Tijekom promatranog petogodišnjeg razdoblja pojavilo se mnogo pozitivnih elemenata, no analizom su uočeni i nedostaci u provedbi i manjkavosti nekih odredaba Uredbe o kontroli, uglavnom u pogledu sustava sankcija i kaznenih bodova, daljnjeg postupanja nakon povrede propisa, razmjene podataka među državama članicama, sljedivosti, kontrole praksi vaganja te alata za nadzor i prijavljivanje ulova za plovila kraća od 12 m.

U tom kontekstu glavne odredbe Uredbe o kontroli ocijenjene su u pogledu općih ciljeva promicanja jednakih uvjeta za sve i razvoja kulture sukladnosti s pravilima ZRP-a. Osim toga ispitana je i učinkovitost instrumenata utvrđenih Uredbom o kontroli kako bi Komisija osigurala provedbu ZRP-a od strane država članica. To su bila područja u kojima su u prethodnom režimu kontrole bile uočene slabosti i nedostaci i na koja su zato usmjereni novi instrumenti u važećoj Uredbi o kontroli.

Evaluacija je provedena u skladu s pet kriterija utvrđenih u Komisijinim smjernicama za bolju regulativu iz svibnja 2015., a to su: relevantnost, dodana vrijednost EU-a, usklađenost, učinkovitost i eficijencija. Kao dio evaluacije provedena je i analiza sljedećih aspekata: pojednostavnjenje i smanjenje regulatornog opterećenja.

Evaluacijom je potvrđena relevantnost i dodana vrijednost EU-a Uredbe o kontroli, koja se pokazala vrijednim instrumentom s pomoću kojeg je stvoren dosljedan okvir za kontrolu, inspekcije i provedbu kako bi se osigurala usklađenost s ZRP-om. Također se smatra iznimno važnom za osiguravanje jednakih uvjeta za sve poslovne subjekte.

Uredbom o kontroli prijašnji je sustav kontrole pojednostavnjen i racionaliziran. Usprkos paralelnom postojanju drugih instrumenata koji sadržavaju kontrolne mjere (npr. Uredba o odobrenjima za ribolov, Tehničke mjere i Uredba o Sredozemlju), nije uočeno da postoje ikakvi problemi zbog njihove istovremene provedbe. Uredba o kontroli u skladu je s ostalim propisima i zakonodavnim aktima o ribarstvu (npr. s Uredbom o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta (ZOT) i EFPR-om). Njome su propisi EU-a usklađeni s međunarodnim obvezama u području kontrole, osobito jer omogućava nediskriminirajuću provedbu Uredbe NNN u odnosu na treće zemlje. Dosljednost s politikom EU-a u drugim područjima, kao što su okoliš, pomorstvo, inovacije (plavi rast), sanitarne mjere, carine i trgovina, također nije sporna. Usprkos toj dosljednosti postoji međutim zabrinutost među dionicima u pogledu trenutačno važećih odredaba o kontroli nekih novih obveza utvrđenih ZRP-om, kao što je, na primjer, obveza iskrcavanja. I nedostaci povezani sa sljedivošću mogli bi sprečavati učinkovitu provedbu ZOT-a. Osim toga sinergija među instrumentima Uredbe o kontroli nije dostatna za učinkovitu i eficijentnu provedbu Okvirne direktive o pomorskoj strategiji i nedavno uspostavljene Europske suradnje u pogledu funkcija obalne straže

