u gospodarstvu i društvu EU-a. Sam je po sebi važan poslodavac i neizostavan pokretač globalne konkurentnosti širega gospodarstva. Slobodno kretanje ljudi i robe na unutarnjem tržištu EU-a te gospodarske, društvene i kulturne prednosti „Europe bez granica” ovise o jednostavnoj mobilnosti i dostupnoj prometnoj mreži unutar jedinstvenog europskog prometnog prostora. Suvremeni sustav mobilnosti preduvjet je i za uspješan prelazak na niskougljično gospodarstvo u Europi te za preokretanje trenda porasta emisija stakleničkih plinova i onečišćenja zraka uzrokovanog prometom unatoč tome što su potrebe za mobilnošću sve veće.

U tijeku su korjenite promjene načina na koji iskorištavamo mobilnost. Uslugama zajedničke mobilnosti i jednostavnijim prelaskom iz jedne vrste prijevoza u drugu mijenjaju se tradicionalni načini mobilnosti. Tehnologija i potrebe društva i dalje potiču promjene. Digitalizacija, automatizacija i alternativni izvori energije dovode u pitanje tradicionalna obilježja, ali i stvaraju nove mogućnosti povezane s učinkovitošću resursa te ekonomijom suradnje i kružnim gospodarstvom. Međutim, te promjene mogu imati i negativne učinke. Iako dovode do stvaranja novih radnih mjesta, zbog njih neki poslovi zastarijevaju. Potrebni su nove vještine i dobri radni uvjeti, kao i sposobnost predviđanja, prilagodba i ulaganja.

EU mora biti predvodnik u oblikovanju te promjene na globalnoj razini. To znači prelazak s današnjih rascjepkanih prometnih mreža na integriranu i održivu mobilnost sutrašnjice. Komisija predstavlja program kojim će se omogućiti sveobuhvatno ostvarenje čiste, konkurentne i povezane mobilnosti. Naše je djelovanje usmjereno na jačanje konkurentnosti europskog sektora mobilnosti u cilju poticanja stvaranja radnih mjesta, rasta i ulaganja uz istodobno rješavanje bitnog pitanja socijalne dimenzije mobilnosti te osiguravanje visokih razina sigurnosti i zaštite putnika. Ono će dati ključan doprinos cilju Komisije da izgradi Europu koja štiti, osnažuje i brani te da ostvari energetske i klimatske ciljeve EU-a za 2030. Pomoći će u poboljšanju javnog zdravlja i kvalitete života svih građana EU-a. To zahtijeva sveobuhvatan i cjelovit pristup te zajedničke napore svih sudionika na različitim razinama – institucija EU-a, država članica, gradova i drugih lokalnih tijela, industrije, socijalnih partnera te svih dionika. Prijedlog rezolucije Europskog parlamenta o cestovnom prijevozu u Europskoj uniji potvrđuje da prijedloge donosimo pravodobno i da imamo istu viziju.

Ne počinjemo od nule. EU je već postavio ključne temelje. Pripremljen je teren za stvaranje jedinstvenog europskog prometnog prostora tako što su utvrđene prepreke sigurnim, učinkovitim i pristupačnim uslugama prekogranične mobilnosti kopnenim, morskim i zračnim putem u cijeloj Uniji. U sektoru zrakoplovstva i željezničkom sektoru već se poduzimaju brojne mjere. Osim toga, EU-ovim strateškim projektima transeuropske prometne infrastrukture te istraživačkim programima EU-a, posebno programom Obzor 2020., podupiru se izgradnja infrastrukture i inovacije u području prometa.

U ovoj se Komunikaciji naglasak stavlja na ključan doprinos cestovnog prometa. Priložen joj je niz prijedloga koji su usmjereni na taj sektor i čiji ciljevi uključuju podupiranje uspostave infrastrukture za naplatu cestarina, alternativna goriva i povezivanje, bolje informiranje potrošača, jače unutarnje tržište i bolje radne uvjete za sektor cestovnog prijevoza, kao i korake za stvaranje temelja za kooperativnu, povezanu i automatiziranu mobilnost. Ti će se prijedlozi tijekom sljedećih 12 mjeseci nadopunjivati drugim prijedlozima, među ostalim i onima o emisijskim normama za automobile i kombije te za teška vozila za razdoblje nakon 2020.

