Tematsko izvješće Upravlja li se dobro 
potporom EU-a za 
sprječavanje štete 
i obnavljanje šuma 
nakon štete od požara 
i elementarnih nepogoda?HR 2014  BR. 24
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD
EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-pošta: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2015.
ISBN 978-92-872-1577-2
doi: 10.2865/023716
© Europska unija, 2015.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Printed in Luxembourg
Upravlja li se dobro 
potporom EU-a za 
sprječavanje štete 
i obnavljanje šuma 
nakon štete od požara 
i elementarnih nepogoda?
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom 
UFEU-a)Tematsko izvješćeHR 2014  BR. 24
02
 Sadržaj
Odlomak
 Kratice i pojmovnik
I – IX Sažetak
1 – 16 Uvod
1 – 2 Zaštitno djelovanje šuma
3 – 7 Požari i elementarne nepogode
4 – 5 Požari
6 – 7 Ostale vrste nepogoda
8 – 10 Politika ruralnog razvoja: ključni instrument za zaštitu šuma EU-a
11 – 16 Potpora ruralnom razvoju za obnavljanje šumskog potencijala i uvođenje preventivnih radnji 
(mjera 226.)
17 – 20 Revizijski opseg i pristup
21 – 74 Opažanja
21 – 42 Dio I. – Preventivne radnje nisu bile dovoljno usmjerene
22 – 29 Pri odobravanju PRR-ova Komisija nije imala potpuni pregled potreba
30 – 35 Nedostatci u postupku odabira na razini država članica
36 – 42 Financiranje nije bilo usklađeno s utvrđenim rizicima i potrebama
43 – 54 Dio II. – Otkrivene su pojedine radnje koje nisu bile primjerene za postizanje ciljeva mjere 226.
43 Radnje obuhvaćene revizijom samim svojim karakterom općenito su doprinijele ciljevima mjere 226., ali…
44 – 47 …potpora je dodijeljena i za neke radnje u području šumarstva koje nisu povezane s elementarnim 
nepogodama
48 – 49 Nije bilo moguće provjeriti ključne uvjete prihvatljivosti za određene vrste provedenih aktivnosti
50 – 52 Postoje slučajevi dodjeljivanja potpore za šumske ceste u kojima nije dokazana konkretna korist za 
sprječavanje požara…
53 – 54 …a koji bi mogli imati nepovoljne sporedne učinke na okoliš ako se prikladno ne razmotre lokalni uvjeti
03 Sadržaj
55 – 64 Dio III. – Isplativost financiranih radnji nije bila prikladno osigurana
55 – 60 Opravdanost troškova nije bila dokazana u svim slučajevima
61 – 64 Primjeri situacija koje predstavljaju rizik od prekomjerne potpore javnim sredstvima
65 – 74 Dio IV. – Alati za praćenje ne omogućavaju Komisiji i državama članicama prikladnu procjenu 
učinkovitosti i djelotvornosti mjere
66 – 67 Raspoloživi alati za praćenje
68 – 70 Nedovoljni pokazatelji za mjerenje ostvarenja ciljeva
71 – 72 Ograničena korisnost srednjoročnih evaluacija
73 – 74 Djelotvornost preventivnih radnji nije prikladno izmjerena
75 – 81 Zaključci i preporuke
 Prilog I.  — Raspodjela financijskih sredstava za mjeru 226.
 Prilog II. — Popis pregledanih aktivnosti
 Odgovori Komisije
04
 Kratice  
i pojmovnik
Aktivnost : projekt koji je odabran na temelju kriterija i koji provodi korisnik, 
uključujući niz radnji povezanih s ciljevima potpore.
EFFIS : Europski informacijski sustav za šumske požare. Baza podataka koju 
je uspostavila Komisija i koja sadržava važne informacije za praćenje pojave 
i učinka šumskih požara na razini EU -a. Podatci iz tog sustava služe za sastavljanje 
godišnjeg izvješća o šumskim požarima u Europi i susjednim zemljama.
Elementarna nepogoda : prirodna pojava biotičke ili abiotičke naravi koja 
dovodi do znatnih poremećaja u šumskim strukturama, uzrokujući s vremenom 
znatnu štetu u okolišu i gospodarstvu.
EPFRR : Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj. EPFRR je glavni financijski 
instrument politike ruralnog razvoja. EPFRR je, baš kao i EFJP (Europski fond 
za jamstva u poljoprivredi), jedan od dva financijska instrumenta zajedničke 
poljoprivredne politike (ZPP -a).
EU: Europska unija
Mjera : osnovna jedinica za upravljanje programima koja se sastoji od niza sličnih 
aktivnosti koje se financiraju jasno utvrđenim proračunskim sredstvima.
Mjera 226. : Potpora EPFRR -a za obnavljanje šumskog potencijala i uvođenje 
preventivnih radnji1.
Os: koherentna skupina mjera s posebnim ciljevima koja pridonosi jednom ili 
većem broju općih ciljeva potpore ruralnom razvoju. U razdoblju od 2007. do 
2013. godine, mjera 226. bila je dijelom osi 2., čiji je cilj poboljšanje okoliša 
i krajobraza.
Ostala šumovita područja : zemljišta površine veće od 0,5 hektara koja nisu 
klasificirana kao šume s krošnjama koje pokrivaju 5 do 10 posto površine, 
ili zemljišta kod kojih je više od 10 % površine obraslo grmljem, šibljem 
i drvećem. Ovaj pojam ne uključuje zemljišta koja se u prvom redu koriste kao 
poljoprivredna ili urbana zemljišta.1 Članak 48. Uredbe Vijeća (EZ) 
br. 1698/2005 od 
20. rujna 2005. o potpori 
ruralnom razvoju iz EPFRR -a 
(SL L 277, 21.10.2005., str. 1.).
05 Kratice i pojmovnik 
Potreba : prilika ili poteškoća koja se odnosi na relevantne zainteresirane skupine 
ili regije i koja se nastoji obuhvatiti javnom intervencijom.
PRR : program ruralnog razvoja. Dokument koji je pripremila određena država 
članica ili regija i koji je Komisija odobrila za planiranje provedbe politike 
ruralnog razvoja.
Šuma : zemljište površine veće od 0,5 hektara obraslo drvećem višim od 5 metara 
i s krošnjama koje prekrivaju više od 10 % površine ili drvećem koje može doseći 
te vrijednosti in situ . Ovaj pojam ne uključuje zemljišta koje se u prvom redu 
koriste kao poljoprivredna ili urbana zemljišta2.
ZPP : zajednička poljoprivredna politika2 Članak 30. Uredbe Komisije 
(EZ) br. 1974/2006 od 
15. prosinca 2006. 
o utvrđivanju detaljnih pravila 
za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) 
br. 1698/2005 o potpori 
ruralnom razvoju iz Europskog 
poljoprivrednog fonda za 
ruralni razvoj (EPFRR) (SL L 368, 
23.12.2006., str. 15.).
06
I
Europskim šumama prijeti opasnost od požara, uglav -
nom zbog namjernog ili nemarnog ljudskog djelova -
nja i elementarnih nepogoda, uključujući abiotičke 
(npr. olujna nevremena, suše, poplave, snježne lavine 
itd.) i biotičke katastrofe (štetočine i bolesti).
II
Sud je ispitao je li se dobro upravljalo potpo -
rom EPFRR -a za obnavljanje šumskog potencijala 
u šumama oštećenim elementarnim nepogodama 
i požarima te za uvođenje preventivnih radnji 
(„mjera 226.”) te jesu li njome na isplativ način ostva -
reni željeni rezultati. Ta je mjera tijekom programskog 
razdoblja od 2007. do 2013. godine bila dostupna 
u okviru osi 2. koja je bila usmjerena na održivu upo -
rabu šumskog zemljišta kao način poboljšanja okoliša 
i krajobraza u EU -u. Na kraju 2012. godine, ukupna 
sredstva EPFRR -a predviđena programom za potporu 
mjeri 226. za razdoblje od 2007. do 2013. godine izno -
sila su 1,55  milijardi  eura.
III
Revizijom koju je proveo Sud obuhvaćene su Komi -
sija i odabrane države članice (Austrija, Francuska 
(Akvitanija), Italiji (Bazilikata), Španjolska (Andaluzija) 
i Slovačka). Na te države članice otpada više od 85 % 
ukupnih prijavljenih rashoda od 31. prosinca 2012. 
Većina potpore (80 %) bila je namijenjena preventiv -
nim radnjama, i to uglavnom protiv požara.
IV
Sud je zaključio da se potporom nije dovoljno dobro 
upravljalo te da Komisija i države članice ne mogu 
dokazati da su željeni rezultati ostvareni na isplativ 
način.V
Preventivne radnje nisu bile dovoljno usmjerene. Sud 
je primijetio da, iako je mjera 226. usmjerena na šume 
kojima prijeti srednji i visoki rizik od požara, u EU -u 
nema zajedničke definicije ili kriterija na temelju kojih 
bi se utvrdilo koje su to šume. U postupcima odabira 
u državama članicama postojali su različiti nedostatci: 
nije bilo dovoljno jasnih kriterija odabira ni djelo -
tvorne evaluacije predloženih radnji te su neka pod -
ručja rizika bila zanemarena. U fazi odabira, ciljevima 
zaštite okoliša nije dana dovoljna prednost, a u fazi 
provedbe ponekad ih se previdjelo.
VI
Revizijom su otkrivene pojedine radnje koje nisu bile 
primjerene za postizanje ciljeva mjere 226. Iako su 
brojne pregledane sufinancirane radnje samim svojim 
karakterom (protupožarni prosjeci, prorjeđivanje, 
krčenje itd.) općenito doprinijele ciljevima potpore, 
Sud je otkrio slučajeve koji nisu bili povezani s ele -
mentarnim nepogodama ili požarima, nego s drugim 
ciljevima u vezi s gospodarstvom ili zaštitom okoliša. 
Za pojedine vrste provedenih aktivnosti nije bilo 
moguće provjeriti ključne uvjete prihvatljivosti zbog 
nedostatka dokumentacije. Sud je otkrio i slučajeve 
uporabe šumskih cesta u svrhu gospodarskog iskori -
štavanja šuma u kojima nije dokazana posebna korist 
za sprječavanje požara. Vrlo gusta mreža izgrađenih 
cesta mogla bi također negativno utjecati na okoliš.
VII
Isplativost financiranih radnji nije bila prikladno osigu -
rana. Sud je otkrio slučajeve u kojima se iznos gornje 
granice javne potpore često mijenjao bez obrazlože -
nja, u kojima su standardni troškovi u određenoj regiji 
bili znatno viši nego u nekoj drugoj regiji za slične 
radnje i u kojima se prioritet davao fizičkom radu 
umjesto strojevima, što je uzrokovalo veće troškove. 
Otkriveni su i primjeri koji su predstavljali rizik od pre -
komjerne javne potpore, i to u slučajevima odabira već 
dovršenih projekata u kojima su korisnici i sami mogli 
financirati aktivnosti ili u kojima je potpora uložena 
u poljoprivredne parcele.Sažetak
Sažetak 07
VIII
Naposljetku, postojećim alatima za praćenje Komisiji 
i državama članicama nije omogućeno da prikladno 
procijene učinkovitost i djelotvornost mjere. Naime, 
pokazatelji uspješnosti utvrđeni zajedničkim okvirom 
praćenja i evaluacije bili su nedostatni, a raspoložive 
evaluacije bile su od ograničene koristi. Nije bilo 
moguće izvesti zaključke o djelotvornosti preventiv -
nih radnji jer se ona nije mjerila. Utvrđeni nedostatci 
vjerojatno će biti prisutni i u razdoblju od 2014. do 
2020. godine jer se predloženim novim alatima za 
praćenje nije poboljšao okvir za praćenje za tu vrstu 
potpore.
IX
S obzirom na gornje zaključke i uzimajući u obzir da se 
potpora obuhvaćena revizijom nastavila pružati i tije -
kom programskog razdoblja od 2014. do 2020. godine, 
Sud preporučuje sljedeće:
 — države članice trebale bi:
(a) odabirati preventivne radnje na osnovi jasnih kri -
terija usklađenih s potrebama i nakon temeljitog 
i dokumentiranog postupka evaluacije;
(b) poboljšati učinak potpore na zaštitu okoliša odre -
đivanjem prioritetnih radnji u onim šumama koje 
su najvrjednije za okoliš poput šumskih područja 
u okviru mreže Natura 2000.;
(c) osigurati da se potpora dodjeljuje samo radnja -
ma povezanim s elementarnim nepogodama ili 
požarima;
(d) uspostaviti sustav kontrole kojim se može osigurati 
djelotvorna provjera usklađenosti s uvjetima pod 
kojima se potpora dodjeljuje i čuvanje odgovaraju -
ćih dokumenata ili informacija;
(e) posvetiti veću pozornost aspektima zaštite okoliša 
povezanim s radnjama kojima se dodjeljuje potpo -
ra, posebice uspostavljanjem odgovarajućih zaštit -
nih mjera za sprječavanje nepovoljnih utjecaja na 
okoliš;(f) osigurati da su standardni troškovi za radnje koji -
ma se dodjeljuje potpora razumni;
(g) opravdavati gornje granice potpore, i svih mo -
gućih izmjena, na osnovi troškova koje korisnici 
obično imaju;
(h) tražiti od korisnika da jasno dokažu potrebu za 
potporom u okviru mjere 226.;
(i) izvješćivati o učincima provedenih radnji u po -
gledu smanjenja broja požara i/ili elementarnih 
nepogoda te pogođenih područja,
 — Komisija bi trebala:
(a) tijekom postupka odobravanja programa ruralnog 
razvoja država članica za razdoblje od 2014. do 
2020. godine provjeriti da su potrebe za preven -
tivnim radnjama u šumskim područjima za koja je 
predviđena javna potpora opisane i opravdane na 
prikladan način;
(b) utvrditi osnovne zajedničke kriterije za razliko -
vanje šumskih područja koja treba klasificirati po 
tome prijeti li im niski, srednji ili visoki rizik od 
požara;
(c) provjeriti da su države članice uspostavile odgova -
rajući sustav kontrole;
(d) pojasniti uvjete za radnje koje trebaju dobiti 
potporu u okviru mjere 226. kako bi se osiguralo 
da se tim radnjama znatno doprinosi sprječavanju 
požara i elementarnih nepogoda, posebice kad su 
dijelom profitabilne gospodarske aktivnosti i kao 
takve bi se mogle financirati i u okviru osi 1.;
(e) poboljšati vlastito praćenje mjere kako bi se 
osiguralo da je države članice provode u skladu 
s postavljenim posebnim ciljevima.
08
 Uvod
Zaštitno djelovanje šuma
01 
Ukupna površina šuma i ostalih šu -
movitih područja u EU -u iznosi oko 
180 milijuna hektara, što je približno 
42,4 % ukupne površine zemljišta 
u EU -u i više od površine zemljišta koje 
se koristi u poljoprivredne svrhe (oko 
174 milijuna hektara)3. Šume djeluju na 
različite načine koji služe potrebama 
gospodarstva, društva i okoliša. Druš -
tveno -gospodarska važnost šuma ve -
lika je: proizvodnja i prerada drva do -
prinose ruralnom razvoju i osiguravaju 
milijune radnih mjesta, često u malim 
i srednjim ruralnim poduzećima4.
02 
Već nekoliko desetljeća ekološko 
djelovanje šuma privlači sve veću po -
zornost, uglavnom u vezi sa zaštitom 
biološke raznolikosti i, u novije vrije -
me, u kontekstu klimatskih promjena. 
Šume imaju važno zaštitno djelovanje5:
(a) Šume štite naselja i infrastrukturu . 
U mnogim planinskim područjima 
u Europi ne bi se moglo stanovati 
da nema šuma koje čuvaju ceste, 
željeznice, obradive površine pa 
čak i cijela naselja od oštećenja ili 
uništenja koje uzrokuju klizišta, 
blatne bujice, odroni kamenja 
i snježne lavine.(b) Šume štite tlo . Šumska područja 
imaju važnu ulogu u očuvanju 
krajolika i plodnosti tla. Šume 
sprječavaju eroziju tla i dezertifika -
ciju, posebice u planinskim i po -
lusušnim područjima, i to uglav -
nom ograničavanjem otjecanja 
vode i smanjivanjem brzine vjetra.
(c) Šume reguliraju zalihe slatke vode . 
Šume imaju važnu ulogu u skladi -
štenju, pročišćavanju i ispuštanju 
vode u površinske i podzemne 
vodonosnike. Njihova uloga u pro -
čišćavanju obuhvaća razlaganje ili 
apsorpciju većine tvari iz kiše koje 
onečišćuju zrak.
(d) Šume čuvaju biološku raznolikost . 
Šume su ključna sastavnica europ -
ske prirode i dom najvećem broju 
kralježnjaka na cijelom kontinentu. 
Na tisuće vrsta kukaca i beskralje -
žnjaka kao i brojne biljke žive samo 
u šumskim staništima.
(e) Šume kao spremnici ugljika . Šume 
su bitna karika u ugljikovom ciklu -
su na Zemlji zbog svoje sposob -
nosti uklanjanja CO2 iz atmosfere 
i njegovog pohranjivanja u vlasti -
toj biomasi i tlu.3 „Statistički podatci za 
poljoprivredu, šumarstvo 
i ribarstvo”, Eurostat 
Pocketbooks , 2013. Osim ako 
nije drukčije navedeno, pojam 
„šuma” u ovom tematskom 
izvješću obuhvaća i ostala 
šumovita područja.
4 COM(2013) 659 završna verzija 
od 20. rujna 2013. „Nova 
strategija EU -a za šume: za 
šume i sektor koji se temelji na 
šumama”.
5 COM(2010) 66 završna verzija 
od 1. ožujka 2010. „ Green Paper 
on Forest Protection and 
Information in the EU: Preparing 
Forests for Climate Change ” 
(hrv. Zelena knjiga o zaštiti 
šuma i o informacijama u EU -u: 
priprema šuma za klimatske 
promjene).
09 Uvod
Požari i elementarne 
nepogode
03 
Europskim šumama prijeti opasnost 
od požara, uglavnom zbog namjer -
nog ili nemarnog ljudskog djelovanja 
i elementarnih nepogoda, uključujući 
abiotičke (npr. olujna nevremena, suše, 
poplave, snježne lavine itd.) i biotičke 
katastrofe (štetočine i bolesti).Požari
04 
U razdoblju od 1983. do 2012. godine 
u EU -u je godišnje prosječno opoža -
reno 480 000 ha6 šumskih područja. 
U razdoblju od 1983. do 1992. godine 
prosječna opožarena površina bila je 
znatno veća nego u narednim deset -
ljećima, tijekom kojih je poboljšanje 
sredstava za borbu protiv šumskih 
požara u državama članicama imalo 
važnu ulogu (vidjeti grafikon 1. )7.6 Statistički podatci EFFIS -a 
o opožarenim područjima za 
razdoblje od 1980. do 
2012. godine. Prosječna 
vrijednost temelji se na 
informacijama iz 20 država 
članica EU -a. Nema 
raspoloživih informacija za 
Belgiju, Dansku, Irsku, 
Luksemburg, Maltu, 
Nizozemsku i Ujedinjenu 
Kraljevinu.
