1Sveučilišta – prepoznatljivo obilježje europskog načina života

Danas naše društvo treba doprinos svojih sveučilišta više nego ikad prije. U svijetu koji se brzo mijenja Europa se suočava s velikim izazovima: klimatskim promjenama i gubitkom bioraznolikosti, digitalnom transformacijom i starenjem stanovništva, i to u vrijeme najveće svjetske zdravstvene krize u posljednjih sto godina i njezinih gospodarskih posljedica. Položaj Europe u svijetu te dobrobit i blagostanje budućih generacija ovise o našoj reakciji. Sektor visokog obrazovanja ima ključnu ulogu u oporavku Europe nakon pandemije te u oblikovanju održivih i otpornih društava i gospodarstava. Izvrsna i uključiva sveučilišta preduvjet su i temelj otvorenih, demokratskih, poštenih i održivih društava, kao i postojanog rasta, poduzetništva i zapošljavanja.

Europa može napredovati na temeljima raznolikog i uspješnog sektora visokog obrazovanja koji je duboko ukorijenjen u europskoj kulturi. U Europi je približno 5 000 visokih učilišta, 17,5 milijuna studenata u tercijarnom obrazovanju, 1,35 milijuna predavača u tercijarnom obrazovanju i 1,17 milijuna istraživača. Različite vrste visokih učilišta, bilo da je riječ o istraživačkim sveučilištima, tehnološkim institutima, umjetničkim akademijama ili visokim učilištima i ustanovama za strukovno obrazovanje i osposobljavanje, prepoznatljiv su dio europskog načina života. Ta je raznolikost naša prednost jer otvara prostor izboru, kreativnosti i sinergiji putem mobilnosti i suradnje. Europa sad slavi 35 godina iskustava koja su promijenila živote više od 10 milijuna mladih učenika putem njezina vodećeg programa Erasmus+.

Sveučilišta zauzimaju jedinstven položaj na sjecištu obrazovanja, istraživanja, inovacija, služenja društvu i gospodarstva: igraju ključnu ulogu u uspostavi europskog prostora obrazovanja i europskog istraživačkog prostora (EIP), u sinergiji s europskim prostorom visokog obrazovanja. Zahvaljujući snažnim partnerstvima u EU-u i širom svijeta i kumulativnoj stečevini obrazovnih sustava i istraživačkih mreža, sveučilišta su ključni akteri u promicanju europskog modela u skladu s interesima i vrijednostima EU-a: vladavinom prava, ljudskim pravima i međunarodnim normama i standardima.

Europi su potrebna uspješna sveučilišta kako bi doprinijela provedbi političkog plana Europske unije, jer su dio različitih ključnih inicijativa pokrenutih u posljednje vrijeme u svrhu oporavka i otpornosti. U zajedničkom je interesu Europske unije i država članica da podrže sektor visokog obrazovanja udruživanjem snaga radi ostvarivanja zajedničke vizije za taj sektor utemeljene na bogatstvu njegove raznolikosti.

Pri tome trebaju uzeti u obzir promjenjive okolnosti u kojima se EU nalazi i koje izravno utječu na sektor visokog obrazovanja. Ako se na njih primjereno ne reagira, to bi moglo negativno utjecati na uspješnost sveučilišta. Sveučilišta su u postupku preobrazbe i obnove. EU i države članice trebaju ih podržati na tom putu.

Sveučilišta mogu ponuditi bolja rješenja za društvene izazove ako se na djelotvorniji način uključe u transnacionalnu suradnju. Ključno je pitanje za 92 % sveučilišta uklanjanje pravnih i administrativnih prepreka za međunarodna strateška institucionalna partnerstva. Prema istraživanju Eurobarometra 93 % ispitanika odgovorilo je da bi bilo korisno uvesti akademske stupnjeve na razini EU-a koje bi pružale mreže europskih sveučilišta, čime bi se studentima omogućilo da studiraju u drugim zemljama EU-a i fleksibilno biraju kolegije ili module.

Sveučilišta su često nedovoljno financirana da bi ispunila svoju rastuću društvenu misiju. Izvješće opservatorija za javno financiranje pokazalo je da su se ulaganja u više od pola ispitanih sustava visokog obrazovanja ili smanjila unatoč sve većem broju studenata ili se ne povećavaju istim tempom. Pandemija bolesti COVID-19 stvorila je nove potrebe za ulaganjima (primjerice, u digitalne alate i infrastrukturu) i uzrokovala gubitak prihoda.

Sektor visokog obrazovanja mora se prilagoditi ubrzanim promjenama u području traženih vještina. Zahvaljujući zelenoj i digitalnoj tranziciji potrebni su nam obrazovanje koje će odgovarati budućim potrebama te istraživanje i inovacije koji su u bliskoj suradnji s povezanim industrijama i dionicima, a značajne razlike u pogledu digitalnih vještina u EU-u moraju se smanjiti. Studenti i osoblje širom EU-a trebaju steći zelene i digitalne vještine za budućnost, a tehnološki i inovativni potencijal sveučilišta treba upogoniti kako bi se riješili društveni izazovi. Ciljevi koje Europa nastoji postići do 2030. jesu da najmanje 45 % osoba u dobi od 25 do 34 godine stekne tercijarni akademski stupanj , a najmanje 60 % odraslih sudjeluje u učenju (u proteklih 12 mjeseci). Ambiciozni ciljevi postavljeni u okviru digitalnog desetljeća: 80 % osoba koje imaju barem osnovne digitalne vještine i 20 milijuna stručnjaka za informacijsku i komunikacijsku tehnologiju zaposlenih do 2030.

Raznolikost, uključivost i rodna ravnopravnost u sektoru visokog obrazovanja važniji su nego ikad. Studenti, pripadnici akademske zajednice, administrativno osoblje i istraživači u nepovoljnom socioekonomskom položaju i dalje su podzastupljeni u visokom obrazovanju. Žene i muškarci i dalje su nejednako zastupljeni na rukovodećim položajima na sveučilištima te u nekim područjima studija i istraživanja. Rodna ravnoteža očigledno se smanjuje na višim razinama među voditeljima visokih učilišta te su žene zaposlene na nešto manje od 24 % tih položaja u 27 država članica EU-a.

Temeljne akademske i demokratske vrijednosti pod pritiskom su. Sa sveučilišta dolaze poruke duboke zabrinutosti zbog prijetnji akademskoj slobodi i autonomiji sveučilišta. Sve je veći broj ugroženih znanstvenika i istraživača u europskom susjedstvu. Prijetnja je i vanjsko uplitanje u visoka učilišta.

Sveučilišta moraju biti konkurentna u cijelom svijetu. Relativna važnost Europe na svjetskoj razini, kad je riječ o sveučilištima na kojima se intenzivno provode istraživanja, smanjuje se. Države članice još ne iskorištavaju u potpunosti potencijal koji bi im donio objedinjeni trud na svjetskoj razini. Europa može bolje poticati mobilnost te privući i zadržati talentirane studente, pripadnike akademske zajednice i istraživače kako bi se maksimalno povećao njezin globalni utjecaj kad je riječ o vrijednostima, obrazovanju, istraživanju, industriji i društvenom učinku.

Europska strategija za sveučilišta dio je paketa za visoko obrazovanje uz prijedlog Preporuke Vijeća o jačanju veza radi djelotvorne europske suradnje u području visokog obrazovanja. Objema inicijativama zajednički se nastoji osloboditi puni potencijal sektora visokog obrazovanja kao promicatelja vještina i znanja te pokretača inovacija i rješenja za društvene izazove. Strategijom se nastavlja razvoj na temelju postignuća iz više od 20 godina Bolonjskog procesa i predlaže se vizija suradnje u području europskog visokog obrazovanja koja će donijeti korjenite promjene u korist EU-a i šire. Prijedlog Komisije za Preporuku Vijeća prvi je korak u olakšavanju duboke transnacionalne suradnje kako bi sveučilišta napredovala i kako bi se ojačao osjećaj europske pripadnosti.

2Ciljevi europske strategije za sveučilišta

Europskom strategijom za sveučilišta nastoji se pomoći sveučilištima i omogućiti im da se prilagode promjenjivim uvjetima, da budu uspješna i pridonose otpornosti i oporavku Europe. Njome se države članice i visoka učilišta širom Europe pozivaju na udruživanje. Strategijom se transnacionalna suradnja nastoji podići na novu razinu u pogledu intenziteta i opsega te se nastoji razviti istinski europska dimenzija u sektoru visokog obrazovanja, utemeljena na zajedničkim vrijednostima. Strategijom se izvrsnost i uključivost prepoznaju kao istaknuto obilježje europskog visokog obrazovanja, koje služi kao primjer za naš europski način života. Time se sektor visokog obrazovanja u Europi razlikuje od drugih dijelova svijeta.

Strategija se nastavlja i na prve pouke inicijative Europska sveučilišta. Ta je inicijativa živopisan primjer duboke institucionalne transnacionalne suradnje utemeljene na združenim i dijeljenim dugoročnim vizijama sveučilišta. Savezi 41 europskog sveučilišta katalizatori su za uspostavu novih instrumenata i pravnih okvira te mogu nadahnuti širu zajednicu visokog obrazovanja širom Europe.

Komisija predlaže da se naglasak stavi na postizanje četiri zajednička ključna cilja do sredine 2024.: