ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2)

Kulturna dobra često su od velike važnosti u kulturnom, umjetničkom, povijesnom i znanstvenom smislu. Kulturna je baština jedno od osnovnih obilježja civilizacije, među ostalim, sa svojom simboličkom vrijednošću i kulturnim sjećanjem čovječanstva. Njome se obogaćuje kulturni život svih naroda i ona nas povezuje na osnovi zajedničkog znanja temeljenog na sjećanju i razvoju civilizacije. Stoga bi trebala biti zaštićena od nezakonitog prisvajanja i pljačke. Pljačkanje arheoloških lokacija uvijek je postojalo, no sada je doseglo industrijske razmjere. Sve dok je moguće baviti se unosnom trgovinom nezakonito iskopanim kulturnim dobrima i time stjecati dobit bez ikakvih znatnih rizika, takva će se iskapanja i kra]e nastaviti i u budućnosti. Ekonomska i umjetnička vrijednost kulturne baštine stvara veliku potražnju na međunarodnom tržištu, dok nedostatak snažnih međunarodnih pravnih mjera ili njihove neučinkovite provedbe dovodi do toga da se prijenos takvih dobara odvija u sivoj ekonomiji. Pljačkanje arheoloških nalazišta i trgovanje nezakonito iskopanim kulturnim nasljeđem ozbiljno je kazneno djelo kojim se nanosi znatna šteta svima koji su njime neposredno ili posredno pogođeni. Nezakonitom trgovinom kulturnim dobrima u mnogim se slučajevima pridonosi nasilnoj kulturnoj homogenizaciji ili protjerivanju, dok pljačkanje i krađa kulturnih dobara dovode, među ostalim, do dezintegracije kultura. Stoga bi Unija trebala zabraniti uvoz kulturnih dobara nezakonito izvezenih iz trećih zemalja na carinsko područje Unije , uz poseban naglasak na kulturnim dobrima iz trećih zemalja pogođenih oružanim sukobima, a osobito ako takva dobra izvoze terorističke ili druge zločinačke organizacije .
9.

ističe različite zadaće i područja nadležnosti europskih nadzornih tijela EBA, EIOPA i ESMA; podsjeća na svjesnu odluku suzakonodavaca da uspostave tri tijela sa zasebnim zadaćama i područjima nadležnosti, jedno za bankarstvo, drugo za vrijednosne papire i treće za osiguranja i mirovine; traži da se to razdvajanje i dalje odražava u regulatornim i nadzornim nadležnostima i upravljanju, glavnoj organizaciji i glavnom financiranju njihovih aktivnosti neovisno o njihovoj lokaciji, omogućujući pritom, kad je to primjenjivo, dijeljenje usluga administrativne podrške i usluga upravljanja objektima koje nisu povezane s glavnim aktivnostima te traži od Komisije i Vijeća da zaštite trenutni ustroj tih triju tijela tijekom i nakon seljenja EBA-e; traži da ga Komisija o tome redovito obavještava, osobito tijekom tekućeg zakonodavnog postupka o reviziji europskih nadzornih tijela (COM(2017)0536); podsjeća na to da je članak 7. Uredbe (EU) br. 1093/2010 dio zakonodavnog postupka u sklopu revizije europskih nadzornih tijela (COM(2017)0536);
Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do XXXX [Please insert the date 24 months following the date of entry into force]. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.

Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do XXXX [Please insert the date 18 months following the date of entry into force]. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.
(5.a)

Uredbom (EU) br. 1380/2013 izričito je utvrđen cilj obnavljanja i održavanja populacije izlovljavanih vrsta iznad razina koje mogu osigurati najviši održivi prinos. Kako bi se taj cilj ostvario, Uredbom (EU) br. 1380/2013 propisano je da se za sve stokove do 2015., gdje je to moguće najkasnije do 2020. postupno postigne stopa iskorištavanja kojom se osigurava najviši održivi prinos.
(16) Plastika koja potječe od ostavljenog, izgubljenog i odbačenog ribolovnog alata koji sadržava plastiku čini velik udio u morskom otpadu, što upućuje na to da postojeći pravni zahtjevi (46) ne pružaju dovoljno poticaja za vraćanje takvog ribolovnog alata na obalu radi prikupljanja i obrade. Sustavom neizravnih naknada koji je predviđen pravom Unije o lučkim uređajima za prihvat isporuke otpada s brodova uklanja se poticaj za ispuštanje otpada s brodova u more te se osigurava pravo na isporuku otpada. Sustav bi međutim trebalo dopuniti dodatnim financijskim poticajima za ribare za vraćanje otpadnog ribolovnog alata na kopno kako bi izbjegli moguće povećanje neizravne naknade za otpad koju treba platiti. S obzirom na to da plastične komponente ribolovnog alata imaju visok potencijal za recikliranje, države članice trebale bi, u skladu s načelom „onečišćivač plaća”, uvesti proširenu odgovornost proizvođača za ribolovni alat koji sadržava plastiku kako bi se olakšalo odvojeno prikupljanje otpadnog ribolovnog alata i financiralo dobro upravljanje takvim otpadnim ribolovnim alatom, a posebice njegovo recikliranje.

(16) Plastika koja potječe od ostavljenog, izgubljenog i odbačenog ribolovnog alata koji sadržava plastiku čini velik udio u morskom otpadu, što upućuje na to da postojeći pravni zahtjevi (46) ne pružaju dovoljno poticaja za vraćanje takvog ribolovnog alata na obalu radi prikupljanja i obrade. U skladu s Uredbom (EZ) br. 1224/2009, ako se izgubljeni ribolovni alat ne može pronaći i izvući, zapovjednik ribarskog plovila mora obavijestiti nadležno tijelo države članice zastave. Kako bi se osiguralo usklađeno praćenje, države članice trebale bi prikupljati i bilježiti podatke o izgubljenom ribolovnom alatu i dostavljati ih Komisiji na godišnjoj osnovi. Sustavom neizravnih naknada koji je predviđen pravom Unije o lučkim uređajima za prihvat isporuke otpada s brodova uklanja se poticaj za ispuštanje otpada s brodova u more te se osigurava pravo na isporuku otpada. Sustav bi međutim trebalo dopuniti dodatnim financijskim poticajima za ribare za vraćanje otpadnog ribolovnog alata na kopno kako bi izbjegli moguće povećanje neizravne naknade za otpad koju treba platiti. S obzirom na to da plastične komponente ribolovnog alata imaju visok potencijal za recikliranje, države članice trebale bi, u skladu s načelom „onečišćivač plaća”, uvesti proširenu odgovornost proizvođača za ribolovni alat koji sadržava plastiku kako bi se olakšalo odvojeno prikupljanje otpadnog ribolovnog alata i financiralo dobro upravljanje takvim otpadnim ribolovnim alatom, a posebice njegovo recikliranje. Države članice trebale bi poduzeti potrebne mjere kako bi financijski doprinosi koje uplaćuju proizvođači ribolovnog alata koji sadrži plastiku radi ispunjavanja obveza koje proizlaze iz odgovornosti proizvođača bili prilagođeni, posebno uzimajući u obzir trajnost, mogućnost popravka, ponovne uporabe i recikliranja tog ribolovnog alata.
(12) Zajedničko poduzeće trebalo bi se osnovati i započeti s radom 2019. kako bi se ostvario cilj uvođenja predeksaskalarne infrastrukture u Uniji do 2020. i cilj razvoja potrebnih tehnologija za realizaciju eksaskalarnih mogućnosti do 2022./20123. Budući da ciklus razvoja tehnologije nove generacije obično traje od 4 do 5 godina, da bismo ostali konkurentni na globalnom tržištu sada moramo započeti s mjerama za postizanje tog cilja.

(12) Zajedničko poduzeće trebalo bi se osnovati i započeti s radom 2019. kako bi se ostvario cilj uvođenja predeksaskalarne infrastrukture u Uniji do 2020. i cilj razvoja potrebnih tehnologija za realizaciju , po mogućnosti samostalnih, eksaskalarnih mogućnosti do 2022./2023. Budući da ciklus razvoja tehnologije nove generacije obično traje od 4 do 5 godina, da bismo ostali konkurentni na globalnom tržištu moramo odmah započeti s mjerama za postizanje tog cilja.
PRILOG II. ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Zajednička izjava o postupku davanja razrješnice i datumu donošenja završne računovodstvene dokumentacije EU-a

„Europski parlament, Vijeće i Komisija u suradnji s Europskim revizorskim sudom utvrdit će pragmatičan raspored za postupak davanja razrješnice.

U tom kontekstu Komisija potvrđuje da će nastojati donijeti konsolidiranu godišnju računovodstvenu dokumentaciju EU-a za financijsku godinu 2017. do 30. lipnja 2018. pod uvjetom da Europski revizorski sud proslijedi sve nalaze u vezi s pouzdanosti te dokumentacije EU-a i sve konsolidirane računovodstvene dokumentacije subjekatâ do 15. svibnja 2018., a svoj nacrt godišnjeg izvješća do 15. lipnja 2018.

Komisija ujedno potvrđuje da će nastojati dostaviti svoje odgovore na godišnje izvješće Europskog revizorskog suda za financijsku godinu 2017. do 15. kolovoza 2018. pod uvjetom da Europski revizorski sud proslijedi svoj nacrt opažanja Komisiji do 1. lipnja 2018.”
(4)

Nedavno iskustvo pokazalo je da se oslanjanjem na dobrovoljne ponude uzajamne pomoći koje se koordiniraju u okviru Mehanizma Unije i čije se pružanje njime olakšava ne može uvijek osigurati dostupnost dostatnih kapaciteta za prikladno zadovoljavanje osnovnih potreba ljudi pogođenih katastrofama, kao ni odgovarajuća zaštita okoliša i imovine. To se u prvom redu događa kada katastrofe koje su i neočekivane i koje se ponavljaju, bez obzira na to bile one prirodne li uzrokovane ljudskim djelovanjem , istodobno pogađaju države članice i kada zajednički kapacitet nije dovoljan. Kako bi se prevladali ti nedostaci i spriječili novi rizici, svi instrumenti Unije trebali bi se koristiti potpuno fleksibilno, između ostalog, promicanjem aktivnog sudjelovanja civilnog društva. Ipak, države članice trebale bi poduzeti odgovarajuće preventivne mjere, odnosno zadržati nacionalne kapacitete dostatne za adekvatno suočavanje s katastrofama.
(6)

Države članice provele su nekoliko zajedničkih procjena unutar okvira zajedničkih akcija sufinanciranih sredstvima EU-a. Te su procjene provedene u tri faze , u skladu s člankom 15. Direktive 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3), te su se odvijale kroz tri zajedničke akcije, od kojih je svaka imala posebne ciljeve i poseban proračun: EUnetHTA 1, od 2010. do 2012. (6 milijuna EUR); EUnetHTA 2, od 2012. do 2015. (9,5 milijuna EUR); i EUnetHTA 3, koja je započela u lipnju 2016. i trajat će do 2020. (20 milijuna eura). S obzirom na to da su te akcije privremene i u interesu njihova kontinuiteta, ovom se Uredbom uvodi održiviji način kojim će se jamčiti nastavak zajedničkih procjena. Glavni rezultati suradnje do danas obuhvaćaju središnji model procjene zdravstvenih tehnologija (HTA Core model), koji pruža okvir za izvješća o procjeni zdravstvenih tehnologija; bazu podataka za dijeljenje informacija o projektima koje pojedinačne agencije planiraju, već provode ili su nedavno objavile (baza podataka POP); bazu podataka i znanja za pohranjivanje informacija, među ostalim o stupnju procjene tehnologija koje obećavaju ili o zahtjevu za dodatne studije u okviru procjene zdravstvenih tehnologija; i niz metodoloških smjernica i alata za potporu namijenjenih agencijama za procjenu zdravstvenih tehnologija, među kojima su smjernice za prilagodbu izvješća od zemlje do zemlje.
(8.a)

Kako bi se omogućilo rudarenje teksta i podataka prvo je u većini slučajeva potrebno pristupiti informacijama, a zatim ih reproducirati. Obično se informacija može obraditi rudarenjem teksta i podataka tek nakon što je normalizirana. Kada postoji zakonit pristup informacijama, tek prilikom normalizacije tih informacija dolazi do korištenja zaštićenog autorskim pravima jer to dovodi do reprodukcije mijenjanjem oblika informacija ili izvlačenjem informacija iz baze podataka u oblik koji se može podvrgnuti rudarenju teksta i podataka. Postupak u vezi s autorskim pravima u kontekstu korištenja tehnologije rudarenja teksta i podataka stoga nije sam postupak rudarenja teksta i podataka koji se sastoji od čitanja i analize digitalno pohranjenih normaliziranih informacija, već postupak pristupanja i postupak normaliziranja informacija kojim se omogućuje automatizirana računalna analiza, ako taj proces uključuje izvlačenje iz baze podataka ili reproduciranje. Trebalo bi smatrati da se iznimke za rudarenje teksta i podataka iz ove Direktive odnose na postupke u vezi s autorskim pravima neophodne za rudarenje teksta i podataka. Ako postojeće zakonodavstvo o autorskom pravu nije mjerodavno za uporabe rudarenja teksta i podataka, ova Direktiva na te uporabe ne bi smjela utjecati.
(14) U interesu svih država članica, uloga Unije je razviti okvir za potporu zajedničkim naprednim istraživanjima, stvaranju znanja i očuvanju znanja o tehnologijama nuklearne fisije, uz poseban naglasak na sigurnost, osiguranje, zaštitu od zračenja i neširenje nuklearnog oružja. Za to su potrebni neovisni znanstveni dokazi, čemu može najviše doprinijeti JRC. To je prepoznato u Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 6. listopada 2010., pod nazivom „Vodeća inicijativa strategije Europa 2020. – Unija inovacija”, u kojoj je Komisija navela svoju namjeru da preko JRC-a jača znanstvene dokaze za izradu politike. Kao odgovor na to JRC predlaže da svoja istraživanja u području nuklearne sigurnosti i osiguranja preusmjeri na prioritete politike Unije.

(14) U interesu svih država članica, uloga Unije je razviti okvir za potporu zajedničkim naprednim istraživanjima, stvaranju znanja i očuvanju znanja o tehnologijama nuklearne fisije, uz poseban naglasak na sigurnost, osiguranje, obradu nuklearnog otpada , zaštitu od zračenja i neširenje nuklearnog oružja. Za to su potrebni neovisni znanstveni dokazi, čemu može najviše doprinijeti JRC. To je prepoznato u Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 6. listopada 2010., pod nazivom „Vodeća inicijativa strategije Europa 2020. – Unija inovacija”, u kojoj je Komisija navela svoju namjeru da preko JRC-a jača znanstvene dokaze za izradu politike. Kao odgovor na to JRC predlaže da svoja istraživanja u području nuklearne sigurnosti i osiguranja preusmjeri na prioritete politike Unije.
(41.a)

Trenutačno ne postoji usklađeni način za procjenu emisija tijekom cijelog životnog ciklusa lakih gospodarskih vozila. Primjereno je da Komisija obavi takvu analizu do kraja 2026. kako bi se predstavila šira slika emisija ugljika iz sektora lakih gospodarskih vozila. U tu svrhu Komisija bi s pomoću delegiranih akata trebala razraditi zajedničku metodologiju na razini Unije, prema kojoj će proizvođači od 2025. usklađeno objavljivati podatke o emisijama CO2 tijekom životnog ciklusa za sve vrste goriva i pogonske sklopove vozila koje stavljaju na tržište. Ta bi metodologija trebala biti i u skladu s relevantnim ISO normama te uzeti u obzir potencijal globalnog zatopljenja u vezi s emisijama od naftnog izvora do spremnika, od spremnika do automobilskog upravljača i emisijama povezanima s proizvodnjom i krajem životnog ciklusa. Analiza Komisije trebala bi se temeljiti na podacima koje dostavljaju proizvođači kao i svim ostalim dostupnim relevantnim podacima.
(6) Oporavak Europske unije od gospodarske krize dovodi do pozitivnih kretanja na tržištu rada, no između država članica i unutar pojedinih država članica i dalje postoje važni izazovi i nejednakosti u pogledu gospodarskih i socijalnih rezultata. Tijekom krize došla je do izražaja i uska međuovisnost gospodarstava i tržišta rada država članica. Osiguravanje napretka Unije prema pametnom, održivom i uključivom rastu te stvaranju radnih mjesta ključan je izazov s kojim smo danas suočeni. Za to je potrebno usklađeno, ambiciozno i djelotvorno političko djelovanje i na razini Unije i na nacionalnoj razini, u skladu s UFEU-om i s odredbama Unije o gospodarskom upravljanju. Tim bi mjerama politike, u okviru kojih se kombiniraju mjere sa strane ponude i potražnje, trebalo obuhvatiti poticanje ulaganja, ponovno zalaganje za primjereno raspoređene strukturne reforme kojima se poboljšavaju produktivnost, rast, socijalna kohezija i gospodarska otpornost na šokove te provedbu fiskalne odgovornosti, istodobno uzimajući u obzir njihov učinak na zapošljavanje i društvo.