7 Zajedničko izvješće 
Zajedničkog istraživačkog 
centra i Glavne uprave za 
okoliš: „ Forest Fires in Europe, 
Middle East and North Africa 
2012 ” (hrv. Šumski požari 
u Europi, Bliskom istoku 
i sjevernoj Africi 
u 2012. godini). Dostavljenim 
statističkim podatcima 
obuhvaćeno je 19 država 
članica. Podaci se odnose na 
razdoblje od 1980. do 
2012. godine za države članice 
na jugu (Grčka, Španjolska, 
Francuska, Italija i Portugal). Za 
sve ostale (Bugarska, Češka 
Republika, Njemačka, Estonija, 
Cipar, Latvija, Mađarska, 
Austrija, Poljska, Rumunjska, 
Slovačka, Finska i Švedska), 
podatci su dostavljeni za 
razdoblje od 1990. do 
2012. godine.Prosječna opožarena površina (ha) za svaku godinu 
u razdoblju od 1983. do 2012.
Izvor: Zajedničko izvješće Zajedničkog istraživačkog centra i Glavne uprave za okoliš: „ Forest Fires 
in Europe, Middle East and North Africa 2012 ” (hrv. Šumski požari u Europi, Bliskom istoku i sjevernoj 
Africi u 2012. godini).300 000350 000400 000450 000500 000550 000600 000
 1983.-1992. 1993.-2002. 2003.-2012.Grafikon 1.
10 Uvod
8 Izvješće Europske agencije za 
okoliš br. 3/2008 „ European 
forests – ecosystem conditions and 
sustainable use ” (hrv. Europske 
šume – uvjeti i održiva uporaba 
ekosustava), str. 51.
9 COM(2010) 66 završna verzija, 
str. 12.; Tehničko izvješće Europske 
agencije za okoliš br. 13/2010 
„Mapping the impacts of natural 
hazards and technological 
accidents in Europe ” (hrv. Prikaz 
posljedica elementarnih 
nepogoda i tehnoloških nesreća 
u Europi), str. 25.
10 Tehničko izvješće Europske 
agencije za okoliš br. 13/2010 
„Mapping the impacts of natural 
hazards and technological accidents 
in Europe ” (hrv. Prikaz posljedica 
elementarnih nepogoda 
i tehnoloških nesreća u Europi), 
str. 33.–40.  
Izvješće Europskog šumarskog 
instituta (EFI, engl. European Forest 
Institute ) s radionice STORM na 
temu „ Policies for Forest Storm 
Damages Mitigation and 
Restoration ” (hrv. Politike za 
ublažavanje štete koje oluje 
uzrokuju u šumama i za 
obnavljanje tih šuma), Bruxelles, 
1. srpnja 2010., str. 20.
11 COM(2010) 66 završna verzija, 
str. 12.
12 Izvješće Europske agencije za 
okoliš br. 3/2008 „ European 
forests – ecosystem conditions and 
sustainable use ” (hrv. Europske 
šume – uvjeti i održiva uporaba 
ekosustava), str. 53.–54.: tijekom 
2005. godine, u Švedskoj su losovi 
(Alces alces ) bršćenjem 
prouzrokovali štetu na površini od 
približno 2 900 000 hektara, 
većinom na običnim borovima 
(Pinus sylvestris ), dok je u južnoj 
Italiji stoka ekstenzivnom ispašom 
prouzrokovala štetu na površini od 
približno 500 000 hektara.
13 Uredba Vijeća (EEZ) br. 3529/86 od 
17. studenoga 1986. o zaštiti šuma 
Zajednice od požara (SL L 326, 
21.11.1986., str. 5.) i Uredba Vijeća 
(EEZ) br. 2158/92 od 
23. srpnja 1992. o zaštiti šuma 
Zajednice od požara (SL L 217, 
31.07.1992., str. 3.).
14 Članak 30. Uredbe Vijeća (EZ) 
br. 1257/99 od 17. svibnja 1999. 
o potpori Europskog fonda za 
smjernice i jamstva u poljoprivredi 
(EFSJP) ruralnom razvoju kojom se 
izmjenjuju i stavljaju izvan snage 
određene uredbe (SL L 160, 
26.6.1999., str. 80.).05 
Više od 95 % tih požara uzrokuje 
čovjek, bilo namjerno ili nemarom 
(primjerice, požari povezani s radovi -
ma u poljoprivredi poput spaljivanja 
slame ili grmlja, spaljivanja šumskog 
otpada ili obnove pašnjaka, ili poža -
ri povezani s cigaretama). Oko 85 % 
ukupne površine opožarene u šum -
skim požarima nalazi se u području 
Sredozemlja i Portugalu. Ne tako davni 
šumski požari 2003. i 2005. godine 
u Portugalu, 2007. godine u Grčkoj 
i 2006. godine u Španjolskoj za sobom 
su ostavili velike opožarene površine. 
Šume koje su u njima ozbiljno ošteće -
ne suočene su s velikim izazovom da 
se oporave i vrate u stanje u kojem su 
bile prije požara, posebice u pogledu 
biološke raznolikosti. Utjecaj šumskih 
požara na okoliš nije ograničen samo 
na gubitak biološke raznolikosti i štetu 
u ekosustavima. Oni također uzrokuju 
emisije čestica i plinova (uključujući 
CO2) u atmosferu, odljev mineralnih 
hranjivih tvari, uništavanje organskog 
sloja tla i promjenu stope infiltracije 
vode u tlo, zbog čega su opožarena 
područja sklona erozijama, gubitku 
tla i klizištima. Česti šumski požari 
u spoju sa sušama mogu dovesti i do 
dezertifikacije8.
Ostale vrste nepogoda
06 
U razdoblju od 1950. do 2009. najveću 
štetu u Europi prouzrokovala su olujna 
nevremena. Gubitci nastali zbog oluj -
nih nevremena predstavljaju više od 
50 % svih abiotičkih vrsta štete u šu -
mama9. Najrazornije oluje u posljednje 
vrijeme dogodile su se 1999., 2005., 
2007. i 2009. godine. Oluje iz 1999. go -
dine (oluje Lothar i Martin) prouzročile 
su u Francuskoj i središnjoj Europi 
najveću štetu katastrofalnih razmjera, 
kada je oštećeno gotovo 200 miliju -
na m³ drva. U siječnju 2005. godine, oluja Gudrun 
poharala je južnu Švedsku i oštetila 
66 milijuna m³ drva (što otprilike odgo -
vara jednoj godišnjoj sječi drvne sirovi -
ne u Švedskoj). U siječnju 2007. godine, 
oluja Kyrill prouzročila je znatnu štetu 
u središnjoj Europi, uključujući i gubi -
tak 45 milijuna m³ neposječenih drva 
u šumama (od čega 16 milijuna m³ 
u Njemačkoj). U siječnju 2009. godine, 
oluja Klaus sravnila je goleme površine 
nasada šuma u Francuskoj (37 miliju -
na m³, uglavnom primorskog bora), 
Španjolskoj i Italiji 10. Osim negativnih 
utjecaja na okoliš, oluje imaju i druš -
tvene posljedice (smrtni slučajevi), kao 
i gospodarske posljedice stavljanja na 
tržište tako velikih količina oštećene 
drvne sirovine (niske cijene drvne 
sirovine)11.
07 
Sve češće i sve veće suše pogađaju 
velika područja Europe, što dovodi do 
nestašice vode i povećanog optere -
ćenja vodnih resursa. S druge strane, 
u zadnjih nekoliko godina Europu je 
pogodilo nekoliko velikih poplavnih 
katastrofa. Takve katastrofe uzrokuju 
štetu i u šumama, iako u manjoj mjeri 
od požara, oluja i biotičkih čimbeni -
ka, kao što su kukci (npr. potkornjaci), 
bolesti ili divlje vrste i ispaša koja nije 
pod nadzorom12.
11 Uvod
Politika ruralnog razvoja: 
ključni instrument za 
zaštitu šuma EU -a
08 
EU odavno doprinosi zaštiti šuma, po -
sebice u pogledu sprječavanja požara. 
U razdoblju od 1986. do 2002. godine 
na šume EU -a primjenjivale su se po -
sebne uredbe za sprječavanje šumskih 
požara13, a od 2000. godine zaštita 
šuma uključena je u politiku ruralnog 
razvoja14.
09 
Politika ruralnog razvoja za program -
sko razdoblje od 2007. do 2013. godine 
bila je usredotočena na tri osnovna ci -
lja15 koja je trebalo postići nizom mjera 
svrstanih za svaki pojedini cilj u jednu 
od „tematskih osi” kojima se u okviru 
EPFRR -a pružala financijska potpora16:
(a) poboljšanje konkurentnosti sekto -
ra poljoprivrede i šumarstva (os 1.);
(b) poboljšanje okoliša i krajobraza 
(os 2.);
(c) poboljšanje kvalitete života 
u ruralnim područjima i poticanje 
raznolikosti ruralnog gospodarstva 
(os 3.).
10 
U razdoblju od 2007. do 2013. godine, 
os 1. obuhvaćala je jednu posebnu 
mjeru za šumarstvo (mjera 122.: „pove -
ćanje gospodarske vrijednosti šuma”)17, 
a os 2. brojne druge18.Potpora ruralnom razvoju 
za obnavljanje šumskog 
potencijala i uvođenje 
preventivnih radnji 
(mjera 226.)
11 
Za razdoblje od 2007. do 2013. godine 
potpora iz EPFRR -a za obnovu šuma 
koje su oštećene tijekom elementarnih 
nepogoda i požara, kao i za uvođenje 
preventivnih radnji, bila je dostupna 
u sklopu mjere 226. – „Obnavlja -
nje šumskog potencijala i uvođenje 
preventivnih radnji” u okviru osi 2. 
Ta je mjera uvrštena u 58 programa 
ruralnog razvoja (PRR) koje je sastavilo 
16 država članica19.
12 
Na kraju 2012. godine, ukupna pla -
nirana potpora iz EPFRR -a za radnje 
u okviru mjere 226. iznosila je približ -
no 1,55  milijardi  eura. Potporom iz 
EPFRR -a namiruje se dio ukupne javne 
potpore koje nadležno upravno tijelo 
države članice isplaćuje korisnicima. 
Stope sufinanciranja iz EPFRR -a utvrđe -
ne su u svakom pojedinom programu 
ruralnog razvoja. Ukupnom javnom 
potporom može se namiriti i do 100 % 
prihvatljivih troškova koje imaju kori -
snici mjere.15 Članak 4. Uredbe Vijeća (EZ) 
br. 1698/2005.
16 Za razdoblje od 2014. do 
2020. godine, mjere se više ne 
svrstavaju u osi. U tom će 
razdoblju sve mjere financirane iz 
EPFRR -a morati biti programirane 
tako da doprinesu ostvarenju 
jednog ili više od sljedećih šest 
„prioriteta Unije” (članak 5. 
Uredbe (EU) br. 1305/2013 
Europskog parlamenta i Vijeća od 
17. prosinca 2013. o potpori 
ruralnom razvoju iz Europskog 
poljoprivrednog fonda za ruralni 
razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan 
snage Uredba Vijeća (EZ) 
br. 1698/2005 (SL L 347, 
20.12.2013., str. 487.):
1. poticanje prijenosa znanja 
i inovacija;
2. konkurentnost svih vrsta 
poljoprivrede i isplativost 
poljoprivrednih 
gospodarstava;
3. organizacija lanca opskrbe 
hranom i upravljanje rizicima;
4. obnova, očuvanje 
i poboljšanje ekosustava;
5. učinkovitost resursa i prijelaz 
na gospodarstvo s niskom 
razinom emisija ugljičnog 
dioksida koje je otporno na 
klimatske promjene;
6. društvena uključenost, 
suzbijanje siromaštva 
i gospodarski razvoj.
17 Ta je mjera obrađena 
u tematskom izvješću Europskog 
revizorskog suda br. 8/2013 
„Support for the Improvement of 
the economic value of forests from 
the European Agricultural Fund for 
Rural Development ” (hrv. Potpora 
Europskog poljoprivrednog fonda 
za ruralni razvoj povećanju 
gospodarske vrijednosti šuma) 
(http://eca.europa.eu ).
18 Mjere za šumarstvo u okviru osi 2.: 
221. – prvo pošumljavanje 
poljoprivrednog zemljišta; 
222. – prva uspostava 
poljoprivredno -šumarskih sustava 
na poljoprivrednom zemljištu; 
223. – prvo pošumljavanje 
nepoljoprivrednog zemljišta; 
224. – plaćanja u okviru mreže 
Natura 2000.; 225. – plaćanja 
u svrhu očuvanja šumskog 
okoliša; 226. – obnavljanje 
šumskog potencijala i uvođenje 
preventivnih radnji; 
227. – neproizvodna ulaganja.
19 Bugarska, Češka Republika, 
Danska, Njemačka (5), Grčka, 
Španjolska (17), Francuska (3), 
Italija (20), Cipar, Latvija, Litva, 
Mađarska, Austrija, Poljska, 
Portugal (3), Slovačka.
12 Uvod
13 
Plaćanja iz EPFRR -a u okviru navede -
ne mjere od 31. 12. 2012. iznosila su 
približno 860  milijuna  eura. Većina 
potpore (80 %) bila je usmjerena na 
preventivne radnje, i to uglavnom 
na aktivnosti za sprječavanje požara 
(vidjeti prilog I.  za više pojedinosti 
o raspodjeli financijskih sredstava za 
mjeru 226.).
14 
Javna financijska potpora raspoloživa 
je i za privatne i za javne šume, s ob -
zirom na to da se propisima EU -a za 
mjeru 226. ne isključuje nijedna vrsta 
vlasništva. Potpora ruralnom razvoju 
za preventivne radnje protiv požara može se dodijeliti jedino za šume koje 
su države članice klasificirale kao šume 
visokog i srednjeg rizika od požara 
u skladu sa svojim planovima zaštite 
šuma te se može upotrijebiti za uspo -
stavu zaštitne infrastrukture (poput 
šumskih putova, staza, vodoopskrbnih 
točaka, raskrčenih zemljišta i protupo -
žarnih prosjeka) i preventivnih po -
stupaka u šumarstvu (poput nadzora 
vegetacije, prorjeđivanja, diversifika -
cije strukture vegetacije) te uspostav -
ljanje ili poboljšanje stalnih postaja 
za protupožarni nadzor20. U slučaju 
šumskih protupožarnih prosjeka, pri -
hvatljivi troškovi osim troškova njihove 
uspostave mogu uključivati i troškove 
kasnijeg održavanja na predmetnom 
području.20 Članak 48. Uredbe (EZ) 
br. 1698/2005 i članak 33. 
Uredbe (EZ) br. 1974/2006.Planirana potpora iz EPFRR -a u okviru mjere 226. za 
razdoblje od 2007 . do 2013. godine (u milijunima eura)
Izvor: Europska komisija.Grafikon 2.
0100200300400500600700
ŠpanjolskaItalija
Francuska SlovačkaPoljskaPortugal AustrijaCipar
Češka RepublikaBugarska NjemačkaLatvijaLitva
MađarskaDanska 
13 Uvod
15 
Za druge preventivne radnje, kao 
i za radnje usmjerene na obnavljanje 
šumskog potencijala u šumama koje 
su oštećene tijekom elementarnih 
nepogoda ili požara, u propisima EU -a 
utvrđeno je da takve radnje moraju 
biti povezane s elementarnim nepo -
godama, odnosno povezane s poja -
vom rizika ili pojavom elementarne 
nepogode ili požara, ali nisu navedeni 
nikakvi posebni uvjeti prihvatljivosti 
poput najmanje razine rizika.16 
Potpora ruralnom razvoju za „obnav -
ljanje šumskog potencijala i uvođenje 
preventivnih radnji” pod podijeljenim 
je upravljanjem Komisije i država čla -
nica. Države članice izrađuju programe 
ruralnog razvoja na nacionalnoj ili na 
regionalnim razinama. Kada ih Ko -
misija odobri, države članice također 
provode te programe. Uspostavljen je 
„zajednički okvir praćenja i evaluacije” 
koji se temelji na zajedničkim pokaza -
teljima, godišnjim izvješćima država 
članica o provedbi tih programa te 
različitim vrstama evaluacija.
14
 Revizijski opseg i pristup
17 
Glavni cilj revizije bio je procijeniti je 
li se dobro upravljalo mjerom potpore 
EPFRR -a za obnavljanje šumskog po -
tencijala i uvođenje preventivnih radnji 
te mogu li Komisija i države članice 
dokazati da su potporom ostvareni 
željeni rezultati na isplativ način.
18 
Revizija je bila usmjerena na sljedeća 
pitanja:
(a) je li potpora bila primjereno 
usmjerena na potrebe sprječavanja 
elementarnih nepogoda i rizika od 
požara?
(b) jesu li financirane aktivnosti bile 
primjerene za postizanje ciljeva 
mjere?
(c) jesu li financirane aktivnosti bile 
isplative?
(d) jesu li alati za praćenje prikladni za 
procjenu učinkovitosti i djelotvor -
nosti mjere?19 
Revizijom su obuhvaćene i Komisija 
i odabrane države članice. Na razini Ko -
misije, revizijskim radom obuhvaćene 
su izrada mjere i Komisijine aktivnosti 
upravljanja, uključujući odobrenje pro -
grama ruralnog razvoja koje su dosta -
vile države članice i praćenje provedbe 
mjere. Na razini država članica, u sklo -
pu revizije obavljeni su posjeti Austriji, 
Francuskoj (Akvitanija), Italiji (Bazilika -
ta), Slovačkoj i Španjolskoj (Andaluzija). 
Na te države članice otpada više od 
85 % ukupnih prijavljenih rashoda za 
mjeru 226. od 31. prosinca 2012.
20 
Revizija se sastojala od pregleda pro -
grama regionalnog razvoja, nacio -
nalnih ili regionalnih zakonskih akata 
i administrativnih postupaka, kao 
i razgovora s predstavnicima odgovor -
nih upravljačkih tijela u državama čla -
nicama koje su posjećene. Osim toga, 
revizijom je obuhvaćeno i 68 aktiv -
nosti koje su dobile potporu u okviru 
mjere 226., od čega 45 na terenu, kako 
bi se provjerili učinci različitih vrsta 
prihvatljivih radnji provedenih u pred -
metnim šumskim područjima (vidjeti 
prilog II.  za više pojedinosti).
15
 Opažanja
Dio I. – Preventivne radnje 
nisu bile dovoljno 
usmjerene
21 
Za prikladno usmjeravanje preventiv -
nih mjera21:
 ο Komisija pri procjeni programa 
ruralnog razvoja koje su dostavile 
države članice treba imati pregled 
rizika od elementarnih nepogoda 
i požara;
 ο postupci odabira na razini drža -
va članica trebaju biti usklađeni 
s utvrđenim potrebama iz progra -
ma ruralnog razvoja;
 ο slijedom navedenoga, financira -
nje se treba podudarati s rizičnim 
područjima.
Pri odobravanju PRR -ova 
Komisija nije imala potpuni 
pregled potreba
Nema zajedničke definicije 
šuma kojima prijeti rizik od 
požara
22 
Sve do prestanka njezine primjene 
2001. godine, Uredbom Vijeća (EEZ) 
br. 2158/92 o zaštiti šuma Zajednice od 
požara bili su utvrđeni kriteriji za klasi -
ficiranje šuma po tome prijeti li im ni -
ski, srednji ili visoki rizik od požara. Na 
temelju te uredbe, države članice bile 
su dužne popisati područja klasificira -
na prema stupnju rizika od požara te 
popis dostaviti Komisiji na odobrenje22. 
Odluka Komisije o popisivanju šum -
skih područja u Grčkoj, Španjolskoj, 
Francuskoj, Italiji i Portugalu kojima 
prijeti visoki i srednji rizik od požara23 
nije ažurirana od 2001. godine te stoga 
države članice koje su pristupile Uniji 
2004. godine i kasnije nisu obuhvaće -
ne tim popisom.23 
Nakon prestanka primjene navedene 
uredbe, odredbama članka 48. Uredbe 
(EZ) br. 1698/2005 propisano je da se 
preventivne radnje protiv požara od -
nose na šume koje države članice kla -
sificiraju kao šume visokog i srednjeg 
rizika od požara u skladu sa svojim 
planovima zaštite šuma24.
24 
U nedostatku zajedničkih kriterija 
za procjenu rizika od požara, države 
članice provode svoje analize rizika od 
požara na temelju vlastitih metodolo -
gija. Slijedom toga, u različitim dije -
lovima EU -a upotrebljavaju se različiti 
kriteriji za klasificiranje toga prijeti li 
šumskim područjima srednji ili visoki 
rizik od požara.
25 
Europski informacijski sustav za šum -
ske požare (EFFIS) baza je podataka 
koju je uspostavila Komisija i koja 
sadržava važne informacije za praće -
nje pojave i učinka šumskih požara na 
razini EU -a25. Podatci iz tog sustava 
služe za sastavljanje godišnjeg izvješća 
o šumskim požarima u Europi i susjed -
nim zemljama26. Međutim, ti se podatci 
ne upotrebljavaju pri odobravanju 
programa ruralnog razvoja u svrhu 
procjene analiza rizika od požara koje 
su provele države članice. Komisija ne 
daje posebne smjernice27 za klasifika -
ciju rizika od požara u cilju promicanja 
najboljih primjera iz prakse i osigu -
ravanja usporedivosti i pouzdanosti 
analiza rizika od požara koje provode 
države članice.21 Ovaj je dio usredotočen na 
preventivne radnje za čiju je 
djelotvornost ključno prikladno ih 
usmjeriti. One predstavljaju 
približno 80 % financiranih radnji.
22 Kako se navodi u članku 2. 
stavcima 2. i 3. Uredbe (EEZ) 
br. 2158/92, samo područja 
u Portugalu, Španjolskoj i Grčkoj te 
u određenim regijama Francuske 
i Italije u kojima postoji stalni ili 
ciklički rizik od šumskih požara koji 
je ozbiljna prijetnja ekološkoj 
ravnoteži i sigurnosti osoba i robe ili 
predstavlja čimbenik koji ubrzava 
proces dezertifikacije ruralnih 
područja mogu se svrstati 
u područja visokog rizika. Osim 
navedenih, područjima visokog 
rizika mogu se priznati i druga 
područja ako država članica 
podnese valjano obrazložen 
zahtjev. Područja u kojima rizik od 
šumskih požara nije stalan ili ciklički, 
ali predstavlja ozbiljnu prijetnju 
šumskim ekosustavima, mogu se 
svrstati u područja srednjeg rizika.
23 Odluka Komisije br. 1619/1993 od 
24. lipnja 1993.: u to doba (EU 12) 
60 milijuna hektara šume, što je 
tada predstavljalo 42 % ukupne 
površine šuma, bilo je svrstano 
u nerizična područja, uglavnom 
u području Sredozemlja.
24 Taj se uvjet nije promijenio ni za 
razdoblje od 2014. do 
2020. godine (vidjeti članak 24. 
stavak 2. podstavak 3. Uredbe (EU) 
br. 1305/2013).
25 Informacije o šumama u EU -u 
kojima prijeti rizik od požara 
razrađene su na temelju skupova 
podataka u sustavu EFFIS, poput 
meteorološke opasnosti od požara, 
učestalosti požara, površina 
opožarenih područja i skupova 
podataka o požarima koje 
dostavljaju države članice, koji se 
dopunjavaju drugim dodatnim 
informacijama o opsegu šumskih 
resursa, kao što su karte šuma 
Zajedničkog istraživačkog centra ili 
europska baza podataka o pokrovu 
tla Corine (engl. Corine Land Cover ). 
Najviše 22  europske zemlje svake 
godine dobrovoljno dostavljaju 
podatke budući da od 
2006. godine nema uredbe EU -a 
koja propisuje dostavljanje takvih 
podataka (nakon prestanka 
primjene Uredbe o praćenju šuma 
i međusobnih ekoloških utjecaja 
u Zajednici (tzv. Uredba o šumama 
u fokusu) (EZ) br. 2152/2003).
26 Zajedničko izvješće Zajedničkog 
istraživačkog centra i Glavne 
uprave za okoliš: „ Forest Fires in 
Europe, Middle East and North 
Africa 2012 ” (hrv. Šumski požari 
u Europi, Bliskom istoku i sjevernoj 
Africi u 2012. godini).
16 Opažanja
27 U svom zaključku 
o sprječavanju šumskih požara 
u Europskoj uniji 
(3010. sastanak Vijeća za opće 
poslove od 26. travnja 2010.), 
Vijeće je pozvalo Komisiju da 
„uvrsti šumske požare među 
prioritete kojima se treba 
pozabaviti u okviru tekućeg 
rada na razmjeni dobrih 
primjera iz prakse i izradi 
smjernica za procjenu i prikaz 
rizika te smjernica za 
minimalne standarde za 
sprječavanje katastrofa 
povezanih s određenim 
opasnostima”. Komisija se 
u svom radnom dokumentu 
o smjernicama za procjenu 
i prikaz rizika za upravljanje 
katastrofama (21. 12. 2010.) ne 
osvrće posebno na požare i ne 
zagovara nikakve posebne 
kriterije, referentne vrijednosti 
ili standarde za rizike, ističe 
postojeće nedostatke 
u metodologijama i objašnjava 
da će se „popis preporučenih 
metoda i standarda za 
procjenu rizika izraditi za 
buduće izdanje ovih 
smjernica”.
28 COM(2013) 659 završna verzija.26 
Na primjeru Slovačke vidljive su mo -
guće nepodudarnosti koje se mogu 
utvrditi na temelju raspoloživih poda -
taka u sustavu EFFIS. Prema podatcima 
nacionalnog sustava za klasificiranje 
šumskih područja s obzirom na rizik 
od požara, 1,8 od ukupno 2 milijuna 
hektara šumskog zemljišta u toj zemlji 
klasificirano je kao područje visokog 
ili srednjeg rizika od požara. Među -
tim, niti povijesni podatci o šumskim 
požarima, niti baza podataka EFFIS 
(vidjeti grafikon 3. ) ne govore u prilog 
tako visokom postotku područja u toj 
zemlji kojima prijeti srednji i visoki rizik 
od požara. Nadležna slovačka tijela 
nisu omogućila revizorima Suda uvid 
u svoje metode klasificiranja ili kriterije 
koji se upotrebljavaju za klasificiranje 
šumskih područja kojima prijete različi -
te razine rizika od požara.
Komisija nema sveobuhvatne 
informacije o drugim 
elementarnim nepogodama 
koje pogađaju šume
27 
Revizijom je utvrđeno da Komisija 
nema sveobuhvatne informacije o po -
vijesnom razvoju pojava elementarnih 
nepogoda i katastrofa (osim za poža -
re). Komisija nema na raspolaganju 
nikakvu analizu o razmjerima štete 
u šumskim područjima koju uzroku -
ju ostale abiotičke (npr. suše, olujna 
nevremena ili snježne lavine) i biotičke 
katastrofe (štetočine i bolesti).28 
U svojoj komunikaciji na temu „Nova 
strategija EU -a za šume: za šume 
i sektor koji se temelji na šumama”28, 
Komisija kao strateške orijentacije 
navodi da je potrebno (a) „uspostaviti 
Europski sustav informiranja o šumama 
prikupljanjem usklađenih informacija 
[...] u cijeloj Europi” i „integracijom 
različitih informacijskih sustava (npr. 
EFFIS -a) i podatkovnih platformi (...)”, 
(b) „uskladiti informacije o šumama 
EU-a”, (c) „poboljšati, učiniti uspore -
divim i dijeliti informacije o šumama 
i praćenju šuma [...]” i (d) „izraditi ne -
koliko modula, npr. o šumama i prirod -
nim poremećajima kao što su požari 
i nametnici”.
29 
Komisija nema sveobuhvatne informa -
cije o drugim vrstama elementarnih 
nepogoda koje pogađaju šume te 
stoga nema potpuni pregled potreba 
za sprječavanje katastrofa pri procjeni 
planova za mjeru 226. koje države čla -
nice predlože u dostavljenim progra -
mima ruralnog razvoja.
Nedostatci u postupku oda -
bira na razini država članica
30 
Upravljačka tijela trebala bi odrediti 
prioritete za poduzimanje radnji u naj -
vrjednijim šumskim područjima (vode -
ći računa o različitosti djelovanja šuma 
koja je opisana u odlomcima 1. i 2.) za 
koje su prethodno utvrđeni mogući 
znatni rizici. To bi se trebalo odražavati 
u postupku odabira.
17 Opažanja
29 Osim u Andaluziji, za potpore 
dodijeljene na temelju 
natjecanja u okviru poziva na 
podnošenje investicijskih 
prijedloga.
30 Izvješće Europske agencije za 
okoliš br. 5/2012 „ Protected 
areas in Europe – an overview ” 
(hrv. Zaštićena područja 
u Europi – pregled), str. 70.–79. 
Kopnena sastavnica mreže 
Natura 2000. (768 000 km2), od 
čega 46 % čine šumska 
područja mreže Natura 2000., 
obuhvaća oko 17,9 % teritorija 
skupine država EU 27. Ukupna 
površina šuma u skupini 
država EU 27 iznosi približno 
1,8 milijuna km2.
31 Ona se sastoji od posebnih 
područja očuvanja koja su 
države članice odredile 
u skladu s Direktivom 
o staništima, kao i područja 
pod posebnom zaštitom 
određenih u okviru Direktive 
o pticama. Mreža Natura 2000. 
nije sustav strogih prirodnih 
rezervata u kojima se ne 
dozvoljava nikakva ljudska 
djelatnost. Budući da će 
mrežom sigurno biti 
obuhvaćeni i prirodni 
rezervati, većina će zemljišta 
vjerojatno ostati u privatnom 
vlasništvu i naglasak će biti na 
tome da se u budućnosti 
osigura održivo upravljanje.Nema dovoljno djelotvornih 
postupaka odabira…
31 
Dostupna sredstva za provedbu mjere 
u Italiji (Bazilikata) prvo su se raspodi -
jelila među udrugama općina razmjer -
no broju šumarskih radnika koje je 
potrebno zaposliti u općinama učlanje -
nima u svaku udrugu. Nakon raspo -
djele sredstava, udruge su podnosile 
prijave projekata i zahtjeve za pomoć 
za sredstva koja su već dodijeljena 
svakoj od njih. Nad prijavama proje -
kata i zahtjevima za pomoć potom se 
obavljao službeni postupak odabira 
i utvrđivanja poretka, ali to nije imalo 
stvarnog učinka jer su sve prijave i za -
htjevi bili prihvaćeni uz potvrdu visine 
pomoći koja je već bila dodijeljena.
32 
Osim toga, za odabir šumskih područja 
kojima je dodijeljena potpora nije bilo 
dokumentacije u kojoj su bili navedeni 
razlozi za donesene odluke ili u ko -
joj se upućivalo na određene razine 
rizika ili druge tehničke prioritetne 
ciljeve (na primjer: planirani radovi iz 
općinskog plana upravljanja šumama 
s točno određenim rokovima, potreba 
za provedbom ili dovršavanjem aktiv -
nosti koje su već provedene u drugim 
općinskim šumama).
33 
Za mjeru 226. u Španjolskoj (Andalu -
zija) bilo je utvrđeno nekoliko kriterija 
odabira. U slučaju natjecanja u okviru 
poziva na podnošenje investicijskih 
prijedloga provodio se i dokumentirao 
postupak odabira. S druge strane, za 
radnje koje su izravno promicale regio -
nalne vlasti i koje su predstavljale više 
od ¾ potrošenih sredstava kriterijima 
se nisu utvrđivale prioritetne radnje na 
temelju posebne analize rizika niti se 
postupak odabira dokumentirao.34 
U Austriji je uspostavljen sustav pomo -
ći za šumarstvo. Određeno područje 
koje je u nadležnosti lokalnog okruž -
nog ureda za šumarstvo podijeljeno je 
među stručnim savjetnicima za šume, 
koji su odgovorni za izravan kontakt 
s vlasnicima i upraviteljima šuma. 
Savjetnici donose odluku o tome može 
li se radnjama u području šumarstva 
koje su predložili upravitelji šuma odo -
briti potpora. Ta se odluka ne temelji 
ni na jasnim kriterijima odabira ni na 
pisanoj evaluaciji predložene radnje 
u području šumarstva (procjeni teh -
ničkih specifikacija, važnosti, hitnosti, 
utjecaju na okoliš itd.).
...ili se kriterijima odabira ne 
određuju prioritetne potrebe 
u vezi s okolišem
35 
Poduzimanje radnji u šumskim po -
dručjima EU -a koja su najvrjednija za 
okoliš, kao što su područja mreže Na -
tura 2000., nije u svim slučajevima bilo 
prioritet29 (vidjeti okvir 1. ). Procjenjuje 
se da je mrežom šumskih područja 
Natura 2000. obuhvaćeno približno 
20 % ukupnih šumskih područja EU -a30. 
Cilj je mreže područja Natura 2000. 
osigurati dugoročni opstanak najvrjed -
nijih i najugroženijih europskih vrsta 
i staništa31.
18 Opažanja
33 Prema podatcima iz godišnjeg 
izvješća slovačkog 
Nacionalnog šumarskog 
centra za 2012. godinu 
o pojavi štetnih čimbenika 
u šumama i prognozi za 
sljedeću godinu.Financiranje nije bilo uskla -
đeno s utvrđenim rizicima 
i potrebama
36 
Financiranje bi trebalo biti uskla -
đeno s utvrđenim rizicima i usmje -
reno na područja kojima je pomoć 
najpotrebnija.
U Slovačkoj i Austriji 
financiranje nije odgovaralo 
utvrđenim rizicima…
37 
Dodjeljivanje financijske potpore 
u sklopu mjere 226. u Slovačkoj nije 
bilo u skladu s glavnim mogućim 
štetnim čimbenicima u šumama. Na 
primjer, iako su katastrofe povezane 
s vjetrom najvažniji štetni čimbenik 
u šumama u toj zemlji (80 %), nakon 
čega slijede snijeg (12 %) i suše s to -
plinskim udarima (7 %)33, najveći udio 
javne potpore u sklopu mjere 226. iskorišten je za radnje u području 
sprječavanja šumskih požara (61 %), 
uglavnom za izgradnju i održavanje 
šumskih cesta koje su se poglavito 
upotrebljavale za iskorištavanje šuma, 
a da pritom nije bila opravdana njihova 
konkretna poveznica sa sprječavanjem 
požara.
38 
Unatoč tome što u Austriji postoje 
detaljni planovi upravljanja šuma -
ma i planovi za područja opasnosti, 
trenutačna procjena rizika za zaštitu 
šuma koju provode austrijska nadlež -
na tijela imala je ograničenu ulogu 
u usmjeravanju potpore. Nije posto -
jala jasna poveznica između osnovnih 
rizika za šume i potrošnje proračunskih 
sredstava. Na primjer, saveznoj zemlji 
Salzburg, koja ima ukupno 376 tisuća 
hektara šuma klasificiranih kao šume 
vrlo niskog ili srednjeg rizika, dodi -
jeljeno je nešto više sredstava nego 
Koruškoj, koja ima ukupno 584 tisuće 
hektara šuma klasificiranih kao šume 
srednjeg ili visokog rizika.Određivanje prioritetnih potreba u vezi s okolišem na razini država članica
Iako je znatan postotak slovačkih šuma klasificiran pod zaštićene šume (uključujući mrežu Natura 2000.) koje 
imaju visoku vrijednost za okoliš, u postupku odabira nije im dana prednost, čime je ograničen mogući utjecaj 
mjere 226. na okoliš.
Radnje namijenjene obnavljanju šuma u Francuskoj (Akvitanija) osmišljene su tako da se potpora nakon oluja 
dodijeli za što veću površinu šume, ne dajući prednost šumama veće vrijednosti za okoliš. Usto, regionalnim 
pravilima nisu uzeti u obzir ekološki aspekti uklanjanja drva, krčenja i obnavljanja oštećenih područja32. Na pri -
mjer, ta pravila nisu propisivala ekološke studije u osjetljivim područjima na razini projekata i nisu zabranjivala 
određene postupke koji utječu na zaštitu tla, kao što je ogoljivanje velikih površina buldožerom.
32 Za razliku od Akvitanije, regija Lorena, koja je također financirala ulaganja u obnavljanje šumskih kultura oštećenih tijekom oluje 1999. godine, 
izradila je pravila kojima su uzeti u obzir i ekološki aspekti.Okvir 1.
19 Opažanja
...dok je u Italiji (Bazilikata) 
i Španjolskoj (Andaluzija) 
financiranje uglavnom bilo 
usmjereno na šume u javnom 
vlasništvu za potporu radno 
intenzivnim aktivnostima
39 
Revizijom je utvrđena nerazmjerno 
visoka razina dodjeljivanja potpore 
određenim javnim tijelima (regional -
nim ili općinskim vlastima) za aktiv -
nosti u šumama u javnom vlasništvu, 
kao i koncentracija sredstava pove -
zanih sa skupim radno intenzivnim 
aktivnostima.
40 
Mjera 226. u Italiji (Bazilikata) primje -
njivala se isključivo na šume u općin -
skom vlasništvu, koje čine samo 30 % 
ukupnih šumskih područja te regije. 
Činjenica da je određeno šumsko 
područje u općinskom vlasništvu ne 
podrazumijeva da tom području prijeti 
veći rizik od požara. Naime, površina 
šumskih područja zahvaćenih požarom 
u Bazilikati u 2012. godini povećala 
se za 93 % u odnosu na 2011. godinu 
i za 231 % u odnosu na razdoblje od 
2009. do 2011. godine. Navedeni su po -
žari uglavnom zahvatili područja šuma 
u privatnom vlasništvu. Do ograniče -
nja potpore na općinske šume došlo je 
zbog namjere da se osigura posao za 
šumarske radnike koji se svake godine 
sezonski zapošljavaju za rad u šuma -
ma u općinskom vlasništvu (vidjeti 
odlomak 31.).41 
Iako je u Španjolskoj (Andaluzija) više 
od 70 % šuma u privatnom vlasništvu, 
rashodi u okviru predmetne mjere 
bili su približno triput veći za šum -
ska područja u javnom nego za ona 
u privatnom vlasništvu. Ni u programu 
ruralnog razvoja ni tijekom ex ante  
evaluacije nisu dostavljene informacije 
na temelju kojih bi se mogla opravda -
ti nejednaka raspodjela financijskih 
sredstava, a objašnjenje španjolskih 
nadležnih tijela glasi da je zbog nedo -
statka profitabilnosti privatnog sektora 
šumarstva potporu potrebno usmjeriti 
na šume u javnom vlasništvu.
