HR    HR 
 
 
 EUROPSKA  
KOMISIJA   
Bruxelles, 26.9.2017.  
COM(2017) 546 final  
  
IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU  
Evaluacija na sredini provedbenog razdoblja Uredbe (EU) br.  652/2014 Europskog 
parlamenta i Vijeća o utvrđivanju odredaba za upravljanje rashodima koji se odnose na 
prehrambeni lanac, zdravlje i dobrobit životinja te na biljno zdravstvo i biljni 
reprodukci jski materijal, o izmjeni direktiva Vijeća  98/56/EZ, 2000/29/EZ i 2008/90/EZ, 
uredbi (EZ) br.  178/2002, (EZ) br.  882/2004 i (EZ) br.  396/2005 Europskog parlamenta i 
Vijeća, Direktive  2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe (EZ) 
br. 1107/2009 Eur opskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage odluka 
Vijeća  66/399/EEZ, 76/894/EEZ i 2009/470/EZ  
{SWD(2017) 314 final}  
{SWD(2017) 315 final}  
{SWD(2017) 316 final}   
 
2 
 IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU  
Evaluacija na sredini provedbenog razdoblja Uredbe (EU) br.  652/2014 Europskog 
parlamenta i Vijeća o utvrđivanju odredaba za upravljanje rashodima koji se odnose na 
prehrambeni lanac, zdravlje i dobrobit životinja te na biljno zdravstvo i biljni 
reprodukcijski materijal1, o izmjeni direktiva Vijeća  98/56/E Z, 2000/29/EZ i 
2008/90/EZ, uredbi (EZ) br.  178/2002, (EZ) br.  882/2004 i (EZ) br.  396/2005 Europskog 
parlamenta i Vijeća, Direktive  2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe 
(EZ) br.  1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan s nage odluka 
Vijeća  66/399/EEZ, 76/894/EEZ i 2009/470/EZ  
1. Uvod  
Uredba (EU) br. 652/2014 Europskog parlamenta i Vijeća stupila je na snagu krajem lipnja 
2014. i njome je uspostavljen zajednički financijski okvir (ZFO)  za područja prehrambeni 
lanac, zdravlje i  dobrobit životinja te zdravlje bilja i biljni reprodukcijski materijal (dalje u 
tekstu: „Uredba o ZFO -u”). 
Ovo izvješće izrađeno je u skladu s člankom  42. („Evaluacija”) same Uredbe o ZFO -u, kojim 
se od Komisije zahtijeva da pripremi i podnese Europskom p arlamentu i Vijeću izvješće o 
evaluaciji na polovici razdoblja koje obuhvaća sljedeće mjere u vezi s rashodima:  
 veterinarski programi iskorjenjivanja, kontrole i nadzora  (dalje u tekstu: „veterinarski 
programi”) koje provode države članice u cilju postupne  eliminacije bolesti životinja i 
zoonoza i provedbe mjera kontrole bolesti;  
 programi fitosanitarnog nadzora  u pogledu prisutnosti štetnih organizama na području 
Unije;  
 hitne veterinarske i fitosanitarne mjere  u cilju pravodobnog reagiranja na krizne 
situac ije u pogledu zdravlja životinja i bilja;  
 aktivnosti referentnih laboratorija Europske unije  u cilju osiguravanja kvalitetnog 
ujednačenog ispitivanja u EU -u i potpore aktivnostima Komisije u pogledu upravljanja 
rizicima u području laboratorijske analize;  
 program „Bolja izobrazba za sigurniju hranu”  (engl. Better Training for Safer Food, BTSF) 
koji je inicijativa za obuku namijenjenu osoblju nacionalnih  tijela koje sudjeluje u 
službenim kontrolama u područjima propisa o hrani i hrani za životinje, zdravlju  i 
dobrobiti životinja i zdravlju bilja.  
U okviru aktualnog višegodišnjeg financijskog okvira (VFO), iznosi predviđeni za prethodno 
navedene aktivnosti čine gotovo cijeli proračun u području prehrambenog lanca.  
                                                            
1 SL L 189, 27.6.2013., str.  1. 
 
3 
 U ovom izvješću opisan je rezultat evaluacije  na sredini provedbenog razdoblja na temelju 
vanjske popratne studije2 i interne procjene provedene na razini Komisije. Izvješću je priložen 
radni dokument službi Komisije u kojem se nalazi pregled tehničke i financijske provedbe 
aktivnosti u okviru ZFO -a i sažetak nalaza vanjske popratne studije.  
Programom EU -a za upotrebu sredstava predviđena je financijska potpora za postizanje 
ciljeva zakonodavstva EU -a o hrani i hrani za životinje. Njegov doprinos postizanju ciljeva 
suštinski je povezan s doprinosom up otrebe sredstava na nacionalnoj razini i mjerama na 
temelju kojih su države članice zakonski obavezne djelovati.  
Ovom evaluacijom na sredini provedbenog razdoblja obuhvaćena je provedba Uredbe o ZFO -
u u 2014., 2015. i, na temelju dostupnih preliminarnih po dataka, u 2016. Nepotpuni podaci za 
2016.ograničavajući su faktor za ovu evaluaciju.  
2. Kontekst i ciljevi Uredbe o ZFO -u 
Uredba o ZFO -u donesena je kako bi se poboljšalo funkcioniranje upotrebe sredstava za 
aktivnosti u području prehrambenog lanca te kako bi  se usredotočilo na prioritete EU -a u 
financiranju kojima se postiže stvarna dodana vrijednost. Njome su modernizirane i 
racionalizirane dotadašnje financijske odredbe obuhvaćene jedinstvenim okvirom, s 
usklađenim postupcima, standardiziranim stopama plaća nja, razjašnjenim prihvatljivim 
troškovima i mjerama.  
S operativnog gledišta, većina aktivnosti i mjera već je bila podržana prije 2014. Nove mjere 
uvedene su  u fitosanitarnom području, konkretno mogućnost sufinanciranja provedbe 
programâ nadzora u slučaj u prisutnosti štetnog organizma na području Unije.  
Opći je politički cilj Uredbe o ZFO -u pridonijeti visokoj razini zdravlja ljudi, životinja i bilja 
u cijelom prehrambenom lancu i u povezanim područjima sprečavanjem i iskorjenjivanjem 
bolesti i štetnih o rganizama te osiguravanjem visoke razine zaštite potrošača i okoliša, 
istodobno jačajući konkurentnost sektora hrane i hrane za životinje EU -a te pogodujući 
stvaranju radnih mjesta.  
Taj opći cilj podijeljen je u četiri konkretna cilja, po jedan za svako od  četiri područja 
upotrebe sredstava obuhvaćena Uredbom o ZFO -u, i to: sigurnost hrane, zdravlje i dobrobit 
životinja, zdravlje bilja, službene kontrole.  
Konkretni ciljevi popraćeni su sa šest konkretnih pokazatelja uspješnosti, koji su također 
utvrđeni u U redbi o ZFO -u i bili su temelj za evaluaciju po sektorima mjera koje se provode u 
svakom od četiri obuhvaćena područja upotrebe sredstava.  
Da bi se postigao postavljeni cilj, za Uredbu o ZFO -u utvrđena je gornja granica maksimalnih 
ukupnih rashoda u sedmog odišnjem razdoblju obuhvaćenom aktualnim višegodišnjim 
financijskim okvirom u iznosu od  1 891 936 000 EUR.  
                                                            