Važnost mobilnosti općenito, a posebno cestovnog prometa, odražava se u nizu drugih okvira politike EU-a koji na njih imaju odlučujući utjecaj. Prometu i mobilnosti pridonosi i uspješno ostvarivanje prioriteta Junckerove Komisije u području energetske unije, jedinstvenoga digitalnog tržišta te zapošljavanja, rasta i ulaganja. Strategijom energetske unije iz veljače 2015. utvrđen je prelazak na energetski učinkovit, dekarboniziran prometni sektor kao jedno od ključnih područja djelovanja, a paket „Čista energija za sve Europljane” iz studenoga 2016. uključuje mjere za ubrzavanje primjene niskougljičnih goriva namijenjenih uporabi u prometu i za potporu električnoj mobilnosti. Mjere koje su već utvrđene u Strategiji za mobilnost s niskom razinom emisije donesenoj u srpnju 2016. sad su u fazi provedbe. Ulaganjem u infrastrukturu u okviru Plana ulaganja za Europu pruža se snažan poticaj europskoj čistoj, konkurentnoj i povezanoj mobilnosti budućnosti. Kao što je utvrđeno u europskom stupu socijalnih prava, izgradnja pravednije Europe i jačanje socijalne dimenzije ključni su prioriteti ove Komisije. Ti se ciljevi moraju primijeniti i u sektoru mobilnosti uz podržavanje pravednog radnog tržišta koje dobro funkcionira.

2. KLJUČNI TRENDOVI I IZAZOVI

Postizanje održivosti uz sve veću potražnju

Očekuje se da će prijevozna djelatnost u cijeloj Europi nastaviti s rastom. Procjenjuje se da će od 2010. do 2050. prijevoz putnika porasti za oko 42 %. Očekuje se da će se prijevoz tereta povećati za 60 %. Stoga je postizanje održivog sustava mobilnosti još veći izazov.

Mobilnost je danas najveći gospodarski sektor u svijetu. U EU-u u sektoru prijevoza i skladištenja zaposleno je više od 11 milijuna ljudi, što je više od 5 % ukupnog broja zaposlenih te iznosi gotovo 5 % bruto domaćeg proizvoda EU-a . Usto, na taj sektor odlazi oko 20 % izvoza EU-a glavnim trgovinskim partnerima EU-a. Cestovni prijevoz glavna je vrsta prijevoza u EU-u, koja čini gotovo polovinu ukupnog prijevoza tereta (od čega se skoro tri četvrtine odvija na kopnu) i najvažniji je način osobnog prijevoza građana. Procjenjuje se da poduzeća u EU-u koja se bave cestovnim prijevozom izravno zapošljavaju oko pet milijuna ljudi u oko 915 000 poduzeća, uglavnom malih i srednjih.

Zagušenje cestovnog prometa uzrokuje veliku neučinkovitost i dovodi do troškova koji se procjenjuju na 1 % bruto domaćeg proizvoda EU-a (100 milijardi EUR) i sve su veći. Usto, cestovni promet uvelike pridonosi onečišćenju zraka, koje je ozbiljna prijetnja javnom zdravlju. Posljedice snose korisnici prometne mreže, posebno stanovnici europskih gradova u kojima često nisu ispunjene EU-ove norme za kvalitetu zraka. Rezultati su zabrinjavajući: u EU-u gotovo tri puta više osoba prerano umre zbog onečišćenja povezanog s prometom, nego što ih pogine u nesrećama u cestovnom prometu, a milijuni doživotno pate od bolesti dišnog sustava i krvnih žila.

Nadalje, promet je jedan od glavnih uzročnika emisija stakleničkih plinova u Europi, u čemu zaostaje samo za energetskim sektorom. Gotovo petina emisija u EU-u dolazi iz cestovnog prometa. Stoga je sektor mobilnosti posebno važan u nastojanjima EU-a da održi zamah u postizanju cilja o niskougljičnom gospodarstvu. Iako prijevozna djelatnost raste, emisije stakleničkih plinova moraju se smanjivati; to je od ključne važnosti za ispunjenje energetskih i klimatskih ciljeva EU-a za 2030. Štoviše, Komisija je postavila cilj da EU smanji emisije stakleničkih plinova iz prometa za najmanje 60 % do 2050. Dosadašnji su rezultati slabi i potrebno je ubrzati napore kako bi se taj trend preokrenuo. To je najočitije u cestovnom prometu, gdje je potreban prelazak na vozila bez emisija.

Održiva mobilnost znači i pronalaženje boljeg odgovora na ograničenost resursa. Kružno će gospodarstvo postati još važnije u smislu ponovne upotrebe rijetkih materijala i ograničavanja troškova sirovina. Primjerice, recikliranje baterija moglo bi biti osnova za nove poslovne modele u europskoj automobilskoj industriji.

Mijenjanje ponašanja potrošača i obrazaca potražnje