EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 30.5.2017. COM(2017) 262 final 2017/0102(COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o utvrđivanju pravnog okvira Europskih snaga solidarnosti i izmjeni uredbi (EU) br. 1288/2013, (EU) br. 1293/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1305/2013, (EU) br. 1306/2013 i Odluke br. 1313/2013/EU {SWD(2017) 166 final}

{SWD(2017) 167 final}

{SWD(2017) 168 final}



OBRAZLOŽENJE 1.KONTEKST PRIJEDLOGA •Razlozi i ciljevi prijedloga Europska unija izgrađena je na solidarnosti, zajedničkoj vrijednosti koja je snažno prisutna na svim razinama europskog društva. Solidarnost određuje europski projekt i njome se osigurava nužno jedinstvo koje nam je potrebno za rješavanje aktualnih i budućih kriza jer je utemeljena na čvrstim moralnim načelima. Ona je i jasan orijentir za mlade Europljane u njihovoj težnji za boljom Unijom. U Rimskoj deklaraciji, donesenoj povodom 60. godišnjice sklapanja Ugovorâ iz Rima, čelnici 27 država članica i Europsko vijeće, Europski parlament i Europska komisija ponovno su potvrdili svoju opredijeljenost za jačanje jedinstva i solidarnosti u cilju povećanja snage i otpornosti Europske unije. U Govoru o stanju Unije od 14. rujna 2016. istaknuta je potreba za ulaganjem u mlade i najavljena je ideja Europskih snaga solidarnosti kako bi se mladima u cijeloj Europi omogućilo da daju smisleni doprinos društvu, pokažu solidarnost i razvijaju svoje vještine, čime će „steći ne samo radno nego i vrijedno životno iskustvo”. Na sastanku na vrhu u Bratislavi održanom 16. rujna 2016. pozvalo se na pojačani politički zamah u cilju pružanja potpore mladim Europljanima i uspostave novih programa EU-a kojima će im se osigurati više prilika. Komunikacijom Komisije „Europske snage solidarnosti” od 7. prosinca 2016. pokrenuta je prva faza Europskih snaga solidarnosti i ponovljen je cilj da se Europskim snagama solidarnosti do 2020. pridruži 100 000 mladih Europljana. U toj početnoj fazi iskorišteno je osam različitih programa EU-a kako bi se mladima u cijelom EU-u ponudile prilike za volontiranje, pripravništvo ili za zapošljavanje. Ovaj prijedlog odgovor je i na poziv Europskog vijeća u njegovim Zaključcima od 15. prosinca 2016. da se nastavi s uspostavom Europskih snaga solidarnosti i jedna je od prioritetnih inicijativa iz Zajedničke izjave o zakonodavnim prioritetima EU-a za 2017. kojom su se predsjednici Parlamenta, Vijeća i Komisije obvezali uskladiti napore svojih institucija kako bi se za sljedeće prioritetne inicijative ostvario brz napredak u zakonodavnom postupku i donijeli akti do kraja 2017.: Ovim prijedlogom osigurava se zakonodavni okvir za Europske snage solidarnosti kako bi se mladima omogućilo sudjelovanje u aktivnostima povezanima sa solidarnošću i time pridonijelo rješavanju neriješenih društvenih potreba i istodobno poboljšao osobni, obrazovni, društveni, građanski i stručni razvoj mladih. Pri oblikovanju ovog prijedloga Komisija je uzela u obzir dokaze i nalaze prikupljene tijekom prateće ex-ante ocjene te stajališta i prijedloge prikupljene tijekom opsežnog postupka javnog savjetovanja, kako je dalje opisano u odgovarajućim odjeljcima u nastavku. Tijekom tih pripremnih aktivnosti utvrđeni su sljedeći nedostaci koji se nastoje ukloniti ovim prijedlogom. Mnogo mladih ljudi želi sudjelovati u aktivnostima u području solidarnosti, a u zajednicama istodobno ima mnogo neriješenih potreba koje bi se mogle bolje riješiti uključivanjem mladih takve aktivnosti. Mnoge organizacije imaju veliku potražnju za motiviranim mladim ljudima koji će ih poduprijeti u njihovim naporima. Te bi organizacije, ako im se pomogne, mogle zajednicama ponuditi još više. Međutim, postoje nedostaci u pogledu usklađivanja ponude i potražnje i prepreke povezane s dostupnošću resursa, osiguranjem kvalitete i različitim pravnim aspektima. Glavni izazovi u ovom području mogu se sažeti kako slijedi: –posljednjih desetljeća naše društvo nedovoljno je ulagalo u osnaživanje mladih Europljana da se aktivno uključe u aktivnosti u području solidarnosti, volontiranjem ili radnim angažmanom. Nakon globalne financijske i gospodarske krize gospodarstvo EU-a sada je stabilnije, ali pojedini dijelovi društva i regija nejednako se oporavljaju, a izazov je posebno težak za mlađu generaciju. Aktivnostima u području solidarnosti mladi bi se mogli pokrenuti da zaista čine dobro i na taj način bi im se pomoglo da razviju znanje, vještine i kompetencije koje će biti od ključne važnosti za njihov osobni, društveno-obrazovni, profesionalni i građanski razvoj. To se primjenjuje na sve mlade ljude, među ostalim na one u nepovoljnom položaju. Poticanje uključivanja tih mladih ljudi u aktivnosti u području solidarnosti posebno je pitanje koje također treba razmotriti u ovom kontekstu, –za solidarnost i izgradnju društvene, gospodarske i građanske kohezije potrebna je bogata mješavina dinamičnih organizacija (privatnih i javnih, profitnih i neprofitnih). U ovom kontekstu treba bolje zadovoljavati potrebe takvih organizacija, osobito onih koje rade na lokalnoj razini sa zajednicama u najnepovoljnijem položaju. Organizacijama koje stvaraju i nude angažmane solidarnosti potrebna je potpora u pogledu resursa, odgovarajućeg osposobljavanja i pripreme volontera, trenera ili radnika te treba osigurati da su aktivne u europskom kontekstu. Nadalje, organizacijama su potrebna jasna i jednostavna pravila, –ponuda prilika za solidarnost – u obliku profesionalnog rada ili volontiranja – prilično je fragmentirana u EU-u. Tamo gdje postoje mogućnosti, često nedostaje svijest. Zbog fragmentacije nastaju nedostaci i u pogledu razumijevanja, evidentiranja i potvrđivanja onoga što su mladi naučili sudjelovanjem u određenom solidarnom djelovanju. Bez mjera kojima bi se organizacije i mladi potaknuli na solidarnost, postoji rizik da će važan potencijal za aktivnosti u području solidarnosti ostati neiskorišten, a time će se uzrokovati nepotrebni gubici u pogledu dobrobiti za organizacije, mlade i društvo u cjelini. U tom kontekstu Europskim snagama solidarnosti nastoji se povećati uključenost mladih i organizacija u aktivnosti u području solidarnosti koje su visoke kvalitete i dostupne svim mladima kao sredstvo kojim se može pridonijeti jačanju kohezije i solidarnosti u Europi, podupirati zajednice i rješavati neriješene društvene potrebe. U cilju postizanja ovog općeg cilja, Europskim snagama solidarnosti mladima će se osigurati pristupačne prilike za volontiranje, pripravništvo ili zapošljavanje u sektorima povezanima sa solidarnošću te za osmišljavanje i razvoj projekata solidarnosti na njihovu inicijativu, čime će se također pridonijeti unaprjeđenju njihovih vještina i kompetencija za njihov osobni, društveni i profesionalni razvoj i njihove zapošljivosti. Europskim snagama solidarnosti podupirati će se i aktivnosti umrežavanja za sudionike i organizacije Europskih snaga solidarnosti čiji je cilj njegovati duh Europskih snaga solidarnosti i osjećaj pripadanja široj zajednici koja je opredijeljena za solidarnost te poticati razmjenu korisne prakse i iskustva. Europskim snagama solidarnosti dalje će se nastojati osigurati da se aktivnostima u području solidarnosti koje se nude mladim sudionicima pridonosi rješavanju konkretnih društvenih izazova i jačanju zajednica, da su visoke kvalitete i da se ishodi učenja ostvareni sudjelovanjem mladih u tim aktivnostima mogu primjereno potvrditi. •Usklađenost s postojećim odredbama politike u tom području politike Ovaj prijedlog dio je šireg skupa inicijativa pod nazivom „Ulaganje u mlade u Europi” koje su pokrenute 7. prosinca 2016. Njime se dalje potiče provedba svih ključnih politika EU-a za mlade u cijeloj Europi, posebno Europske strategije za mlade, Jamstva za mlade, Novog programa vještina za Europu, kojima je obuhvaćen niz mjera za podupiranje mladih, od neformalnog obrazovanja i volontiranja do strukovnog obrazovanja i zapošljavanja. Cilj je povećati prilike za mlade suštinskim povećanjem njihove kvalitete i očekivanih ishoda. Europske snage solidarnosti temeljit će se na bogatoj i dugotrajnoj tradiciji i iskustvu država članica s provedbom aktivnosti u javnom interesu, odnosno na volontiranju. Neke države članice provode nacionalne programe civilne službe kojima se mladima omogućuje da sudjeluju u aktivnostima civilnog društva ili da ih olakšavaju. Na razini EU-a Europska volonterska služba (EVS) osiguravala je mladima prilike za volontiranje tijekom 20 godina, a politikama i programima poput Jamstva za mlade i „Tvoj prvi posao preko EURES-a” pomaže se mladima da pronađu prilike za pripravništvo i zapošljavanje. Europske snage solidarnosti temeljit će se na prednostima i iskustvu tih inicijativa i stoga će moći iskoristiti čvrstu, postojeću osnovu i proširiti ju u cilju osiguranja novih prilika, veće vidljivosti i većeg učinka. Europskim snagama solidarnosti ponudit će se nove prilike koje se ne podupiru postojećim programima i istodobno će se pojednostavniti pristup zainteresiranim mladim ljudima i organizacijama. Europskim snagama solidarnosti moći će se pristupiti preko jedinstvene, lako dostupne ulazne točke na njihovom Portalu i nastojat će se informirati što veći mogući broj organizacija sudionica i uključenih mladih ljudi. Razvijat će se i pojačati dostupno osposobljavanje prije angažmana te relevantna potpora i potvrđivanje ishoda učenja nakon angažmana. Kako bi se osigurao kontinuitet volonterskih aktivnosti koje se podupiru na razini EU-a, Europske snage solidarnosti podupirat će aktivnosti koje su se podupirale u okviru Europske volonterske službe i koje su unutar njihova zemljopisnog područja primjene u obliku prekograničnih volonterskih angažmana. Istodobno, ostale aktivnosti Europske volonterske službe koje nisu unutar zemljopisnog područja primjene Europskih snaga solidarnosti i dalje će se podupirati iz programa uspostavljenog Uredbom (EU) br. 1288/2013. Kada je riječ o tumačenju povezanog zakonodavstva na razini Unije, prijedlog uključuje odredbe kojima će se osigurati da se prekogranični volonterski angažmani u okviru Europskih snaga solidarnosti i volonterske aktivnosti koje će se i dalje podupirati u skladu s Uredbom (EU) br. 1288/2013 smatraju istovjetnima onima koje se obavljaju u okviru Europske volonterske službe.