42 
Nadalje, u toj istoj regiji, u vezi s natje -
canjem u okviru poziva na podnošenje 
investicijskih prijedloga u 2008. godini, 
na javnu potporu dodijeljenu u okviru 
mjere 226. za krčenje područja prekri -
venih grmljem i šibljem otpalo je šest 
puta više financijskih sredstava nego 
na ukupni iznos koji je u regiji upotri -
jebljen za ostale posebne financirane 
radnje za sprječavanje požara poput 
stvaranja i održavanja protupožarnih 
prosjeka ili izgradnje i održavanja 
vodoopskrbnih točaka. Iako krčenje 
područja prekrivenih grmljem i šibljem 
ima pozitivan učinak na suzbijanje 
širenja požara, riječ je o skupim radno 
intenzivnim aktivnostima. Španjolska 
nadležna tijela priznala su da se krče -
nje i prorjeđivanje upotrijebilo u mno -
gim područjima u kojima bi ekonomski 
i ekološki bilo poželjnije kontrolirano 
spaljivanje. Svoje su odluke opravdali 
nedostatkom kvalificiranog osoblja 
te postojanjem pravnih (potrebni 
su detaljni administrativni nalozi za 
spaljivanje) i društvenih prepreka, ali 
planiraju razviti uporabu kontroliranog 
spaljivanja u bliskoj budućnosti.
20 Opažanja
34 Izvješće Glavne uprave za 
poljoprivredu i ruralni razvoj iz 
ožujka 2009. godine 
o provedbi mjera za 
šumarstvo u skladu 
s Uredbom (EZ) br. 1698/2005: 
„...Ipak, radnje koje se odnose 
na suzbijanje štetočina mogu 
se smatrati prihvatljivima 
u okviru ove mjere ako su 
povezane s određenom 
elementarnom nepogodom, 
npr. olujnim nevremenom, 
poplavama ili šumskim 
požarima”.Dio II. – Otkrivene su 
pojedine radnje koje nisu 
bile primjerene za 
postizanje ciljeva 
mjere 226.
Radnje obuhvaćene revizi -
jom samim svojim karakte -
rom općenito su doprinijele 
ciljevima mjere 226., ali…
43 
Potpora u okviru mjere 226. trebala se 
dodjeljivati samo za obnavljanje šum -
skog potencijala u šumama oštećenim 
elementarnim nepogodama i požari -
ma te za uvođenje preventivnih radnji. 
Brojne sufinancirane radnje pregleda -
ne u sklopu revizije samim su svojim 
karakterom (protupožarni prosjeci, 
prorjeđivanje, krčenje itd.) općenito 
doprinijele ciljevima potpore. Neki su 
projekti bili od posebne važnosti zbog 
svog iznimnog zaštitnog karaktera 
(vidjeti okvir 2. )....potpora je dodijeljena 
i za neke radnje u području 
šumarstva koje nisu pove -
zane s elementarnim 
nepogodama
Suzbijanje štetočina i bolesti
44 
Radnje namijenjene obnavljanju 
šuma i preventivne radnje u okviru 
mjere 226. trebale bi biti povezane 
s elementarnim nepogodama, odno -
sno povezane s pojavom elementarne 
nepogode ili rizikom od nje. Šteta koju 
uzrokuju kukci/štetočine ili bolesti 
sama po sebi ne smatra se elemen -
tarnom nepogodom34. Iz tog razloga 
radnje koje se odnose na uobičajeno 
suzbijanje štetočina ne bi trebale 
biti prihvatljive za financiranje osim 
ako pojava štetočina nije posljedica 
elementarne nepogode. Preventivnim 
radnjama u Španjolskoj (Andaluzija) 
i Slovačkoj u vezi sa suzbijanjem šte -
točina dodijeljena je potpora u okviru 
mjere 226. iako te radnje nisu bile 
povezane ni s kakvom elementarnom 
nepogodom. Smatrale su se prihvat -
ljivima jer su se u tom području već 
bile pojavile štetočine. Međutim, zbog 
ograničenog opsega pojave štetoči -
na postojanje rizika od elementarne 
nepogodne nije bilo opravdano.
Primjer dobre prakse (projekti visoke vrijednosti za okoliš)
Nekoliko projekata u Austriji financirano je kako bi se spriječile snježne lavine u šumama sa zaštićenim sta -
tusom obavljanjem horizontalne sječe stabala, što također znatno pridonosi i zaštiti izvora iz kojih se napajaju 
vodoopskrbni sustavi obližnjih općina.Okvir 2.
21 Opažanja
Radnje prenesene iz drugih 
mjera
45 
Sve radnje u Austriji koje su izvorno 
pokrenute u okviru mjere 224. „pla -
ćanja u okviru mreže Natura 2000.” 
i mjere 225. „plaćanja u svrhu očuvanja 
šumskog okoliša” zapravo su se finan -
cirale u okviru mjere 226. Međutim, 
mjere 224. i 225. odnose se na radnje 
čiji je cilj održavanje i poboljšanje eko -
loškog djelovanja šumskih područja 
i sastojina koji nisu povezani sa sprje -
čavanjem katastrofa, dok se u okviru 
mjere 226. potpora pruža samo u vezi 
s elementarnim nepogodama. Slično 
tome, pojedini projekti povezani sa 
sadnjom izvorno prijavljeni u okviru 
mjere 122., kojoj je cilj „povećanje 
gospodarske vrijednosti šuma”, kasnije 
su odobreni u okviru mjere 226., bez 
jasne naznake njihove poveznice s bilo 
kakvom elementarnom nepogodom.
Povećanje  broja  vrsta  drveća
46 
Potporom u okviru mjere 226. u An -
daluziji obuhvaćene su mjere čiji je 
cilj očuvanje i poboljšanje ekosustava 
šumovitih područja povećanjem broja 
vrsta drveća u određenoj zoni u kojoj 
nije bilo oštećenja ili gubitka pokrova 
drvećem uzrokovanog elementarnom 
nepogodom ili požarom. Stoga glavni 
cilj tih radnji u Andaluziji nije bio pove -
zan s ciljem mjere 226.Infrastruktura  je sagrađena  
dugo  nakon  pojave  
elementarne  nepogode
47 
Mokro skladištenje drvne sirovine 
tehnika je koja doprinosi održavanju 
kvalitete drva nakon sječe, čime se 
postiže njezina optimalna prodajna 
cijena. Objektima za skladištenje 
drvne sirovine u Austriji dodijeljena je 
potpora kako bi se spriječila najezda 
potkornjaka u borovim šumama pogo -
đenim pojavom elementarnih nepo -
goda (olujnih nevremena). Revizijom 
je utvrđeno da su se navedeni objekti, 
koji su sagrađeni dugo nakon pojave 
katastrofe, u stvarnosti upotrebljavali 
za skladištenje bukovine, koju potkor -
njaci napadaju u vrlo maloj mjeri.
Nije bilo moguće provjeriti 
ključne uvjete prihvatljivosti 
za određene vrste provede -
nih aktivnosti
48 
Člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EU) 
br. 65/2011, kao opće načelo nadzora, 
propisano je da države članice uspo -
stavljaju sustav nadzora kojim se osi -
gurava provođenje svih neophodnih 
kontrola za učinkovitu potvrdu ispu -
njavanja svih uvjeta pod kojima je odo -
brena potpora. Člankom 33. stavkom 2. 
iste uredbe propisano je da se mora 
voditi zadovoljavajući revizijski trag.
22 Opažanja
49 
Sud je revizijom utvrdio nedostatke 
u sustavu koji su navedeni u  okvi -
ru 3.  Zbog tih nedostataka nije bilo 
moguće provjeriti ispunjavanje svih 
uvjeta pod kojima je potpora odo -
brena zbog manjka dokumentacije ili 
informacija u vezi s ključnim uvjetima 
prihvatljivosti.
Postoje slučajevi dodjeljiva -
nja potpore za šumske ceste 
u kojima nije dokazana kon -
kretna korist za sprječavanje 
požara…
50 
U okviru mjere 226. pružena je potpora 
izgradnji i održavanju šumskih cesta 
i staza u Francuskoj (Akvitanija), Austri -
ji, Slovačkoj i Španjolskoj (Andaluzija) 
koje su se upotrebljavale za izvlačenje 
drva i ostalih šumskih proizvoda (plu -
ta) iz proizvodnih šuma u privatnom 
vlasništvu (vidjeti okvir 4. ).51 
Izgradnja i održavanje šumskih ce -
sta koje se pretežno upotrebljavaju 
za izvlačenje drva i ostalih šumskih 
proizvoda nije svrha mjere 226. Za te 
aktivnosti iz EPFRR -a pruža se od -
govarajuća potpora u okviru osi 1. 
(mjere 122. i 125.) čiji je cilj povećati 
konkurentnost sektora šumarstva. Iako 
su šumske ceste nužne za borbu protiv 
požara, trebalo bi izbjegavati uporabu 
mjere 226. za pružanje potpore projek -
tima koji se uglavnom temelje na gos -
podarskim ciljevima i koji ne donose 
posebne koristi za sprječavanje požara. 
U nekoliko projekata obuhvaćenih revi -
zijom (5 od 8 revidiranih projekata koji 
obuhvaćaju ceste u šumama u privat -
nom vlasništvu) nije bilo obrazloženja 
koje će koristi oni donijeti u pogledu 
ciljeva sprječavanja požara kako bi se 
osigurao djelotvoran doprinos potpore 
ciljevima zaštite okoliša.
Primjeri nedostatnih informacija ili dokumenata u vezi s dodjeljivanjem potpore 
u okviru mjere 226.
Jedan od važnih kriterija prihvatljivosti u Akvitaniji (u Francuskoj) koji je trebalo provjeriti za sve zahtjeve za 
potporom bilo je utvrditi je li dosegnut minimalni prag štete koji su utvrdila regionalna nadležna tijela (naj -
manje 40 %). Revizijom je otkriveno da ne postoji nikakav administrativni informacijski sustav za identifikaciju 
šumskih sastojina koje je 1999. godine pogodilo olujno nevrijeme ni za utvrđivanje razine štete. Stoga nije bilo 
moguće provjeriti točnost prijava podnositelja zahtjeva.
Dokumentacija u spisu u vezi s jednim postupkom javne nabave u Slovačkoj bila je nepotpuna jer je u spisu 
korisnika zadržana samo odabrana ponuda, a ne i odbijene ponude. Time su izgubljeni dokazi o djelotvornoj 
evaluaciji ponuda.Okvir 3.
23 Opažanja
52 
U Austriji, na primjer, jedan se projekt 
odnosio na izgradnju šumske ceste 
kojom je omogućen pristup šumama 
površine 25 hektara. Glavni cilj projek -
ta bio je omogućiti vlasnicima šume 
izvlačenje drva. Jedan od argumenata 
u projektnoj dokumentaciji bila je mo -
bilizacija neiskorištenih šumskih resur -
sa, čime bi se povećala profitabilnost 
mobilizacije drvne sirovine i opskrbe 
lokalnih pilana.
...a koji bi mogli imati nepo -
voljne sporedne učinke na 
okoliš ako se prikladno ne 
razmotre lokalni uvjeti
53 
Kako bi se osigurao učinkovit dopri -
nos potpore ciljevima zaštite okoliša, 
potrebno je jasno utvrditi uvjete za 
dodjeljivanje potpore za izgradnju i održavanje šumskih cesta u okviru 
mjere 226. Propisima EU -a nisu utvr -
đeni minimalni uvjeti za osiguravanje 
primjerene zaštite okoliša poput ogra -
ničenja pristupa, gustoće cesta koja ne 
ugrožava zaštitu ekosustava ili obve -
zno ishođenje potvrde za projekte 
koju izdaju lokalne vatrogasne službe. 
Kako se navodi u „Studiji izvedivosti za 
načine borbe protiv propadanja šuma 
u Europskoj uniji”, tehničkom izvješću 
koje je sastavljeno za Glavnu upravu 
za okoliš (prosinac 2007.), „izgradnja 
cesta može doprinijeti zaštiti šuma, ali 
može imati i suprotan učinak (...) Mreže 
šumskih cesta omogućuju pristup šum -
skim požarima i stoga doprinose borbi 
protiv šumskih požara. S druge strane, 
šumske ceste mogu dovesti do veće 
fragmentacije šuma, čime se remeti 
ravnoteža funkcija ekosustava te uzro -
kuje povećana osjetljivost šuma.”Primjer gospodarske uporabe šumskih cesta kojima je pružena potpora u okviru 
mjere 226. (Akvitanija, Francuska)Okvir 4.

24 Opažanja
54 
Za šumske ceste u Slovačkoj obuhva -
ćene aktivnostima koje su financirane 
u okviru mjere 226., programom rural -
nog razvoja koji je odobrila Komisija 
propisana je optimalna gustoća cesta 
od 20 do 25 m/ha. Revizijom je utvrđe -
no da je potpora u stvarnosti dodi -
jeljena za nerazmjerno gustu mrežu 
šumskih cesta, što može negativno 
utjecati na ekološko stanje predmetnih 
šuma. Primjerice, jedan je privatni ko -
risnik 2008. godine prijavio 4 projekta 
koja su se odnosila na izgradnju novih 
šumskih cesta u njegovom šumarskom 
gospodarstvu35. Prije tog infrastruk -
turnog ulaganja, duljina šumskih cesta 
u navedenom šumarskom gospodar -
stvu bila je zanemariva. Kao rezultat 
ulaganja, izgrađeno je približno 40 km 
novih šumskih cesta, čime je gustoća 
šumskih cesta narasla na 36 m/ha, što 
prekoračuje optimalnu gustoću cesta 
od 20 do 25 m/ha predviđenu progra -
mom ruralnog razvoja. Jedan drugi 
korisnik u svom šumarskom gospo -
darstvu površine 24,96 ha izgradio je 
3 619 m šumskih cesta, čime se gustoća 
šumskih cesta popela na 145 m/ha, što 
je iznimno mnogo i u odnosu na slo -
vački prosjek (otprilike 10,6 m/ha) i na 
optimalnu gustoću od 20 do 25 m/ha 
predviđenu programom ruralnog 
razvoja.Dio III. – Isplativost 
financiranih radnji nije 
bila prikladno osigurana
Opravdanost troškova 
nije bila dokazana u svim 
slučajevima
55 
Člankom 24. stavkom 2. točkom (d) 
Uredbe Komisije (EU) br. 65/2011 
o utvrđivanju detaljnih pravila za pro -
vedbu Uredbe (EZ) br. 1698/2005 ve -
zano uz primjenu postupaka kontrole, 
propisano je da kontrola usklađenosti 
zahtjeva za potporu uključuje provjeru 
opravdanosti predloženih troškova, 
koji se procjenjuju odgovarajućim su -
stavom vrednovanja poput referentnih 
troškova, usporedbe različitih ponuda 
ili procjenom procjenjivačkog odbora.
56 
Nedostaci u uspostavljenim postupci -
ma u Austriji, Slovačkoj i Italiji (Bazilika -
ta) utjecali su na opravdanost troškova 
radnji za koje je dodijeljena potpora 
(vidjeti okvir 5. ).35 Cijela je šuma klasificirana kao 
područje kojem prijeti visoki 
rizik od požara.
25 Opažanja
Primjeri nedovoljne opravdanosti standardnih troškova
1. primjer
Vrste intervencija i njihovih gornjih granica u Austriji (fiksne gornje granice ili paušalni iznosi po hektaru ili sta -
blu) utvrđivali su se svake godine. Međutim, nije postojalo opravdanje ili jasna logika za određivanje određe -
nih gornjih granica koje su se iz godine u godinu znatno mijenjale:
Pošumljavanje nakon elementarnih nepogoda
Gornja granica za pošumljavanje listopadne šume u Koruškoj (> 75 % listače) izvorno je postavljena na 
1 800 eura/ha u 2008., a od 2009. godine povećana je na 2 500 eura/ha. U 2010. godini potpora za pošumljava -
nje iznosila je i do 6 000 eura/ha.
Prorjeđivanje
U Koruškoj je također zabilježeno povećanje gornje granice za prorjeđivanje s 300 eura/ha u 2008. na 
400 eura/ha u 2009. godini, a u slučaju paušalnih plaćanja koja se odnose na zaštitu šuma s 420 eura/ha na 
560  eura/ha.
U Donjoj Austriji, javna potpora za prorjeđivanje u razdoblju od 2007. do 2009. godine iznosila je 350 eura/ha. 
U 2010. godini povećala se na maksimalan iznos od 750 eura/ha (uz predočenje računa) ili 500 eura/ha u sluča -
ju paušalnih plaćanja. Oba su iznosa od 2011. godine ponovno snižena na 350 eura/ha.
2. primjer
Standardni utvrđeni troškovi u Bazilikati bili su znatno viši nego u ostalim susjednim talijanskim regijama za 
iste ili slične preventivne radnje, kao što je prikazano u nastavku.
Ručno krčenje
Standardni trošak ručnog krčenja za stvaranje putova širine 1,2 metra u Bazilikati iznosio je 7,81 euro po 
metru, dok je standardni trošak jedne usporedive aktivnosti – stvaranja „puta širine 1 metar na bilo kojoj vrsti 
terena” – u Apuliji iznosio samo 3,58 eura po metru.
Obnavljanje servisnih putova
Kada je riječ o obnovi servisnih putova, standardno radno vrijeme u Bazilikati iznosilo je 35 minuta po metru 
uz standardni trošak od 6,89  eura po metru. Za sličnu aktivnost u Apuliji, standardno radno vrijeme bilo je 
9 minuta (uključujući tri minute s trimer-kosilicom) uz standardni trošak od 2,15 eura po metru. Slična se aktiv -
nost provodila i u Kampaniji uz trošak od 2,77 eura po metru.Okvir 5.
26 Opažanja
59 
U jednom projektu u Andaluziji u vezi 
s javnim šumama nisu obavljene odre -
đene radnje koje predstavljaju oko 
13,5 % ukupne vrijednosti ugovora za 
izvođenje šumarskih radova. S druge 
strane, izvođač je obavio neke druge 
radnje po mnogo većoj cijeni od one 
koja je planirana u izvedbenom planu. 
Budući da ukupni odobreni troškovi 
projekta nisu prekoračeni, korisnik nije 
bio dužan obrazložiti ni neizvođenje 
određenih radnji ni povećanja troškova 
za druge radnje.60 
Za određene intervencije u Francuskoj 
u vezi s obnavljanjem i održavanjem, 
korisnici su uz svoj zahtjev dužni do -
staviti samo jednu ponudu. Prilaganje 
nekoliko ponuda doprinijelo bi osigu -
ravanju odabira ekonomski najpovolj -
nije ponude.Primjer jedne skupe aktivnosti zbog uporabe fizičkog rada
Održavanje šumskih cesta
Ukupni troškovi za održavanje 7 253,82 metra jedne šumske ceste u Bazilikati iznosili su 337 665,32 eura36 uz 
standardni trošak od 46,55  eura po metru.
Za sličnu šumsku cestu jednake duljine u Toskani troškovi za radove ručnog i strojnog održavanja iznosili bi 
samo 37 828,67 eura jer standardni trošak u toj regiji iznosi 5,21 euro po metru.
36 46,55 eura po metru.Okvir 6.57 
Aktivnosti u Bazilikati bilo je moguće 
provesti ekonomičnije i učinkovitije ve -
ćom uporabom strojeva (kao u ostalim 
regijama) umjesto ljudskog rada. Zbog 
veće uporabe fizičkog rada standar -
dni troškovi u Bazilikati u brojnim su 
slučajevima mnogo viši nego u drugim 
regijama za iste ili slične aktivnosti 
(vidjeti okvir 6. ).58 
Na sve projekte u Slovačkoj primjenju -
ju se pravila javne nabave kojima se 
treba osigurati učinkovita uporaba jav -
nih sredstava. Revizori su otkrili da ni 
za jedan od troškova ulaganja za koje 
su korisnici podnijeli zahtjev za povrat 
nije postojala evaluacija njihove oprav -
danosti iako je udio javnih sredstava 
u financiranju projekata iznosio 100 %. 
Jedina službena provjera provodila se 
kako bi se utvrdilo da rashodi za koje 
su korisnici podnijeli zahtjev za povrat 
nisu prekoračili postavljeni prag iz 
postupka javne nabave.
27 Opažanja
Primjeri situacija koje 
predstavljaju rizik od pre -
komjerne potpore javnim 
sredstvima
61 
Dodjeljivanje potpore u slučajevima 
kada korisnik nije jasno dokazao potre -
bu za njom („mrtvi teret”) negativno 
utječe na učinkovitost potpore.
62 
Određeni projekti koji su se financi -
rali u Austriji u okviru mjere već su 
bili dovršeni. Nacionalna provedbena 
uredba stupila je na snagu početkom 
2008. godine i stoga su prve odluke 
o dodjeljivanju potpore donesene tek 
u travnju 2008. Međutim, potencijalni 
korisnici mogli su podnositi zahtjeve 
za potporu do siječnja 2007. godine, 
na što ih se i poticalo, kao i na izvo -
đenje projekata na vlastitu odgovor -
nost. Tijekom 2007. godine ukupno je 
podnesen 3 671 zahtjev za potporu, 
među kojima su najmanje 444 projekta 
bila dovršena prije datuma donošenja 
odluke o dodjeljivanju potpore. Kad 
je riječ o zahtjevima podnesenima 
od 2008. godine nadalje, najmanje 
147 projekata bilo je provedeno prije 
odobrenja dodjeljivanja potpore, iako 
se u provedbenoj uredbi koja je na 
snazi od 2008. godine navodi da su 
troškovi u vezi s projektima u okviru 
mjere 226. prihvatljivi samo od datuma 
donošenja odluke o potpori. U tim slu -
čajevima, izvornim odlukama korisnika 
da provedu projekte i bez potpore 
dovedeno je u pitanje jesu li uopće 
trebali primiti javnu potporu.63 
Dva korisnika u Slovačkoj obuhvaćena 
revizijom kojima je dodijeljena potpo -
ra za izgradnju šumskih cesta potvrdila 
su tijekom terenskog revizijskog posje -
ta da bi bila provela predmetne radnje 
čak i bez javnih sredstava.
64 
Za dodjeljivanje potpore za šumarstvo 
u Španjolskoj u okviru mjere 226. bila 
su prihvatljiva i pretežno poljopri -
vredna zemljišta (pašnjaci s drvećem, 
grmoviti pašnjaci i livade za ispašu), 
koja su bila prijavljena kao „prihvat -
ljivi hektari” da bi se aktivirala prava 
na plaćanje37 i kao takva unesena 
u španjolski sustav identifikacije ze -
mljišnih parcela. Pojedinim je korisni -
cima u okviru mjere 226. dodijeljena 
potpora za krčenje zemljišta od šiblja 
i grmlja, kao za preventivnu radnju 
protiv požara, iako su korisnici već bili 
dužni svoje parcele kao poljoprivredno 
zemljište održavati u dobrom poljopri -
vrednom i ekološkom stanju (tj. iskrče -
ne od šiblja i grmlja).37 Člankom 34. Uredbe Vijeća 
(EZ) br. 73/2009 od 
19. siječnja 2009. o utvrđivanju 
zajedničkih pravila za 
programe izravne potpore za 
poljoprivrednike u okviru 
zajedničke poljoprivredne 
politike i utvrđivanju 
određenih programa potpore 
za poljoprivrednike, o izmjeni 
uredaba (EZ) br. 1290/2005, 
(EZ) br. 247/2006, (EZ) 
br. 378/2007 i stavljanju izvan 
snage Uredbe (EZ) 
br. 1782/2003 (SL L 30, 
31.1.2009., str. 16.), propisano 
je da se potpora dodjeljuje 
nakon aktiviranja prava na 
plaćanje po prihvatljivom 
hektaru. Prema definiciji iz tog 
istog članka, „prihvatljivi 
hektar” znači bilo koju 
„poljoprivrednu površinu na 
gospodarstvu… ili, ako se 
površina koristi i za 
nepoljoprivredne aktivnosti, 
koje se pretežito koriste za 
obavljanje poljoprivredne 
aktivnosti”.
28 Opažanja
Dio IV. – Alati za praćenje 
ne omogućavaju Komisiji 
i državama članicama 
prikladnu procjenu 
učinkovitosti 
i djelotvornosti mjere
65 
Za procjenu djelotvornosti mjere 226. 
potrebna je uporaba prikladnih alata 
za praćenje i evaluaciju koji omoguću -
ju utvrđivanje potrebnih poboljšanja 
kako bi se ostvario najveći mogući 
učinak potpore EU -a.
Raspoloživi alati za praćenje
66 
Za razdoblje od 2007. do 2013. godine, 
u suradnji Komisije i država članica 
izrađen je „zajednički okvir praćenja 
i evaluacije”. Napredak, učinkovitost 
i djelotvornost provedbe programa 
ruralnog razvoja s obzirom na njihove 
ciljeve mjere se s pomoću pokazatelja 
koji se odnose na polazno stanje, fi -
nancijsko izvršenje, izlazne proizvode, 
rezultate i učinak programa38.67 
Komisija je izdala smjernice kojima su 
utvrđeni sljedeći zajednički pokazatelji 
izlaznih proizvoda povezani s proved -
bom mjere 226.: (a) broj preventivnih 
radnji/radnji namijenjenih obnavljanju, 
(b) oštećena šumska područja koji -
ma se dodjeljuje potpora i (c) ukupni 
opseg ulaganja.  Pored navedenih 
pokazatelja izlaznih proizvoda, u za -
jedničkom okviru praćenja i evaluacije 
za mjeru 226. utvrđen je sljedeći poka -
zatelj rezultata: područje u kojemu se 
uspješno gospodari zemljištem i koje 
doprinosi poboljšanju biološke razno -
likosti, kvalitete vode i tla te ublažava -
nju klimatskih promjena.
Nedovoljni pokazatelji za 
mjerenje ostvarenja ciljeva
68 
Iako je većina financiranih radnji 
preventivnog karaktera, pokazatelj 
izlaznih proizvoda postavljen za takve 
radnje (broj preventivnih radnji) bio je 
nedovoljan. Pokazatelj izlaznih proi -
zvoda „oštećena šumska područja ko -
jima se dodjeljuje potpora” odnosi se 
samo na šume koje su stvarno ošteće -
ne u katastrofama pa je taj pokazatelj 
relevantan samo za radnje namijenje -
ne obnavljanju.
69 
Kad je riječ o pokazatelju rezultata 
koji se odnosi na poboljšanje biološke 
raznolikosti, kvalitete vode i tla te ubla -
žavanje klimatskih promjena, revizijom 
je utvrđeno da nijedno od posjećenih 
upravljačkih tijela nije moglo povezati 
rezultat svake pojedine radnje samo 
s jednim od aspekata navedenog 
pokazatelja te su neka od nadležnih 
tijela u stvari kao ostvareni rezultat 
prikazala iste ukupne površine za svaki 
od aspekata pokazatelja.38 Članci 80. i 81. Uredbe (EZ) 
br. 1698/2005.
29 Opažanja
70 
Pokazatelj rezultata za novo program -
sko razdoblje od 2014. do 2020. godi -
ne39 (broj poljoprivrednih gospodar -
stava koja sudjeluju u programima 
upravljanja rizicima) ne donosi po -
boljšanje u pogledu evaluacije djelo -
tvornosti potpore pa je izgledno da će 
utvrđeni nedostaci i dalje biti prisutni.
Ograničena korisnost sred -
njoročnih evaluacija
71 
U okviru evaluacije programa ruralnog 
razvoja ocjenjuje se njihova pripre -
ma, provedba i dovršetak ( ex ante , 
srednjoročne i  ex post  evaluacije). Dok 
ex ante  evaluacije imaju za cilj optimi -
zirati dodjelu proračunskih sredstava 
i poboljšati kvalitetu izrade programa, 
srednjoročnim i  ex post  evaluacijama 
ispituje se stupanj iskorištenosti resur -
sa, djelotvornost i učinkovitost izrade 
programa EPFRR -a, njegov društve -
no-gospodarski učinak te učinak na 
prioritete Unije. U vezi s mjerom 226., 
u okviru zajedničkog okvira praćenja 
i evaluacije za razdoblje od 2007. do 
2013. godine određena su četiri pitanja 
za evaluaciju koja se odnose na to 
u kojoj su mjeri radnje za koje je dodi -
jeljena potpora doprinijele: (a) obnav -
ljanju šumskog potencijala (oštećene 
šume), (b) održavanju šuma (preven -
tivne radnje), (c) povećanju održivog 
gospodarenja šumskim zemljištima 
i (d) poboljšanju okoliša.72 
Revizijom je utvrđeno da su u vezi 
s mjerom 226. u sklopu srednjoročnih 
evaluacija prikupljene različite i nepot -
pune informacije. Na primjer, provodi -
telji evaluacija u Bazilikati i Akvitaniji 
nisu dali odgovore ni na jedno od 
navedenih pitanja, za razliku od onih 
u Andaluziji. Međutim, iako se u Anda -
luziji odgovorilo na ta pitanja, odgo -
vori nisu uvijek bili korisni za procjenu 
napretka provedbe jer su isti podatci 
(broj aktivnosti i broj hektara) dostav -
ljeni i za pitanja o održavanju šuma 
i održivom gospodarenju šumskim 
zemljištima.
Djelotvornost preventiv -
nih radnji nije prikladno 
izmjerena
73 
Šteta koju uzrokuju požari koncentrira -
na je u nekoliko država članica u po -
dručju Sredozemlja. Statistički podatci 
na razini EU -a pokazuju umjereno 
smanjenje ukupne opožarene površine 
u posljednjih nekoliko godina (vidjeti 
odlomak 4.). Međutim, kretanja na 
razini država članica nisu ista (vidjeti 
grafikon 3. ).39 Provedbena uredba Komisije 
(EU) br. 808/2014 od 
17. srpnja 2014. o utvrđivanju 
pravila primjene Uredbe (EU) 
br. 1305/2013 Europskog 
parlamenta i Vijeća o potpori 
ruralnom razvoju iz Europskog 
poljoprivrednog fonda za 
ruralni razvoj (EPFRR) (SL L 227, 
31.7.2014., str. 18.).
30 Opažanja Grafikon 3.Opožareni hektari šuma u zemljama u kojima je dodijeljena potpora u okviru 
mjere 226.
74 
Većina potpore iz EPFRR -a u okviru 
mjere 226. imala je za cilj uvesti pre -
ventivne radnje, posebice za sprječa -
vanje šumskih požara (vidjeti prilog I. ). 
Iako se 80 % sredstava EU -a upotre -
bljava za financiranje preventivnih 
aktivnosti, djelotvornost tih aktivnosti 
se ne mjeri. U skladu s tim, Komisija 
ne raspolaže nikakvim statističkim 
podatcima kojima bi se potvrdila djelo -
tvornost radnji za sprječavanje požara 
koje države članice provode u okviru 
mjere 226. i nije zatražila nikakve 
informacije o geografskim područjima 
u kojima su aktivnosti kojima je dodije -
ljena potpora provedene.0200
1004006008001 000
900
700
500
3001 200
1 1001 400
1 300
1993.-1999. 2000.-2006. 2007.-2012.Tisuće hektara
ŠpanjolskaPortugalItalija
Francuska BugarskaPoljskaMađarskaCiparLatvijaNjemačka Slovačka
Češka RepublikaLitvaAustrija Danska 
Izvor:  EFFIS.
31
 Zaključci i preporuke
75 
U razdoblju od 2007. do 2013. godi -
ne cilj potpore EU -a u okviru mjere 
ruralnog razvoja 226. bilo je obnav -
ljanje šumskog potencijala u šumama 
oštećenim elementarnim nepogodama 
i požarima te uvođenje prikladnih 
preventivnih radnji. Većina potpore 
(80 %) bila je namijenjena preventiv -
nim radnjama, i to uglavnom protiv 
požara. Sud je ispitao je li se tom 
potporom dobro upravljalo te mogu 
li Komisija i države članice dokazati da 
su potporom ostvareni željeni rezultati 
na isplativ način. Revizijom je obuhva -
ćen uzorak od 68 radnji, od čega 45 na 
terenu kod krajnjih korisnika.
76 
Sud je zaključio da se potporom nije 
dovoljno dobro upravljalo te da Komi -
sija i države članice ne mogu dokazati 
da su željeni rezultati ostvareni na 
isplativ način.
77 
Vodeći osobito računa o činjenici da je 
takva potpora dostupna i u tekućem 
programskom razdoblju od 2014. do 
2020. godine40, Sud iznosi sljedeće 
preporuke:Preventivne radnje nisu 
bile dovoljno usmjerene
78 
Sud je primijetio da, iako je mjera 226. 
usmjerena na šume kojima prijeti sred -
nji i visoki rizik od požara, u EU -u nema 
zajedničke definicije ili kriterija na teme -
lju kojih bi se utvrdilo koje su to šume. 
U postupcima odabira u državama čla -
nicama postojali su različiti nedostatci: 
nije bilo dovoljno jasnih kriterija odabira 
ni djelotvorne evaluacije predloženih 
radnji te su neka područja rizika bila 
zanemarena. U fazi odabira, ciljevima 
zaštite okoliša nije dana dovoljna pred -
nost, a u fazi provedbe ponekad ih se 
previdjelo (vidjeti odlomke 21. do 42.).
1. preporuka
Države članice trebale bi:
– odabirati preventivne radnje na 
osnovi jasnih kriterija usklađenih 
s potrebama i nakon temeljitog 
i dokumentiranog postupka 
evaluacije,
– poboljšati učinak potpore na 
zaštitu okoliša određivanjem 
prioritetnih radnji u onim šumama 
koje su najvrjednije za okoliš poput 
šumskih područja u okviru mreže 
Natura 2000.
Komisija bi trebala:
– tijekom postupka odobravanja 
programa ruralnog razvoja država 
članica za razdoblje od 2014. do 
2020. godine provjeriti da su 
potrebe za preventivnim radnjama 
u šumskim područjima za koja je 
predviđena javna potpora opisane 
i opravdane na prikladan način,
– utvrditi osnovne zajedničke kriteri -
je za razlikovanje šumskih područ -
ja koja treba klasificirati po tome 
prijeti li im niski, srednji ili visoki 
rizik od požara.40 Članak 24. Uredbe (EZ) 
br. 1305/2013.
32 Zaključci i preporuke
Otkrivene su pojedine 
radnje koje nisu bile 
primjerene za postizanje 
ciljeva mjere 226.
79 
Iako su brojne pregledane sufinanci -
rane radnje samim svojim karakterom 
(protupožarni prosjeci, prorjeđivanje, 
krčenje itd.) općenito doprinijele cilje -
vima potpore, Sud je otkrio slučajeve 
koji nisu bili povezani s elementarnim 
nepogodama ili požarima, nego s dru -
gim ciljevima u vezi s gospodarstvom 
ili zaštitom okoliša. Za pojedine vrste 
provedenih aktivnosti nije bilo mogu -
će provjeriti ključne uvjete prihvatlji -
vosti zbog nedostatka dokumentacije. 
Sud je otkrio i slučajeve uporabe šum -
skih cesta u svrhu gospodarskog isko -
rištavanja šuma u kojima nije dokazana 
posebna korist za sprječavanje požara. 
Vrlo gusta mreža izgrađenih cesta 
mogla bi također negativno utjecati na 
okoliš (vidjeti odlomke 43. do 54.).
2. preporuka
Države članice trebale bi:
– osigurati da se potpora dodje -
ljuje samo radnjama povezanim 
s elementarnim nepogodama ili 
požarima,
– uspostaviti sustav kontrole kojim 
se može osigurati djelotvorna 
provjera usklađenosti s uvjetima 
pod kojima se potpora dodjeljuje 
i čuvanje odgovarajućih dokume -
nata ili informacija,– posvetiti veću pozornost aspek -
tima zaštite okoliša povezanim 
s radnjama kojima se dodjeljuje 
potpora, posebice uspostavljanjem 
odgovarajućih zaštitnih mjera za 
sprječavanje nepovoljnih utjecaja 
na okoliš.
Komisija bi trebala:
– provjeriti da su države članice 
uspostavile takav sustav,
– pojasniti uvjete za radnje koje 
trebaju dobiti potporu u okviru 
mjere 226. kako bi se osiguralo da 
se tim radnjama znatno doprinosi 
sprječavanju požara i elementar -
nih nepogoda, posebice kad su 
dijelom profitabilne gospodarske 
aktivnosti i kao takve bi se mogle 
financirati i u okviru osi 1.
Isplativost financiranih 
radnji nije bila prikladno 
osigurana
80 
U vezi s troškovima radnji kojima se 
pruža potpora, Sud je otkrio slučajeve 
u kojima se iznos gornje granice javne 
potpore često mijenjao bez obrazlo -
ženja, u kojima su standardni troškovi 
u određenoj regiji bili znatno viši nego 
u nekoj drugoj regiji za slične radnje i u 
kojima se prioritet davao fizičkom radu 
umjesto strojevima, što je uzrokovalo 
veće troškove. Otkriveni su i primjeri 
koji su predstavljali rizik od prekomjer -
ne javne potpore, i to u slučajevima 
odabira već dovršenih projekata u koji -
ma su korisnici i sami mogli financirati 
aktivnosti ili u kojima je potpora ulo -
žena u poljoprivredne parcele (vidjeti 
odlomke 55. do 64.).
33 Zaključci i preporuke
3. preporuka
Države članice trebale bi:
– osigurati da su standardni troško -
vi za radnje kojima se dodjeljuje 
potpora razumni,
– opravdavati gornje granice potpo -
re, i svih mogućih izmjena, na os -
novi troškova koje korisnici obično 
imaju,
– tražiti od korisnika da jasno dokažu 
potrebu za potporom u okviru 
mjere 226.
Alati za praćenje ne 
omogućavaju Komisiji 
i državama članicama 
prikladnu procjenu 
učinkovitosti 
i djelotvornosti mjere
81 
Naime, pokazatelji uspješnosti utvr -
đeni zajedničkim okvirom praćenja 
i evaluacije bili su nedostatni, a ras -
položive evaluacije bile su od ograni -
čene koristi. Nije bilo moguće izvesti 
zaključke o djelotvornosti preventivnih radnji jer se ona nije mjerila (vidjeti od -
lomke 65. do 74.). Utvrđeni nedostatci 
vjerojatno će biti prisutni i u razdoblju 
od 2014. do 2020. godine jer se predlo -
ženim novim alatima za praćenje nije 
poboljšao okvir za praćenje za tu vrstu 
potpore.
4. preporuka
Države članice trebale bi:
– izvješćivati o učincima provedenih 
radnji u pogledu smanjenja broja 
požara i/ili elementarnih nepogo -
da te pogođenih područja.
Komisija bi trebala:
– poboljšati vlastito praćenje mjere 
kako bi se osiguralo da je države 
članice provode u skladu s postav -
ljenim posebnim ciljevima.
I. sudsko vijeće, kojim predsjeda članica Revizorskog suda gospođa 
Rasa BUDBERGYTĖ, usvojilo je ovo izvješće na sastanku održanom u Luxembourgu 
17. prosinca 2014.
 Za Revizorski sud
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsjednik

34
 Prilozi Prilog I.Raspodjela financijskih sredstava za mjeru 226.
(u eurima)
Planirani javni rashodi u 
razdoblju od 2007. do 2013. 
(prvi PRR-ovi)Financijsko izvršenje 
javnih rashoda  
od 31. 12. 2012.Broj radnji za koje je 
dodijeljena potporaFinancijsko izvršenje EPFRR-a  
(za NOVE zahtjeve u programskom 
razdoblju od 2007. do 2013.)