2 Evaluacija na sredini provedbenog razdoblja Uredbe (EU) br.  652/2014 koju je pripremilo 
konzultantsko poduzeće IBF International consulting (vidi priloženi radni dokument službi Komisije).  
 
4 
 Rashodi u okviru ZFO -a sastoje se u prvom redu od izravnog sufinanciranja država članica, 
koje su gotovo jedini korisnici financijskih sredstava EU -a u tom području. Države članice 
dobivaju povrat prihvatljivih troškova koji nastanu pri provedbi prihvatljivih mjera. Unija 
svoj financijski doprinos daje uglavnom u obliku bespovratnih sredstava.  
3. Rezultat evaluacije provedbe Uredbe o ZFO -u na sredini prov edbenog 
razdoblja  
U skladu s odredbama članka  42. Uredbe o ZFO -u izvješće o evaluaciji na sredini 
provedbenog razdoblja obuhvaća sljedeće aspekte:  
 postizanje ciljeva ZFO -a (članak  2. stavak  1.) u pogledu učinkovitosti upotrebe sredstava i 
njihove dodane vr ijednosti na razini Unije;  
 mogućnost pojednostavnjenja;  
 provjera jesu li svi ciljevi i dalje relevantni;  
 doprinos mjera prioritetima Unije za pametan, održiv i uključiv rast.  
U obzir su uzeti rezultati evaluacije dugoročnog učinka prethodnih mjera.  
Pri eva luaciji je uzet u obzir postignuti napredak upotrebom šest pokazatelja ZFO -a 
navedenih u članku  2. stavku  23.  
3.1. Postizanje ciljeva Uredbe o ZFO -u: učinkovitost i dodana vrijednost na razini 
EU-a 
Opći politički cilj predstavljen u kontekstu ovog izvješć a nadopunjen je s četiri konkretna 
cilja, po jedan za svako od četiri obuhvaćena područja upotrebe sredstava.  
 Zdravlje životinja : doprinijeti postizanju boljeg statusa zdravlja životinja u Uniji i 
poduprijeti poboljšavanje dobrobiti životinja.  
 Zdravlje bilja : doprinijeti pravovremenom otkrivanju štetnih organizama i njihovu 
iskorjenjivanju ako su ti štetni organizmi ušli na područje Unije.  
 Službene kontrole : doprinijeti poboljšanju učinkovitosti, djelotvornosti i pouzdanosti 
službenih kontrola i drugih aktivnosti koje se provode s ciljem djelotvorne provedbe 
pravila Unije i usklađenosti s njima (u područjima obuhvaćenima Uredbom o ZFO -u). 
 Sigurnost hrane : doprinijeti visokoj razini sigurnosti hrane i sustava za proizvodnju 
hrane i drugih proizvoda koji m ogu utjecati na sigurnost hrane, pritom poboljšavajući 
održivost proizvodnje hrane.  
Ti posebni ciljevi popraćeni su s prethodno navedenih šest pokazatelja uspješnosti iz Uredbe o 
ZFO -u, koji čine opći pristup za praćenje napretka pri upotrebi sredstava u t om području. 
                                                            
