Vlada je najavila i planove za jačanje postupka imenovanja za Ustavni sud. Prijašnjih je godina imenovanje novih sudaca Ustavnog suda u više navrata bilo predmet neslaganja između vlade, Nacionalnog vijeća i slovačkog predsjednika, što je redovito dovodilo do dugih kašnjenja u postupku imenovanja te je čak ugrožavalo dobro funkcioniranje Suda. U 2019. na dužnosti su bila samo četiri od predviđenih 13 sudaca jer postupak odabira i imenovanja ostalih sudaca nije bio zaključen . Taj je problem bio predmet preporuke za pojedinu zemlju u okviru europskog semestra 2019. No slovački predsjednik ipak je u listopadu 2019. imenovao preostale suce Ustavnog suda i okončao zastoj koji je trajao od veljače 2019.

Dugotrajna zabrinutost u pogledu neovisnosti i integriteta slovačkog pravosudnog sustava nastavila je rasti u kolovozu 2019. Otkrića i nalazi kaznenih istraga ukazuju na niz predmeta korupcije na visokoj razini. To uključuje zabrinutost zbog mogućeg neprimjerenog utjecanja pojedinačnih članova izvršne vlasti i drugih političara na pravosudne dužnosnike, uključujući visoko pozicionirane suce, te tajnog dogovaranja s istima. Nadalje, pojavile su se sumnje povezane s pojedinačnim slučajevima zlouporabe položaja sudaca i državnih odvjetnika, uključujući bivšeg glavnog državnog odvjetnika . U jesen 2019. ti su događaji izazvali javne prosvjede i potaknuli pozive vlastima da ulože veće napore u smanjenje korupcije u slovačkom pravosudnom sustavu. Stegovni postupci i kaznene istrage pokrenute su protiv niza sudaca i državnih odvjetnika, od kojih su neki suspendirani ili su dali ostavku. U određenim predmetima kaznene istrage u tijeku dovele su do pritvaranja sudaca i državnih odvjetnika .

Posljednjih je nekoliko godina uložen trud u poboljšanje kvalitete i učinkovitosti slovačkog pravosudnog sustava i to je počelo pokazivati obećavajuće rezultate. No u široj javnosti i među poduzećima razina percepcije neovisnosti sudstva vrlo je niska. Od 2019. stanje se pogoršalo zbog ozbiljne zabrinutosti u pogledu potpunog integriteta pravosudnih službi i državnog odvjetništva. Vlada koja je imenovana u ožujku 2020. najavila je niz reformi u osjetljivim područjima, kao što su postupci imenovanja članova Sudbenog vijeća, Ustavnog suda, Vrhovnog suda i glavnog državnog odvjetnika te utvrđivanje dobi za umirovljenje sudaca.

Trenutačno ne postoje propisi kojima je uređeno lobiranje u Slovačkoj te su ograničenja nakon prestanka radnog odnosa slaba. Djelomične mjere i pravila, kao što su ograničenja za darove koje primaju javni dužnosnici u okviru svojih javnih funkcija, podliježu Zakonu o sukobu interesa . Program nove vlade sadrži i obvezu donošenja zakona o lobiranju kojim će se objediniti zakonodavne mjere, obvezni registra lobista, kodeksa ponašanja i uspostava posebnog registra (o područjima u kojima se namjerava lobirati, informacije o klijentima, troškovima i naknadama za aktivnosti lobiranja) . U tom se pogledu planom za borbu protiv korupcije usvojenim u rujnu 2019. već predviđa da bi Ministarstvo pravosuđa trebalo vladi dostaviti nacrt zakonodavnog akta do kraja 2021. Kad je riječ o praksi „rotirajućih vrata”, odredbe nakon prestanka radnog odnosa uključene su u Zakon o sukobu interesa. On se primjenjuje isključivo na javne dužnosnike koji su bili na izvršnim funkcijama ili članove tijela s kolektivnim odlučivanjem, a savjetnici i viši državni službenici usko povezani s visokim izvršnim funkcijama nisu uključeni. Ograničenja nakon obnašanja javne dužnosti (razdoblje mirovanja) primjenjiva su tijekom jedne godine nakon završetka mandata (ako je osoba bila ovlaštena za donošenje odluka o potpori, naknadama ili oslobađanju od obveza dvije godine prije završetka svojeg mandata ili je sklopila ugovor o javnoj nabavi tijekom svojeg mandata). GRECO je u tom pogledu istaknuo prilično ograničeno područje primjene odredaba i preporučio opsežnija ograničenja, koja bi trebala uključivati i više državne službenike koji su povezani s visokim izvršnim funkcijama i pravila za sprječavanje uključivanja bivših visokih dužnosnika u aktivnosti lobiranja nakon odlaska s dužnosti .

Borba protiv korupcije prepoznata je kao jedan od ključnih prioriteta u političkom programu nove vlade, koja je najavila niz reformi u tom području. To je odgovor na negodovanje javnosti zbog otkrića do kojih je došlo u kontekstu istraga ubojstva novinara Jána Kuciaka i njegove zaručnice Martine Kušnírove da je vrhovni oligarh vršio značajan utjecaj na političare, izvršavanje zakonodavstva i pravosuđe. Zbog tih je otkrića, među ostalim, došlo do ostavke glavnog državnog odvjetnika u ožujku 2019.

Vlada razmatra povećanje ovlasti Ustavnog suda. To bi se odnosilo na povećanje ovlasti Ustavnog suda u pogledu procjene usklađenosti zakona s Ustavom i postupaka ustavnih žalbi povezanih s kršenjima temeljnih prava te vršenjem pojedinačne kontrole ustavnosti. Vlada razmatra i mogućnost uvođenja ex ante kontrole usklađenosti zakona s Ustavom .

U Slovačkoj ne postoji sustavni regulatorni okvir kojim bi se omogućila transparentnost vlasništva nad medijima. U izvješću o praćenju medijskog pluralizma (MPM) za 2020. stoga je zaključeno da to predstavlja područje najvećeg rizika za tu državu. Osim toga istaknuto je i da, iako Zakon o registru partnera u javnom sektoru omogućava neizravno objavljivanje krajnjih vlasnika najvećih medijskih kuća, mediji koji ne posluju s državom ili ne primaju javna sredstva nisu navedeni u registru. Iako i Vijeće za emitiranje i reemitiranje i Ministarstvo kulture prikupljaju djelomične informacije o vlasnicima tradicionalnih medija, ne raspolažu pravnim alatima za prikupljanje informacija o krajnjim vlasnicima i korisnicima. Slovačke vlasti istaknule su da to predstavlja značajan problem kad je riječ o elektroničkim medijima i da se očekuje da će se taj problem nastojati riješiti zakonodavnom intervencijom. U tom kontekstu valja podsjetiti da revidirana Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama potiče države članice da donesu zakonodavne mjere koje bi osigurale da pružatelji medijskih usluga u njihovoj nadležnosti učine dostupnima informacije o svojoj vlasničkoj strukturi, uključujući o stvarnim vlasnicima.

I-CONnect i Centar Clough za proučavanje ustavne demokracije pri Sveučilištu u Bostonu (2019.), Globalni pregled ustavnog prava 2018.

OECD (2012.), Slovačka: Izvješće o trećoj fazi provedbe OECD-ove Konvencije o borbi protiv podmićivanja u Slovačkoj Republici. http://www.oecd.org/daf/anti-bribery/SlovakRepublicphase3reportEN.pdf .

OESS-ODIHR (2019.), Mišljenje o nacrtima izmjena Zakona o uspostavi slovačkog nacionalnog centra za ljudska prava.

OESS-ODIHR (2020.), Slovačka Republika – Parlamentarni izbori, ODIHR-ovo završno izvješće o misiji ocjene izbora.

Predsjednik Republike (2020.), Izvješće o stanju u državi. https://www.prezident.sk/en/article/sprava-prezidentky-o-stave-republiky/ .

Pučki pravobranitelj (2020.), Izvješće o radu pučkog pravobranitelja za 2019.

Reporteri bez granica, Slovačka. https://rsf.org/en/ranking .

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. travnja 2018. o zaštiti istraživačkih novinara u Europi: slučaj slovačkog novinara Jána Kuciaka i Martine Kušnírove.

Rezolucija Europskog parlamenta od 28. ožujka 2019. o stanju u pogledu vladavine prava i borbe protiv korupcije u EU-u, osobito u Malti i Slovačkoj.

Slovačka vlada (2020.), Programové vyhlásenie vlády Slovenskej republiky na obdobie rokov 2020 – 2024.

Slovačka vlada (2020.), Slovačka za Izvješće o vladavini prava za 2020.

Sud Europske unije, C-192/18, Komisija protiv Poljske (Indépendance des juridictions de droit commun).

Sud Europske unije, C-282/12, Komisija protiv Mađarske.

Sud Europske unije, C-619/18, Komisija protiv Poljske (Indépendance de la Cour suprême).

Sudbeno vijeće (13. studenoga 2019., 23. ožujka 2020., 23. lipnja 2020.), Priopćenja o ostavkama članova. http://www.sudnarada.gov.sk/sudna-rada-bude-mat-o-jedneho-clena-menej/ . http://www.sudnarada.gov.sk/clenstva-v-sudnej-rade-sa-vzdalo-pat-jej-clenov . http://www.sudnarada.gov.sk/predsednicka-sudnej-rady-sa-rozhodla-vzdat-svojej-funkcie/ .

Sudbeno vijeće (23. travnja 2020., 26. travnja 2020., 20. svibnja 2020.), Priopćenja o imenovanjima članova. http://www.sudnarada.gov.sk/sudna-rada-ma-troch-novych-clenov/ . http://www.sudnarada.gov.sk/sudna-rada-v-takmer-kompletnej-zostave/ . http://www.sudnarada.gov.sk/sudna-rada-ma-opat-osemnast-clenov/ .

Svjetski gospodarski forum (2013.–2020.), Izvješće o globalnoj konkurentnosti.

Transparency International Slovačka (2018.), Let’s judge the judges – How Slovakia opened its judiciary to unprecedented public control (Prosudimo suce – Kako je Slovačka otvorila svoj pravosudni sustav nezabilježenoj razini kontrole javnosti).

Vijeće Europe, Preporuka CM/Rec(2010)12 Odbora ministara državama članicama o sucima: neovisnost, učinkovitost i odgovornosti.

Vijeće Europe, Vijeće Europe, Platforma za promicanje zaštite novinarstva i sigurnosti novinara – Slovačka. https://www.coe.int/en/web/media-freedom/slovak-republic.