(6) Oporavak Europske unije od gospodarske krize dovodi do pozitivnih kretanja na tržištu rada, no između država članica i unutar pojedinih država članica i dalje postoje važni izazovi i nejednakosti u pogledu gospodarskih i socijalnih rezultata s obzirom na to da ekonomski rast ne rezultira automatski većom stopom zaposlenosti . Tijekom krize došla je do izražaja i uska međuovisnost gospodarstava i tržišta rada država članica. Osiguravanje napretka Unije prema pametnom, održivom i uključivom rastu, popraćenog otvaranjem održivih i kvalitetnih radnih mjesta ključan je izazov s kojim smo danas suočeni. Za to je potrebno usklađeno, ambiciozno i djelotvorno političko djelovanje i na razini Unije i na nacionalnoj razini, u skladu s UFEU-om i s odredbama Unije o gospodarskom upravljanju. Tim bi mjerama politike, u okviru kojih se kombiniraju mjere sa strane ponude i potražnje, trebalo obuhvatiti poticanje ulaganja, među ostalim i u kružno i zeleno gospodarstvo, kao i kad je riječ o socijalnim ulaganjima , ponovno zalaganje za primjereno raspoređene, socijalno i gospodarski uravnotežene strukturne reforme kojima se poboljšavaju produktivnost, rast, socijalna kohezija i gospodarska otpornost na šokove te provedbu fiskalne odgovornosti, istodobno jamčeći da te strukturne reforme imaju pozitivan učinak na zapošljavanje i društvo.
(c) odabrani naziv nove kategorije mora biti u širokoj upotrebi ili, ako to nije moguće, mora imati opisni karakter i to tako da upućuje na sirovinu koja je upotrijebljena za proizvodnju jakog alkoholnog pića;
(18) S obzirom na to da cilj ove Direktive, to jest poboljšanje funkcioniranja unutarnjeg tržišta s pomoću odvraćanja od agresivnih prekograničnih aranžmana poreznog planiranja, nije moguće u dovoljnoj mjeri ostvariti nekoordiniranim pojedinačnim djelovanjem država članica, nego se taj cilj može bolje ostvariti na razini Unije jer je usmjeren na mehanizme koji se razvijaju za moguće iskorištavanje tržišnih nedostataka nastalih međudjelovanjem različitih nacionalnih poreznih pravila, Unija može donijeti mjere, u skladu s načelom supsidijarnosti kako je utvrđeno u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ovom se Direktivom ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja , posebno s obzirom na to da je ograničena na aranžmane s prekograničnom dimenzijom u više od jedne države članice ili u državi članici i trećoj zemlji.

(18) S obzirom na to da ciljeve ove Direktive, to jest znatno ograničavanje katastrofalnih posljedica utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza na javne račune i poboljšanje funkcioniranja unutarnjeg tržišta s pomoću odvraćanja od agresivnih prekograničnih aranžmana poreznog planiranja, nije moguće u dovoljnoj mjeri ostvariti nekoordiniranim pojedinačnim djelovanjem država članica, nego se ti ciljevi mogu bolje ostvariti na razini Unije jer su usmjereni na mehanizme koji se razvijaju za moguće iskorištavanje tržišnih nedostataka nastalih međudjelovanjem različitih nacionalnih poreznih pravila, Unija može donijeti mjere, u skladu s načelom supsidijarnosti kako je utvrđeno u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ovom se Direktivom ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva , posebno s obzirom na to da je ograničena na aranžmane s prekograničnom dimenzijom u više od jedne države članice ili u državi članici i trećoj zemlji.
Članak 61. Hibridna neusklađenost U mjeri u kojoj hibridna neusklađenost između država članica dovodi do dvostrukog odbitka istog plaćanja, troškova ili gubitaka, odbitak se pruža samo u državi članici iz koje potječe to plaćanje te u kojoj su nastali troškovi ili pretrpljeni gubici. U mjeri u kojoj hibridna neusklađenost koja uključuje treću zemlju dovodi do dvostrukog odbitka istog plaćanja, troškova ili gubitaka, predmetna država članica uskraćuje primjenu odbitka takvog plaćanja, troškova ili gubitaka, osim ako je to već učinila treća zemlja. U mjeri u kojoj zbog hibridne neusklađenosti između država članica dođe do odbitka bez uključivanja, država članica platitelja uskraćuje odbitak takvog plaćanja. U mjeri u kojoj hibridna neusklađenost koja uključuje treću zemlju dovodi do odbitka bez uključivanja: (a) ako plaćanje potječe iz države članice, ta država članica uskraćuje odbitak ili (b) ako plaćanja potječe iz treće zemlje, predmetna država članica zahtijeva od poreznog obveznika da uključi takvo plaćanje u oporezivu osnovicu, osim ako je treća zemlja već uskratila odbitak ili je podnijela zahtjev da se to plaćanje uključi. U mjeri u kojoj hibridna neusklađenost između država članica koja uključuje stalnu poslovnu jedinicu dovodi do neoporezivanja bez uključivanja, država članica u kojoj je porezni obveznik rezident u svrhu oporezivanja od poreznog obveznika zahtijeva uključivanje prihoda pripisanog stalnoj poslovnoj jedinici u oporezivu osnovicu. U mjeri u kojoj hibridna neusklađenost koja uključuje stalnu poslovnu jedinicu koja se nalazi u trećoj zemlji dovodi do neoporezivanja bez uključivanja, predmetna država članica od poreznog obveznika zahtijeva uključivanje prihoda pripisanog stalnoj poslovnoj jedinici u trećoj zemlji u oporezivu osnovicu.

Članak 61. Hibridna neusklađenost Za potrebe ove Direktive primjenjuju se pravila o hibridnoj neusklađenosti utvrđena u članku 9. Direktive (EU) 2016/1164.
3. Trgovačko društvo koje ispunjava uvjete iz stavka 1. točaka (a), (b) i (d), ali ne ispunjava one iz točke (c) tog stavka, može donijeti odluku o primjeni pravila ove Direktive u razdoblju od pet poreznih godina , uključivo za svoje stalne poslovne jedinice koje se nalaze u ostalim državama članicama. To se razdoblje automatski produljuje za uzastopna razdoblja od pet poreznih godina, osim ako ne postoji obavijest o prestanku postojanja kako je navedeno u članku 47.podstavku 2. Uvjeti iz stavka 1. točaka (a), (b) i (d) ispunjuju se svaki put kada dođe do produljenja razdoblja.
(4) Nema obvezujućih ciljeva na nacionalnoj razini za 2030. Potrebu da Unija ostvari svoje ciljeve povećanja energetske učinkovitosti na razini EU-a 2020. i 2030., izražene u potrošnji primarne i krajnjoj potrošnji energije, trebalo bi jasno istaknuti u obliku obvezujućeg cilja od 30 % . To objašnjenje na razini Unije ne bi trebalo ograničavati države članice jer one i dalje mogu određivati nacionalne doprinose na temelju potrošnje primarne ili krajnje potrošnje energije, uštede primarne ili krajnje energije ili energetskog intenziteta. Države članice trebale bi određivati nacionalne okvirne doprinose energetskoj učinkovitosti uzimajući u obzir da potrošnja Unije 2030. ne smije biti veća od 1 321 Mtoe primarne energije i 987 Mtoe krajnje energije. To znači da bi se u usporedbi s razinama iz 2005. potrošnja primarne energije u Uniji trebala smanjiti 23 %, a krajnja potrošnja energije 17 %. Napredak u postizanju cilja Unije do 2030. treba redovito procjenjivati, što je i predviđeno zakonodavnim prijedlogom o upravljanju energetskom unijom.

(4) Nema obvezujućih ciljeva na nacionalnoj razini za 2030. Potrebu da Unija ostvari svoje ciljeve povećanja energetske učinkovitosti na razini EU-a 2020. i 2030., izražene u potrošnji primarne i krajnje energije, trebalo bi jasno istaknuti u obliku okvirnog cilja od 30 % . To objašnjenje na razini Unije ne bi trebalo ograničavati države članice jer one i dalje mogu određivati nacionalne doprinose na temelju potrošnje primarne ili krajnje energije, uštede primarne ili krajnje energije ili energetskog intenziteta. Države članice trebale bi određivati nacionalne okvirne doprinose energetskoj učinkovitosti uzimajući u obzir da potrošnja Unije 2030. ne smije biti veća od 1 321 Mtoe primarne energije i 987 Mtoe krajnje energije. To znači da bi se u usporedbi s razinama iz 2005. potrošnja primarne energije u Uniji trebala smanjiti za 23 %, a krajnja potrošnja energije za 17 %. Napredak u postizanju cilja Unije do 2030. treba redovito procjenjivati, što je i predviđeno zakonodavnim prijedlogom o upravljanju energetskom unijom.
(a)

posebna odstupanja iz Priloga V. dijela C točke 6., Priloga VI. dijela C točaka 6. i 9. te Priloga VII. dijela C točke 4. primjenjuju se ako je ucrtana dubina između 200 i 600 metara;