Kad je riječ o učinkovitosti i eficijenciji, provedba sustava za praćenje plovila (VMS) i elektroničkog sustava za prijenos podataka (ERS) te primjena strategije kontrole temeljene na procjeni rizika pokazali su se bitnim instrumentima za nadzor aktivnosti i povećanje kvalitete prijavljenih podataka o ulovu. Također je potvrđeno da se upotrebom elektroničkih informacijskih sustava u ribarstvu i standardnih kontrolnih postupaka smanjilo administrativno opterećenje za poslovne subjekte i za javna tijela (više detalja navedeno je u sljedećem odjeljku „Pojednostavnjenje i smanjenje administrativnog opterećenja”). Ipak, kompleksnost nekih pravila i novi pristup u usporedbi s prijašnjim režimom doveli su do kašnjenja u provedbi. S obzirom na to da je i stupanje na snagu niza odredaba bilo raspoređeno na tri godine od 2010., u nekim područjima koristi se tek sad ostvaruju i prednosti će tek dugoročno postati potpuno vidljive. Treba međutim napomenuti da, iako je kašnjenje u provedbi djelomično posljedica vremena potrebnog za tehnički razvoj (npr. za uvođenje novih tehnologija i IT sustavâ) ili prenošenje u nacionalno zakonodavstvo, neki dionici upućuju i na pomanjkanje političke volje da se osigura pravodobna provedba, a države članice sustavno naglašavaju manjak ljudskih resursa.

Nedovoljna jasnoća nekih odredaba, zastarjele odredbe i diskrecijska provedba u državama članicama (npr. odstupanja, sankcije) također se negativno odražavaju na učinkovitost i eficijenciju tog pravnog instrumenta.

Jednaki uvjeti za sve

Svi dionici izjavili su da je ujednačen, usklađen i globalan sustav kontrole ribarstva na razini EU-a prioritet Unijine ribarstvene politike. Osiguravanje jednakih uvjeta u području kontrole za sve države članice, sva ribarstva, sve flote EU-a koje ribare u vodama EU-a ili izvan njih te za flote EU-a ili trećih zemalja koje ribare u vodama EU-a jedan je od stupova učinkovitog funkcioniranja ZRP-a. Iako je zahvaljujući novom režimu kontrole dosta toga postignuto, još uvijek ima prostora za poboljšanja te je i dalje potrebna predanost država članica kako bi se osigurala usklađena i ujednačena primjena Uredbe za poslovne subjekte na razini EU-a.

Analizom je potvrđeno da su razvoj standarada EU-a, usklađenog pristupa kontrolnim aktivnostima i zajedničkih IT platformi za razmjenu podataka bitni instrumenti za postizanje stabilnih jednakih uvjeta za sve. Priznato je da Agencija za kontrolu ribarstva Zajednice (EFCA) i Europska komisija imaju ključnu ulogu u razvoju i poticanju harmoniziranog i dosljednog koncepta, s kompatibilnim sustavima za izvješćivanje, razmjenu podataka i sljedivost proizvoda ribarstva.

Sljedivost proizvoda ribarstva u svim državama članicama predstavlja problem. Iako je uočeno znatno poboljšanje u svim državama članicama te iako je kontrolama nakon iskrcavanja povećana pouzdanost i kvaliteta podataka, još uvijek ima problema s kontrolom pri prvoj prodaji i tijekom prijevoza. Glavni problemi posljedica su gubitka sljedivosti u ta dva koraka proizvodnog lanca, gdje se pošiljke mogu staviti na tržište bez prethodne kontrole njihova podrijetla. Kontrolna tijela smatraju da aktualni okvir za kontrolu vaganja i prijevoza ostavlja prostora za pogrešno izvješćivanje, dok odredbe o vaganju uglavnom prebacuju kontrolu s države zastave na obalnu državu. Iskustvo je pokazalo da je prijevoz idealna prilika za prijavljivanje pogrešnih podataka o ulovu. Osim toga, neelektronički sustav sljedivosti utvrđen Uredbom o kontroli ne smatra se učinkovitim. Kao rezultat toga neke države članice dobrovoljno razvijaju elektroničke sustave sljedivosti, ali različitost pristupa odabranih na nacionalnoj razini sprečava razmjenu podataka, unakrsne provjere i potvrđivanje. S druge strane, treba napomenuti da se u nekim slučajevima poteškoće u razmjeni podataka pripisuju nedostatku volje da se podaci dijele, uključujući i između država članica, Komisije i EFCA-e.

Zahtjevi za zaštitu povjerljivosti, koji su postavljeni u nekoliko slučajeva, mogli bi također biti ozbiljna prepreka provedbi drugih s tim povezanih politika (npr. suradnja u pogledu funkcija obalne straže). Usto, još uvijek postoje neriješeni problemi u pogledu uporabe znanstvenih podataka u svrhu kontrole i kontrolnih podataka u svrhu upravljanja, koje je potrebno riješiti kako bi se učinkovito postigli ciljevi ZRP-a. Analiza je jasno pokazala da neke od odredaba Uredbe o kontroli o prikupljanju i razmjeni podataka i informacija nisu dovoljno jasne.

Smatra se da posebna pravila koja se primjenjuju na plovila kraća od 12 m nisu potpuno prikladna: dok operateri većih plovila izuzeća i odstupanja smatraju pomanjkanjem kontrole koje narušava jednakost uvjetâ tržišnog natjecanja, mala ribarstva krutost nekih odredaba smatraju neopravdanim opterećenjem, osobito za sektore koji su bili jako pogođeni nedavnom gospodarskom krizom.

Kontrola aktivnosti plovila kraćih od 10 m, koja su trenutačno izuzeta od vođenja očevidnika, ne provodi se ispravno od strane država članica (npr. kontrola na temelju uzorkovanja u vrijeme iskrcaja). Na Sredozemnome moru, gdje je više od 80 % plovila maleno, to pitanje nije na odgovarajući način riješeno važećom Uredbom o kontroli. Slične poteškoće uočene su i u drugim morskim bazenima, iako u manjoj mjeri.

I nedostatak odredaba o kontroli koje se odnose na rekreacijski ribolov smatra se narušavanjem jednakih uvjeta za sve, a građani i većina relevantnih dionika smatraju ih nužnima.

Mnogi dionici izrazili su zabrinutost u pogledu kontrole obveze iskrcavanja. Poslovni subjekti su osobito zabrinuti u pogledu jednakosti uvjeta za sve dionike i traže ograničavanje bilo kakvog dodatnog opterećenja. Treba napomenuti da, iako je tekst Uredbe o kontroli usklađen s novim ZRP-om takozvanom „skupnom uredbom”, smatra se da odredbe o kontroli obveze iskrcavanja nisu odgovarajuće i da bi kontrola novih obveza (npr. kontrola uporabe ulova vrsta manjih od minimalne referentne veličine za očuvanje i ne za izravnu ljudsku potrošnju) trebala biti bolje riješena kako bi se izbjegla zbunjenost i dvojbe za mnoge javne i privatne dionike.

Evaluacija je također pokazala da za neke zadaće nisu jasne uloge i odgovornosti Komisije, EFCA-e i država članica, što dovodi do dupliciranja sličnih aktivnosti.

Industrijski gospodarski subjekti i ribari izrazili su zabrinutost u pogledu krutosti nekih tehničkih odredaba za koje je ustanovljeno da su teško provedive (npr. prakse vaganja, dopuštena odstupanja, prijevoz, prethodna prijava, rokovi za dostavu prodajnih listova).

Kultura poštovanja pravilâ

Za politiku kontrole od ključne je važnosti podizanje razine svijesti među svim dionicima uključenima u čitav spektar aktivnosti povezanih s ribarstvom (lov, prerada, distribucija i stavljanje na tržište) o važnosti poštovanja pravilâ ZRP-a. Evaluacija pokazuje da je aktualni okvir pridonio stvaranju kulture poštovanja pravilâ među poslovnim subjektima i državama članicama, što je pak rezultiralo poboljšanjem ispunjavanja obveza utvrđenih ZRP-om. Međutim jasno je i da je još uvijek potrebno jačati poštovanje pravila ZRP-a sveobuhvatnim i čvrstim sustavom nadzora i kontrole te podizati razinu svijesti unutar sektora o važnosti poštovanja mjera očuvanja.

Posebni programi kontrole i inspekcije te planovi o zajedničkom korištenju sredstava, čiju provedbu koordinira EFCA, učinkoviti su instrumenti i ustanovljeno je da su izvrsni za poboljšavanje suradnje i razmjenu informacija među državama članicama. Aktivnosti na širenju informacija i osposobljavanju koje provodi EFCA također su iznimno vrijedne za objašnjavanje novih primjenjivih pravila i podizanje razine svijesti o pitanjima očuvanja među poslovnim subjektima.