Države 
članiceDoprinos 
EPFRR-a 
mjeri 226.Ukupni javni 
rashodi za 
mjeru 226.Plaća -
nja iz 
EPFRR-aUkupna 
javna 
plaćanjaSprječava -
njeObnavljanje Sprječava -
nje –  
plaćanjaObnavlja -
nje –  
plaćanjaUkupna 
plaćanja iz 
EPFRR-a
Bugarska 24 224 29 541 544 664 37 29 244 300 544
Češka 
Republika22 379 28 017 11 068 13 835 47 264 3 189 7 879 11 068
Danska 3 692 6 712 3 792 6 895 0 0 0 0 0
Njemačka 11 005 14 239 11 082 13 852 717 308 9 112 1 970 11 082
Grčka 136 082 179 996 0 0 0 0 0 0 0
Španjolska 468  573 789 950 342 441 543 633 18 666 1 223 275 944 25 486 301 430
Francuska 257 364 467 498 154 768 283 910 455 5 656 7 153 40 010 47 163
Italija 233 655 431 691 143 722 252 069 1 716 261 131 141 9 725 140 866
Cipar 2 250 4 500 1 336 2 671 86 30 962 373 1 336
Latvija 12 974 16 218 1 676 2 104 13 248 1 091 584 1 675
Litva 12 000 15 000 8 510 10 637 28 167 6 215 2 295 8 510
Mađarska 8 251 10 736 1 084 1 392 0 4 105 0 1 084 1 084
Austrija 40 934 81 932 40 959 83 018 12 683 3 842 28 866 8 180 37 046
Poljska 112 000 140 000 31 121 38 901 74 169 19 424 5 158 24 582
Portugal 119 313 146 077 19 012 21 502 237 70 14 684 4 328 19 012
Slovačka 88 281 111 354 89 844 113 396 179 186 57 104 32 740 89 844
UKUPNO 1 552 977 2 473 463 860  958 1 388 480 34 938 16 558 555  129 140  113 695  242
35 Prilozi Prilog II.Popis pregledanih aktivnosti
Država 
članicaBroj 
aktivnostiVrsta aktivnosti Vrsta intervencijeUkupni javni 
rashodi  
(u eurima)Ukupan dopri -
nos EPFRR-a  
(u eurima)Terenski 
posjeti
ES 1 Sprječavanje Protupožarni prosjeci i planovi 4 464,30 3 348,23 Da
ES 2 Sprječavanje Prorjeđivanje, održavanje putova 641 768,30 4 8 2 437, 8 5 Da
ES 3 Obnavljanje Krčenje, ponovno pošumljavanje 13 013,61 9 782,18 Da
ES 4 Obnavljanje Krčenje, prorjeđivanje 499 443,40 374 582,55 Da
ES 5 Obnavljanje Prorjeđivanje, održavanje putova 951 688,65 713 766,49 Da
ES 6 Sprječavanje Preventivne radnje 51 488,59 38 871,67 Ne
ES 7 Sprječavanje i obnavljanjeProrjeđivanje, krčenje, održavanje 
šumskih staza, densifikacija2 262 163,20 1 741 226,39 Ne
ES 8 Sprječavanje i obnavljanjeProrjeđivanje, krčenje, ponovno 
pošumljavanje, izgradnja i održavanje 
putova1 038  834,14 784 763,11 Ne
ES 9 Sprječavanje Prorjeđivanje, krčenje 1 750  955,95 1 313 216,96 Ne
ES 10 Obnavljanje Prorjeđivanje, krčenje 60 236,19 45 17 7,14 Ne
ES 11 Obnavljanje Krčenje 209 115,15 165 631,35 Ne
ES 12 SprječavanjeIzgradnja i održavanje protupožarnih 
prosjeka 278,78 225,00 Ne
ES 13 Sprječavanje Protupožarni prosjeci i planovi 34 323,01 33 750,00 Ne
ES 14 Obnavljanje Održavanje šumskih cesta i staza 297 550,92 276 095,98 Ne
ES 15 Sprječavanje i obnavljanjeProrjeđivanje, krčenje i ponovno 
pošumljavanje1 712  450,99 1 314  688,73 Ne
FR 1 Sprječavanje rizika Čišćenje, obnavljanje 5 368,00 9 760,00 Ne
FR 2 Sprječavanje rizika Pristup 44 791,12 81 438,40 Ne
FR 3 Sprječavanje rizika Infrastruktura 140 768,62 255 942,96 Da
FR 4 Obnavljanje štete Čišćenje, obnavljanje 113 979,04 207 234,62 Da
FR 5 Obnavljanje štete Čišćenje, obnavljanje 178 750,88 325 001,60 Da
FR 6 Obnavljanje štete Obnavljanje 4 121,85 7 494,28 Da
FR 7 Obnavljanje štete Čišćenje, obnavljanje 11 035,20 20 064,00 Da
FR 8 Obnavljanje štete Čišćenje, obnavljanje 14 331,68 26 0 5 7, 6 0 Da
FR 9 Obnavljanje štete Čišćenje 63 490,90 115 438,00 Ne
FR 10 Obnavljanje štete Čišćenje, obnavljanje 34 342,00 62 440,00 Ne
FR 11 Obnavljanje štete Čišćenje, obnavljanje 18 182,15 33 058,46 Ne
36 Prilozi Prilog II.Država 
članicaBroj 
aktivnostiVrsta aktivnosti Vrsta intervencijeUkupni javni 
rashodi  
(u eurima)Ukupan dopri -
nos EPFRR-a  
(u eurima)Terenski 
posjeti
IT 1 Sprječavanje Protupožarni prosjeci, staze, krčenje 1 192 999,59 685 974,76 Da
IT 2 Sprječavanje Protupožarni prosjeci, staze 1 034 691,15 594 947 ,41 Da
IT 3 Sprječavanje Protupožarni prosjeci, staze 1 042 459,99 599 414,50 Da
IT 4 Sprječavanje Protupožarni prosjeci, staze, krčenje 816 808,12 469 664,67 Da
IT 5 Sprječavanje Protupožarni prosjeci, staze 407 399,34 234 254,62 Da
IT 6 Sprječavanje Protupožarni prosjeci, staze 394 524,99 226 851,87 Da
IT 7 Sprječavanje Protupožarni prosjeci, staze 405 571,49 233 203,61 Da
IT 8 Sprječavanje Protupožarni prosjeci, staze, krčenje 1 244 483,70 715 578,13 Da
IT 9 Sprječavanje Protupožarni prosjeci, staze 62 5 927,12 359 908,09 Da
IT 10 Sprječavanje Protupožarni prosjeci, staze, krčenje 616 179,62 354 303,28 Da
IT 11 Sprječavanje Protupožarni prosjeci, staze, krčenje 1 378  702,24 792 753,79 Da
IT 12 Sprječavanje Protupožarni prosjeci, staze 706 745,31 406  378,55 Da
IT 13 Sprječavanje Protupožarni prosjeci, staze 1 002 850,95 576 639,30 Da
IT 14 Sprječavanje Protupožarni prosjeci, staze 900 440,30 517 753,17 Da
IT 15 Sprječavanje Protupožarni prosjeci, staze, krčenje 998 533,36 574 156,68 Da
IT 16 Sprječavanje Protupožarni prosjeci, staze, krčenje 499 266,68 287 078,34 Da
IT 17 Sprječavanje Protupožarni prosjeci, staze 608 695,65 350 000,00 Da
IT 18 Sprječavanje Protupožarni prosjeci, staze, krčenje 583 960,24 335 777 ,14 Da
AT 1 Obnavljanje Krčenje šuma nakon nepogode 33 800,00 16 413,00 Da
AT 2 Sprječavanje Prorjeđivanje 5 840,00 3 041,00 Da
AT 3 Obnavljanje Sadnja 9 001,00 4 371,00 Da
AT 4 Natura 2000. Drveće vrijedno za okoliš 5 080,00 2 646,00 Da
AT 5 SprječavanjeHorizontalna sječa, izvlačenje drva 
žičarom29 029,00 15 118,00 Da
AT 6 Obnavljanje Izvlačenje drva žičarom 17 058,00 8 283,00 Da
AT 7 Obnavljanje Izvlačenje drva žičarom 18 500,00 9 008,00 Da
AT 8 Obnavljanje Izvlačenje drva žičarom 115 883,00 56 273,00 Da
AT 9 SprječavanjeIzvlačenje drva žičarom, priprema, 
sadnja, prorjeđivanje123 698,00 61 994,00 Da
AT 10 SprječavanjeIzvlačenje drva žičarom, priprema, 
sadnja, prorjeđivanje98 538,00 48 250,00 Da
AT 11 Sprječavanje Nadzor potkornjaka 684  810,00 333 434,00 Ne
AT 12 Sprječavanje Šumska cesta 142 415,00 69 342,00 Ne
AT 13 SprječavanjeObnova zaštitnih šuma, sprječavanje 
snježnih lavina, izvlačenje drva žiča -
rom, sadnja itd.128 062,00 62 250,00 Ne
37 Prilozi Prilog II.Država 
članicaBroj 
aktivnostiVrsta aktivnosti Vrsta intervencijeUkupni javni 
rashodi  
(u eurima)Ukupan dopri -
nos EPFRR-a  
(u eurima)Terenski 
posjeti
SK 1 SprječavanjeInfrastruktura, šumska cesta, spremnik 
za vodu, praćenje503 619,00 402 895,00 Da
SK 2 Sprječavanje Infrastruktura, šumska cesta 404  885,00 222 687 ,00 Da
SK 3 SprječavanjeInfrastruktura, šumska cesta, spremnik 
za vodu903 141,00 722 513,00 Da
SK 4 Obnavljanje Zaprašivanje vapnom i gnojidba 633 904,00 507 123,00 Da
SK 5 Obnavljanje Ponovno pošumljavanje 204 132,00 163 305,00 Da
SK 6 Sprječavanje Infrastruktura, šumska cesta 778 136,00 622 509,00 Da
SK 7 Sprječavanje Infrastruktura, šumska cesta 79 689,00 63 751,00 Ne
SK 8 SprječavanjeČišćenje i održavanje protupožarnog 
puta371 433,00 297 146,00 Ne
SK 9 SprječavanjeInfrastruktura, šumska cesta, ostale 
kurativne mjere5 0 4 97 7, 0 0 403 982,00 Ne
SK 10 Obnavljanje Ponovno pošumljavanje, šumska cesta 1 495 292,00 1 196 234,00 Ne
SK 11 Obnavljanje Ponovno pošumljavanje 153 271,00 12 2 617, 0 0 Ne
38
U odnosu na novo programsko razdoblje, Komisija 
je analizirala situaciju u šumarskom sektoru u rad -
nom dokumentu službi Komisije iz 2013. priloženom 
Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, 
Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom 
odboru i Odboru regija: „Nova strategija EU -a za 
šume: za šume i sektor koji se temelji na šumama”3.
VI
U okviru održivih praksi upravljanja šumama, šum -
ske ceste (ili ostala ulaganja) izgrađene u prvom 
redu u svrhu sprječavanja požara mogu se upo -
trebljavati i za preventivne radnje protiv drugih 
rizika te za radove obnavljanja i uklanjanja šteta 
te u rekreativne ili gospodarske svrhe. Izgradnjom 
odgovarajuće mreže šumskih cesta pridonosi se 
ne samo boljoj zaštiti šuma od požara, već i održi -
vom gospodarskom vrednovanju šumskih resursa 
u mnogim regijama. Često se te radnje moraju 
izvršiti kako bi se izbjegao potpuni gubitak socioe -
konomskog interesa šumskih područja čija bi poslje -
dica moglo biti njihovo napuštanje i, u konačnici, 
veći rizik od požara.
Za novo su programsko razdoblje pripremljene 
smjernice kako bi se osiguralo da države članice/
regije ispravno primjenjuju mjeru. Osim toga, ako 
žele povećati gustoću svojih cestovnih sustava, 
države članice/regije morat će bolje opisati svoje 
potrebe i razloge.
3  COM(2013) 659 završna verzija: http://ec.europa.eu/agriculture/
forest/strategy/index_en.htmSažetak
IV
Komisija smatra da se mjerama za prevenciju 
nepogoda u šumama u načelu pridonijelo ostvari -
vanju ciljeva programa ruralnog razvoja. Ostvareni 
su konkretni rezultati i bilo je manje požara. Osim 
toga, izvučene su određene pouke, koje se primje -
njuju u odnosu na razdoblje 2014.–2020., posebno 
u pogledu opsega mjera i boljeg upravljanja.
V
U Uredbi o ruralnom razvoju1 propisano je da 
preventivne protupožarne radnje pokrivaju pod -
ručja koja su prema planovima za zaštitu od požara 
država članica svrstana u područja visokog ili sred -
njeg rizika. Ti su planovi za zaštitu šuma te nacio -
nalni i podnacionalni programi država članica za 
šume, ili istovjetni instrumenti, primjerena osnova 
za usmjeravanje i određivanje prioriteta tijekom 
odabira.
Komisija je u radnom dokumentu službi Komisije iz 
2005., priloženom Komunikaciji o provedbi Strate -
gije EU -a za šume, analizirala situaciju u šumarskom 
sektoru, uključujući aspekte prevencije i praćenja 
nepogoda u šumama2. U Uredbi o ruralnom razvoju 
propisano je da mjere u šumarstvu pridonose pro -
vedbi Strategije šumarstva Zajednice. Spomenutom 
strategijom šumarstva obuhvaćeni su gospodarski, 
okolišni i društveni aspekti održivog upravljanja 
šumama.
1 Uredba Vijeća (EZ) br. 1698/2005.
2  Radni dokument službi Komisije – Prilog Komunikaciji 
o provedbi strategije EU -a za šume {COM(2005) 84 završna 
verzija} /* SEC/2005/0333 */ http://ec.europa.eu/agriculture/
forest/1998-strategy-2006-action -plan/sec-2005-333_en.pdfOdgovori  
Komisije
Odgovori Komisije 39
IX Prva alineja (c)
Komisija smatra da nova Uredba o ruralnom razvoju 
uključuje revidiranu mjeru koja se odnosi na zaštitu 
i obnovu šuma. Novom se mjerom može pružiti pot -
pora radnjama povezanima sa sprječavanjem štete 
i obnavljanjem šuma nakon štete od požara i ele -
mentarnih nepogoda i katastrofa te se njome mogu 
podržati preventivne radnje protiv štetočina i bole -
sti pod uvjetom da je rizik od pojave predmetne 
nepogode potkrijepljen znanstvenim dokazima i da 
su ga potvrdile znanstvene javne organizacije.
IX Prva alineja (e)
U vezi s podupiranim radnjama već je dostupan niz 
zaštitnih mjera za okoliš. Na primjer, u područjima 
mreže Natura 2000. režimom zaštite u skladu s član -
kom 6. stavkom 2. i člankom 6. stavkom 3. Direktive 
o staništima4 jamči se da će se izbjeći znatna pro -
padanja tih područja. U drugim će se područjima 
procjenama utjecaja na okoliš također pridonijeti 
sprječavanju štetnih učinaka za okoliš. Naposljetku, 
kao preduvjet za sufinanciranje iz fondova EU -a od 
nadležnih se nacionalnih tijela može tražiti pribav -
ljanje potvrde o dobroj ekološkoj praksi ili održivom 
upravljanju šumama.
U novom je programskom razdoblju ekološka učin -
kovitost korisnika u prvom planu provedbe raznih 
mjera.
IX Prva alineja (f)
Komisija smatra da će, kada se u programima pri -
mijene standardni troškovi, države članice/regije 
osigurati da su relevantni izračuni primjereni i točni 
te da se utvrđuju unaprijed na pošten, nepristran 
i provjerljiv način. Potrebno je odrediti neovisno 
tijelo koje će izračunati sve uobičajene troškove ili 
potvrditi ispravnost izračuna.
4 Direktiva Vijeća 92/43/EEZVII
U okviru zajedničkog upravljanja, Komisija donosi 
nacionalne i regionalne programe ruralnog razvoja 
(PRR), dok su za provedbu i za osiguranje ekono -
mičnosti i djelotvornosti potpore odgovorne države 
članice i njihova upravljačka tijela.
Izbor između fizičkog rada i strojeva nekada može 
ovisiti o obilježjima zemljišta (orografija, okolišni 
aspekti itd.) i treba ga promatrati u širem kontekstu 
ruralnog razvoja.
VIII
Treba uspostaviti pažljivu ravnotežu između troš -
kova praćenja i evaluacije i njihovih mogućih koristi. 
Kod mjerenja preventivnih radnji posebno je teško 
i skupo utvrditi uzročno -posljedičnu vezu. Osim 
toga, djelotvornost određenih šumarskih interven -
cija može se ocjenjivati tek nakon nekoliko godina 
ili čak nekoliko desetljeća.
Za razdoblje 2014.–2020. uvedena su neka bolja 
rješenja. Na primjer, u CMES -u će se prikupljati 
novi pokazatelj za preventivne radnje „podupirana 
površina”. Osim toga, u cilju dobivanja vrijednih 
rezultata evaluacije, u 2019. je predviđeno prošireno 
godišnje izvješće o provedbi. U okviru tog izvješća 
izvršit će se evaluacija programa ruralnog razvoja 
i dobit će se prvi rezultati o njihovoj učinkovitosti.
IX Prva alineja (b)
Komisija smatra da šume u područjima mreže 
Natura 2000. imaju visoku okolišnu vrijednost i pru -
žaju važne i različite usluge ekosustava. Nadalje, 
nekoliko odredbi o mreži Natura 2000. primjenjuju 
se na sve šume u EU -u, unutar i izvan područja 
mreže Natura 2000. i u tom je pogledu vrlo važna 
i uloga šuma izvan mreže Natura 2000.
Odgovori Komisije 40
Mjere i agencije za plaćanje koje će biti predmetom 
revizije utvrđuju se na temelju analize rizika. Finan -
cijska važnost ima veliku ulogu kod određivanja 
izloženosti riziku. To znači da će revizijsko područje 
s visokim rashodima vjerojatno biti više rangirano 
i revidirano. Mjera 226. revidirana je u 2014. i bit će 
revidirana u 2015.
IX Druga alineja (d)
Komisija trenutačno provodi ovu preporuku kroz 
pravni okvir za programe ruralnog razvoja i dodatne 
smjernice.
Novom je mjerom obuhvaćen širi opseg rizika 
i šteta. Za razdoblje 2014.–2020. opis predmetne 
mjere, kao dokument sa smjernicama, sadržava 
detaljne zahtjeve i objašnjenja i kao takav može 
služiti kao alat s pomoću kojeg će država članica na 
odgovarajući način izraditi mjeru.
Države članice/regije upozoravaju se na to da u slu -
čaju nesigurnosti u pogledu svrhe radnji postoje 
druge mjere koje su posebno usmjerene na poveća -
nje gospodarske vrijednosti šuma.
IX Druga alineja (e)
Komisija prihvaća preporuku.
Već su uvedene neke prilagodbe: na primjer, 
u CMES -u 2014.–2020. prikupljat će se pokazatelj za 
preventivne radnje „podupirana površina”.
Kako bi se ranije dobili vrijedni rezultati evaluacije, 
u 2019. će biti uvedeno prošireno godišnje izvje -
šće o provedbi. To će proširene godišnje izvješće 
sadržavati ocjenu rezultata programa i, kada je to 
moguće, ocjenu učinaka.IX Prva alineja (g)
Priprema se dokument sa smjernicama o kontro -
lama i sankcijama u ruralnom razvoju i o njemu se 
raspravlja s državama članicama. U prilogu I. ovom 
dokumentu nalazi se kontrolni popis koji države 
članice mogu upotrijebiti za ocjenjivanje razumno -
sti troškova.
IX Druga alineja (a)
Komisija trenutačno provodi preporuku.
Potreba za odgovarajućim opisom preventivnih rad -
nji uključena je u odjeljak o analizi potreba u Stra -
tegiji u PRR -u za razdoblje 2014.–2020., a u nekim 
slučajevima i na razini sporazuma o partnerstvu.
Komisija pregledava podnesene programe ruralnog 
razvoja i provjerava intervencijsku logiku i potrebu 
za preventivnim radnjama za vrijeme razdoblja odo -
bravanja programa te traži da se preventivne radnje 
temelje na planu zaštite predmetnog područja.
IX Druga alineja (b)
Komisija prihvaća preporuku.
Komisija će s nacionalnim nadležnim tijelima 
razmotriti mogućnost odgovarajuće razine djelo -
vanja u području zajedničkih osnovnih kriterija za 
razlikovanje šumskih područja koja će se klasificirati 
kao područja niskog, srednjeg i visokog rizika od 
požara.
IX Druga alineja (c)
Komisija trenutačno provodi preporuku.
Komisija provodi revizije usklađenosti u državama 
članicama u cilju provjere jesu li plaćeni rashodi 
u skladu s pravilima. Ako su tijekom revizije utvrđeni 
neki nedostaci, primjenjuju se financijski ispravci.
Odgovori Komisije 41
Opažanja
21 Prva točka
Komisija smatra da se iz postojećih aktivnosti 
Stručne skupine za šumske požare Europske komi -
sije i Stalnog odbora za šumarstvo koji djeluju kao 
savjetodavna i informativna platforma s državama 
članicama može dobiti dovoljno informacija o šum -
skim požarima i ostalim nepogodama, uključujući 
štetočine i bolesti. Podneseni PRR -ovi uključuju 
poglavlje o šumama i ekološkoj situaciji i ti podaci 
utječu na ocjenjivanje prijedloga programa.
Osim toga, uspostavom Modula za poreme -
ćaje u šumama Europskog sustava informiranja 
o šumama (FISE), nakon nedavne Komunikacije 
o Strategiji EU -a za šume, poboljšat će se pregled 
elementarnih nepogoda povezanih sa šumama.
21 Druga točka
PRR -ovi uključuju SWOT analizu na temelju koje 
države članice i regije donose strateške odluke o pri -
oritetima, ciljevima i mjerama koje će biti uključene 
u program te bi također trebale uspostaviti osnovu 
za praćenje i evaluaciju programa.
Zajednički odgovor na stavke 22–24
U državama članicama od Nordijskog kruga do 
Indijskog oceana (otok Reunion, FR) postoje velike 
biogeografske i klimatske razlike, pa bi stoga klasifi -
kacija šuma prema riziku od požara trebala odraža -
vati značajke regije kojoj prijeti rizik od požara.
U Uredbi br. 2158/92 propisano je da bi tu klasifi -
kaciju trebale predložiti države članice, a odobriti 
Komisija.Uvod
01
Komisija smatra da funkcije šuma nije moguće 
u potpunosti razdvojiti jer su one višefunkcionalne 
i služe u gospodarske, društvene i okolišne svrhe 
pružanjem važnih usluga ekosustava. Stoga se 
mjerama u šumarstvu usmjerenima prvenstveno 
na gospodarske svrhe mogu ostvarivati i društveni 
ili ekološki ciljevi. Intervencije koje su prvenstveno 
zaštitne mogu također imati društvene, gospo -
darske i ostale ekološke koristi. Prilikom izrade, 
upravljanja i kontrole mjera u šumarstvu treba uzeti 
u obzir poseban karakter šumarskih procesa.
04
Smanjenje spaljenih površina može biti rezultat 
uspješne provedbe preventivnih sustava protiv 
šumskih požara koja je olakšana mjerom.
Iz statističkih podataka očito je da je količina spalje -
nih površina sada na manje ili više stabilnoj razini, 
što ne znači da ne postoji rastuća opasnost od šum -
skih požara i ostalih nepogoda.
05
Šumski požari također imaju važan socioekonomski 
učinak jer utječu na izvor zarade osoba koje ovise 
o šumama i uzrokuju poremećaje na tržištima drva 
i ljudske žrtve.
Odgovori Komisije 42
27
Komisija smatra da ima opsežne podatke o povi -
jesnom razvoju i budućem razvoju elementarnih 
nepogoda i ostalih katastrofa, mogućem razvoju 
štetočina i bolesti u kontekstu FISE -a i putem studija 
(npr. o prilagodbi šuma klimatskim promjenama5 ili 
ostalih studija o nepogodama6). Međutim, ti podaci 
još nisu usklađeni među državama članicama. Komi -
sija također prati zahtjeve država članica za aktiva -
ciju Europskih fondova za solidarnost nakon velikih 
nepogoda i njihove zahtjeve za izmjenu programa 
ruralnog razvoja. Osim toga, države članice redo -
vito izvješćuju Stalni odbor za šumarstvo o velikim 
ekstremnim događajima.
28
Komisija trenutačno radi na uspostavi Europskog 
sustava informiranja o šumama (FISE). Prototip 
sustava bit će dostupan i predstavljen Stalnom 
odboru za šumarstvo u prosincu 2014.
29
Komisija smatra da ima odgovarajuću razinu znanja 
o vrstama elementarnih nepogoda koje pogađaju 
šume te o potrebama za sprječavanjem nepogoda 
za analizu PRR -ova kroz izravne kontakte s drža -
vama članicama i regijama, redovite sastanke ravna -
telja EU -a za šumarstvo i tekuće aktivnosti Stalnog 
odbora za šumarstvo i FISE.
30
Budući da ne postoji zajednička definicija „najvrjed -
nijih šumskih područja”, Komisija će podržati uspo -
stavu određenog „prioritetnog okvira djelovanja” 
koja će sufinancirati EU, a koji je sličan onome koji 
već postoji u svim državama članicama za financi -
ranje mreže Natura 2000. iz raznih fondova EU -a. 
Prioriteti država članica oblikovani u tom okviru 
zatim bi se odražavali u odabiru.
5  Učinci klimatskih promjena na šume i mogućnosti za prilagodbu 
http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/external/euro_forests/
index_en.htm
6 http://ec.europa.eu/environment/forests/studies.htmU postojećem EPFRR -u države članice ne moraju 
Komisiji predlagati određivanje područja kojima 
prijete različiti stupnjevi rizika od požara. Za odre -
đivanje tih područja nadležne su države članice. Sve 
su nove države članice u Stručnoj skupini za šumske 
požare i surađuju u aktivnostima EFFIS -a. Stoga su 
dostupne informacije o šumskim požarima. U ovim 
je odredbama navedena zajednička namjera Komi -
sije i država članica da u što većoj mjeri osiguraju 
pravilno usmjeravanje i dosljednost preventivnih 
mjera zaštite od požara uzimajući u obzir znatne 
razlike između biogeografskih uvjeta država članica.
Jedan od ciljeva uspostave Europskog sustava 
informiranja o šumama prikupljanje je usklađenih 
informacija o šumskim požarima u cijeloj Europi. 
Te su informacije od velike važnosti za aktivnosti 
uzajamne suradnje u prevenciji i suzbijanju šumskih 
požara.
25
Kada analiziraju PRR -ove, službe Komisije svjesne su 
općeg rizika od šumskih požara u određenoj državi 
članici ili regiji.
Komisija je predložila metodologiju za ocjenjivanje 
rizika od šumskih požara u kontekstu aktivnosti 
EFFIS -a. Međutim, potrebno je dodatno raditi, 
u suradnji s državama članicama, na izradi uskla -
đene karte rizika od šumskih požara u Europi.
26
Komisija je u dopisu s opažanjima upućenom za 
vrijeme pregovora o PRR -u 2014.–2020. pozvala 
slovačka nadležna tijela da preispitaju način kla -
sifikacije šumskih područja kojima prijeti rizik od 
požara. Komisija će sa slovačkim nadležnim tijelima 
temeljito ispitati utvrđivanje potreba za razdoblje 
2014.–2020. uzimajući u obzir dugoročne podatke 
o nastanku požara i razmjernost financiranja 
i prevencije.
Odgovori Komisije 43
35
Države članice od 2012. uspostavljaju Okvire za 
određivanje prioritetnih aktivnosti (PAF) za finan -
ciranje njihovih mreža Natura 2000. U novom će 
razdoblju financiranja ti PAF -ovi biti najkorisniji alat 
za određivanje prioritetnih aktivnosti u područjima 
Natura 2000. Komisija će osigurati da su aktivno -
sti predložene za područja Natura 2000. u skladu 
s PAF -ovima država članica, ali i s aktivnostima 
u drugim ekološki vrijednim područjima, kao što su, 
primjerice, nacionalni parkovi.
Komisija smatra da su šume višefunkcionalne i nji -
hove bi se okolišne vrijednosti trebale promatrati 
u pravom kontekstu. Prema tome, kriteriji za odabir 
u okviru programa trebali bi također uključivati 
druge aspekte održivog upravljanja šumama.
Nadalje, nekoliko odredbi Nature 2000. primjenjuje 
se na sve šume u EU -u, unutar područja Natura 
2000. i izvan njih.
Okvir 1.
Slovačka su nadležna tijela predložila da se među 
kriterije za odabir u okviru podmjera 8.3. i 8.4. 
(sprječavanje štete i obnavljanje šuma nakon štete) 
u okviru PRR -a 2014.–2020. uključe kriteriji zaštite 
okoliša.
Posebne intervencije u Francuskoj trebale bi se 
birati u skladu s lokalnim uvjetima. Uporaba buldo -
žera u slučaju suhog, pjeskovitog tla s vrlo ograniče -
nim organskim sadržajem u gornjem sloju trebala bi 
se smatrati primjerenom i mogla bi činiti brzo rješe -
nje za obnovu oštećenih područja. U određenim je 
područjima, s obzirom na njihove posebne bioge -
ografske uvjete, nužna odgovarajuća brza reakcija 
usmjerena na prevenciju širenja štetočina i bolesti 
(koje bi mogle imati negativne učinke na neošte -
ćene ili zaštićene šume), te bi smanjenje rizika od 
šumskih požara i izbjegavanje dezertifikacije trebali 
biti među glavnim prioritetima.Zajednički odgovor na stavke 31–33
Kriteriji koje je uspostavilo Upravljačko tijelo za oda -
bir operacija uključuju usklađenost s regionalnim 
planom za šumarstvo i s ostalim planskim instru -
mentima za šume. Time se osigurava određena 
kvaliteta odabranih operacija i daje se prioritet 
intervencijama u područjima u kojima postoji veći 
rizik od šumskih požara.
Osim toga, u pogledu programa prevencije šumskih 
požara koji se financiraju sredstvima EU -a od 1992., 
države članice imaju veliko iskustvo u prioritizaciji 
projekata.
Planovi za zaštitu šuma na regionalnoj razini/razini 
država članica sadržavaju informacije o suzbijanju 
šumskih požara i ostalih nepogoda. Na administra -
tivnoj razini pokrajina (razina NUTS-3) također su 
dostupne informacije o lokaciji, veličini i uzroku 
šumskih požara. U novom programskom razdoblju, 
Komisija je zatražila da bi se potrebe za prevencijom 
i zaštitom u programima ruralnog razvoja trebale 
pojačati planom za zaštitu šuma.
34
Austrija je uspostavila sustav za odabir projekata 
koji je Odbor za praćenje odobrio 19. lipnja 2014. Taj 
se sustav zasniva na pristupu od 3 koraka izgra -
đenom na uvjetima prihvatljivosti koji su opisani 
u mjerama, dodatnim nacionalnim pravnim odred -
bama i, ako je primjenjivo, detaljnijim kriterijima. 
Ovim bi se novim sustavom trebala osigurati visoka 
razina kvalitete operacija odabranih za programsko 
razdoblje 2014.–2020.
Odgovori Komisije 44
Zajednički odgovor na stavke 39–41
Proračun mjere 226. dostupan je za sve vrste šuma, 
privatnih i javnih. Iako je tijekom provedbe pro -
grama javnim šumama pružena veća financijska 
potpora, to je neutralizirano s obzirom na podupi -
rane hektare. Prema godišnjem izvješću o napretku 
iz 2013. za Andaluziju, 78 % šumskih područja 
kojima je pružena potpora bilo je privatno.
Komisija smatra da države članice i upravljačka tijela 
moraju odabrati najbolje projekte uzimajući u obzir 
njihove socioekonomske i zemljopisne uvjete 
i opravdati primjerenost izračuna primijenjenih 
troškova.
Potpora za radno -intenzivne aktivnosti može ovisiti 
o obilježjima zemljišta (orografija, okolišni aspekti 
itd.) i treba ju promatrati u širem kontekstu ruralnog 
razvoja.
42
Komisija smatra da je paljenje, kao način krčenja, 
vrlo rizičan postupak. Na njega se primjenjuju vrlo 
restriktivni administrativni uvjeti i nije društveno 
prihvaćen.
44
Komisija smatra da su zbog sve veće učestalosti 
i snage toplinskih valova i dugotrajnih suša („pri -
marni uzrok”), koje se pod određenim uvjetima 
mogu također proglasiti elementarnim nepogo -
dama, u neke programe uvedene mjere protiv 
„sekundarne štete” (štetočine i bolesti) čime se 
sprječava širenje štete koja bi mogla imati teške 
ekološke i socioekonomske posljedice. Prema tome, 
može se smatrati da se intervencijama podupira -
nima u okviru mjera ruralnog razvoja pridonosi cilju 
mjere i odgovarajućih programa.37
Šumske ceste koje se upotrebljavaju u svrhe preven -
cije požara mogu se upotrebljavati i u druge svrhe. 
One imaju važnu ulogu u obnavljanju i sprječavanju 
negativnih učinaka nepogoda. Osim toga, izgrad -
nja dviju vrsta cesta, jednih za prevenciju šumskih 
požara i drugih za ostale svrhe, bila bi neučinkovita 
i skupa.
U Slovačkoj su se šumske ceste izgrađene u svrhe 
prevencije šumskih požara u okviru programa rural -
nog razvoja učinkovito upotrebljavale za aktivnosti 
brze obnove nakon oluja i snažnih vjetrova. Lakšim 
pristupom ublažio se rizik od daljnjih nepogoda 
(požari ili epidemije štetočina) i zahvaljujući odgo -
varajućem pristupu šteta za tlo smanjena je na 
najmanju moguću razinu čime se očuvao organski 
sadržaj tla i omogućilo očuvanje flore i faune tla.
Ne postoje djelotvorni mehanizmi za zaštitu šuma 
od nepogoda uzrokovanih vjetrom ili snijegom. 
Stoga su aktivnosti uglavnom usmjerene na preven -
ciju šumskih požara. Preventivne aktivnosti nikada 
se ne povezuju s nastalom abiotičkom štetom, već 
su usmjerene na njezino sprječavanje. Prema tome, 
udio javne potpore preventivnim aktivnostima pro -
tiv požara ne može se izravno povezati sa štetom 
nastalom zbog požara.
Vidjeti također odgovor na stavak 50.
38
Procjene rizika za šume financiraju EU i nacionalni 
fondovi. Austrija dodjeljuje određene iznose (kvote) 
sredstava EU -a različitim regijama. Ostalo se finan -
cira nacionalnim sredstvima.
Odgovori Komisije 45
Okvir 3.
Situacija je ispravljena. U regiji Akvitanija sada se 
za praćenje oštećenih područja upotrebljavaju 
satelitske slike. Svako oštećeno zemljište provjerava 
stručnjak koji utvrđuje stupanj štete prije traže -
nja naknade. Zatim, prije odobravanja naknade, 
državne službe obrađuju zahtjeve i provode teren -
ske provjere na temelju uzorkovanja.
Slovačka su nadležna tijela priznala administrativnu 
grešku i obavijestila su Komisiju da su odgovarajući 
unutarnji postupci već ažurirani.
50
Šumske ceste mogu također imati višestruke svrhe: 
lakši pristup u slučaju šumskih požara, osiguranje 
pristupa za preventivne operacije protiv požara te 
vađenje drveta i ostalih šumarskih proizvoda.
Komisija smatra da šumske ceste izgrađene u svrhe 
prevencije požara mogu imati i druge svrhe pod 
uvjetom da njihova izvorna funkcija nije ugrožena 
alternativnom uporabom.
Vidjeti također odgovor na stavak 51.
51
Uporabom šumskih cesta u gospodarske svrhe ne 
ugrožava se njihova uloga u prevenciji šumskih 
požara. Stanjivanje i uklanjanje biomase važan je 
dio preventivnih mjera protiv šumskih požara. Ceste 
se također upotrebljavaju za prijevoz drvne građe 
kao dio nužnih preventivnih aktivnosti. Općenito se 
višestrukom uporabom tih cesta povećava isplati -
vost investicije.45
Komisija je shvatila da se tijekom razdoblja progra -
miranja Austrija suočila s problemima provedbe 
mjera 224. i 225. Unatoč stalnim poticajima, te mjere 
nisu uspješno provedene. Iz tog je razloga Austrija 
odobrila projekte usmjerene na sprječavanje šumar -
skog potencijala i u okviru mjere 226.
46
Komisija smatra da se na temelju dostupnog znanja 
o odnosu između šuma i klime, diversifikacijom 
šuma i uvođenjem raznih vrsta drveća može pobolj -
šati otpornost šuma na mnoge nepogode i požare, 
ali i povećati prilagodljivost u odnosu na klimatske 
promjene. Te bi se diversifikacije trebale uvesti prije 
pojave nepogoda na temelju stručnih mišljenja, pla -
nova zaštite šuma i dugoročnih strategija za šume ili 
strategija prilagodbe na klimatske promjene.
47
Budući da je u izvješću IPPC -a predviđeno poveća -
nje učestalosti ili jačine ekstremnih meteoroloških 
događaja7, Komisija smatra ovu mjeru primjerenom 
za osiguravanje brze reakcije na buduće nepogode.
Drvo vrbe mogu oštetiti ne samo insekti, nego 
i razne vrste gljiva uzrokujući znatan gubitak vrijed -
nosti i povećavajući rizik od štetočina i bolesti za 
neoštećene šume, čime se šteti prethodno zdravim 
ekosustavima.
Komisija će preispitati poseban slučaj koji je utvrdio 
Sud.
7  https://www.ipcc.ch/pdf/special -reports/srex/SREX_FD_SPM_
final.pdf
Odgovori Komisije 46
57
Potpora za radno -intenzivne aktivnosti može ovisiti 
o obilježjima zemljišta (orografija, okolišni aspekti 
itd.) i treba ju promatrati u širem kontekstu rural -
nog razvoja. Uporaba fizičkog rada ljudi mogla bi 
podrazumijevati uporabu metoda koje su povoljnije 
za okoliš i imaju važne socioekonomske koristi, što 
je jedan od ciljeva politike ruralnog razvoja.
Okvir 6.
Razine troškova mogu se razlikovati zbog različitih 
ekološko -zemljopisnih i geoloških uvjeta i ostalih 
čimbenika. Također mogu postojati razlozi zbog 
kojih nije uopće moguće upotrebljavati strojeve 
ili je moguće upotrebljavati skuplje strojeve zbog, 
primjerice, nagiba, teškog pristupa, pravila zaštite 
okoliša i slično.
