Zaključen je postupak imenovanja predsjednika Vrhovnog suda. Prema Ustavu, predsjednika Vrhovnog suda imenuje Sabor na prijedlog Predsjednika Republike. U izvješću o vladavini prava za 2021. navedeno je da je tada tekući postupak imenovanja novog predsjednika Vrhovnog suda doveo do žustrih rasprava među najvišim predstavnicima državnih tijela, što je uključivalo i česte negativne izjave o sucima Vrhovnog suda i drugim sucima. Baveći se tim postupkom imenovanja, Ustavni sud donio je 23. ožujka 2021. rješenje u kojem je istaknuo važnost suradnje državnih tijela. Državno sudbeno vijeće objavilo je u srpnju 2021. treći javni poziv na podnošenje kandidatura za to mjesto, nakon kojeg je Sabor 15. listopada 2021. imenovao novog predsjednika Vrhovnog suda. Procedura za postupak izbora predsjednika Vrhovnog suda izmijenjena je 11. veljače 2022., dijelom zbog poteškoća iz prethodnog imenovanja, kako bi se pojasnili koraci i izbjegli zastoji u budućim postupcima imenovanja.

Postoji zabrinutost u vezi s novim zakonskim odredbama kojima su uvedene redovite sigurnosne provjere sudaca i državnih odvjetnika. Sabor je 11. veljače 2022. donio izmjene Zakona o sudovima i Zakona o državnom odvjetništvu kojima je nacionalnu sigurnosnu agenciju ovlastio za provedbu sigurnosnih provjera nad svim sucima i državnim odvjetnicima. U objašnjenjima tih zakona reforma je opravdana kao „neraskidivo povezana s uvjetima za pravilno obnašanje sudačke funkcije/funkcije državnog odvjetnika”, a kao razlozi za reformu navedene su visoke razine percepcije korupcije u pravosuđu i određeni slučajevi neprimjerenog ponašanja sudaca. Sigurnosne provjere provodit će se svakih pet godina, a prije izmjena provodile su se samo jednom – prije prvog imenovanja kandidata za suca ili prije nego što bi se sucu dodijelio predmet u području organiziranog kriminala ili korupcije. Izmjenama zakona predviđeno je nekoliko postupovnih jamstava, među kojima je i odredba da posebno povjerenstvo sastavljeno od sudaca Vrhovnog suda donosi ocjenu o postojanju sigurnosnih zapreka na temelju izvješća nacionalne sigurnosne agencije. Europska komisija kritizirala je uvođenje sigurnosnih provjera navodeći da bi ta mjera mogla biti problematična u kontekstu europskih standarda za neovisnost pravosuđa i autonomiju državnih odvjetnika. Mjeru su kritizirali i Vrhovni sud, Udruga hrvatskih sudaca i Europska udruga sudaca. I Vrhovni sud i Udruga hrvatskih sudaca pokrenuli su pred Ustavnim sudom postupak ocjene ustavnosti izmjena Zakona o sudovima, nakon čega je Ustavni sud 16. svibnja 2022. privremeno obustavio primjenu izmijenjenog zakona do konačne odluke o ustavnosti. Venecijanska komisija u mišljenju od 21. ožujka 2022. izrazila je žaljenje zbog toga što su izmjene donesene prije objave tog mišljenja i preporučila Hrvatskoj da ponovno razmotri svoj pristup i oblikuje alternativnu strategiju za osiguravanje integriteta sudaca na temelju postojećih mehanizama. Nacionalna sigurnosna agencija, koja ne podliježe redovitim stegovnim ni kaznenim postupcima ni odgovarajućim zaštitnim mjerama, prikupljat će osjetljive osobne podatke pri provedbi redovitih sigurnosnih provjera nad svim sucima i državnim odvjetnicima. Važno je da se u sustavu sigurnosnih provjera vodi računa o europskim standardima u pogledu neovisnosti pravosuđa i autonomije državnih odvjetnika, prema kojima „neovisnost znači da sudstvo nije pod vanjskim pritiskom i da nije izloženo političkom utjecaju ili manipulaciji, posebno izvršne vlasti” . Sigurnosne provjere sudaca, posebno kad ih provodi izvršno tijelo, mogu predstavljati takav vanjski pritisak . Kad provjere sigurnosti/integriteta ne provode sama samoupravna tijela sudstva, nego vanjsko tijelo, potrebno je maksimalno poštovati načela diobe vlasti i sustava provjere i ravnoteže . Te su izmjene problematične zato što bi sigurnosne provjere provodila nacionalna sigurnosna agencija, tijelo pod kontrolom izvršne vlasti, i zato što bi bile redovite i provodile se nad svim aktualnim sucima i državnim odvjetnicima, a ne samo kandidatima prije imenovanja. Sabor je 1. srpnja 2022. donio izmjene kojima se uvodi nova stegovna povreda ili osnova za razrješenje ako sudac ili državni odvjetnik koji već obnaša dužnost odbije dati suglasnost da nacionalna sigurnosna agencija provede sigurnosnu provjeru.

Upitnik za suce koji je predsjednik Vrhovnog suda poslao predsjednicima svih drugostupanjskih sudova izazvao je zabrinutost među sucima. Predsjednik Vrhovnog suda 9. veljače 2022. poslao je predsjednicima 20 drugostupanjskih sudova upitnik u kojem je zatražio informacije o vanjskim aktivnostima sudaca tih sudova (i njihovim prihodima), njihovu članstvu u udrugama, javnim nastupima, zapošljavanju članova njihovih obitelji na sudovima i svim tužbama koje su podnijeli. Navedena svrha upitnika bilo je prikupljanje informacija o stvarnom stanju i uklanjanje sumnje javnosti u aktivnosti sudaca. Neke od tih informacija već su obuhvaćene nadležnostima Državnog sudbenog vijeća u pogledu imovinskih kartica. Većina sudaca dostavila je sažetak odgovora, a drugi su se tome javno usprotivili i osporili nadležnost predsjednika Vrhovnog suda za postavljanje tih pitanja, od kojih su neka zadirala u pravo sudaca na privatnost, slobodu udruživanja i slobodu izražavanja. Predsjednik Vrhovnog suda sažeo je rezultate ankete i pozvao na izradu preciznijih etičkih i zakonskih pravila, kao i na organiziranje javne rasprave u kojoj će sudjelovati svi najvažniji pravosudni dionici. Važno je da se pri svakom prikupljanju podataka o sucima uzmu u obzir preporuke Vijeća Europe o neovisnosti pravosuđa u odnosu na vanjske aktivnosti i etičnost, u kojima se navodi da suci smiju sudjelovati u drugim aktivnostima, ali bi se pritom trebali voditi etičkim načelima.

Kvaliteta

Upravni sudovi integrirani su u jedinstveni sustav IKT-a i povećana je upotreba elektroničke komunikacije, ali i dalje ima prostora za napredak. Unatoč određenim poboljšanjima i dalje postoji znatan prostor za napredak kad je riječ o informacijskim i komunikacijskim tehnologijama (IKT) za vođenje predmeta i elektroničku komunikaciju između sudova i stranaka. Kad je riječ o upotrebi IKT-a u vođenju predmeta, prvostupanjski i drugostupanjski upravni sudovi integrirani su u jedinstveni sustav vođenja predmeta „eSpis”, koji su već upotrebljavali svi ostali sudovi. Osim toga, sustav „e-Komunikacija”, kojim se omogućuje elektronička razmjena dokumenata sa sudovima, integriran je na gotovo sve sudove, osim na kazneni odjel Vrhovnog suda, tri općinska suda, Visoki prekršajni sud, Visoki kazneni sud te kaznene i prekršajne odjele sudova. Upotreba e-Komunikacije sa sudovima 2021. se dodatno povećala, u nekim slučajevima od dva do sedam puta (u usporedbi s 2020.). Broj dokumenata koje su poslali i primili pojedinačni podnositelji na trgovačkim i općinskim sudovima ostao je nizak, tj. 2021. je iznosio oko 10 500. Međutim, iako su postupovna pravila djelomično izmijenjena kako bi se omogućila elektronička komunikacija, još se može poboljšati komunikacija sudova i tužiteljstva, posebno u kaznenim postupcima. Objavljivanje prvostupanjskih i drugostupanjskih presuda, koje bi moglo pomoći povećati transparentnost i dosljednost sudske prakse, i dalje je vrlo ograničeno.

Povećavaju se resursi Državnog sudbenog vijeća i Državnoodvjetničkog vijeća. U Izvješću o vladavini prava za 2021. navedeno je da su Državnom sudbenom vijeću i Državnoodvjetničkom vijeću bili privremeno dodijeljeni dodatni ljudski resursi, ali da to i dalje nije bilo dostatno. Hrvatska je u skladu s ključnom etapom iz plana za oporavak i otpornost morala povećati ljudske resurse obaju vijeća do kraja ožujka 2022. Državno sudbeno vijeće u veljači 2022. imalo je pet stalnih članova (a Državnoodvjetničko vijeće četiri) i dva člana privremeno upućena iz Ministarstva pravosuđa i uprave (u Državnoodvjetničko vijeće upućen je jedan član), te je pripremalo stalna radna mjesta za zapošljavanje dvaju dodatnih članova (Državnoodvjetničko vijeće za jednog člana) kako bi zamijenili upućene članove. To je korak u dobrom smjeru za administrativni kapacitet tih dvaju neovisnih vijeća i osiguravanje njihova djelotvornog rada, među ostalim na provjeri imovinskih kartica.

Učinkovitost

Na drugostupanjskim sudovima nastavio se smanjivati broj neriješenih predmeta, a trajanje postupaka skraćivati. S druge strane, na prvostupanjskim sudovima broj neriješenih predmeta uglavnom je rastao ili ostao isti. Broj neriješenih predmeta i trajanje postupaka i dalje su među najvišima u EU-u . Pandemija bolesti COVID-19 smanjila je učinkovitost prvostupanjskih sudova, ali drugostupanjski sudovi i Vrhovni sud svoju su učinkovitost uglavnom povećali. Prosječno trajanje postupaka pred prvostupanjskim sudovima 2021. i dalje je bilo među najduljima u EU-u i uglavnom se produljivalo ili ostalo isto, pri čemu su parnični trgovački postupci u prosjeku trajali 1 000 dana (jednako kao 2020.), kazneni postupci pred županijskim sudovima 982 dana (804 u 2020.), a kazneni postupci pred općinskim sudovima 765 dana (705 u 2020.) . Prosječno trajanje postupaka pred županijskim sudovima uglavnom se smanjilo i iznosilo je samo 166 dana za građanske parnične predmete u drugom stupnju (233 u 2020.), a 91 dan u kaznenim predmetima (112 u 2020.). Na prvostupanjskim sudovima broj neriješenih predmeta 2021. smanjio se za 12 % u trgovačkim i za 4 % u upravnim predmetima (u usporedbi s 2020.), ali se povećao na 22 % u građanskim parničnim predmetima te za 6 % u kaznenim predmetima (pred općinskim sudovima). Broj neriješenih predmeta na županijskim sudovima ostao je isti kad je riječ o žalbama u građanskim parničnim predmetima i o prvostupanjskim kaznenim predmetima, ali se povećao za 25 % u žalbama u kaznenim predmetima. Prosječno trajanje postupaka pred drugostupanjskim Visokim trgovačkim sudom i Visokim upravnim sudom smanjilo se (s 558 na 363 dana odnosno s 223 na 190 dana), kao i broj neriješenih predmeta (za oko 25 % na oba suda). Broj neriješenih predmeta na Vrhovnom sudu smanjio se za oko 8 % u građanskim, a 60 % u kaznenim predmetima. Krajem 2021. dodatno se povećao broj neriješenih predmeta starijih od sedam godina (za oko 12 % u odnosu na kraj 2020.).

II.Okvir za borbu protiv korupcije

Ministarstvo pravosuđa i uprave središnje je tijelo za sprječavanje korupcije s posebnim odjelom koji koordinira provedbu Strategije sprječavanja korupcije i s njome povezanih akcijskih planova. Ministarstvo pravosuđa i uprave središnje je tijelo i za razmjenu podataka o suzbijanju korupcije. Savjet za sprječavanje korupcije i Nacionalno vijeće za praćenje provedbe Strategije sprječavanja korupcije dvaput godišnje podnose izvješće Saboru. Ured za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta ((USKOK) specijalizirani je ured državnog odvjetništva za kaznena djela korupcije, a Policijski nacionalni ured za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta (PNUSKOK) specijalizirani je policijski odjel za otkrivanje i istragu složenih kaznenih djela povezanih s korupcijom. Novi Visoki kazneni sud počeo je s radom 2021. kao drugostupanjski sud u predmetima povezanima s korupcijom za koje progon provodi USKOK. Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave neovisno je tijelo nadležno za preispitivanje žalbi o javnim nabavama. Ured pučkog pravobranitelja postupa po prijavama koje dobije od prijavitelja nepravilnosti.

Stručnjaci i rukovoditelji poduzeća smatraju da je razina korupcije u javnom sektoru i dalje visoka. Prema indeksu percepcije korupcije za 2021., koji je objavio Transparency International, Hrvatska ima 47 od 100 bodova i nalazi se na 24. mjestu u Europskoj uniji i 63. u svijetu. Ta je percepcija ostala relativno stabilna tijekom posljednjih pet godina. Prema rezultatima Posebne ankete Eurobarometra o korupciji za 2022., 94 % ispitanika smatra da je korupcija raširena u njihovoj državi (prosjek u EU-u: 68 %), a 60 % ispitanika smatra da korupcija utječe na njih osobno u svakodnevnom životu (prosjek u EU-u: 24 %). Kad je riječ o poduzećima, njih 93 % korupciju smatra raširenom (prosjek u EU-u: 63 %), a 66 % poduzeća smatra da korupcija predstavlja problem za poslovanje (prosjek u EU-u: 34 %). Nadalje, 31 % ispitanika smatra da postoji dovoljno uspješnih slučajeva kaznenog progona da bi se ljude odvratilo od korupcije (prosjek u EU-u: 34 %), a 16 % poduzeća smatra da se osobe i poduzeća zatečeni u podmićivanju višeg dužnosnika primjereno kažnjavaju (prosjek u EU-u: 29 %).

Novom Strategijom sprječavanja korupcije za razdoblje od 2021. do 2030. godine namjerava se ojačati sprječavanje korupcije i ukazati javnosti na njezinu štetnost, a u pripremi je i prvi plan za provedbu Strategije. U skladu s jednom ključnom etapom hrvatskog plana za oporavak i otpornost Hrvatska je trebala do kraja 2021. donijeti novi strateški okvir za borbu protiv korupcije i mjere za upravljanje korupcijskim rizicima u prioritetnim područjima. Sabor je 29. listopada 2021. donio novu Strategiju sprječavanja korupcije za razdoblje od 2021. do 2030. U njoj se navodi 95 mjera za postizanje pet ciljeva, a dopunit će se trogodišnjim planovima provedbe. U ljeto 2022. očekuje se donošenje prvog plana provedbe, koji obuhvaća razdoblje od 2022. do 2024. i uključuje prve korake za početak provedbe većine mjera iz Strategije. Savjet za sprječavanje korupcije pratit će te trogodišnje planove provedbe sa strane izvršne vlasti. Sa strane zakonodavne vlasti planovi će se pratiti u okviru rada Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije sprječavanja korupcije.

Djelotvorne istrage predmeta korupcije nastavile su se, među ostalim u predmetima na visokoj razini, ali se broj podignutih optužnica i pravomoćnih presuda za korupciju smanjio. I specijalizirani policijski ured (PNUSKOK) i tužiteljstvo (USKOK) navode da suradnja u istragama i kaznenom progonu za kaznena djela korupcije funkcionira dobro. U posljednjih dvanaest mjeseci zaposleno je osam financijskih istražitelja kao pomoć tužiteljima u predmetima gospodarskog i financijskog kriminala. Nacionalna tijela izvijestila su da se dostupni resursi smatraju dostatnima i da je specijalizirano osposobljavanje za borbu protiv korupcije dostupno putem interneta. Postupa se u mnogobrojnim predmetima korupcije na visokoj razini. Godišnje izvješće Državnog odvjetništva za 2021. pokazuje da se broj prijava kaznenih djela korupcije blago povećao, kao i broj istraga. Međutim, Državno odvjetništvo 2021. je podignulo manje optužnica za korupciju (69) nego 2020. (84) i 2019. (109). U istom tom razdoblju sudovi su donijeli presude u vezi sa 67 osoba, a 2020. u vezi s 92 osobe.

Već predugo trajanje kaznenih postupaka dodatno se produžilo i još uvijek otežava rad antikorupcijskog sustava. Kako je navedeno i u prethodnim izvješćima o vladavini prava, sudovi su se i dalje suočavali s poteškoćama u učinkovitosti kad je riječ o donošenju presuda u predmetima povezanima s korupcijom. Kazneni predmeti 2021. u prosjeku su trajali 982 dana pred županijskim sudovima (804 dana 2020.), a 765 dana pred općinskim sudovima (705 dana 2020.). Trajanje istraga koje su provodili državni odvjetnici USKOK-a 2021. se blago povećalo (među ostalim zbog složenosti predmeta i pandemije bolesti COVID-19). U samo oko 35 % USKOK-ovih predmeta istraga je završila u roku od najviše šest mjeseci (28 % u 2020.). U oko 40 % predmeta trajala je do godinu dana (35 % u 2020.), dok je u preostalih 25 % predmeta trajala do 18 ili više mjeseci (35 %% u 2020.)). U Strategiji sprječavanja korupcije predviđa se izmjena Zakona o kaznenom postupku i Zakona o Uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta (USKOK), kao i povećanje kapaciteta USKOK-a kako bi se osiguralo da se postupci privode kraju u razumnom roku.

Na prijedlog vlade Sabor je donio izmjene kojima se ukida imunitet članova Vlade za kaznena djela korupcije. Ukidanje političkog imuniteta članova Vlade najavljeno je u Vladinom programu za razdoblje 2020.–2024. Zakonodavstvom je predviđen imunitet za sva kaznena djela za koja je propisana kazna zatvora do pet godina. Sabor je 1. srpnja 2022. na prijedlog Vlade donio izmjene zakona kojima se ukida imunitet članova Vlade za sva kaznena djela korupcije za koja se progon poduzima po službenoj dužnosti, tj. neovisno o prijavama. Strategijom sprječavanja korupcije za razdoblje 2021.–2030. predviđa se procjena postojećeg okvira s ciljem poboljšanja zakonodavstva za borbu protiv podmićivanja u međunarodnim poslovnim transakcijama, a ta je procjena pokazala da je moguće poboljšati definiciju, odgovornost pravnih osoba, kažnjavanje i provedbu.

Pravila o imovinskim karticama i rotirajućim vratima ojačana su novim Zakonom o sprječavanju sukoba interesa. U Izvješću o vladavini prava za 2021. navedeno je da je postignut ograničen napredak u jačanju pravnog okvira za sprječavanje sukoba interesa. Hrvatski plan za oporavak i otpornost sadržava ključnu etapu u skladu s kojom je Hrvatska trebala revidirati zakonodavstvo o sukobu interesa do kraja 2021. U skladu s time, novi Zakon o sprječavanju sukoba interesa stupio je na snagu 25. prosinca 2021. U njemu su dodatno pojašnjeni postupci pred Povjerenstvom za odlučivanje o sukobu interesa. Obveza godišnjeg podnošenja imovinske kartice proširena je na veći broj subjekata. Proširene su i određene definicije, kao što je pojam osobnog probitka, koji sad uključuje i nematerijalnu korist, a ne samo materijalnu. Uvedena je i obveza deklariranja sukoba interesa, koja prije nije postojala. U skladu s tom obvezom osoba koja je u sukobu interesa mora ili eliminirati sukob interesa ili se izuzeti iz donošenja odluke. Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa sada može izreći više minimalne novčane kazne, a predviđena je i nova novčana kazna za čelnike javnih tijela koji ne dostave potrebne javne informacije, što bi moglo doprinijeti djelotvornosti istraga. U sudskim presudama potvrđeno je da ovlastima tog povjerenstva za izricanje sankcija nisu obuhvaćena kršenja „načela javne dužnosti”, koja su šira od sukoba interesa. Tim novim zakonom nisu uvedene sankcije za takva kršenja, za koja Vlada smatra da ih trebaju rješavati nova tijela za promicanje etičkih načela. Primjenjivo razdoblje ograničenja nakon prestanka dužnosti produženo je s 12 na 18 mjeseci. Nakon prve procjene nacrta tog zakona prije njegova donošenja GRECO je utvrdio da je riječ o pozitivnom pomaku u skladu s njegovim preporukama.

Vlada se obvezala povećati resurse Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. Vlada je navela da će se 2022. administrativni i tehnički kapaciteti Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa, koje se trenutačno sastoji od pet članova i 14 zaposlenika, ojačati s pet dodatnih zaposlenika (ukupno devet u sljedeće tri godine). Nadalje, zbog manjka prostora za nove zaposlenike osiguravaju se sredstva za smještaj i opremu za nove zaposlenike. Iako se proračun Povjerenstva 2020. povećao, 2021. smanjen je na razinu usporedivu s onom iz 2019. Povjerenstvo je dosad uspješno davalo upute i mišljenja o sukobu interesa. S obzirom na prošireni krug dužnosnika koji moraju podnositi imovinske kartice, Povjerenstvo će sad morati provjeriti gotovo dvostruki broj imovinskih kartica. Stoga je izvijestilo da zbog nedostatka resursa može provesti samo preliminarnu, administrativnu provjeru svih primljenih imovinskih kartica. Međutim, ne može provoditi redovite zakonom propisane provjere koje se sastoje od prikupljanja i razmjene podataka te usporedbe dostavljenih podataka o imovini iz podnesenih imovinskih kartica službenika s podacima dobivenima od Porezne uprave i drugih nadležnih tijela u Republici Hrvatskoj. U odgovarajućoj ključnoj etapi iz plana za oporavak i otpornost naznačeno je da će Hrvatska unaprijediti informacijske sustave imovinskih kartica do kraja lipnja 2024. Planira se projekt za poboljšanje aplikacije za ispunjavanje i provjeru imovinskih kartica, kao i samog postupka ispunjavanja imovinskih kartica. GRECO smatra da je potrebno i dalje raditi na jačanju kapaciteta.

Kodeks ponašanja donesen je za članove Vlade, ali za saborske zastupnike još nije. Etički kodeks državnih službenika na snazi je od 2011., a u svim se državnim i pravosudnim tijelima imenuju povjerenici sa zadatkom praćenja primjene tog etičkog kodeksa i odlučivanja o pritužbama zbog neetičkog ponašanja. Ministarstvo unutarnjih poslova izrađuje novi Etički kodeks za policijske službenike, koji će zamijeniti postojeći Kodeks iz 2012. Etika i integritet državnih službenika uključeni su kao obvezni predmet u različite faze početnog i kontinuiranog osposobljavanja policijskih službenika. U skladu s odgovarajućom ključnom etapom u okviru plana za oporavak i otpornost Hrvatska mora kraja 2023. donijeti kodeks etike za saborske zastupnike i za dužnosnike u tijelima izvršne vlasti. Vlada je u svibnju 2022. donijela Kodeks ponašanja za članove Vlade i određene dužnosnike na najvišim izvršnim funkcijama. Međutim, tek treba vidjeti kako će se taj kodeks provoditi. Provedbu Kodeksa ponašanja trebalo bi osigurati posebno Vijeće, u kojem su samo dva od pet članova vanjski stručnjaci. Osim toga, Vijeće može dati mišljenje o usklađenosti postupanja s Kodeksom samo na zahtjev dužnosnika, njemu neposredno nadređene osobe ili na zahtjev Ureda predsjednika Vlade. Nije došlo do promjena u vezi s etičkim kodeksom za zastupnike u Saboru.

Novim Zakonom o sprječavanju sukoba interesa uvedena je obveza lokalnih i regionalnih vlasti da donose kodekse ponašanja. Prema Strategiji sprječavanja korupcije za razdoblje 2021.–2030. na snazi su 142 etička kodeksa na razini upravnih tijela lokalne i područne (regionalne) samouprave, što je samo 25 % od 576 jedinica lokalne i područne samouprave. Cilj je nove strategije poboljšati stanje do 2030. U novom Zakonu o sprječavanju sukoba interesa lokalnim i regionalnim predstavničkim tijelima nameće se obveza donošenja kodeksa ponašanja. U njemu se također propisuje da lokalna i regionalna predstavnička tijela moraju odrediti tijelo za odlučivanje o etičkim povredama u drugom stupnju, što znači da bi prvostupanjske odluke trebala donositi općinska vijeća. Nacionalna tijela pružaju potporu lokalnim tijelima, među ostalim izradom smjernica.

Potrebno je uvesti sveobuhvatan zakonski akt u području lobiranja. Ministarstvo pravosuđa i uprave osnovalo je u tu svrhu radnu skupinu 2021., koja se dosad sastala jednom. Predviđa se da će nacrt novog pravnog akta biti dovršen do kraja 2022. GRECO je u svojoj najnovijoj procjeni zaključio da još nije provedena preporuka da se uredi način na koji osobe kojima su povjerene najviše izvršne funkcije stupaju u kontakt s lobistima i da se objavi dovoljno informacija o svrsi tih kontakata . Za ključnu etapu u okviru plana za oporavak i otpornost odobrenog u srpnju 2021. Hrvatska mora do kraja 2025. uvesti informacijski sustav za praćenje provedbe nacionalnih antikorupcijskih mjera, a Vlada također namjerava javnosti osigurati pristup budućem registru lobista.

Državni ured za reviziju nastavio je provoditi revizije financiranja političkih stranaka. Politički akteri imaju obvezu koristiti informacijski sustav za nadzor financiranja, internetsku platformu za podnošenje financijskih izvješća, koja su nakon podnošenja dostupna na internetskim stranicama Državnog izbornog povjerenstva bez ograničenja, uključujući imena privatnih i poslovnih donatora. Ograničeni su iznosi godišnjih donacija i iznosi koji se smiju potrošiti na kampanje, ovisno o vrsti izbora. Ured je 2021. proveo financijsku reviziju šest neovisnih saborskih zastupnika i utvrdio jednu nepravilnost. Proveo je ujedno i reviziju 45 političkih stranaka, a većina tako utvrđenih nepravilnosti odnosila se na financijske izvještaje i računovodstvene operacije. Ured je ukupno izdao 278 preporuka. Od 178 preporuka danih u prethodnim revizijama 50 % je provedeno. Ured obavještava Državno odvjetništvo o svim utvrđenim kršenjima zakona.