3 Tablica  1. u radnom dokumentu službi Komisije koji je priložen ovom izvješću  
 
5 
 Kako bi se konkretno pratila i mjerila uspješnost aktivnosti u okviru ZFO -a, službe Komisije 
te su pokazatelje dalje prenijele u sveobuhvatan skup od dvadeset jednog operativnog 
tehničkog pokazatelja definirajući konkretne ciljeve za svaki od njih4 za 2017. i 2020. Taj 
skup pokazatelja omogućuje informacije o tehničkoj uspješnosti mjera u okviru ZFO -a, ali ne 
i ocjenu troškovne učinkovitosti programa. Nedostatak pokazatelja troškovne učinkovitosti 
ograničavajući je faktor za evaluaciju djelotvo rnosti mjera u okviru ZFO -a. 
3.1.1.  Zdravlje životinja  
Ostvarivanje ciljeva  
Provedba veterinarskih mjera predstavlja najveći dio rashoda u okviru Uredbe o ZFO -u, pri 
čemu sami veterinarski programi premašuju 75  % ukupnih rashoda u 2014. i 2015. Plaćanja 
za veterinarske programe u 2014. iznosila su 136  milijuna  EUR od ukupno 180  milijuna  EUR, 
a u 2015. iznosila su 148  milijuna  EUR od ukupno 194  milijuna  EUR. Ta proračunska 
relevantnost odražava se i u činjenici da se 12 od 21 pokazatelja koji su praćeni u to m 
kontekstu odnose na to područje rashoda. Odabrani pokazatelji odnose se na prioritetne 
bolesti životinja i zoonoze; oni omogućuju praćenje geografskog razvoja područja EU -a koja 
su slobodna od pojedinih bolesti životinja i mjerenje tehničkih parametara k ao što su 
prevalencija (broj slučajeva u određenom razdoblju), učestalost pojave novih slučajeva bolesti 
te broj slučajeva. Analiza tih pokazatelja za razdoblje 2014.  – 2016. pokazuje pozitivan 
epidemiološki trend za sve prioritetne bolesti za koje su bila  dodijeljena financijska sredstva 
EU-a u okviru veterinarskih programa, s rastućim brojem država članica ili regija slobodnih 
od bolesti životinja i sveukupnim smanjenjem svih praćenih parametara.  Važan primjer za to 
su programi EU -a za borbu protiv bjesn oće: ta je bolest u EU -u gotovo iskorijenjena kod 
divljih životinja (očekuje se da će biti potpuno iskorijenjena do 2020.) i broj slučajeva 
smanjio se sa 80 u 2014. na samo 18. u 2016., što uvelike smanjuje znatan rizik za zdravlje i 
omogućava slobodno kre tanje mačaka i pasa u EU -u. Još je jedan dobar primjer sve veći broj 
država članica slobodnih od bruceloze goveda: krajem 2016. od pet država članica koje su 
imale program sufinanciran sredstvima EU -a tijekom razmatranog razdoblja dvije su postale 
slobodne  od te bolesti; u preostale tri države članice glavni pokazatelj uspješnosti, praćenje 
razvoja prevalencije u krdima, smanjio se za 25  % tijekom istog razdoblja, što pokazuje 
pozitivan trend prema potpunom iskorjenjivanju te bolesti. Međutim, valja napomen uti da još 
uvijek postoje područja gdje se situacija nije poboljšala u skladu s očekivanjima, kao što su 
slučajevi tuberkuloze goveda (u jednoj od pet država članica koje su imale programe 
sufinancirane sredstvima EU -a) i bruceloze ovaca i koza (u jednoj d ržavi članici i nekoliko 
regija jedne druge države članice od 6 koliko ih je imalo programe sufinancirane sredstvima 
EU-a). Dok pokazatelji za salmonelozu i brucelozu u životinja pokazuju napredak, pokazatelji 
za salmonelozu i brucelozu u ljudi još ne poka zuju očekivani rezultat, tj. smanjenje broja 
slučajeva od 2  % godišnje  tijekom evaluiranog trogodišnjeg razdoblja.  
Provedba hitnih mjera nakon pojave izbijanja bolesti u životinja također igra ključnu ulogu u 
postizanju boljeg statusa zdravlja životinja u EU-u i u zaštiti gospodarstva EU -a od ozbiljnih 
                                                            
4 Detalji o operativnim tehničkim pokazateljima mogu se naći u prilogu  4. radnog dokumenta službi 
Komisije.  
 
6 
 veterinarskih kriza velikih razmjera. Zahvaljujući ranom otkrivanju i primjeni hitnih mjera 
sufinanciranih sredstvima EU -a bez odlaganja, sve nedavne epidemije uspješno su suzbijene i 
velike ekonomske posljed ice, kao što su trgovinska ograničenja i blokada izvoza, izbjegnute 
su. Nedavni je primjer borba protiv epidemije bolesti kvrgave kože, što je zarazna virusna 
bolest stoke koja se prenosi putem zaražene sline ili je prenose insekti, a u EU je ušla iz 
Tursk e. U 2016. ta je bolest pogodila sedam zemalja Jugoistočne Europe uključujući Grčku, 
Bugarsku i područje Balkana. Sve te zemlje poduzele su masovna cijepljenja uz potporu iz 
banke cjepiva EU -a, koja je odmah uspostavljena u toj kriznoj situaciji. Ta kampan ja 
cijepljenja rezultirala je uspješnim sprečavanjem širenja bolesti: u 2016. bolest se nije 
proširila na druge države članice, a u područjima gdje je obavljeno cijepljenje bolest se nije 
ponovo pojavila.  
Učinkovitost  
Poboljšanje statusa zdravlja životinj a popraćeno je postupnim smanjenjem financijskih 
sredstava potrebnih u tom području, koja su se u konkretnom slučaju veterinarskih programa 
u razmatranom trogodišnjem razdoblju smanjila za 11  milijuna  EUR.  
Manje je predvidiva potrošnja za hitne mjere, koj a se od godine do godine mijenja zbog 
faktora koje je teško predvidjeti, uključujući klimatske promjene i globalizaciju vektora 
(prijenosnika) te cikličku ponovnu pojavu nekih endemskih bolesti.  
Mora se naglasiti mišljenje izraženo u nedavnom tematskom iz vješću Revizorskog suda5 
objavljenom u travnju 2016., da je Komisijina strategija u pogledu borbe protiv bolesti 
životinja dobra i dobro razvijena, uključujući i dobar okvir za trošenje proračunskih sredstava 
prvenstveno za prioritetne programe. Prema nala zima iz tog izvješća programi država članica 
ispunjavaju postavljene kriterije i općenito su dobro osmišljeni i ispravno provedeni. Štoviše, 
pokazalo se da države članice imaju adekvatne sustave za identifikaciju izbijanja bolesti 
životinja i olakšavanje n jihovog iskorjenjivanja. Valja međutim napomenuti da se u izvješću 
Revizorskog suda priznaje nedostatak dostupnih međunarodnih standardnih modela i 
ekonomskih pokazatelja što ograničava mogućnosti Komisije da pokaže troškovnu 
učinkovitost rashoda za veteri narske mjere . 
Dodana vrijednost EU -a 
Postizanje boljeg statusa zdravlja životinja rezultat je zakonskih mjera donesenih na razini 
EU-a uz tehničku i financijsku potporu EU -a državama članicama. Kada se sumnja na neku 
bolest ili kad je ona potvrđena, odmah se uvodi niz preventivnih i kontrolnih aktivnosti u 
okviru sustava hitnih mjera, uključujući privremeno zatvaranje granica za kretanje osjetljivih 
pošiljaka i regionalizacija6 bolesti. Različite mjere koje se moraju uvesti u borbi protiv bolesti 
životinja i činjenica da mnoge bolesti ne poznaju granice zahtijevaju centralizirano 
upravljanje sustavom kako bi se ispravno koordinirala i organizirala provedba konkretnih 
aktivnosti u državama članicama.  
                                                            
5 http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR16_06/SR_ANIMAL_DISEASES_EN.pdf.  
6 Regionalizacija je metoda novijeg datuma za kontrolu bolesti odvajanjem područja slobodnih od bolesti 
i pogođenih područja na temelju epidemioloških kriterija.  
 
7 
 Proračunska ograničenja u nekim državama članicama, osobit o u onima koje se bore s 
ekonomskom krizom ili drugim preprekama, mogu ograničiti ili odgoditi provedbu mjera 
neophodnih za suzbijanje izbijanja bolesti. Zato se u slučaju izbijanja bolesti EU -ov sustav 
upravljanja krizama podupire financijskim sredstvima EU-a. Dobar noviji primjer 
koordinacije na razini EU -a upravljanje je na razini EU -a nakon izbijanja afričke svinjske 
kuge, koja je 2014. unesena u EU iz Rusije. Od vrlo ranih faza epidemije bolesti, za koju ne 
postoji cjepivo, Komisija je među pogođenim d ržavama članicama, državama članicama koje 
s njima graniče i susjednim trećim zemljama kojima je prijetilo širenje zaraze proaktivno 
promicala zajedničku strategiju utemeljenu na zakonodavstvu EU -a i najboljim znanstvenim 
spoznajama. Komisija je dala tehni čku i financijsku potporu za posebne ciljane mjere u cilju 
potpore toj politici. Rezultat tog koordiniranog djelovanja bilo je sprečavanje širenja bolesti u 
razdoblju obuhvaćenom ovom evaluacijom i ograničenje troškova i za proračun EU -a i za 
nacionalne pr oračune. Također su izbjegnuti veliki poremećaji u trgovini unutar EU -a i sa 
zemljama izvan EU -a. 
3.1.2.  Zdravlje bilja  
Ostvarivanje ciljeva  
Financijska potpora za provedbu hitnih mjera povezanih sa zdravljem bilja dodjeljuje se već 
mnogo godina, ali finan ciranje programa nadzora u tom području još je u početnoj fazi.  
Programi nadzora prvi su put pokrenuti u 2015.; evaluacija njihovih rezultata ograničena je 
dakle zbog kratkog vremenskog okvira i nepostojanja prethodnih mjera. Bez obzira na to, 
države članice EU -a od prve su godine pozdravile njihovo uvođenje tako da je  u 2015. svoj 
program predstavilo sedamnaest država EU -a, a u 2016. njih dvadeset dvije. U 2015. 
provedba programâ nadzora omogućila je otkrivanje niza novih rizika na području Unije, kao 
što je fitopatogena bakterija Xylella fastidiosa.  
Proračun za proved bu hitnih mjera i programa nadzora u pogledu prisutnosti štetnih 
organizama predstavlja ograničeni dio ukupnih rashoda u okviru proračuna za Uredbu o ZFO -
u. U 2014., rashodi za provedbu hitnih mjera iznosili su 7,7  milijuna  EUR, a u 2015. 
12,2 milijuna  EUR , dok su rashodi za programe nadzora u 2015. iznosili 4,2  milijuna  EUR.  
Da bi pratila rezultate provedbe hitnih fitosanitarnih mjera Komisija prati broj slučajeva za 
određeni broj prioritetnih štetnih organizama, uključujući neke razorne patogene organizme  
kao što je Xylella fastidiosa . U području zdravlja bilja, cilj iskorjenjivanja u slučaju izbijanja 
bolesti moguć je samo ako se odlučne mjere uvedu odmah, a ne tek kad je štetni organizam 
postao endemski na tom području. Poteškoće u postizanju iskorjenjiv anja mogu biti rezultat 
nedostatka djelotvornih mogućnosti tretmana, visokog broja podložnih biljnih vrsta, 
populacijske dinamike i životnog ciklusa štetnih organizama i njihovih vektora prisutnih u 
šumama, parkovima i zasadima visoke ekonomske, društvene i okolišne vrijednosti. U 
slučajevima kad iskorjenjivanje nije izvedivo, mjere za sprečavanje širenja jedina su 
alternativa na sadašnjem stupnju razvoja znanosti. To naglašava važnost ranog otkrivanja koje 
treba postići programima nadzora.  
 
8 
 Učinkovitost  
Provedba programa nadzora ima za cilj otkrivanje prisutnosti prioritetnih štetnih organizama 
na području EU -a. U tom pogledu, u tekućem VFO -u predviđeno je progresivno povećanje 
financijskih sredstava, čime se podupire cilj povećanja pokrivenosti područja Uni je tim 
nadzorom do 2020.  
Kao i u slučaju veterinarskih hitnih mjera, rashodi za fitosanitarne hitne mjere promjenjiva je i 
manje predvidiva zbog novih rizika koji se pojavljuju kao posljedica klimatskih promjena, 
globalne trgovine i kretanja putnika po cij elom svijetu. Tijekom razdoblja 2014.  – 2020. to se 
uglavnom odnosilo na samo četiri najvažnija štetna organizma: hitne mjere suzbijanja borove 
nematode i bakterije Xylella fastidiosa  te organizama Anoplophora glabripennis  i Pomacea 
insularum , za koje su b ila namijenjena gotovo sva plaćanja (92  %). Tijekom razmatranog 
razdoblja financijska potpora EU -a za provedbu hitnih mjera pridonijela je sprečavanju novih 
unosa i širenja prethodno navedenih štetnih organizama na ostatak područja Unije.  
Dodana vrijednos t EU -a 
Intervencija EU -a potpora je upravljanju situacijama nakon izbijanja bolesti bilja, pri čemu 
EU daje financijski doprinos potreban na razini države članice za provedbu hitnih mjera u 
cilju sprečavanja daljnjeg širenja relevantnih štetnih organizama na ostatak područja Unije.  
Nadalje, potpora Unije olakšava koordinaciju među državama članicama u cilju nadzora 
biljnih štetnih organizama koji zbog svog ekonomskog, ekološkog i socijalnog učinka 
zavrjeđuju veću pozornost.  
Sve u svemu, provedba programa nadzora i hitnih mjera na području EU -a sufinanciranih 
sredstvima EU -a pridonosi očuvanju poljoprivredne proizvodnje kroz zaštitu zdravlja bilja, 
zaštitu bioraznolikosti i šuma te zaštitu konkurentnosti poljoprivrede.  
3.1.3.  Službene kontrole  
Ostvarivanje ciljeva  
Financijska potpora EU -a za sustav službenih kontrola namijenjena je dvama glavnim 
instrumentima za koje je potrošeno gotovo 100  % nastalih prihvatljivih troškova: aktivnosti 
ispitivanja koja je provela mreža od 43 referentna laboratorija EU -a i os posobljavanje o nizu 
prioritetnih tema u području sigurnosti hrane organiziranih i od strane referentnih laboratorija 
EU-a i u kontekstu inicijative „Bolja izobrazba za sigurniju hranu” (). U cilju praćenja 
uspješnosti glavnih mjera sufinanciranih na podru čju službenih kontrola razvijena su četiri 
operativna pokazatelja7. 
Referentni laboratoriji EU -a pridonijeli su, među ostalim, stalnom ažuriranju dijagnostičkih 
alata za pravovremenu identifikaciju patogenih organizama. To je ključno za ujednačenu 
provedbu  kontrola u cijelom EU -u jer se time osigurava povjerenje u pouzdanost rezultata 
                                                            
7 Prilog  4. rad nom dokumentu službi Komisije  
 
9 
 ispitivanja i jednaki uvjeti tržišnog natjecanja za sve. Provjera kvalitete rada8 provedena u 
mreži referentnih laboratorija EU -a pokazala je prosječnu stopu uspješnosti od 85  % među 
laboratorijima koji su sudjelovali, što pokazuje uspješnu primjenu metoda ispitivanja u 
referentnim laboratorijima u cijelom EU -u. Trajnom izobrazbom, s jednom radionicom 
godišnje organiziranom u svakom referentnom laboratoriju EU -a, nacionalni ref erentni 
laboratoriji uključeni u službene kontrole mogli su unaprijediti svoja stručna znanja. 
Prosječna stopa zadovoljstva među sudionicima, kad je riječ o sadržaju osposobljavanja, bila 
je veća od 87%.  
U okviru inicijative „Bolja izobrazba za sigurniju h ranu” tijekom tri godine koje su bile 
predmet evaluacije obuhvaćene su 52 teme od ključne važnosti za područja ZFO -a. I u 
državama članicama i u trećim zemljama sudionici su taj program smatrali korisnim te je 
postotak zadovoljnih sudionika u sve tri godin e bio veći od 90  %. I stopa uspješnosti 
sudionika na testovima nakon osposobljavanja vrlo je visoka i iznosi oko 88  %. Ta 
osposobljavanja pridonijela su ujednačenom shvaćanju njihovih obveza i najboljih načina 
provedbe relevantnog zakonodavstva EU -a u svim  državama članicama. Program „Bolja 
izobrazba za sigurniju hranu” također se pokazao korisnim u odgovaranju na nove potrebe, 
ponajprije tijekom kriznih događanja, kad je pridonio i prevenciji i spremnosti za krize. 
Konkretan primjer su osposobljavanja o is tragama izbijanja bolesti koje se prenose hranom, 
koja su organizirana u sve tri godine koje su predmet evaluacije, s naglaskom na temama kao 
što su spremnost za slučaj izbijanja, upravljanje situacijom nakon izbijanja i komunikacija u 
kriznim situacijama,  a bila su namijenjena timovima nacionalnih tijela nadležnih za javno 
zdravstvo, veterinarskih tijela i tijela nadležnih za sigurnost hrane.  
Učinkovitost  
Te dvije aktivnosti u potpunosti se financiraju sredstvima EU -a i godišnji troškovi za svaku 
iznose ok o 15 milijuna  EUR iz proračuna EU -a. Ti ograničeni troškovi ipak su omogućili 
referentnim laboratorijima EU -a visoku razinu aktivnosti na ispitivanjima i obučavanje stotina 
nacionalnih referentnih laboratorija godišnje, a u okviru inicijative „Bolja izobra zba za 
sigurniju hranu” obučeno je oko 6000 dužnosnika nadležnih nacionalnih tijela koji su 
uključeni u službene kontrole.   
Dodana vrijednost EU -a 
Dodana vrijednost EU -a postignuta zahvaljujući radu referentnih laboratorija EU -a i 
programima inicijative „ Bolja izobrazba za sigurniju hranu” povezana je s prirodom tih 
aktivnosti: mreža laboratorija osigurava da sve države članice EU -a rade unutar dosljednog i 
ujednačenog zakonodavnog okvira, a EU -ov program izobrazbe promovira zajednički pristup 
prema proved bi zakonodavstva EU -a. Taj doprinos usklađivanju pravila na razini Unije i 
dijeljenje znanja i stručnih znanja u području sigurnosti hrane i s tim povezanim područjima 
                                                            
8 Provjerama kvalitete rada određuje se uspješnost pojedinačnih laboratorija za određena ispitivanja ili mjerenja i 
upotrebljava se za stalno praćenje uspješnosti laboratorija. Drugi je naziv za to međulaboratorijsko 
poredbeno  ispitivanje. Kao što taj naziv govori, provjerom kvalitete rada uspoređuju se rezultati 
mjerenja dobiveni u različitim laboratorijima.  
 
10 
 važan je primjer pozitivne interakcije unutar EU -a, što se ne bi moglo postići izolirani m 
naporima na nacionalnoj razini i bez financijske potpore sredstvima EU -a. 
3.1.4.  Sigurnost hrane  
Postizanje cilja sigurnosti hrane mora se promatrati iz integrirane perspektive, budući da je to 
horizontalan cilj koji rezultira iz primjene i provedbe zakonodavnog okvira u kombinaciji s 
doprinosom nacionalnih programa potrošnje i onih na razini EU -a. Zdravlje životinja, zdravlje 
bilja i aktivnosti službenih kontrola, sve to pridonosi visokoj razini sigurnosti hrane i sustava 
za proizvodnju hrane, u inte resu svih građana EU -a. Preduvjeti za sigurnost hrane jesu sigurne 
i zdrave životinje i isto takvo bilje te visok standard sustava kontrola. Postoji dakle izravna 
veza između postizanja visoke razine zdravlja životinja i bilja te službenih kontrola u cilju  
ispunjavanja tog zahtjeva.  
Učinkovita provedba zahtjevâ EU -a u prethodno navedenim područjima, unutar EU -a i u 
državama izvan EU -a koje izvoze životinje, bilje i proizvode u EU, ključna je za održavanje 
visokih razina sigurnosti hrane.  
Visokim standardima  EU-a olakšava se trgovina unutar EU -a i stvaraju prilike za veću 
konkurentnost europskih poduzeća na globalnom tržištu. Visoke razine sigurnosti od ključne 
su važnosti za stabilnost tržišta i povjerenje potrošača, te za zaštitu Europe od ekonomskih i 
ljudskih troškova u slučaju izbijanja bolesti.  
U razdoblju obuhvaćenom evaluacijom službe Komisije provele su oko 200 revizija i 
inspekcija godišnje. To je pridonijelo postizanju nekoliko ključnih prioriteta Komisije, a to su: 
regulatorno okruženje koje potič e stvaranje radnih mjesta, gospodarski rast i ulaganja 
osiguravajući visoku razinu sigurnosti, uz potporu dobrog kontrolnog i provedbenog sustava; 
dublje i pravednije unutarnje tržište pružanjem jednakih uvjeta za sve, gdje se građani i 
poduzeća mogu pouzd ati u ujednačene i visoke razine sigurnosti i transparentne informacije o 
stanju provedbe kontrola u državama članicama i zemljama izvan EU -a, što pak tvorcima 
politika pruža informacije o učinkovitosti zakonodavstva u relevantnim sektorima.  
Kroz iskustva stečena revizijama Komisija pruža važne povratne informacije o efektivnosti, 
učinku i dodanoj vrijednosti zakonodavstva i mjera na razini EU -a.  
Ako ostvarenje sektorskih ciljeva analiziranih u prethodnim poglavljima doprinosi pozitivnoj 
ocjeni opće situac ije u pogledu sigurnosti hrane na razini EU -a, ugled prehrambenih 
proizvoda proizvedenih u EU -u nije potrebno posebno naglašavati. Poljoprivredno -
prehrambeni proizvodi iz EU -a globalno su cijenjeni zbog svoje kvalitete i zbog visoke razine 
sigurnosnih stan darda, pa je taj proizvodni sektor najveći u Europi i ima vodeću ulogu u 
svijetu. U tom kontekstu proračun EU -a za sigurnost hrane igra ključnu ulogu u pridonošenju 
njihovoj konkurentnosti.  
 
11 
 3.2. Pojednostavnjenje  
U skladu s Komunikacijom Komisije „Proračun  za Europu 2020.”9 bilo je predviđeno da se 
Uredbom o ZFO -u moderniziraju i pojednostavne postojeće financijske odredbe. U cilju 
pojednostavnjenja i racionalizacije učinjeno je sljedeće:  
 zamjena postojećeg zakonodavnog okvira, koji je bio previše složen i često zastario, 
jednim jedinim zakonodavnim aktom koji obuhvaća područje cijelog prehrambenog lanca;  
 racionalizacija stopa financiranja, uz utvrđivanje samo tri standardne stope, i to: 50  %, 
75 % i 100  %. 
 usklađivanje postupaka u fitosanitarnom i veterinar skom području unutar jednog 
usklađenog okvira kako bi se osigurala jasnoća, transparentnost i zdravo regulatorno 
okruženje;  
 smanjenje upotrebe komitologije i odluka Komisije kako bi se skratilo vrijeme za ugovore 
i plaćanja,  
Dodatni korak prema općem poje dnostavnjenju sustava bilo je uvođenje sustava temeljenog 
na jediničnim troškovima, koji se upotrebljava za povrat troškova za aktivnosti u cilju 
provedbe veterinarskih programa. Njime je obuhvaćeno oko 50  % prihvatljivih troškova i 
trenutačno je predmet p reispitivanja kako bi ga se proširilo i na druga područja. Stajalište je i 
Komisije i država članica da su novim sustavom olakšani zahtjevi za financiranje i povrat 
troškova.  
Kad je riječ o izvještajnim zahtjevima, neke države članice smatraju ih nesrazmj ernima samo 
za najmanje veterinarske programe i hitne mjere.  
3.3. Doprinos pametnom, održivom i uključivom rastu  
Prema najnovijim podacima EUROSTAT -a, ukupna vrijednost proizvoda cijelog 
poljoprivredno -prehrambenog sektora EU -a u 2015. procjenjuje se na više od 
140 milijardi  EUR, što ga čini najvećim proizvodnim sektorom u Europi i vodećim u svijetu, 
a izvoz njegovih poljoprivrednih proizvoda kontinuirano raste. Sveukupno, u Europskoj uniji 
u tom sektoru radi 44 milijuna zaposlenika, od čega njih 22 milij una na poljoprivrednim 
gospodarstvima.  
Konkurentnost europske proizvodnje hrane ovisi o njezinom ugledu, pri čemu proračun EU -a 
za sigurnost hrane igra ključnu ulogu u pridonošenju sigurnosti i kvaliteti europskih 
prehrambenih proizvoda.  
Međutim aspekti ka o što su globalizacija trgovine, klimatske promjene i zahtjevi trgovinskih 
partnera, ali također i ponašanje potrošača u slučaju kriza povezanih s hranom, predstavljaju 
izazove za sustav proizvodnje u EU -u. U ovom svijetu koji se mijenja, strategijom rasta  
                                                            
9 COM(2011) 500 final od 22.6.2011.  
 
12 
 Europa 2020.10 želi se postići da EU postane pametno, održivo i uključivo gospodarstvo. Ta 
tri prioriteta, koji se međusobno nadopunjavaju, trebali bi pomoći EU -u i državama članicama 
da ostvare visoke razine zaposlenosti, produktivnosti i socijalne kohezi je. 
U poljoprivredno -prehrambenom području ti ciljevi mogu se postići samo ako je zajamčena 
visoka razina zdravlja za ljude, životinje i bilje u cijelom prehrambenom lancu i u povezanim 
područjima i ako se provode mjere za aktivno sprečavanje i iskorjenjiv anje bolesti i štetnih 
organizama.  
3.4. Relevantnost  
U skladu s vodećim načelom Rimske deklaracije11 mjere u okviru ZFO -a doprinose sigurnoj i 
zaštićenoj Europi u kojoj je građanima dostupna visokokvalitetna hrana koja zadovoljava 
najstrože međunarodne sta ndarde; rizici povezani sa zdravljem ljudi ograničeni su 
zahvaljujući dugoročnim intervencijama EU -a u tom području te njegovom pravovremenom 
reagiranju u izvanrednim situacijama. U sprečavanju izbijanja ili širenja epidemija na 
području Unije prehrambeni lanac igra ključnu ulogu u zaštiti gospodarstva EU -a, gdje 
veterinarske, fitosanitarne i prehrambene krize mogu imati razarajuće učinke, potencijalno 
stvarajući ogromne troškove i za javne proračune i za čitav poljoprivredno -prehrambeni 
sektor. To utječe n a socijalnu dimenziju Europe jer ima pozitivan učinak na zaštitu interesa 
svih građana EU -a, od prvih proizvođača do krajnjih potrošača. Na kraju, taj sustav pridonosi 
jačoj poljoprivredno -prehrambenoj industriji na globalnoj sceni, stvarajući ekonomiju 
razmjera na unutarnjem tržištu EU -a, što onda pridonosi izvozu poljoprivrednih proizvoda iz 
EU-a. 
3.5. Dugoročni učinak prethodnih mjera  
Većina aktivnosti koje su trenutačno obuhvaćene Uredbom o ZFO -u bile su sufinancirane već 
na temelju prethodnog zakonodav nog okvira. Mnoge od njih, osobito mjere za zaštitu zdravlja 
životinja, po svojoj prirodi zahtijevaju dugoročna ulaganja da bi bile uspješne.  
Među mnogim postignućima koja su rezultat dugoročnog učinka mjera provedenih prije 2014. 
dobar je primjer iskorjen jenje goveđe spongiformne encefalopatije kod stoke, fatalne bolesti 
koja se na ljude prenosi konzumacijom zaraženih proizvoda od govedine. Dugoročno 
sufinanciranje mjera protiv te bolesti sredstvima EU -a odigralo je ključnu ulogu i rezultiralo 
padom broja slučajeva, sa više od dvije tisuće u 2001. na samo pet slučajeva u 2016: blizu 
iskorjenjenja. To je pak omogućilo da se ukine niz skupih zaštitnih mjera i stvore nove 
mogućnosti za trgovinu.  
Drugi dobar primjer povezan je s jednom važnom zoonozom, bjesnoćo m, koja je gotovo 
iskorijenjena u divljih životinja u EU -u (očekuje se da će biti potpuno iskorijenjena do 2020.), 
pri čemu je broj slučajeva pao sa 726 u 2010. na samo 18 u 2016., što je omogućilo slobodno 
kretanje mačaka i pasa unutar EU -a.  
                                                            
10 COM(2014) 130 final od 19.3.2014.  
11 https://ec.europa.eu/commission/sites/beta -political/files/05_the_rome_agenda_en_web.pdf  
 
13 
 Nakon proved be programa kontrole salmoneloze koji su sufinancirani sredstvima EU -a 
zabilježeno je smanjenje broja slučajeva zaraze bakterijom salmonella spp  u peradi (kao što 
su kokoši nesilice). To je donijelo koristi u pogledu zdravlja ljudi s obzirom na činjenicu d a je 
salmoneloza važna zoonoza, pri čemu je jedan od glavnih uzroka zaraze u ljudi konzumacija 
jaja. Učestalost potvrđenih novih slučajeva zaraze u ljudi, analizirana tijekom razdoblja duljeg 
od vremenskog okvira koji je predmet evaluacije, smanjio se sa 1 05 450 u 2010. na 94  600 u 
2015. Međutim, svake godine mogu se utvrditi razdoblja većeg broja slučajeva zaraze u ljudi 
zbog nekoliko čimbenika, kao što je npr. prekid hladnog lanca za vrijeme 
skladištenja/prijevoza jaja.  
3.6. Područje za daljnje razmatranje  
U okviru proračuna EU -a za razdoblje 2014.  – 2020. pričuva za krize u poljoprivrednom 
sektoru nije na raspolaganju za program Hrana i hrana za životinje. U slučaju izbijanja 
veterinarskih i fitosanitarnih epidemija velikih razmjera, kao što je bio nedavni slučaj ptičje 
gripe12, čiji proračunski učinak ne bi mogao biti uključen unutar tekućeg programa, dodjela 
financijske potpore za provedbu mjera iskorjenjivanja i za pravovremeno sprečavanje širenja 
te epidemije mogla bi biti teška.  
Financiranje aktivnosti povezanih sa zdravljem bilja još je u početnoj fazi i bit će potrebno 
razmotriti kako pravilno odgovoriti na potrebe u tom području, npr. u pogledu integracije 
programa nadzora i hitnih mjera.  U međuvremenu treba napomenuti da posebnu pozornost  
zavrjeđuje djelotvornost hitnih mjera povezanih sa zdravljem bilja. U tom pogledu važno je 
razmotriti činjenicu da je iskorjenjenje određenih štetnih organizama često kompliciranije 
postići kod bilja nego u području zdravlja životinja, zbog brojnosti vrst a domaćina, latentnosti 
simptoma i prisutnosti vektora (prijenosnika). U slučajevima kada iskorjenjenje više nije 
moguće, pristup koji za cilj ima sprečavanje širenja još uvijek je učinkovit način sprečavanja 
daljnjeg širenja štetnog organizma na ostatak p odručja Unije.  
Uvedene su neke prilagodbe kako bi se financijski instrumenti koji se upotrebljavaju u tim 
područjima upotrebe sredstava prilagodili odredbama aktualne Financijske uredbe13, u prvom 
redu bespovratna sredstva. Međutim, iskustvo pokazuje da, uz imajući u obzir karakteristike 
potrošnje u području sigurnosti hrane (nekonkurentno financiranje koje se sastoji od povrata 
troškova državama članicama), bespovratna sredstva nisu uvijek najbolji instrument u 
specifičnom području veterinarskih i fitosanita rnih mjera.  
Kad je riječ o financijskoj potpori za druge aktivnosti, treba razmotriti pitanje kako 
bespovratna sredstva namijenjena podupiranju održivijeg ponašanja određenih dionika u 
prehrambenom lancu pridonose Programu održivog razvoja do 2030., kako j e navedeno u 
Komunikaciji „Daljnji koraci prema održivoj europskoj budućnosti”. Trebalo bi dalje 
razmotriti kako bi se opcija doniranja hrane sigurne za konzumaciju mogla poduprijeti 
davanjem bespovratnih sredstava organizacijama koje su aktivne u redistri buciji sigurne 
                                                            
12 Epidemija je započela 2015. i još nije ugašena. Preliminarno utvrđeni dosadašnji troškovi trenutačno prelaze 
110 milijuna  EUR.  
13 Uredba (EU) br.  966/2012  (SL L  298, 20.10.2012., str.  1.). 
 
14 
 hrane, kao što je predloženo u tematskom izvješću „Borba protiv nepotrebnog bacanja hrane” 
Europskog revizorskog suda.  
4. ZAKLJUČCI  
Okvir EU -a o sigurnosti hrane, zdravlju životinja i bilja općenito je priznat kao ujednačen i 
uglavnom doslje dan u svojoj primjeni i provedbi u svim državama članicama. Time se pak 
osigurava da i građani i poduzeća imaju povjerenja da je taj okvir pravedan i djelotvoran u 
promicanju visokih sigurnosnih standarda u ključnom sektoru gospodarstva EU -a. Ulaganja 
EU-a u praćenje, kontrolu bolesti i štetnih organizama i njihovo iskorjenjivanje pridonosi 
sigurnosti i trgovini u čitavom prehrambenom lancu. Evaluacija na sredini provedbenog 
razdoblja Uredbe o ZFO -u pokazuje da sadašnji financijski okvir dobro funkcionira u nutar 
svog političkog konteksta: sve aktivnosti u tom području koje primaju financijsku potporu iz 
sredstava EU -a služe općim i posebnim ciljevima Uredbe o ZFO -u, konkretno poboljšavanju 
zdravlja ljudi, životinja i bilja, a također i općim prioritetima Kom isije, uključujući 
funkcioniranje učinkovitog unutarnjeg tržišta i potporu trgovini sa zemljama izvan EU -a. 
Uredba o ZFO -u kao financijski instrument pokazala se i fleksibilnom kad je riječ o 
odgovaranju na nove potrebe za sufinanciranjem, osobito u slučaj u izbijanja epidemija. 
Aktivnosti koje se financiraju u okviru Uredbe o ZFO -u podupiru okvir EU -a za hranu i hranu 
za životinje i pridonose da Europska unija bude sigurna i zaštićena, uspješna i održiva, 
socijalna i snažnija na globalnoj sceni.