58
Komisija je pozvala slovačka nadležna tijela da 
u PRR -ove za 2014.–2020. uključe provjeru razumno -
sti troškova.
60
U nekim područjima postoji ograničen broj pružate -
lja usluga za određene zadaće.
61
Komisija smatra da su upravljačka tijela odgo -
vorna za osiguranje učinkovitosti potpore na razini 
projekta.
Nepotrebnu mrtvu težinu trebalo bi spriječiti osigu -
ranjem da se ulaganje izvrši tek nakon podnošenja 
zahtjeva za potporu ili odobrenja potpore. U pro -
tivnom procjena mrtve težine može biti prilično 
subjektivna i uzrokovati nejednako postupanje 
među podnositeljima prijave.52
Uporabom šumskih cesta u gospodarske svrhe ne 
smije se dovesti u pitanje njihova uloga u sprječava -
nju šumskih nepogoda.
53
Komisija smatra da će zbog velikih razlika u lokalnim 
šumama, biogeografskim, geološkim i ekološkim 
uvjetima diljem EU -a biti teško uspostaviti kriterije 
za minimalne zahtjeve na razini EU -a. Takve je mini -
malne zahtjeve potrebno uspostaviti na najpriklad -
nijoj razini.
Štoviše, izgradnjom odgovarajuće mreže šumskih 
cesta pridonosi se ne samo boljoj zaštiti šuma od 
požara, već i održivom gospodarskom vrednovanju 
šumskih resursa u mnogim regijama. To je često 
nužno kako bi se izbjegao potpuni gubitak socioe -
konomskog interesa šumarskih područja što može 
dovesti do njihovog napuštanja i povećanog rizika 
od požara.
54
Komisija smatra da bi gustoća šumskih cesta trebala 
biti veća ili manja ovisno o lokalnim biogeograf -
skim i geološkim uvjetima. Osim toga, šumske 
ceste mogu opsluživati nekoliko područja i može 
se dogoditi da neki dijelovi šumskih cesta obuhva -
ćaju i područja u kojima već postoji odgovarajuća 
razina gustoće cesta. Komisija je pozvala slovačka 
nadležna tijela da u PRR -ove za 2014.–2020. uključe 
gustoću cesta u tome području kao jedan od svojih 
kriterija za odabir.
Okvir 5.
Promjenjive stope potpore nisu bile isključene 
u prethodnom programskom razdoblju. Među -
tim, u novom programskom razdoblju one nisu 
dopuštene.
Okvir 5., 2. primjer
Vidjeti odgovor na stavak 57.
Odgovori Komisije 47
68
U svrhe razmjernosti, CMEF za 2007.–2013. uključi -
vao je niz zajedničkih pokazatelja izlaznih vrijedno -
sti kojima se osigurava agregacija i usporedba među 
PRR -ovima i koji su izrađeni tako da budu relevantni 
u velikoj većini slučajeva. Ako je potrebno, države 
članice za prikaz posebnosti mogu upotrebljavati 
dodatne pokazatelje.
U CMES -u 2014.–2020. prikupljat će se pokazatelj 
za preventivne radnje „podupirana površina”. Time 
će se popuniti praznina utvrđena u CMEF -u za 
2007.–2013.
69
Iz opažanja se može zaključiti da, zbog složenosti 
i postojeće međusobne povezanosti različitih mjera, 
u mnogim slučajevima nema smisla previše detaljno 
raščlaniti pokazatelje rezultata. Iz tog je razloga 
Komisija odlučila da će u okviru za praćenje i evalu -
aciju za programsko razdoblje 2014.–2020. ocijeniti 
rezultate na razini fokusnog područja.
70
Ovaj je pokazatelj jedan od elemenata sustava za 
evaluaciju. Novi sustav za evaluaciju trebao bi se 
razmatrati na globalnoj razini.
71
Komisija je potvrdila da je u kontekstu PRR -ova 
srednjoročna evaluacija imala ograničenu dodanu 
vrijednost. Zbog toga je za programsko razdoblje 
2014.–2020. ukinut zahtjev za provedbu srednjo -
ročne evaluacije.
72
Vidjeti odgovore na stavke 69. i 71.62
U skladu s člankom 60. stavkom 2. Uredbe 
br. 1305/2013 u razdoblju 2014.–2020. smatraju se 
prihvatljivim samo rashodi ulagačkih projekata 
nastali nakon što je korisnik podnio zahtjev za 
potporu. Države članice mogu čak odrediti kasniji 
trenutak u vremenu kao što je donošenje odluke 
o dodjeli potpore.
63
Komisija smatra da će biti potrebno dodatno analizi -
rati odgovor korisnika kako bi se utvrdilo pod kojim 
uvjetima i koliko učinkovito bi se izvršilo to ulaganje 
te bi li se prvotni cilj uopće mogao ostvariti bez 
potpore pružene u okviru mjere.
64
Unutar određenih granica, „prihvatljivi hektar” za 
aktivaciju prava na plaćanje može sadržavati nešto 
drveća, šiblja ili grmlja.
Ograničenjem pretjeranog širenja tog drveća, šiblja 
ili grmlja može se smanjiti rizik od šumskih požara 
na dijelu okolnih šumskih područja.
Zajednički odgovor na stavke 65–67
Budući da su prirodni procesi u šumama složeni 
i budući da se mjerljivi učinci određenih intervencija 
mogu javiti tek nakon nekoliko godina ili desetljeća, 
Komisija smatra da se mjere za prevenciju nepo -
goda u šumama moraju promatrati u širem kontek -
stu ruralnog razvoja i u dugoročnim okvirima. Infor -
macije o promjenama mogu se dobiti iz inventara 
šuma država članica, koji se može provoditi svakih 
10 do 20 godina, i ostalih programa za praćenje 
šuma. Mjere za šume osmišljavaju se i provode na 
temelju informacija i iskustava stečenih kroz dugo -
ročne modele iskustava upravljanja šumama koji 
traju 100–150 godina i kojima upravljaju šumarski 
instituti i sveučilišta u državama članicama.
Odgovori Komisije 48
Zaključci i preporuke
76
Komisija smatra da se preventivnim mjerama za 
prevenciju nepogoda u šumama u načelu uspješno 
pridonijelo ostvarivanju ciljeva programa ruralnog 
razvoja. Ostvareni su konkretni rezultati i bilo je 
manje požara. Osim toga, izvučene su određene 
pouke, koje se primjenjuju u odnosu na razdoblje 
2014.–2020., posebno u pogledu opsega mjera 
i boljeg upravljanja.
78
U Uredbi o ruralnom razvoju9 propisano je da bi 
preventivne protupožarne radnje trebale pokrivati 
područja koja su prema planovima za zaštitu od 
požara država članica svrstana u područja visokog 
ili srednjeg rizika. Tim se planovima za zaštitu šuma 
i nacionalnim i podnacionalnim programima država 
članica za šume ili istovjetnim instrumentima osigu -
rala odgovarajuća osnova za usmjeravanje i određi -
vanje prioriteta za vrijeme odabira.
Komisija je u radnom dokumentu službi Komisije iz 
2005., priloženom Komunikaciji o provedbi strate -
gije EU -a za šume, analizirala situaciju u šumarskom 
sektoru, uključujući aspekte prevencije i praćenja 
nepogoda u šumama. U Uredbi o ruralnom razvoju 
propisano je da bi se mjerama u šumarstvu trebalo 
pridonijeti provedbi Strategije šumarstva Zajednice. 
Spomenutom Strategijom šumarstva obuhvaćeni su 
gospodarski, okolišni i društveni aspekti održivog 
upravljanja šumama.
9 Uredba Vijeća (EZ) br. 1698/2005.73
Iako se prosječna veličina spaljenih površina u EU -u 
ne povećava, često je godišnja šteta od požara 
ograničena na mali broj zemalja. To su svake godine 
neke druge zemlje (npr. Portugal i Španjolska 
u 2003., Portugal u 2005., Italija i Grčka u 2007., 
Španjolska u 2012. itd.). Veliki rizik od požara 
može nastati svake godine u nekim regijama zbog 
vrućih i suhih vremenskih uvjeta na lokalnoj razini 
sa snažnim vjetrovima. Stoga u nekim državama 
u određenim godinama može biti mnogo požara 
zbog prevladavajućih meteoroloških uvjeta rizika 
od požara u područjima mediteranskog bazena ili 
u drugim područjima Europe.
Na razini države članice, uočene razlike u trendo -
vima često su posljedica ekstremnih uvjeta rizika 
od požara koji su postojali određenih godina unutar 
predmetne vremenske serije, što se može uočiti 
kada se podaci analiziraju na godišnjoj osnovi 
u odnosu na meteorološke pokazatelje opasnosti 
od požara8.
74
Komisija smatra da postoji veliko iskustvo u odnosu 
na prirodu preventivnih mjera, uključujući znanje 
o njihovoj učinkovitosti i djelotvornosti po pro -
gramskom području. Tijekom posljednjih 20 godina 
proveden je niz projekata i programa za prevenciju 
nepogoda u šumama koji su financirani sredstvima 
EU-a te je provedeno nekoliko studija i istraživačkih 
projekata.
8  San-Miguel -Ayanz, J., Moreno, J.M., Camia, A. (2013.) Analiza 
velikih požara u europskom i mediteranskom krajoliku: naučene 
pouke i preporuke Šumska ekologija i upravljanje 294, str. 11.–22.
Odgovori Komisije 49
Preporuka 1., Komisija bi trebala, 
druga alineja
Komisija prihvaća preporuku.
Komisija će s nacionalnim nadležnim tijelima raz -
motriti mogućnost odgovarajuće razine djelovanja 
u području zajedničkih osnovnih kriterija za razliko -
vanje šumskih područja koja će se dijeliti na pod -
ručja niskog, srednjeg i visokog rizika od požara.
79
U okviru održivih praksi upravljanja šumama, šum -
ske ceste (ili ostala ulaganja) izgrađene u prvom 
redu u svrhe zaštite od požara mogu se također 
upotrebljavati za preventivne radnje protiv dru -
gih rizika te za radove obnavljanja i popravaka te 
u rekreativne ili gospodarske svrhe. Izgradnjom 
odgovarajuće mreže šumskih cesta pridonosi se 
ne samo boljoj zaštiti šuma od požara, već i održi -
vom gospodarskom vrednovanju šumskih resursa 
u mnogim regijama. Često se te radnje moraju 
izvršiti kako bi se izbjegao potpuni gubitak socio -
ekonomskog interesa šumarskih područja čija bi 
posljedica moglo biti njihovo napuštanje i, u konač -
nici, veći rizik od požara.
Za novo su programsko razdoblje pripremljene 
smjernice kako bi se osiguralo da države članice/
regije ispravno primjenjuju mjeru. Osim toga, ako 
žele povećati gustoću svojih cestovnih sustava, 
države članice/regije morat će bolje opisati svoje 
potrebe i razloge.U odnosu na novo programsko razdoblje, Komisija 
je analizirala situaciju u šumarskom sektoru u rad -
nom dokumentu službi Komisije iz 2013. priloženom 
Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, 
Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom 
odboru i Odboru regija: „Nova strategija EU -a za 
šume: za šume i sektor koji se temelji na šumama”10.
Preporuka 1., Države članice trebale bi, 
druga alineja
Komisija smatra da šume u područjima mreže 
Natura 2000. imaju visoku ekološku vrijednost 
i pružaju različite važne usluge ekosustava. Nadalje, 
nekoliko odredbi o mreži Natura 2000. primjenjuje 
se na sve šume u EU -u, unutar i izvan područja 
mreže Natura 2000., i u tom je pogledu uloga šuma 
izvan mreže Natura 2000. također vrlo važna.
Preporuka 1., Komisija bi trebala, 
prva alineja
Komisija trenutačno provodi preporuku.
Potreba za odgovarajućim opisom preventivnih 
radnji uključena je u odjeljak za analizu potreba 
u Strategiji, u PRR -u za razdoblje 2014.–2020. 
i u nekim slučajevima čak i na razini Sporazuma 
o partnerstvu.
Komisija pregledava podnesene programe ruralnog 
razvoja i provjerava intervencijsku logiku i potrebu 
za preventivnim radnjama za vrijeme razdoblja odo -
bravanja programa te traži da se preventivne radnje 
temelje na planu zaštite predmetnog područja.
10  COM(2013) 659 završna verzija: http://ec.europa.eu/agriculture/
forest/strategy/index_en.htm
Odgovori Komisije 50
Komisija provodi revizije usklađenosti u državama 
članicama u cilju provjere jesu li plaćeni rashodi 
u skladu s pravilima. Ako su tijekom revizije utvrđeni 
neki nedostaci, primjenjuju se financijski ispravci.
Mjere i agencije za plaćanje koje će biti predmetom 
revizije utvrđuju se na temelju analize rizika. Finan -
cijska važnost ima veliku ulogu kod određivanja 
izloženosti riziku. To znači da će područje revizije 
s visokim rashodima vjerojatno biti više rangirano 
i revidirano. Mjera 226. revidirana je u 2014. i bit će 
revidirana u 2015.
Preporuka 2., Komisija bi trebala, 
Druga alineja
Komisija trenutačno provodi ovu preporuku kroz 
pravni okvir za programe ruralnog razvoja i dodatne 
smjernice.
Novom je mjerom obuhvaćen širi opseg rizika 
i šteta. Opis predmetne mjere za razdoblje 2014. – 
2020. sadržava kao dokument sa smjernicama 
detaljne zahtjeve i pojašnjenja i kao takav može 
služiti kao alat pomoću kojeg će država članica na 
odgovarajući način izraditi mjeru.
Države članice/regije upozorava se na to da u slu -
čaju nesigurnosti u pogledu svrhe radnji postoje 
druge mjere koje su posebno usmjerene na poveća -
nje gospodarske vrijednosti šuma.
80
U okviru zajedničkog upravljanja, Komisija donosi 
nacionalne i regionalne programe ruralnog razvoja 
(PRR), dok su za provedbu i za osiguranje ekono -
mičnosti i djelotvornosti potpore odgovorne države 
članice i njihova upravljačka tijela.Preporuka 2., Države članice trebale bi, 
prva alineja
Komisija smatra da nova Uredba o ruralnom razvoju 
uključuje revidiranu mjeru koja se odnosi na zaštitu 
i obnovu šuma. Novom se mjerom može pružiti pot -
pora radnjama povezanima sa sprječavanjem štete 
i obnavljanjem šuma nakon štete od požara i ele -
mentarnih nepogoda i katastrofa te se njome mogu 
podržati preventivne radnje protiv štetočina i bole -
sti pod uvjetom da je rizik od pojave predmetne 
nepogode potkrijepljen znanstvenim dokazima i da 
su ga potvrdile znanstvene javne organizacije.
Preporuka 2., Države članice trebale bi, 
Treća alineja
Komisija smatra da je u vezi s podupiranim rad -
njama već dostupan niz zaštitnih mjera za okoliš. Na 
primjer, u područjima mreže Natura 2000. režimom 
zaštite u skladu s člankom 6. stavkom 2. i člankom 6. 
stavkom 3. Direktive o staništima jamči se da će se 
izbjeći znatna propadanja tih područja. U drugim će 
se područjima procjenama utjecaja na okoliš tako -
đer pridonijeti sprječavanju štetnih učinaka za oko -
liš. Naposljetku, za sve mjere koje će se sufinancirati 
iz fondova EU -a kao preduvjet za sufinanciranje od 
nadležnih se nacionalnih tijela može tražiti potvrda 
o dobroj ekološkoj praksi ili održivom upravljanju 
šumama.
U novom je programskom razdoblju ekološka učin -
kovitost korisnika u prvom planu provedbe raznih 
mjera.
Preporuka 2., Komisija bi trebala, 
Prva alineja
Komisija trenutačno provodi preporuku.
Odgovori Komisije 51
Preporuka 4., Komisija bi trebala
Komisija prihvaća preporuku.
Već su uvedene neke prilagodbe: primnerice, 
u CMES -u 2014. – 2020. prikupljat će se pokazatelj 
za preventivne radnje „podupirana površina”. Time 
će se popuniti praznina utvrđena u CMEF -u za 
2007.  – 2013.
Kako bi se ranije dobili vrijedni rezultati evaluacije, 
u 2019. će biti uvedeno prošireno godišnje izvje -
šće o provedbi. To će prošireno godišnje izvješće 
sadržavati ocjenu rezultata programa i, kada je to 
moguće, ocjenu učinaka.Izbor između fizičkog rada i strojeva nekada može 
ovisiti o obilježjima zemljišta (orografija, okolišni 
aspekti itd.) i treba ga promatrati u širem kontekstu 
ruralnog razvoja.
Preporuka 3., Države članice trebale bi, 
Prva alineja
Komisija smatra da će države članice / regije primje -
nom standardnih troškova u programima osigu -
rati da su relevantni izračuni primjereni i točni te 
utvrđeni unaprijed na pošten, nepristran i provjer -
ljiv način. Potrebno je odrediti neovisno tijelo koje 
će izračunati sve standardne troškove ili potvrditi 
ispravnost izračuna.
Preporuka 3., Države članice trebale bi, 
Druga alineja
Priprema se dokument sa smjernicama o kontro -
lama i sankcijama u ruralnom razvoju i o njemu se 
raspravlja s državama članicama. U prilogu I. ovom 
dokumentu nalazi se kontrolni popis koji države 
članice mogu upotrijebiti za ocjenjivanje razumno -
sti troškova.
81
Treba uspostaviti pažljivu ravnotežu između troš -
kova praćenja i evaluacije i njihovih mogućih koristi. 
Kod mjerenja preventivnih radnji posebno je teško 
uspostaviti uzročno -posljedičnu vezu. Osim toga, 
djelotvornost određenih šumarskih intervencija 
može se ocjenjivati tek nakon nekoliko godina ili 
čak nekoliko desetljeća.
Za razdoblje 2014. – 2020. uvedena su neka bolja 
rješenja. Na primjer, u CMES -u će se prikupljati 
novi pokazatelj za preventivne radnje „podupirana 
površina”. Osim toga, u cilju dobivanja vrijednih 
rezultata evaluacije, u 2019. je predviđeno prošireno 
godišnje izvješće o provedbi. U okviru tog izvješća 
izvršit će se evaluacija programa ruralnog razvoja 
i dobit će se prvi rezultati o njegovoj učinkovitosti.

KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU- a
Besplatne publikacije:
•  jedan primjerak: 
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
•  više od jednog primjerka ili posteri/karte:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
kod delegacija u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_en.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_en.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatan poziv bilo gdje iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (mada neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
• u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).
Pretplate koje se plaćaju:•  kod jednog od prodajnih predstavnika Ureda za publikacije Europske unije  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_en.htm).
QJ-AB-14-023-HR-N  ISSN 2315-2230
Tijekom programskog razdoblja od 2007.  do 2013.  godine iz 
Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj 
isplaćivala se potpora za obnavljanje šumskog potencijala 
u šumama oštećenim elementarnim nepogodama 
i požarima, kao i za preventivne radnje. Sud je nakon revizije 
zaključio da se potporom nije dovoljno dobro upravljalo, 
kao i da Komisija i države članice ne mogu dokazati da su 
željeni rezultati ostvareni na isplativ način.
Preventivne radnje nisu bile dovoljno usmjerene. Revizijom 
su otkrivene pojedine radnje koje nisu bile primjerene za 
postizanje ciljeva predmetne mjere. Isplativost financiranih 
radnji nije bila prikladno osigurana. Naposljetku, postojećim 
alatima za praćenje Komisiji i državama članicama nije 
omogućena prikladna procjena učinkovitosti i  djelotvornosti 
navedene mjere.
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD