HR Službeni list Europske unije C 246/9

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2015/C 246/12)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

„ΧΑΛΛΟΥΜΙ” (HALLOUMI)/„HELLIM”

EU br.: CY-PDO-0005-01243-17.7.2014.

ZOI ( X ) ZOZP ( )

1. Naziv

„Χαλλούμι” (Halloumi)/„Hellim”

Oba se naziva mogu upotrebljavati odvojeno ili zajedno.

2. Država članica ili treća zemlja

Cipar

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1. Vrsta proizvoda

Razred 1.3. Sirevi

3.2. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

U tekstu se uvijek navodi naziv „Halloumi” koji obuhvaća prethodno navedene nazive, odnosno:

„Χαλλούμι” (Halloumi)/„Hellim”

Dvije vrste sira „Halloumi” proizvode se i stavljaju na tržište: svježi sir „Halloumi” i dozreli sir „Halloumi”.

Svježi sir „Halloumi” proizvodi se od mlijeka usirenog pomoću sirila. Nakon kuhanja dobiva karakterističan oblik. To je sir polutvrdog, gipkog tijesta, presavinut (pravokutnog ili polucilindričnog oblika), bijele do blago žućkaste boje, čvrst, lako se reže na kriške i ima karakterističan miris i okus. Svježi sir „Halloumi” ima snažan miris mlijeka/sirutke, aromu i okus metvice, životinjski miris te pikantan i slan okus. Najveći udjel vlažnosti iznosi 46 %, najmanji udjel masne tvari iznosi 43 % (u suhoj tvari), a najveći sadržaj soli 3 %.

Dozreli „Halloumi” proizvodi se od mlijeka usirenoga pomoću sirila. Kuha se, presavija se kako bi dobio svoj karakteristični oblik i dozrijeva u salamuri od sirutke tijekom najmanje 40 dana. To je sir polutvrdog do tvrdog, manje gipkog tijesta, presavinut (pravokutnog ili polucilindričnog oblika), bijele do blago žućkaste boje, čvrst, lako se reže na kriške i ima karakterističan miris i okus. Dozreli sir „Halloumi” ima snažan miris mlijeka/sirutke, aromu i okus metvice te oštar miris i pikantan okus. Blago je gorkog i vrlo slanog okusa. Najveći udjel vlažnosti iznosi 37 %, najmanji udjel masne tvari iznosi 40 % (u suhoj tvari), najveći sadržaj soli 6 %, a kiselost iznosi 1,2 % (izražena u mliječnoj kiselini u suhoj tvari).

Masa sira „Halloumi” iznosi od 150 do 350 grama.

3.3. Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Sirovine (samo za prerađene proizvode)

Mlijeko (svježe ovčje ili kozje mlijeko ili njihova mješavina s dodatkom kravljeg mlijeka ili bez njega), sirilo (osim onoga iz želudca svinja), svježi ili suhi listovi ciparske metvice (Mentha viridis) i sol. Udjel ovčjeg ili kozjeg mlijeka ili njihove mješavine uvijek mora biti veći od udjela kravljeg mlijeka. Drugim riječima, ako se kravlje mlijeko dodaje ovčjem ili kozjem mlijeku ili njihovoj mješavini, u proizvodnji sira „Halloumi” ne dopušta se upotreba količine kravljeg mlijeka koja je veća od količine ovčjeg ili kozjeg mlijeka ili njihove mješavine. U proizvodnji sira „Halloumi” upotrebljava se ciparsko punomasno mlijeko. Mlijeko treba pasterizirati ili zagrijati na temperaturu veću od 65 °C. Mlijeko iz sirane ne može biti koncentrirano i zabranjeno je dodati mlijeko u prahu ili koncentrirano mlijeko, kazeinate, bojila, konzervanse ili druge aditive. Zabranjena je i prisutnost antibiotika, pesticida i ostalih opasnih tvari.

Ovčje i kozje mlijeko dobiva se od životinja lokalnih pasmina i njihovih križanaca koji su se prilagodili klimatskim uvjetima na Cipru. Točnije, ovčje mlijeko dobiva se od lokalne pasmine ovaca velikog repa, ovaca pasmine chios ciparskog tipa, čije su morfološke i proizvodne karakteristike promijenjene u odnosu na karakteristike izvorne populacije tijekom dugog nacionalnog programa odabira i koje su sada poseban pasminski tip, te njihovih križanaca. Određene križane životinje mogu imati svojstva koja potječu iz gena ovaca pasmine awassi i istočnofrizijskih ovaca koje su se uvozile na Cipar šezdesetih godina prošlog stoljeća. Kozje mlijeko dobiva se od lokalne koze pasmine machaira, pissouri, damascus ciparskog tipa, čije su morfološke i proizvodne karakteristike promijenjene u odnosu na karakteristike izvorne populacije tijekom dugog nacionalnog programa odabira i koje su sada posebna vrsta, te njihovih križanaca.

Kravlje mlijeko dobiva se od crnih i bijelih krava koje su se postupno uvozile na Cipar od početka prošlog stoljeća i koje su se vrlo dobro prilagodile lokalnim uvjetima.

Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

Sljedeća su pravila za mlijeko koje se upotrebljava u proizvodnji sira „Halloumi”, ne dovodeći u pitanje odredbe Uredbe (EU) br. 664/2014:

Ovčje i kozje mlijeko dobiva se od životinja lokalnih pasmina i njihovih križanaca, koje pasu cijele godine, osim u razdobljima kada je to onemogućeno klimatskim uvjetima. U ishrani ovaca i koza sva se vlaknasta krmiva (zeleno krmno bilje, sijeno, silaža, slama i neobrađeni pašnjaci) proizvode lokalno. Žitarice koje se upotrebljavaju kao dodatak ishrani jesu ječam, kukuruz i dr., proteinska hrana poput brašna od djelomično oljuštenog zrnja soje, proizvodi i nusproizvodi različitih sirovina poput mekinja te naposljetku anorganske tvari, vitamini i oligoelementi.

Kravlje mlijeko dobiva se od crnih i bijelih krava uzgojenih u stajama i hranjenih vlaknastim krmivom, sijenom, silažom i slamom, proizvedenima na Cipru uglavnom od lokalnog krmnog bilja, te dodacima ishrani. Točnije, ishrana krava sastoji se od krmnog bilja (35-40 %) (zeleno krmno bilje, sijeno, silaža i slama) lokalne proizvodnje. Ostatak ishrane (60 do 65 %) sastoji se od dodataka ishrani koji sadržavaju ponajprije ječam, kukuruz, soju i mekinje. U pogledu dodataka ishrani, 20 % ječma i mekinja proizvodi se lokalno, a soja i kukuruz se uvoze.

3.4. Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Ovčje, kozje i kravlje mlijeko koje se upotrebljava kao sirovina u proizvodnji sira „Halloumi” proizvodi se na određenom zemljopisnom području. Na određenom zemljopisnom području provodi se i proizvodnja sira „Halloumi”.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Pakiranje sira naziva „Halloumi” mora se provoditi na određenom zemljopisnom području iz sljedećih razloga: (a) sir „Halloumi” mora se pakirati odmah nakon proizvodnje kako bi se spriječilo naknadno dozrijevanje; (b) proizvodni postupak sira „Halloumi” (od proizvodnje do pakiranja) ne smije se prekidati (neprekinuta proizvodnja); (c) radi sljedivosti proizvođač mora pakirati proizvod koji mora biti ispravno označen; (d) kako bi se spriječilo da sir koji je proizveden izvan teritorija Cipra nosi oznaku „Halloumi ZOI” te kako bi se time zajamčila kvaliteta i podrijetlo i omogućile potrebne kontrole.

3.6. Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

U pogledu sastava mlijeka koje se upotrebljava u proizvodnji sira „Halloumi”, kada se upotrebljava mješavina mlijeka, različite vrste mlijeka moraju biti navedene na etiketi počevši od najvećeg postotka.

4. Sažeta definicija zemljopisnog područja

Administrativno područje pokrajina Nikozije, Limassol, Larnaka, Famagusta (Ammochostos), Pafos i Kyrenia.

5. Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1. Posebnosti zemljopisnog područja

Prirodni čimbenici: Cipar ima mediteransku klimu čije su glavne karakteristike vruća i suha ljeta te blage i kišne zime. Istodobno, morfologija tla ima vrlo važnu ulogu jer su kiše na planinskim lancima na otoku relativno snažne i ti planinski lanci u hidrološkom i okolišnom pogledu utječu na niže regije otoka zahvaljujući brojnim bujicama i izvorima koji ih napajaju mjesecima nakon kiša. Povrh toga, s obzirom na svoju površinu, Cipar ima jednu od najbogatijih flora na mediteranskom području zbog svoje geološke strukture, klimatskih uvjeta i zemljopisnog položaja, mora koje ga okružuje i topografske konfiguracije (Tsintidis i dr., 2002.). Flora na Cipru broji 1 908 vrsta biljaka među kojima ima 140 endemskih vrsta, što znači da se mogu naći samo na Cipru (Ured za šumarstvo, 2004.). Naposljetku, lokalne pasmine životinja za proizvodnju mlijeka obuhvaćaju lokalnu ovcu velikog repa, koja je dobro prilagođena suhoj klimi i visokim temperaturama na zemljopisnom području, te lokalne pasmine koze machaira i pissouri. Nadalje, ovce pasmine chios i koze pasmine damascus (koje su uvezene pedesetih, odnosno tridesetih godina prošlog stoljeća) životinje su ciparskog pasminskog tipa jer su njihove morfološke i proizvodne karakteristike tijekom dugog nacionalnog programa odabira promijenjene u odnosu na karakteristike izvornih populacija.

Ljudski čimbenici: Prema povijesnim podatcima, proizvodnja sira „Halloumi” na Cipru poznata je još od davnina. Do današnjeg dana, najstariji zapis o siru „Halloumi” iz 1554. godine po. Kr. navodi se pod nazivom „Calumi” u zakoniku koji obuhvaća pet rukopisa o povijesti Cipra i koji je sačuvan u knjižnici gradskog muzeja „Correr” u Veneciji. Postoje druga, kasnija upućivanja na sir „Halloumi”, posebno zapisi arhimandrita Kyprianosa iz 1788.

Važnost sira „Halloumi” u životu stanovnika Cipra jasno se vidi u umjetnosti (poezija, književnost), ali i po položaju koji je imao na poljoprivrednim sajmovima (Lyssi, 1939.). Popis kategorija i nagrada te uvjeti za sudjelovanje na tim sajmovima, koji su objavljeni na grčkom i turskom jeziku, navode proizvode kojima se dopušta sudjelovanje na natjecanju. Naziv sira „Halloumi” na turskom jeziku glasi „Hellim”. Turski Ciprani koji proizvode sir „Halloumi” upotrebljavaju oba naziva za taj tradicionalni proizvod ili samo naziv „Hellim”. Brojni elementi potvrđuju upotrebu dvaju naziva „Halloumi” i „Hellim” za isti tradicionalni proizvod u kojima se oba prethodno navedena naziva pojavljuju (novine „Halkin Sesi” iz 1959. i 1962. te pakiranje proizvoda za izvoz s dvama nazivima).

Tijesna povezanost između proizvoda i stanovnika odražava se i u činjenici da su „Halloumas”, „Hallouma”, „Halloumakis” i „Halloumis” još i danas uobičajena prezimena na Cipru.

Od davnina je sir „Halloumi” bio važan element u ciparskoj prehrani (Bevan, 1919., Pitcairn, 1934., Zygouris, 1952.), a potrebe ciparske obitelji bile su zadovoljene tijekom cijele godine. Sir „Halloumi” bio je „poznati ciparski sir proizveden na posebni način”, jedan od najobičnijih laganih obroka u ciparskim domaćinstvima, važan za cijelu ruralnu obitelj (Xioutas, 2001.). Istodobno s lokalnom potrošnjom, sir „Halloumi” dugo se izvozio u različite zemlje (Arhimandrit Kyprianos, 1788.), osobito u Egipat, Siriju, Grčku, Tursku, Palestinu, Francusku, Sudan, Ujedinjenu Kraljevinu, Ameriku, Australiju i Kinu (Dawe, 1928.).

Način proizvodnje sira „Halloumi” jedinstven je, osobito kada je riječ o vremenski točno određenom kuhanju proizvoda na visokoj temperaturi, presavijanju i dodavanju ciparske metvice. Kuhanje gruša vrlo je važno jer, prema istraživanju o tom pitanju, njime se pridonosi organoleptičkim svojstvima proizvoda. Točnije, termička obrada na visokoj temperaturi kojoj se gruš podvrgava potiče stvaranje visokih razina bitnih kemijskih spojeva koji utječu na okusna svojstva sira „Halloumi”. Neki od tih spojeva pripadaju kategoriji laktona, primjerice δ-dodekalakton (odlikuje se voćnom aromom) i δ-dekalakton (odlikuje se kremastim okusom). Osim toga, neki spojevi pripadaju kategoriji metil-ketona koje odlikuje mliječna aroma (P. Papademas., 2000.).

Presavijanje gruša prema tradicionalnom postupku vrlo je karakteristično pa je sir „Halloumi” vjerojatno jedini presavinuti sir. To presavijanje uvedeno je zato što se njime pojednostavnilo tradicionalno stavljanje sira u bačvu u kojoj se u rasutom stanju čuvao u vodi. Uobičajeno je i staviti listove metvice među slojeve gruša (tijekom presavijanja) kako bi se gruš očuvao, a konačni proizvod poprimio svoj karakteristični miris. Karakteristična aroma konačnog proizvoda zbog upotrebe metvice (Mentha viridis) tijekom presavijanja rezultat je prisutnosti terpena pulegona (terpen iz metvice) i karvona (Papademas i Robinson, 1998.). Lokalni proizvođači nositelji su znanja i umijeća o načinu proizvodnje proizvoda.

5.2. Posebnosti proizvoda

Proizvod ima sljedeće posebnosti:

(a) svojstvo da ne teče i ne topi se na visokim temperaturama (može se jesti u dobivenom stanju ili pržen, pečen itd.);

(b) termička obrada gruša u sirutki na temperaturi većoj od 90 °C tijekom najmanje 30 minuta, što proizvodnom postupku daje jedinstven karakter i pridonosi organoleptičkim svojstvima proizvoda;

(c) presavijanje koje mu daje poseban oblik;

(d) organoleptička svojstva (karakterističan okus i miris: osjeti se snažan miris mlijeka/sirutke i životinjski, pikantan miris; ima aromu i okus metvice te slan okus) koja su ponajprije povezana s kozjim i ovčjim mlijekom, s ishranom životinja, metvicom koju se dodaje u postupku proizvodnje i hlapivim tvarima nastalim tijekom termičke obrade gruša u sirutki; i

(e) tradicionalan karakter jer se taj proizvod povijesno proizvodio na Cipru prema tradicionalnom načinu koji se prenosio s koljena na koljeno i koji danas čini lokalno znanje i umijeće njegovih proizvođača.

5.3. Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI), odnosno određene kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Povezanost sira „Halloumi” s karakteristikama zemljopisnog područja temelji se na posebnosti mediteranske klime na otoku. Lokalna vegetacija kojom se hrane životinje za proizvodnju mlijeka prelazi iz faze zelene ispaše do faze polusuhog pa suhog krmiva slijedeći karakteristične faze vruće i suhe klime na otoku. Životinje za proizvodnju mlijeka hrane se malim brojem ciparskih endemskih biljaka. Lokalna vegetacija na Cipru, koju životinje jedu svježu ili suhu, bitno utječe na kvalitetu mlijeka, a time i na posebna svojstva sira „Halloumi” (Papademas, 2000.). Bacil Lactobacillus cypricasei (laktobacil iz ciparskog sira), koji je nađen samo u ciparskom siru „Halloumi”, dokazuje povezanost mikroflore otoka s proizvodom (Lawson i dr., 2001.). Osim toga, dodavanjem ciparske metvice dodatno se pojačava karakteristična aroma i okus proizvoda. Naposljetku, vrsta mlijeka koja se upotrebljava utječe i na organoleptička svojstva proizvoda, osobito na okus i miris, zato što su u ovčjem i kozjem mlijeku prisutne određene masne kiseline niske molekularne mase i hlapive tvari nastale tijekom proizvodnog postupka.

U pogledu povezanosti ljudskih čimbenika s proizvodom, sir „Halloumi” smatra se tradicionalnim za Cipar jer, kako je opisano u točki 5.1., odavno zauzima vrlo važno mjesto u životu i prehrani stanovništva, i grčkih i turskih Ciprana, postupak njegove proizvodnje prenosi se s koljena na koljeno. Osim toga, njegov karakteristični presavinuti oblik i svojstvo da se ne topi na visokoj temperaturi rezultat su tradicionalnog načina proizvodnje koji se prenosio generacijama.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

http://www.moa.gov.cy/moa/da/da.nsf/All/F3FF567F4E8FF1C5C2257B970039D8EF/$file/Τελικές%20Προδιαγραφές%20Χαλλούμι%20(Halloumi)%20και%20Hellim.pdf

(1) SL L 343, 14.12.2012., str. 1.