Kako bi se osigurala učinkovita i djelotvorna provedba, za Europske snage solidarnosti u najvećoj će se mogućoj mjeri iskoristiti postojeći mehanizmi upravljanja. Time će se omogućiti usredotočenje na provedbu i uspješnost, a administrativno opterećenje svesti će se na najmanju moguću mjeru. Iz tog razloga provedba Europskih snaga solidarnosti povjerit će se postojećim strukturama, odnosno Europskoj komisiji te njezinoj Izvršnoj agenciji za obrazovanje, audiovizualnu djelatnost i kulturu (EACEA) i nacionalnim agencijama određenima za upravljanje djelovanjima iz Poglavlja o mladima Uredbe (EU) br. 1288/2013 o uspostavi programa Erasmus+. •Usklađenost s drugim politikama Unije Aktivnosti Europskih snaga solidarnosti bit će u skladu s nizom relevantnih politika i programa EU-a i posebno će ih dopunjivati, ali ne isključivo, politike i programi povezani s obrazovanjem i osposobljavanjem, zapošljavanjem, ravnopravnosti spolova, poduzetništvom (posebno socijalnim poduzetništvom), građanstvom i demokratskim sudjelovanjem, okolišem i zaštitom klime, djelovanjem u području klime, sprječavanjem katastrofa, spremnosti i oporavkom, poljoprivredom i ruralnim razvojem, pružanjem prehrambenih i neprehrambenih proizvoda, zdravljem i dobrobiti, kreativnošću i kulturom, fizičkim obrazovanjem i sportom, socijalnom pomoći i skrbi, prihvatom i integracijom državljana trećih zemalja, teritorijalnom suradnjom i kohezijom. U početnu fazu Europskih snaga solidarnosti koje su pokrenute u prosincu 2016. uključeno je osam različitih programa EU-a kako bi se mladima u cijelom EU-u ponudile prilike za volontiranje, pripravništvo ili za zapošljavanje. Tim aktivnostima, neovisno o tome provode li se prije ili nakon stupanja na snagu predložene Uredbe, nastavit će se primjenjivati pravila i uvjeti utvrđeni odgovarajućim programima EU-a kojima su se financirali tijekom prve faze Europskih snaga solidarnosti. Tijekom druge faze koja počinje stupanjem na snagu predložene Uredbe, Europskim snagama solidarnosti pridonosit će nekoliko programa EU-a. Doprinosi nekih od tih programa bit će u obliku doprinosa u financijsku omotnicu Europskih snaga solidarnosti (kako je dalje objašnjeno u odjeljku 4.), a ostalim programima može se pridonositi ciljevima Europskih snaga solidarnosti podupiranjem aktivnosti unutar njihova područja primjene. Taj će se doprinos financirati u skladu s odgovarajućim osnovnim aktima za predmetne programe. 2. PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST •Pravna osnova Glavna je svrha ovog prijedloga mladima osigurati prilike za sudjelovanje u aktivnostima području solidarnosti, među ostalim volontiranje, pripravništvo, zapošljavanje te projekte koje razvijaju mladi na vlastitu inicijativu, a koji će imati važnu komponentu učenja koja će pridonositi osobnom, društveno-obrazovnom i profesionalnom razvoju mladih. U skladu s time sadržaj ovog prijedloga usmjeren je na poticanje mobilnosti, aktivnog sudjelovanja, neformalnog obrazovanja i strukovnog obrazovanja mladih. Time će se pridonijeti i poboljšanju njihove zapošljivosti i olakšavanju prelaska na redovito zaposlenje. U skladu s time, prijedlog se temelji na članku 165. stavku 4. i članku 166. stavku 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Člankom 165. stavkom 4. dopušta se „poticanje razvoja razmjene mladih i (...) poticanje sudjelovanja mladih u demokratskom životu Europe.” Djelovanje Unije na temelju članka 166. stavka 4. čini odgovarajuću pravnu osnovu za akt poput ovog prijedloga kojim se nastoji „unaprijediti početno i trajno strukovno osposobljavanje kako bi se olakšala strukovna integracija i reintegracija na tržište rada” i „olakšati pristup strukovnom osposobljavanju i poticati mobilnost nastavnika i polaznika, a osobito mladih ljudi”. •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost) Zbog europskog opsega predloženih ciljeva, odnosno mobilizacije mladih za pitanja solidarnosti u cijeloj Europskoj uniji, prikladno je djelovanje na razini EU-a. EU mora poticati pristup solidarnosti u cijeloj Europi. Djelovanjem EU-a u okviru Europskih snaga solidarnosti neće se zamijeniti slična djelovanja država članica već će se ona dopunjivati i podupirati u skladu s načelom supsidijarnosti. Iako u svim državama članicama postoje tradicije provođenja programa i instrumenata kojima se podupiru aktivnosti koje služe javnom interesu, posebno volontiranjem, one se znatno razlikuju jer neke zemlje daju prednost državnim intervencijama, a druge prepuštaju vodstvo civilnom društvu. Postoje i različitih pojmovi i konotacije aktivnosti u području solidarnosti i volontiranja i vrste aktivnosti različitog su sadržaja i trajanja. Nadalje, postoje različite percepcije o tome kako je socijalna zaštita povezana s volontiranjem te različiti stupnjevi pravnog statusa, učenja i priznavanja. Sve to dovodi do fragmentacije na razini EU-a, što znači da mladi u cijelom EU-u imaju nejednaki pristup prilikama koje se nude. Djelovanjem EU-a u okviru Europskih snaga solidarnosti pridonijet će se potrebi prevladavanja takve fragmentacije, a to je navedeno i u ex-ante ocjeni koja prati ovaj prijedlog. Istodobno će se moći iskoristiti različito iskustvo stečeno u različitim državama članicama i poticati volontiranje u onim državama članicama u kojima je ono danas manje rašireno, kako su predložili dionici s kojima su provedena savjetovanja tijekom izrade ovog prijedloga. Europskim snagama solidarnosti dopunit će se postojeće javne i privatne politike, programi i aktivnosti, na nacionalnoj i europskoj razini. Primjenom niza zaštitnih mjera za osiguranje kvalitete, poput Povelje Europskih snaga solidarnosti, oznake kvalitete za organizacije koje sudjeluju i načela utvrđenih u kvalitativnom okviru za pripravništvo, Europskim snagama solidarnosti može se pridonijeti poboljšanju kvalitete različitih angažmana mladih u cijelom EU-u te potvrđivanju njihovih ishoda učenja. Nadalje, Europske snage solidarnosti služit će kao jedinstvena ulazna točka za visokokvalitetno volontiranje i radne angažmane povezane sa solidarnošću za mlade u cijelom EU-u, koji su trenutačno dostupni samo preko mnoštva programa. Njima će se stoga osigurati da sve zainteresirane mlade osobe u cijelom EU-u imaju jednake mogućnosti za sudjelovanje i lakši pristup većem izboru aktivnosti. Okupljanjem različitih vrsta angažmana u okviru jednog brenda može se pridonijeti i povećanju svijesti i vidljivosti prilika koje su dostupne mladima. Europskim snagama solidarnosti ponudit će se angažmani koji se mogu obavljati u državi koja nije država boravišta sudionika (prekogranično) i angažmani koji se mogu obavljati u državi boravišta sudionika (unutar države). Ova fleksibilnost u skladu je s prijedlozima dionika s kojima je provedeno savjetovanje. Kada je riječ o prekograničnim angažmanima, posebno s obzirom na fragmentaciju struktura i programa kojima se nudi volontiranje, pripravništvo i s obzirom na različitost tumačenja i pojmova u sektoru u kojem se nude aktivnosti solidarnosti, djelovanjem jedne države članice ne može se zamijeniti djelovanje EU-a. Kada je riječ o angažmanima unutar države, može se očekivati da će Europske snage solidarnosti primjenjivati inovativni pristup i pridonijeti rješavanju lokalnih i nacionalnih problema s šireg europskog gledišta. Djelovanjem EU-a posebno se može pridonijeti prevladavanju fragmentirane ponude angažmana i osigurati uključivost za sve mlade, uključujući one koji se suočavaju s preprekama zbog kojih ne mogu sudjelovati u međunarodnim aktivnostima. Njime se može osigurati i europski kontekst i pomoći u pronalaženju europskih rješenja za posebne izazove koji nisu ograničeni na nacionalne granice. I konačno, uporabom postojećih struktura dokazane učinkovitosti i djelotvornosti osigurat će se učinkovita i djelotvorna provedba Europskih snaga solidarnosti te sinergije i komplementarnosti s djelovanjima država članica usmjerenima na vlade. •Proporcionalnost Ovim prijedlogom uklanjaju se utvrđeni nedostaci u pogledu ponude pristupačnih prilika za sudjelovanje mladih u aktivnostima u području solidarnosti i ne prelazi se ono što je nužno za postizanje njegovih ciljeva. •Odabir instrumenta Predloženi instrument je Uredba Europskog parlamenta i Vijeća.

3.REZULTATI SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINAKA •Savjetovanja s dionicima Tijekom priprema za ovaj prijedlog i njegovu prateću ex-ante ocjenu održala su se savjetovanja na različitim razinama i u njima je sudjelovao široki raspon dionika te građani, tijela javne uprave i ostale institucije i tijela EU-a (odnosno Europski parlament, Vijeće, Odbor regija i Gospodarski i socijalni odbor). Provedeno je osmotjedno javno savjetovanje na internetu na koje je zaprimljeno 660 odgovora i 82 stajališta. Savjetovanje je bilo dostupno na 23 službena jezika EU-a i odgovori su se prihvaćali na svim tim jezicima. Nadalje, 12. travnja 2017. održan je veliki forum dionika na kojem je sudjelovalo približno 700 sudionika, a organizirana su i ciljana savjetovanja s državama članicama i ključnim dionicima (uključujući organizacije volontera, organizacije za solidarnost, predstavnike mladih, javne službe za zapošljavanje i koordinatore EURES-a, koordinatore Jamstva za mlade, socijalne partnere, trgovačka društva, korisnike programa i dionike programa, uključujući nacionalna tijela i nacionalne agencije za program Erasmus+). Podrobni pregled postupka savjetovanja priložen je ex-ante ocjeni kojom je popraćen ovaj prijedlog. Glavni elementi koji su proizašli iz tih savjetovanja sažeti su u nastavku. Ukratko, dionici koji su sudjelovali u savjetovanju izrazili su opće priznanje vidljivosti i političkog priznanja sudjelovanja mladih u angažmanima solidarnosti. Pozdravili su nove prilike za mlade kojima će im se omogućiti da ostvaruju promjene zahvaljujući Europskim snagama solidarnosti. Istaknuli su potencijal Europskih snaga solidarnosti za poticanje integracija, međueuropske i međugeneracijske solidarnosti i promicanje zajedničkih vrijednosti. Međutim, istaknuli su da je potrebno dodatno financiranje kako bi se mogao osigurati uključivi pristup kojim će se omogućiti sudjelovanje mladih u nepovoljnom položaju i malih organizacija te kvalitetni angažmani koji će se temeljiti na već postojećim strukturama. Konkretnije, jedno od glavnih pitanja koje su istaknuli dionici bila je potreba za uključivim pristupom. Mnogi dionici posebno su spomenuli da se potrebno posebno usmjeriti na uključivanje svih mladih ljudi, među ostalim onih u nepovoljnom položaju i onih koji imaju manje prilika. Dionici su naglasili da bi Europske snage solidarnosti trebale biti više usmjerene na solidarnost od postojećih programa te da bi trebala postojati jasna definicija „aktivnosti u području solidarnosti”. Dionici su prepoznali da se aktivnostima unutar područja primjene Europskih snaga solidarnosti može pridonijeti razvoju vještina i kompetencija i tako poduprijeti izvanškolsko i neformalno učenje i zapošljivost mladih. Organizacije su jednako istaknule potrebu za osposobljavanjem volontera, a neke su spomenule i da bi trebalo izdavati potvrdu za volontere. Glavni problemi koje su dionici spomenuli uključuju preklapanje s postojećim programima i nedostatak financijskih sredstava. Mnogi su zatražili zasebni proračun za Europske snage solidarnosti. Većina dionika istaknula je da bi za Europske snage solidarnosti trebalo osigurati dovoljno dodatnih sredstava, povrh dostupnih sredstava iz postojećih programa, kako bi mogle zadovoljiti trenutačne i buduće potrebe. Većina dionika zatražila je jasno razlikovanje volontiranja i radnih angažmana kako bi se izbjegao jeftini rad ili neplaćeni rad, na primjer zamjenjivanjem pripravnika i zaposlenika volonterima. Kada je riječ o provedbi, dionici su istaknuli da bi ona trebala biti jednostavna i učinkovita kako bi se izbjeglo nepotrebno administrativno opterećenje mladih i organizacija. Istaknuli su i da je važno osigurati visokokvalitetne standarde i iskoristiti sinergije i iskustvo iz postojećih sustava koji dobro funkcioniraju, na primjer Europske volonterske službe. Dionici su istaknuli da su, kao važni čimbenici za ostvarivanje tog cilja, potrebni jasna podjela uloga i nadležnosti među provedbenim tijelima, objašnjenje pravila za akreditaciju organizacija, alat za povezivanje organizacija i volontera koji dobro funkcionira i visokokvalitetni sustav potpore za sudionike. Kada je riječ o zemljopisnom području primjene, većina dionika tvrdila je da treba osigurati usklađenost s uvjetima postojećih programa. Dionici su podržali predloženu mogućnost poticanja aktivnosti u području solidarnosti na lokalnoj razini, zajedno s prekograničnim prilikama, i priznali su da se njima može olakšati sudjelovanje mladih u nepovoljnom položaju. Međutim, nekoliko dionika istaknulo je potrebu za suradnjom i koordinacijom s nacionalnim vladama i lokalnim zajednicama kako bi se osigurala komplementarnost s postojećim programima. Prijedlog Europskih snaga solidarnosti temelji se u velikoj mjeri na stajalištima i preporukama prikupljenima tijekom savjetovanja. U skladu s njima, Europskim snagama solidarnosti osigurat će se nove mogućnosti koje će biti dostupne svim mladima i više usmjerene na zadovoljavanje potreba za solidarnošću i na poticanje sudjelovanja mladih u nepovoljnom položaju, među ostalim predviđanjem dodatne financijske potrebe, prema potrebi. Nadalje, posebna će se važnost pridavati osiguravanju relevantnosti i kvalitete aktivnosti koje će se podupirati. Svim sudionicima ponudit će se mjere kvalitete i potpore, na primjer osiguranje, jezična potpora na internetu, opće i posebno osposobljavanje na internetu, potvrda Europskih snaga solidarnosti i potpora nakon angažmana. Kvaliteta će se primjenjivati i na organizacije koje su voljne ponuditi angažmane u okviru Europskih snaga solidarnosti. U tu svrhu, i u skladu s prijedlozima prikupljenima tijekom savjetovanja, uvest će se oznaka kvalitete kao preduvjet za sudjelovanje svih zainteresiranih organizacija. Njome će se provjeravati njihova usklađenost s načelima i zahtjevima Povelje Europskih snaga solidarnosti u pogledu njihovih prava i odgovornosti tijekom svih faza iskustva solidarnosti. U skladu s preporukama dionika, Europska komisija nastojat će poboljšati jednostavnost upotrebe i smanjiti administrativno opterećenje u postupku registracije i prijave mladih i organizacija. Izrada portala Europskih snaga solidarnosti već je korak u dobrom smjeru. Portalom i alatom za uparivanje osigurava se jedinstvena pristupna točka aktivnostima u području solidarnosti u cijeloj Europskoj uniji. Kada je riječ o potrebi za dodatnim financiranjem koju podržavaju mnogi dionici, Europske snage solidarnosti financirat će se dodatnim sredstvima i doprinosima iz nekoliko postojećih programa, koji su u skladu s ciljevima Europskih snaga solidarnosti i tako će se postići najveće moguće sinergije i komplementarnosti s postojećim programima. Dionici su također tražili jasno razlikovanje između volontiranja i radnih angažmana. O tome će se voditi računa ne samo pri definiranju aktivnosti koje će se podupirati već i u pogledu financijske potpore izdvojene za te aktivnosti. U tom pogledu, zakonodavnim prijedlogom uvodi se okvirna podjela financijske potpore za angažmane solidarnosti i projekte (80 % za volonterske angažmane i projekte solidarnosti s jedne strane i 20 % za pripravništvo i zapošljavanje s druge strane), čime bi se trebalo pridonijeti i osiguravanju kontinuiteta aktivnosti koje se podupiru iz programa kojima se pridonosi Europskim snagama solidarnosti. U pogledu zemljopisnog područja primjene, početna točka za provedbu Europskih snaga solidarnosti bit će države članice EU-a. Međutim, predloženom Uredbom predviđa se mogućnost proširenja na druge zemlje na temelju bilateralnih sporazuma s tim zemljama. •Procjena učinka Nije provedena procjena učinka jer je Komisija već uspostavila Europske snage solidarnosti u svojoj Komunikaciji iz prosinca 2016. Cilj ove Uredbe nastavlja se na to. Neovisno o tome, i budući da će donijeti znatne troškove, popraćena je ex-ante ocjenom kako bi se ispunili zahtjevi Financijske uredbe. Ex-ante ocjenom ispitani su izazovi na dvije razine: usmjerenost na mlade i njihove mogućnosti sudjelovanja u aktivnostima u području solidarnosti s jedne strane i usmjerenost na šire društvene, institucionalne i ustrojstvene potrebe, s druge strane. U ex-ante ocjeni navedeno je da EU mora riješiti sljedeće ključne izazove u području solidarnosti u okviru Europske inicijative za mlade: –potrebno je prevladati fragmentiranost i osigurati više prilika za poticanje sudjelovanja mladih i organizacija u aktivnostima u području solidarnosti, posebno podvlačenjem iskustava stečenog volontiranjem i radnim angažmanom pod jedan nazivnik sa zajedničkim kvalitetnim pristupom i razvijanjem vidljivog i širokog potvrđivanja stečenog iskustva učenja, neovisno o kontekstu. Također treba osigurati jednostavan i ravnopravni pristup s pomoću jednostavnih postupaka i predvidjeti primjerene mjere za poticanje uključivanja mladih u nepovoljnom položaju, –treba osigurati da se angažmanima i aktivnostima koji se nude u okviru Europske inicijative za mlade u području solidarnosti rješavaju nezadovoljene društvene potrebe te zajednički standardi kvalitete i zajedničko razumijevanje stjecanja znanja, vještina i kompetencija koje će se potvrđivati preko granica.

Ex-ante ocjena bila je usmjerena na dvije mogućnosti: 1. nastaviti provedbu Europskih snaga solidarnosti u okviru različitih postojećih programa kao što je bio slučaj tijekom prve faze pokrenute u prosincu 2016., kada su se aktivnosti u području solidarnosti financirale iz osam programa od kojih svaki ima svoju pravnu osnovu, ciljeve i proračun; 2. razviti novu neovisnu inicijativu koja je više usmjerena na solidarnost, koja bi se temeljila na iskustvu postojećih programa, ali bi imala vlastiti jasni skup pravila i osigurati objašnjenje svrhe i područja primjene intervencije. Mogućnost da se jedan od postojećih programa upotrijebi kao pravna osnova odbačena je jer bi tako nastao program sa složenim skupom ciljeva koji se preklapaju i ograničena vidljivost aktivnosti u području solidarnosti u širem okviru. Nadalje, takvim pristupom uzrokovalo bi se isključivanje dionika iz drugih programa. Stoga su utvrđene dvije mogućnosti koje su se analizirale i uspoređivale na temelju sljedećih kriterija, koji su u skladu s prijedlozima dionika tijekom savjetovanja: –pristupačnost (vidljivost i jasnoća za organizacije, mlade i ostale dionike u pogledu sudjelovanja u aktivnostima u području solidarnosti i pristupa sredstvima za financiranje tih aktivnosti), –kvaliteta (postupci i kriteriji kojima se osigurava kvaliteta i sigurnost angažmana), –uključivost (mjere za osiguravanje sudjelovanja mladih u nepovoljnom položaju), –sinergija (sudjelovanje i sinergije između organizacija uključenih aktivnosti u području solidarnosti, neovisno o njihovom lokalnom, regionalnom, nacionalnom ili europskom području primjene), –učinkovitost i jednostavnost odredaba o upravljanju i niski administrativni troškovi. Na temelju ove analize više kriterija utvrđeno je da bi se 2. mogućnošću (razvoj nove neovisne inicijative koja je više usmjerena na solidarnost) ostvarili bolji rezultati u pogledu svih razmatranih kriterija i ona je stoga zadržana kao mogućnost kojoj se daje prednost. Tom mogućnošću osigurala bi se jasna i jedinstvena točka pristupa za organizacije i mlade i poboljšala bi se vidljivost aktivnosti u području solidarnosti. Ona će sadržavati uključiviji pristup s pomoću posebne strategije uključivanja. Njome će se osigurati opća kvaliteta angažmana i spremnost mladih sudionika s pomoću niza posebnih kvalitativnih postupaka i kriterija (na primjer oznake kvalitete za organizacije, osposobljavanje, osiguranje itd.). Time će se ostvariti nove sinergije između aktivnosti i njihova priznavanja jer će se one smjestiti u zajednički okvir i pridonijet će se stvaranju novih mreža između ljudi i organizacija sa zajedničkim težnjama ka solidarnosti. Drugom mogućnošću istodobno će se omogućiti smanjenje troškova upravljanja i postizanje većih učinaka (više vrijednosti za novac). Razmatrali su se različitih mehanizmi provedbe mogućnosti kojoj se daje prednost: izravno upravljanje, neizravno upravljanje ili njihova kombinacija. Analizom je utvrđeno da bi se potonjim – kombinacijom izravnog i neizravnog upravljanja – osigurala najučinkovitija provedba u cilju postizanja predviđenog cilja uključivanja 100 000 mladih do 2020. U ex-ante ocjeni ističe se i da su dostatna i dosljedna financijska sredstva od ključne važnosti za ostvarivanje predviđenog cilja. Tijekom ex-ante ocjene isticao se i očekivani pozitivni društveni učinak mogućnosti kojoj se daje prednost na razini pojedinca (npr. bolje znanje, vještine i kompetencije za njihov osobni i profesionalni razvoj; povećani osjećaj solidarnosti i građanstva za njihov društveni i građanski razvoj) i na društvenoj razini (npr. zadovoljavanje potreba u zajednicama koje utječu na socijalnu skrb i blagostanje; veća potpora organizacijama koje su opredijeljene za solidarnost, što će imati pozitivne učinke na njihovo sudjelovanje i na mogućnosti koje se nude mladima; doprinos ostalim ciljevima politika, na primjer sudjelovanju mladih, civilnoj zaštiti, društvenoj uključenosti, koheziji, regionalnom razvoju, zaštiti okoliša; bolji imidž mladih u nekim nacionalnim medijima). Promicanje sudjelovanja mladih i socijalnog kapitala također je usko povezano s gospodarskim rastom. Veće sudjelovanje i zapošljivost mladih mogu pozitivno utjecati na zapošljavanje i makroekonomski rast. Međutim, s obzirom na relativno malu veličinu predložene intervencije i činjenicu da će ona imati učinak u cijeloj Europi i da neće biti usmjerena na jednu državu članicu ili sektor, nije bilo moguće mjeriti stvarni učinak u ekonomskom smislu. Slično tomu, nije se smatralo relevantnim provoditi dubinsku analizu učinaka na okoliš. Ex-ante ocjenom potvrđeno je da će Europske snage solidarnosti, slično kao i ostali programi mobilnosti, u načelu stvarati dodatnu potražnju za prijevozom, a to bi moglo dovesti do većih emisija stakleničkih plinova. Međutim, taj se učinak smatrao zanemarivim u odnosu na ukupna kretanja mobilnosti u Europi. Ipak, treba napomenuti da bi nuspojava Europskih snaga mobilnosti mogla biti njihova važna uloga u podizanju razine svijesti mladih i njihovoj mobilizaciji u pogledu pitanja zaštite okoliša, što se već dogodilo tijekom prve faze u kojoj su se različitim programima koji doprinose podupirali različiti projekti posvećeni pitanjima zaštite okoliša. Ovaj prijedlog potpuno je u skladu s mogućnošću kojoj se daje prednost. •Temeljna prava Ovaj prijedlog potpuno je u skladu s Poveljom EU-a temeljnim pravima, u kojoj se potvrđuje da je solidarnost jedna od univerzalnih vrijednosti na kojima je utemeljen EU. Ovim prijedlogom posebno se uzimaju u obzir prava i zabrane iz članka 5. (Zabrana ropstva i prisilnog rada), članka 14. (Pravo na obrazovanje), članka 15. (Sloboda izbora zanimanja i pravo na rad), članka 21. (Nediskriminacija), članka 24. (Prava djeteta), članka 26. (Integracija osoba s invaliditetom), članka 31. (Pošteni i pravični radni uvjeti) i članka 32. (Zabrana rada djece i zaštita mladih pri radu) Povelje. 4.UTJECAJ NA PRORAČUN Komisija predlaže da se tri četvrtine proračuna Europskih snaga solidarnosti financiraju preraspodjelom sredstava iz postojećih programa. Preostali iznos pokrit će se mobilizacijom ukupne razlike za obveze 2018. i dostupnim nedodijeljenim razlikama 2019. i 2020. Primarni referentni iznos iz naslova 1.a za razdoblje 2018. – 2020. iznosi 294,2 milijuna EUR, što uključuje preraspodjelu pod istim naslovima iz programa Erasmus+ (197,7 milijuna EUR) i Programa za zapošljavanje i socijalne inovacije (10 milijuna EUR). Dodijeljena sredstva iz naslova 1.a dopunit će se doprinosima iz programa u drugim naslovima u okvirima njihovih postojećih dodijeljenih sredstava, u skladu s ciljem uključivanja aktivnosti u području solidarnosti u različite programe EU-a i sredstva proračuna EU-a. Ukupan predloženi iznos doprinosa iz ostalih naslova jest 47,3 milijuna EUR i temelji se na sljedećim programima koji doprinose: Europskom socijalnom fondu (35 milijuna EUR), Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu (6 milijuna EUR), programu LIFE (4,5 milijuna EUR) i Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj (1,8 milijuna EUR). Detaljni utjecaj prijedloga na proračun i njegov financijski utjecaj opisani su u zakonodavnom financijskom izvještaju koji prati prijedlog.

5.OSTALI ELEMENTI •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja U skladu s analizom provedenom u kontekstu ex-ante ocjene koja prati ovaj prijedlog te kako bi se osigurala učinkovita i djelotvorna provedba, sinergije i smanjenje administrativnog opterećenja, Europske snage solidarnosti upotrebljavat će postojeće upravljačke i provedbene mehanizme koji su već uspostavljeni u okviru programa Erasmus+. Na temelju pozitivnog iskustva s provedbom ovog programa i njegovih struktura, u prijedlogu je predviđena jasna podjela zadaća upravljanja programom između Komisije, nacionalnih agencija osnovanih u skladu s programom Erasmus+ i Izvršne agencije za obrazovanje, audiovizualnu djelatnost i kulturu (EACEA). Od njezina osnivanja 2006., EACEA je uspješno provodila dijelove programa Erasmus+, Kreativna Europa, Europa građana i inicijative Volonteri za humanitarnu pomoć EU-a (i programa koji su im prethodili) u skladu s visokim standardima, kako je potvrđeno nizom vanjskih ocjena. Kako je propisano Uredbom (EZ) br. 58/2003 o utvrđivanju statusa izvršnih agencija, provedena je analiza troškova i koristi prije delegiranja programa izvršnim agencijama kojom je utvrđena troškovna učinkovitost uporabe agencije EACEA-a za određene zadaće povezane s provedbom Europskih snaga solidarnosti. Istodobno se uspješnim modelom nacionalnih agencija u okviru programa Erasmus+ postigla dokaziva uspješnost i učinkovitost u kombinaciji s visokom razinom jamstva i dobrim financijskim upravljanjem. Mehanizmi praćenja i evaluacije Europskih snaga solidarnosti sastojat će se od trajnog praćenja u cilju ocjenjivanja napretka te od evaluacije kojom će se ocjenjivati postojeći dokazi o djelotvornosti ostvarenih rezultata. Mehanizmi praćenja temeljit će se na opsežnoj analizi kvantitativnih rezultata i kvalitativnih ishoda Europskih snaga solidarnosti. Kvantitativni rezultati sustavno će se prikupljati sustavima IT-a koji su uspostavljeni za upravljanje djelovanjima Europskih snaga solidarnosti. Kvalitativni ishodi mjerit će se povremenim provođenjem anketa među pojedincima i organizacijama sudionicama. Mehanizmima izvješćivanja i ocjenjivanja svih provedbenih tijela osigurat će se sveobuhvatno praćenje provedbe prijedloga. Komisija će 2020. objaviti izvješće o ostvarenom napretku u pogledu postizanja cilja ponude 100 000 prilika mladima u okviru Europskih snaga solidarnosti. Prijedlog će se podnijeti neovisnoj ocjeni i četiri godine nakon početka primjene kako bi se mogli ocijeniti kvalitativni ishodi podržanih djelovanja, među ostalim njihov učinak na mlade i organizacije. Ocjenom bi se trebali uzeti u obzir postojeći dokazi o djelotvornosti i učinku rezultata Europskih snaga solidarnosti. Izvori provjere uključivat će podatke o praćenju, informacije uključene u planove rada i izvješća provedbenih tijela, rezultate dobivene obavješćivanjem, studije utemeljene na dokazima, ankete i slično. •Detaljno obrazloženje pojedinih odredbi prijedloga U Poglavlju 1. – Opće odredbe predložene Uredbe utvrđuju se njezin predmet, definicije određenih pojmova koji se ponavljaju, opći i posebni ciljevi aktivnosti Europskih snaga solidarnosti te dosljednost i komplementarnost djelovanja Unije. Europskim snagama solidarnosti nastoji se povećati uključenost mladih i organizacija u aktivnosti u području solidarnosti koje su visoke kvalitete i dostupne svim mladima kao sredstvo kojim mogu pridonijeti jačanju kohezije i solidarnosti u Europi, podupirati zajednice i odgovarati na društvene izazove. U Poglavlju II. – Djelovanja Europskih snaga solidarnosti opisuju se predviđene aktivnosti za ostvarivanje ciljeva predložene Uredbe. Mjere potpore Unije uključuju angažmane u području solidarnosti, projekte i aktivnosti umrežavanja s jedne strane te mjere za osiguranje kvalitete i potpore, s druge strane. U Poglavlju III. – Financijske odredbe utvrđuju se proračunska omotnica Europskih snaga solidarnosti za razdoblje 2018. – 2020. i predviđene vrste financiranja Unije. Glavni navedeni iznos uključuje preraspodjele iz programa Erasmus+ (197,7 milijuna EUR) i iz Programa za zapošljavanje i socijalne inovacije (10 milijuna EUR) te dodatna sredstva za financijske godine 2018., 2019. i 2020. Financijska omotnica dopunjuje se doprinosima iz različitih naslova i nekoliko programa EU-a. U Poglavlju IV. – Sudjelovanje u Europskim snagama solidarnosti navode se kriteriji za države sudionice, pojedince i organizacije. Države sudionice su države članice EU-a, a mogu im se pridružiti i druge zemlje na temelju bilateralnih sporazuma. Mladi u dobi od 17 do 30 godina mogu se registrirati na portalu Europskih snaga solidarnosti, ali sudjelovati mogu tek kada budu u dobi od 18 do 30 godina. Organizacija sudionica koja registriranim osobama može davati ponude za angažmane ili aktivnosti u području solidarnosti svaki je javni ili privatni subjekt ili međunarodna organizacija koja obavlja aktivnosti u području solidarnosti u državama sudionicama, ako posjeduje oznaku kvalitete kojom se potvrđuje da ispunjava zahtjeve Europskih snaga solidarnosti. Poglavlje V. – Uspješnost, rezultati i širenje uključuje odredbe za Komisiju i države sudionice kojima se osiguravaju redovito praćenje, izvješćivanje i evaluacija uspješnosti Europskih snaga solidarnosti te širenje i objavljivanje informacija te praćenje svih aktivnosti koje podupiru Europske snage solidarnosti. U Poglavlju VI. – Sustav upravljanja i revizije predviđaju se provedbena tijela Europskih snaga solidarnosti. U pogledu upravljanja, predložen način provedbe kombinacija je neizravnog upravljanja (preko nacionalnih agencija na nacionalnoj razini) i izravnog upravljanja (preko Komisije na razini Unije, uključujući uporabu izvršne agencije na temelju analize troškova i koristi). Kombinacija načina upravljanja temelji se na pozitivnom iskustvu s provedbom programa Erasmus+ i temelji se na postojećim strukturama toga programa. U prijedlogu se predviđa da će nacionalna tijela i nacionalne agencije koji su imenovani za upravljanje aktivnostima za mlade u okviru programa Erasmus+ djelovati kao nacionalna nadležna tijela i nacionalne agencije i u okviru Europskih snaga solidarnosti u relevantnim zemljama sudionicama. U državama u kojima nacionalno nadležno tijelo i nacionalna agencija nisu imenovani, oni će se uspostaviti u skladu s Uredbom (EU) br. 1288/2013. Nacionalne agencije bit će zadužene za glavni dio sredstava i radit će na temelju sporazuma o delegiranju. Nadalje, Komisija će za obavljanje nekih zadaća povezanih s provedbom Europskih snaga solidarnosti upotrijebiti Izvršnu agenciju za obrazovanje, audiovizualnu djelatnost i kulturu. Provodeći ovu Uredbu Komisija će obavljati zadaće koje uključuju odabir politike, posebno utvrđivanje ciljeva i prioriteta, donošenje programa rada (među ostalim odluka o financiranju), predstavljanje Komisije u programskom odboru i slično. Izvršna agencija bit će odgovorna za provedbu zadaća poput pokretanja i zaključivanja postupaka za dodjelu bespovratnih sredstava i postupaka javne nabave, praćenje projekta, financijsku kontrolu i računovodstvo, doprinos evaluaciji programa i različite pomoćne zadaće. U Poglavlju VII. – Sustav kontrole predviđa se nužni sustav nadzora kojim bi trebalo osigurati da se pri provedbi djelovanja koja se financiraju na temelju Uredbe o Europskim snagama solidarnosti primjereno uzima u obzir zaštita financijskih interesa Unije. U Poglavlju VIII. – Provedbene odredbe utvrđuju se nužne odredbe za prenošenje određenih ovlasti na Komisiju za donošenje programa rada s pomoću provedbenih akata. U pogledu Odbora koji u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 mora pomoći Komisiji s donošenjem provedbenih akata, prijedlogom se imenuje Odbor osnovan člankom 36. Uredbe (EU) br. 1288/2013 o uspostavi programa Erasmus+. Odbor bi radio u različitim konfiguracijama (Erasmus+ i Europske snage solidarnosti) i države članice imale bi mogućnost imenovati svoje članove za različite konfiguracije. Poglavljem IX. – Odredbe o izmjenama i završne odredbe predviđaju se nužne izmjene osnovnih akata tih programa kojima se sredstva iz njihovih financijskih omotnica za razdoblje 2014. – 2020. preusmjeravaju na djelovanja Europskih snaga solidarnosti. U završnim odredbama utvrđuje se datum stupanja na snagu predložene Uredbe koja je obvezujuća u cijelosti i izravno se primjenjuje u svim državama članicama od 1. siječnja 2018. 2017/0102 (COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o utvrđivanju pravnog okvira Europskih snaga solidarnosti i izmjeni uredbi (EU) br. 1288/2013, (EU) br. 1293/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1305/2013, (EU) br. 1306/2013 i Odluke br. 1313/2013/EU

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 165. stavak 4. i članak 166. stavak 4., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima, uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija, u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, budući da: (1)Europska unija izgrađena je na solidarnosti među građanima i među državama članicama. Te zajedničke vrijednosti usmjeravaju njezino djelovanje i pružaju nužno jedinstvo za suočavanje s trenutačnim i budućim društvenim izazovima, a u tome su mladi Europljani voljni pomoći iskazivanjem solidarnosti u praksi. (2)U govoru o stanju Unije od 14. rujna 2016. naglašena je potreba ulaganja u mlade i najavljeno je osnivanje Europskih snaga solidarnosti u cilju stvaranja mogućnosti da mladi diljem Unije smisleno doprinesu društvu, pokažu solidarnost i razviju svoje vještine, dobivajući time ne samo zaposlenje nego i neprocjenjivo životno iskustvo. (3)Komisija je u svojoj Komunikaciji „Europske snage solidarnosti” od 7. prosinca 2016. naglasila potrebu da se osnaže temelji za aktivnosti solidarnosti diljem Europe, da se mladima pruže brojnije i bolje mogućnosti za aktivnosti solidarnosti u različitim područjima te da se nacionalnim i lokalnim akterima pruži podrška u njihovim nastojanjima da se suoče s raznim izazovima i krizama. Komunikacijom je pokrenuta prva faza Europskih snaga solidarnosti u kojoj su pokrenuti različiti programi Unije kako bi se mladima diljem EU-a ponudile mogućnosti volontiranja, pripravništva ili zapošljavanja. Na te bi se aktivnosti, bez obzira na to jesu li provedene prije ili nakon stupanja na snagu ove Uredbe, trebala i dalje primjenjivati pravila i uvjeti utvrđeni odgovarajućim programima Unije kojima su financirani u okviru prve faze Europskih snaga solidarnosti. (4)Mladima bi trebalo pružiti lako dostupne mogućnosti sudjelovanja u aktivnostima solidarnosti kojima bi mogli izraziti predanost u korist zajednica uz stjecanje korisnog iskustva, vještina i kompetencija za svoj osobni, obrazovni, socijalni, građanski i profesionalni razvoj, čime bi povećali svoju zapošljivost. Tim bi se aktivnostima ujedno poduprla mobilnost mladih volontera, pripravnika i radnika. (5)Aktivnosti solidarnosti koje se nude mladima trebale bi biti visokokvalitetne u smislu da bi trebale odgovoriti na nezadovoljene potrebe društva, doprinijeti jačanju zajednica, mladima ponuditi mogućnost stjecanja dragocjenog znanja i kompetencija, trebale bi biti financijski pristupačne mladima te se provoditi u sigurnim i zdravim uvjetima. (6)Europske snage solidarnosti bile bi jedinstvena ulazna točka za aktivnosti solidarnosti diljem Unije. Potrebno je osigurati usklađenost i komplementarnost tog okvira s drugim relevantnim politikama i programima Unije. Europske snage solidarnosti trebale bi se oslanjati na prednosti i sinergije postojećih programa, osobito Europske volonterske službe. Trebale bi i dopuniti nastojanja država članica da podrže mlade i olakšaju njihov prijelaz iz škole na radno mjesto u okviru Jamstva za mlade, osiguravanjem dodatnih mogućnosti za ulazak na tržište rada u obliku pripravništva ili poslova u područjima povezanima sa solidarnošću u njihovim državama članicama ili preko granica. Trebalo bi osigurati i komplementarnost s postojećim mrežama na razini Unije koje se odnose na aktivnosti u okviru Europskih snaga solidarnosti, kao što su Europska mreža javnih službi za zapošljavanje, EURES i mreža Eurodesk. Osim toga, trebalo bi osigurati i komplementarnost Europskih snaga solidarnosti s postojećim povezanim programima, osobito programima nacionalne solidarnosti i programima mobilnosti za mlade, oslanjajući se na dobre prakse gdje je to primjereno. (7)Kako bi se postigao najbolji mogući učinak Europskih snaga solidarnosti, potrebno je uvesti odredbe kojima bi drugi programi Unije kao što su Fond za azil, migracije i integraciju, program „Europa za građane”, Europski fond za regionalni razvoj i zdravstveni program doprinijeli ciljevima Europskih snaga solidarnosti podupiranjem aktivnosti unutar njihova područja djelovanja. Taj bi se doprinos trebao financirati u skladu s odgovarajućim temeljnim aktima predmetnih programa. Nakon što su dobili valjanu oznaku kvalitete Europskih snaga solidarnosti, korisnicima bi trebalo omogućiti pristup portalu Europskih snaga solidarnosti i omogućiti upotrebu mjera u pogledu kvalitete i podrške predviđenih za ponuđenu vrstu aktivnostti. (8)Europske snage solidarnosti trebale bi otvoriti nove mogućnosti volontiranja, pripravničkih angažmana i radnih mjesta za mlade u područjima povezanima sa solidarnošću te osmisliti i razviti projekte u području solidarnosti koji se temelje na njihovoj vlastitoj inicijativi. Te bi mogućnosti trebale doprinijeti poboljšanju njihova osobnog, obrazovnog, socijalnog, građanskog i profesionalnog razvoja. Europske snage solidarnosti trebale bi podupirati i aktivnosti umrežavanja sudionika i organizacija sudionica te mjere za osiguravanje kvalitete podupiranih aktivnosti Europskih snaga solidarnosti i za promicanje vrednovanja stečenih obrazovnih rezultata. (9)Volonterske aktivnosti čine bogato iskustvo u neformalnom i informalnom kontekstu učenja u kojem se osnažuje osobni, sociopedagoški i profesionalni razvoj mladih te aktivira njihov osjećaj građanstva i njihova zapošljivost. Te aktivnosti ne smiju imati negativan učinak na potencijalno ili postojeće plaćeno zaposlenje niti bi ih trebalo shvatiti kao nadomjestak za takvo zaposlenje. Kako bi se osigurao kontinuitet u odnosu na volonterske aktivnosti koje se podupiru na razini Unije, volonterske aktivnosti u okviru Europske volonterske službe koje su u zemljopisnom području Europskih snaga solidarnosti trebale bi dobiti njihovu podršku u obliku prekograničnih volonterskih angažmana. Ostale volonterske aktivnosti u okviru Europske volonterske službe koje nisu u zemljopisnom području Europskih snaga solidarnosti trebale bi i dalje dobivati potporu u okviru programa osnovanog Uredbom (EU) br. 1288/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa „Erasmus+”: programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport. Uzimajući u obzir tumačenje povezanoga zakonodavstva na razini Unije, prekogranične volonterske angažmane u okviru Europskih snaga solidarnosti i volonterske aktivnosti koje i dalje primaju potporu u skladu s Uredbom (EU) br. 1288/2013 trebalo bi smatrati istovrijednima onima koji se izvršavaju u okviru Europske volonterske službe. (10)Pripravništva i radna mjesta u područjima povezanima sa solidarnošću mogu mladima pružiti dodatne mogućnosti za ulaz na tržište rada, uz istovremen doprinos suočavanju s ključnim izazovima društva. To može doprinijeti poticanju zapošljivosti i produktivnosti mladih uz istovremeno olakšavanje njihova prelaska iz obrazovnog sustava na tržište rada, što je ključno za poboljšanje njihovih izgleda na tržištu rada. Za pripravničke angažmane ponuđene u okviru Europskih snaga solidarnosti naknadu bi trebala plaćati organizacija sudionica te bi oni trebali slijediti načela o kvaliteti iznesena u Preporuci Vijeća o uspostavi kvalitativnog okvira za pripravništvo od 10. ožujka 2014. Ponuđena pripravništva i radna mjesta trebala bi mladima biti prvi korak za ulaz na tržište rada te bi stoga trebala biti popraćena odgovarajućom potporom nakon završenog angažmana. Relevantni akteri na tržištu rada, osobito javne i privatne službe za zapošljavanje, socijalni partneri i gospodarske komore, trebali bi olakšati pripravničke angažmane i zapošljavanje. Oni bi se kao organizacije sudionice trebali moći prijaviti za financiranje preko nadležne provedbene strukture Europskih snaga solidarnosti u cilju posredovanja između mladih sudionika i poslodavaca koji nude pripravničke angažmane i radna mjesta u sektorima povezanima sa solidarnošću. (11)Poduzetnost mladih važna je prednost za društvo i za tržište rada. Europske snage solidarnosti trebale bi pridonijeti poticanju tog aspekta pružajući mladima priliku da razviju i provedu svoje vlastite projekte usmjerene na suočavanje sa specifičnim izazovima na korist njihovih lokalnih zajednica. Ti bi projekti trebali biti prilika za iskušavanje ideja i potporu mladima da sami budu pokretači aktivnosti u području solidarnosti. Mogli bi poslužiti i kao odskočna daska za daljnje sudjelovanje u aktivnostima solidarnosti te bi mogli biti prvi korak u poticanju sudionika Europskih snaga solidarnosti da postanu samozaposlene osobe ili osnuju udruge, nevladine organizacije ili druga tijela koja djeluju u neprofitnim sektorima povezanima sa solidarnošću i mladima. (12)Mladi i organizacije koje sudjeluju u Europskim snagama solidarnosti trebali bi osjećati da pripadaju zajednici pojedinaca i subjekata predanih jačanju solidarnosti diljem Europe. Istovremeno organizacijama sudionicama treba potpora kako bi pojačale svoje kapacitete za pružanje kvalitetnih angažmana sve većem broju sudionika. Europske snage solidarnosti trebale bi podržavati aktivnosti umrežavanja usmjerene na jačanje angažmana mladih i organizacija sudionica u toj zajednici, na poticanje duha Europskih snaga solidarnosti te na poticanje razmjene korisnih praksi i iskustava. Te bi aktivnosti trebale doprinijeti i podizanju svijesti o Europskim snagama solidarnosti među javnim i privatnim akterima te prikupljanju povratnih informacija od sudionika i organizacija sudionica o provedbi Europskih snaga solidarnosti.

(13)Posebnu bi pozornost trebalo posvetiti osiguranju kvalitete angažmana i drugih mogućnosti koje se nude u okviru Europskih snaga solidarnosti, osobito na način da se sudionicima ponudi osposobljavanje, jezična podrška, osiguranje, administrativna potpora i potpora nakon angažmana te vrednovanje znanja, vještina i kompetencija stečenih kroz njihovo iskustvo u okviru Europskih snaga solidarnosti. (14)Kako bi se zajamčio učinak angažmana u okviru Europskih snaga solidarnosti na osobni, obrazovni, socijalni, građanski i profesionalni razvoj sudionika, znanje, vještine i kompetencije koje nastaju kao rezultat angažmana trebalo bi pravilno utvrditi i dokumentirati u skladu s nacionalnim okolnostima i specifičnostima, kako je preporučeno u Preporuci Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja.. (15)Trebalo bi uspostaviti oznaku kvalitete kako bi se osigurala usklađenost organizacija sudionica s načelima i zahtjevima povelje Europskih snaga solidarnosti u pogledu njihovih prava i odgovornosti tijekom svih faza iskustva u aktivnostima solidarnosti. Dobivanje oznake kvalitete trebalo bi biti preduvjet za sudjelovanje, ali ne bi trebalo automatski voditi do financiranja u okviru Europskih snaga solidarnosti. (16)Resursni centar Europskih snaga solidarnosti trebao bi pomagati provedbenim tijelima, organizacijama sudionicama i mladima koji sudjeluju u Europskim snagama solidarnosti kako bi se poboljšala kvaliteta provedbe i aktivnosti Europskih snaga solidarnosti te kako bi se poboljšalo utvrđivanje i vrednovanje kompetencija stečenih tim aktivnostima. (17)Portal Europskih snaga solidarnosti trebao bi se neprestano razvijati kako bi se osigurao jednostavan pristup Europskim snagama solidarnosti i kako bi se osigurala jedinstvena kontaktna točka za zainteresirane pojedince i organizacije u pogledu, među ostalim, registracije, identifikacije, usklađivanja profila i mogućnosti, mrežnih i virtualnih razmjena, obuka putem interneta, jezične podrške i podrške nakon završetka angažmana te drugih korisnih funkcija koje bi se mogle pojaviti u budućnosti. (18)Ovom se Uredbom za razdoblje od 2018. do 2020. utvrđuje financijska omotnica koja za Europski parlament i Vijeće u okviru godišnjeg proračunskog postupka predstavlja primarni referentni iznos, u smislu točke 17. Međuinstitucionalnog sporazuma između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju. Primarni referentni iznos uključuje preraspodjelu sredstava iz programa Erasmus+ (197,7 milijuna EUR) i iz Programa za zapošljavanje i socijalne inovacije (10 milijuna EUR) za financijske godine 2018., 2019. i 2020. te je dopunjen doprinosima iz nekoliko programa Unije iz različitih naslova, kao što su Europski socijalni fond, Mehanizam Unije za civilnu zaštitu, program LIFE i Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj. (19)Kako bi se osigurao kontinuitet aktivnosti koje su poduprte programima koji doprinose Europskim snagama solidarnosti, financijska potpora angažmanima i projektima u području solidarnosti trebala bi se dodjeljivati u omjeru 80 % – 20 % za volonterske angažmane i projekte u području solidarnosti, s jedne strane, te za pripravničke angažmane i radna mjesta, s druge strane. (20)Kako bi se maksimalno povećao učinak Europskih snaga solidarnosti, potrebno je uvesti odredbe kako bi se zemljama sudionicama omogućilo da učine dostupnima dodatna nacionalna sredstva u skladu s pravilima Europskih snaga solidarnosti. (21)Kako bi se pojednostavnili zahtjevi za korisnike, potrebno je u najvećoj mogućoj mjeri upotrebljavati jednokratne iznose, jedinične troškove i paušalno financiranje. (22)Pored država članica, Europske snage solidarnosti trebale bi biti otvorene za sudjelovanje drugih zemalja na temelju bilateralnih sporazuma. To bi se sudjelovanje po potrebi trebalo temeljiti na odobrenju dodatnih sredstava u skladu s postupcima koji se dogovaraju s predmetnim zemljama. (23)Europske snage solidarnosti trebale bi biti namijenjene mladima u dobi od 18 do 30 godina. Za sudjelovanje u aktivnostima koje se nude u okviru Europskih snaga solidarnosti trebalo bi zahtijevati prethodnu registraciju na portalu Europskih snaga solidarnosti. (24)Posebnu pozornost treba posvetiti osiguravanju da su aktivnosti koje se podupiru u okviru Europskih snaga solidarnosti dostupne svima mladima, osobito onima u najnepovoljnijem položaju. Stoga bi trebalo uspostaviti posebne mjere za promicanje socijalne uključenosti i sudjelovanja mladih u nepovoljnom položaju te uzeti u obzir ograničenja koja nameću udaljenost najudaljenijih regija i prekomorskih zemalja i područja Unije. Slično tomu, zemlje sudionice trebale bi nastojati usvojiti sve odgovarajuće mjere za uklanjanje pravnih i administrativnih prepreka pravilnom funkcioniranju Europskih snaga solidarnosti. To uključuje rješavanje, kada je to moguće i ne dovodeći u pitanje schengensku pravnu stečevinu i zakonodavstvo Unije o ulasku i boravku državljana trećih zemalja, administrativnih problema koji stvaraju poteškoće u pogledu dobivanja viza i boravišnih dozvola. (25)Svaki subjekt koji želi sudjelovati u Europskim snagama solidarnosti, bez obzira na to je li financiran iz proračuna Europskih snaga solidarnosti, drugog programa Unije ili drugim izvorima financiranja, mora dobiti oznaku kvalitete uz uvjet da su ispunjeni odgovarajući uvjeti. Postupak koji dovodi do dodjele oznake kvalitete trebale bi kontinuirano provoditi provedbene strukture Europskih snaga solidarnosti. Dodijeljena oznaka kvalitete trebala bi se povremeno ponovno ocijeniti te se može opozvati ako je u okviru provjera koje treba izvršiti utvrđeno da više nisu ispunjeni uvjeti koji su doveli do njezine dodjele. (26)Svaki subjekt koji želi podnijeti zahtjev za financiranje kako bi ponudio angažmane u okviru Europskih snaga solidarnosti trebao bi kao preduvjet imati oznaku kvalitete. Taj se zahtjev ne bi trebao primjenjivati na fizičke osobe koje traže financijsku potporu u ime neformalne skupine sudionika Europskih snaga solidarnosti za njihove projekte u području solidarnosti. (27)Djelotvorno upravljanje uspješnošću, što uključuje praćenje i ocjenjivanje, zahtijeva osmišljavanje specifičnih, mjerljivih i ostvarivih pokazatelja koji se mogu mjeriti tijekom vremena i koji odražavaju logiku intervencije. (28)Trebalo bi na europskoj, nacionalnoj i lokalnoj razini osigurati učinkovito informiranje, promidžbu te obavješćivanje o mogućnostima i rezultatima aktivnosti podupiranih u okviru Europskih snaga solidarnosti. Informiranje, promidžba i aktivnosti obavješćivanja trebale bi se oslanjati na sva provedbena tijela Europskih snaga solidarnosti, uključujući, prema potrebi, uz potporu drugih ključnih dionika. (29)Kako bi se osigurala veća učinkovitost u komuniciranju sa širom javnosti te veća sinergija između komunikacijskih aktivnosti na inicijativu Komisije, sredstva dodijeljena za komunikacijske aktivnosti u skladu s ovom Uredbom trebala bi doprinijeti i financiranju institucionalne komunikacije koja se odnosi na političke prioritete Unije, ako su oni povezani s općim ciljem ove Uredbe. (30)Kako bi se osigurala učinkovita i djelotvorna provedba ove Uredbe, Europske snage solidarnosti trebale bi u najvećoj mogućoj mjeri primijeniti postojeće mehanizme upravljanja koji su već na snazi. Provedbu Europskih snaga solidarnosti trebalo bi stoga povjeriti postojećim strukturama, tj. Komisiji, Izvršnoj agenciji za obrazovanje, audiovizualnu politiku i kulturu te nacionalnim agencijama imenovanima za upravljanje mjerama iz Poglavlja III. Uredbe (EU) br. 1288/2013. (31)Kako bi se osigurala financijski stabilna provedba i pomno praćenje Europskih snaga solidarnosti na nacionalnoj razini, važno je koristiti se postojećim nacionalnim tijelima imenovanima za upravljanje mjerama iz Poglavlja III. Uredbe (EU) br. 1288/2013. (32)Kako bi se osiguralo dobro financijsko upravljanje i pravna sigurnost u svakoj zemlji sudionici, svako nacionalno tijelo trebalo bi imenovati neovisno revizorsko tijelo. Gdje je to izvedivo i kako bi se što više povećala učinkovitost, neovisno revizorsko tijelo može biti isto kao ono imenovano za mjere iz poglavlja III. Uredbe (EU) br. 1288/2013.

(33)Financijski interesi Unije trebali bi biti zaštićeni prikladnim mjerama kroz cijeli ciklus rashoda, uključujući sprečavanjem, otkrivanjem i istraživanjem nepravilnosti, povratom izgubljenih, pogrešno uplaćenih ili nepravilno iskorištenih sredstava, te, gdje je to primjereno, određivanjem kazni. (34)Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te ovlasti treba izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije. (35)U skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Europske unije Komisija bi trebala donijeti radne programe i o tome obavijestiti Europski parlament i Vijeće. U radnom programu trebale bi biti utvrđene mjere potrebne za njihovu provedbu u skladu s općim i specifičnim ciljevima Europskih snaga solidarnosti, kriteriji za odabir i dodjelu bespovratnih sredstava te svi drugi potrebni elementi. Radni programi i sve njihove izmjene trebali bi se donijeti provedbenim aktima u skladu s postupkom ispitivanja. (36)S obzirom na to da cilj ove Uredbe, to jest uspostavu Europskih snaga solidarnosti, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog njegova opsega i učinka on bolje može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ova Uredba ne premašuje ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. (37)Radi učinkovitosti i djelotvornosti Komisiji bi u provedbi ove Uredbe trebao pomoći i odbor osnovan u skladu s Uredbom (EU) br. 1288/2013. U pogledu Europskih snaga solidarnosti taj bi se odbor trebao sastati u posebnom sastavu te bi trebalo prilagoditi njegov mandat kako bi ispunio tu novu ulogu. Zemlje sudionice trebale bi imenovati relevantne predstavnike na tim sastancima uzimajući u obzir volontersku i profesionalnu dimenziju Europskih snaga solidarnosti. (38)Uredbu (EU) br. 1288/2013 trebalo bi izmijeniti kako bi se uzele u obzir promjene u Europskoj volonterskoj službi koje proizlaze iz novih volonterskih aktivnosti podržanih u okviru Europskih snaga solidarnosti. (39)Financijska omotnica Europskih snaga solidarnosti iz naslova 1.a Višegodišnjeg financijskog okvira temelji se i na sredstvima preraspodijeljenima iz programa Erasmus+. Ta bi sredstva trebala proizlaziti uglavnom iz odobrenih sredstava namijenjenih financiranju aktivnosti Europske volonterske službe koje bi bile obuhvaćene volonterskim angažmanima podržanima u okviru ove Uredbe. Osim toga, određena odobrena sredstva iz Instrumenta jamstva za studentske zajmove, koja se vjerojatno neće apsorbirati u okviru programa Erasmus+, trebalo bi preraspodijeliti u cilju pružanja odgovarajućeg sufinanciranja za troškove poslovanja nacionalnih agencija i u većoj mjeri uskladiti s kapacitetom apsorpcije te mjere. (40)Financijska omotnica Europskih snaga solidarnosti iz naslova 1.a Višegodišnjeg financijskog okvira trebala bi se dopuniti i financijskim doprinosima iz drugih programa i naslova, što iziskuje izmjenu uredbi (EU) br. 1293/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1305/2013, (EU) br. 1306/2013 te Odluke br. 1313/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća. (41)Ova Uredba trebala bi se primjenjivati od 1. siječnja 2018. Kako bi se omogućila brza primjena mjera predviđenih ovom Uredbom, ona bi trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije, DONIJELI SU OVU UREDBU: POGLAVLJE I. OPĆE ODREDBE Članak 1. Predmet Ovom se Uredbom utvrđuje pravni okvir za Europske snage solidarnosti, u sklopu kojih se mladima nude mogućnosti za sudjelovanje u aktivnostima solidarnosti. Članak 2. Definicije Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije: (1)„aktivnost solidarnosti” znači aktivnost usmjerena na rješavanje nezadovoljenih društvenih potreba u korist zajednice uz istodobno poticanje osobnog, obrazovnog, socijalnog, građanskog i profesionalnog razvoja pojedinca, koja može biti u obliku angažmana, projekata ili aktivnosti umrežavanja oblikovanih ovisno o različitim područjima, kao što su obrazovanje i osposobljavanje, zapošljavanje, ravnopravnost spolova, poduzetništvo, posebice socijalno poduzetništvo, građanstvo i demokratsko sudjelovanje, okoliš i zaštita prirode, borba protiv klimatskih promjena, sprečavanje katastrofa, pripravnost i obnova, poljoprivreda i ruralni razvoj, opskrba hranom i neprehrambenim proizvodima, zdravlje i dobrobit, kreativnost i kultura, tjelesni odgoj i sport, socijalna pomoć i skrb, prihvat i integracija državljana trećih zemalja, teritorijalna suradnja i kohezija;

(2)„sudionik” znači mlada osoba koja je registrirana na portalu Europskih snaga solidarnosti i sudjeluje u aktivnosti solidarnosti u okviru Europskih snaga solidarnosti koju nudi organizacija sudionica; (3)„mladi u nepovoljnom položaju” znači pojedinci kojima je potrebna dodatna potpora zbog invaliditeta, poteškoća u obrazovanju, gospodarskih prepreka, kulturnih razlika, zdravstvenih problema, društvenih i geografskih prepreka; (4)„organizacija sudionica” znači svaki javni ili privatni subjekt kojem je dodijeljena oznaka kvalitete Europskih snaga solidarnosti i koji nudi angažman sudioniku Europskih snaga solidarnosti ili provodi druge aktivnosti u okviru Europskih snaga solidarnosti; (5)„angažman u području solidarnosti” znači volonterska aktivnost, pripravništvo ili zaposlenje u području solidarnosti, koje organizira organizacija sudionica i kojima se pridonosi suočavanju s ključnim društvenim izazovima uz istovremeno jačanje osobnog, obrazovnog, društvenog, građanskog i profesionalnog razvoja i zapošljivosti sudionika Europskih snaga solidarnosti, u zemlji koja nije zemlja boravišta (prekogranično) ili u zemlji boravišta sudionika (unutar zemlje); (6)„volontiranje” znači usluga bez naknade za dobrovoljni rad s punim radnim vremenom za razdoblje od najviše dvanaest mjeseci, koje mladima pruža mogućnost sudjelovanja u svakodnevnom radu organizacija aktivnih u području solidarnosti, od čega će u konačnici korist ostvariti zajednice u kojima se te aktivnosti obavljaju, uključujući izraženu dimenziju učenja i osposobljavanja kako bi mladi volonteri stekli vještine i kompetencije koje će im koristiti u njihovu osobnom, obrazovnom, društvenom i profesionalnom razvoju i kojima će ujedno poboljšati svoju zapošljivost; (7)„angažmani volonterskih timova” znači angažmani u okviru kojih se timovima sudionika Europskih snaga solidarnosti iz različitih zemalja sudionica omogućuje da zajedno volontiraju za zajednički cilj, obavljanjem fizičkih ili intelektualnih zadataka u okviru društveno korisnog projekta u razdoblju od dva tjedna do dva mjeseca; (8)„pripravništvo” znači razdoblje praktičnog rada u trajanju od dva mjeseca do dvanaest mjeseci koje plaća organizacija domaćin sudionika Europskih snaga solidarnosti na temelju pisanog ugovora o pripravništvu, koje uključuje element učenja i osposobljavanja i poduzeto je radi stjecanja praktičnog i profesionalnog iskustva u cilju povećanja zapošljivosti i olakšavanja prijelaza na redovno zaposlenje; (9)„zaposlenje” znači razdoblje rada od dva mjeseca do dvanaest mjeseci koje plaća organizacija sudionica koja zapošljava sudionika Europskih snaga solidarnosti, koje je provedeno u državi sudionici na temelju ugovora o radu u skladu s nacionalnim regulatornim okvirom predmetne zemlje sudionice; (10)„projekt u području solidarnosti” znači lokalna inicijativa za razdoblje od dva mjeseca do dvanaest mjeseci koju su pokrenule i koju provode skupine od po najmanje pet sudionika Europskih snaga solidarnosti u cilju suočavanja s ključnim izazovima u njihovoj lokalnoj zajednici, uz njihovo uključivanje u širu europsku perspektivu; (11)„oznaka kvalitete” znači certifikat dodijeljen javnom ili privatnom subjektu ili međunarodnoj organizaciji koja je voljna osigurati angažman u okviru Europskih snaga solidarnosti nakon postupka čiji je cilj osigurati usklađenost s načelima i zahtjevima povelje Europskih snaga solidarnosti; (12)„povelja Europskih snaga solidarnosti” znači dokument kojim su utvrđeni odgovarajuća prava i obveze kojih se moraju pridržavati svi subjekti koji se žele pridružiti Europskim snagama solidarnosti; (13)„resursni centar Europskih snaga solidarnosti” znači dodatne funkcije koje izvršava imenovana nacionalna agencija za potporu razvoju i provedbi aktivnosti u okviru Europskih snaga solidarnosti te za utvrđivanje kompetencija koje sudionici stječu svojim angažmanima i projektima; (14)„portal Europskih snaga solidarnosti” znači internetski alat koji pruža odgovarajuće internetske usluge sudionicima i organizacijama sudionicama Europskih snaga solidarnosti, uključujući pružanje informacija o Europskim snagama solidarnosti, registraciju sudionika, pretraživanje sudionika za angažmane, oglašavanje i pretraživanje ponude angažmana, pretraživanje potencijalnih partnera u projektima, upravljanje kontaktima i ponudama angažmana i projekata, osposobljavanje, komunikaciju i aktivnosti umrežavanja, informiranje i obavješćivanje o mogućnostima te druga relevantna događanja povezana s Europskim snagama solidarnosti. Članak 3. Opći cilj Cilj je Europskih snaga solidarnosti povećati sudjelovanje mladih ljudi i organizacija u pristupačnim i kvalitetnim aktivnostima solidarnosti kao sredstvu za doprinos jačanju kohezije i solidarnosti u Europi kojim se podupiru zajednice i reagira na društvene izazove. Članak 4. Posebni ciljevi Europske snage solidarnosti nastojat će ostvariti sljedeće posebne ciljeve: (a)pružiti mladima, uz potporu organizacija sudionica, lako dostupne mogućnosti sudjelovanja u aktivnostima solidarnosti, uz istodobno poboljšanje njihovih vještina i kompetencija za osobni, obrazovni, društveni, građanski i profesionalni razvoj te njihove zapošljivosti i olakšavanja prijelaza na tržište rada, uključujući podršku mobilnosti mladih volontera, pripravnika i radnika;

(b)osigurati da aktivnosti solidarnosti koje se nude sudionicima Europskih snaga solidarnosti i kojima se pridonosi rješavanju konkretnih nezadovoljenih društvenih potreba i jačanju zajednica budu kvalitetne i na odgovarajući način vrednovane. Članak 5. Usklađenost i komplementarnost mjera Unije 1.Mjere Europskih snaga solidarnosti moraju biti usklađene i komplementarne s odgovarajućim politikama i programima koji se odnose na područja navedena u članku 2. stavku 1., kao i postojećim mrežama na razini Unije koje se odnose na aktivnosti Europskih snaga solidarnosti. 2.Komisija i zemlje sudionice surađuju radi postizanja učinkovitosti i djelotvornosti te osiguravaju, s jedne strane, usklađenost između nacionalnih programa i planova povezanih sa solidarnošću, obrazovanjem, strukovnim osposobljavanjem i mladima te, s druge strane, mjera u okviru Europskih snaga solidarnosti. Te se mjere temelje na odgovarajućoj dobroj praksi i postojećim programima. 3.Drugi programi Unije mogu isto tako pridonijeti ciljevima Europskih snaga solidarnosti, podupiranjem aktivnosti obuhvaćenih njihovim područjem djelovanja. Taj se doprinos financira u skladu s njihovim odgovarajućim temeljnim aktima. POGLAVLJE II. MJERE EUROPSKIH SNAGA SOLIDARNOSTI Članak 6. Mjere Europskih snaga solidarnosti Europske snage solidarnosti nastojat će ostvariti svoje ciljeve sljedećim vrstama mjera: (a)angažmani u području solidarnosti, projekti i aktivnosti umrežavanja (b)mjere u pogledu kvalitete i potpore. Članak 7. Angažmani u području solidarnosti, projekti i aktivnosti umrežavanja 1.Ovom se mjerom podupiru: (a)angažmani u području solidarnosti u obliku volontiranja, pripravništva ili zaposlenja, uključujući prekogranične angažmane i angažmane unutar zemlje za pojedince te angažmane volonterskih timova; (b)projekti u području solidarnosti na inicijativu sudionika Europskih snaga solidarnosti; (c)aktivnosti umrežavanja za pojedince i organizacije koji sudjeluju u Europskim snagama solidarnosti. 2.Prekogranični volonterski angažmani iz stavka 1. točke (a) smatraju se istovjetni angažmanima koji se provode u okviru Europske volonterske službe, a upućivanja na Europsku volontersku službu u zakonodavstvu Unije smatraju se i upućivanjima na Europske snage solidarnosti u pogledu tih angažmana.

Članak 8. Mjere u pogledu kvalitete i potpore Ovom se mjerom podupiru: (a)mjere usmjerene na osiguranje kvalitete angažmana u području solidarnosti, uključujući stručno usavršavanje, jezičnu potporu, administrativnu potporu za sudionike i organizacije sudionice, osiguranje te potporu nakon završetka angažmana, kao i razvoj certifikata kojim se utvrđuju i dokumentiraju znanja, vještine i kompetencije stečeni tijekom angažmana; (b)razvoj i održavanje oznake kvalitete za subjekte koji su spremni osigurati angažman za Europske snage solidarnosti kako bi se osigurala usklađenost s načelima i zahtjevima povelje Europskih snaga solidarnosti; (c)aktivnosti resursnog centra Europskih snaga solidarnosti za podršku i poboljšanje kvalitete provedbe mjera Europskih snaga solidarnosti i poboljšanje vrednovanja njihovih rezultata; (d)uspostava, održavanje i ažuriranje portala Europskih snaga solidarnosti i drugih odgovarajućih internetskih usluga te odgovarajućih sustava informatičke potpore i internetskih alata. POGLAVLJE III. FINANCIJSKE ODREDBE Članak 9. Proračun 1.Ukupni proračun za provedbu Europskih snaga solidarnosti određen je na iznos od 341 500 000 EUR u tekućim cijenama za razdoblje od 1. siječnja 2018. do 31. prosinca 2020. 2.Iznos iz stavka 1. uključuje financijsku omotnicu u iznosu od 294 200 000 EUR u tekućim cijenama dopunjenu doprinosima kako slijedi: (a)Europski socijalni fond, s doprinosom od 35 000 000 EUR u tekućim cijenama; (b)Mehanizam Unije za civilnu zaštitu, s doprinosom od 6 000 000 EUR u tekućim cijenama; (c)program LIFE, s doprinosom od 4 500 000 EUR u tekućim cijenama; (d)Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj, s doprinosom od 1 800 000 EUR u tekućim cijenama. 3.Financijska potpora za angažmane u području solidarnosti i projekte iz članka 7. stavka 1. točaka (a) i (b) dodjeljuje se okvirno u iznosu od 80 % za volonterske angažmane i projekte u području solidarnosti te 20 % za pripravništvo i zapošljavanje. 4.Financijska sredstva mogu pokrivati i izdatke koji se odnose na aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije i evaluacije koje su potrebne za upravljanje Europskim snagama solidarnosti i ostvarivanje njihovih ciljeva, posebno za studije, sastanke stručnjaka, mjere informiranja i komuniciranja, troškove vezane uz uspostavu, održavanje i ažuriranje portala Europskih snaga solidarnosti i odgovarajućih sustava informatičke potpore te sve druge troškove tehničke i administrativne pomoći Komisije za upravljanje Europskim snagama solidarnosti. 5.Odobrena sredstva mogu se po potrebi unijeti u proračun nakon 2020. za pokrivanje sličnih izdataka, kako bi se omogućilo upravljanje mjerama koje još ne budu dovršene do 31. prosinca 2020.

6.Zemlja sudionica može korisnicima staviti na raspolaganje nacionalna sredstva kojima se upravlja u skladu s pravilima Europskih snaga solidarnosti i u tu se svrhu koristiti decentraliziranim strukturama Europskih snaga solidarnosti, tako dugo dok zemlja sudionica osigurava komplementarno razmjerno financiranje tih struktura. Članak 10. Oblici financiranja od strane Unije 1.Financiranje Europskih snaga solidarnosti može se osigurati u jednom obliku ili više njih koji su predviđeni Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012, a posebno u obliku bespovratnih sredstava, javne nabave i nagrada. 2.Komisija može provesti Europske snage solidarnosti neizravno u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (c) Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012. POGLAVLJE IV. SUDJELOVANJE U EUROPSKIM SNAGAMA SOLIDARNOSTI Članak 11. Države sudionice 1.Države članice sudjeluju u Europskim snagama solidarnosti. 2.Europske snage solidarnosti otvorene su za sudjelovanje drugih zemalja na temelju bilateralnih sporazuma. Ta se suradnja po potrebi temelji na odobrenju dodatnih sredstava u skladu s postupcima koji se dogovaraju s predmetnim zemljama. Članak 12. Sudjelovanje pojedinaca 1.Mladi u dobi od 17 do 30 godina koje su voljni sudjelovati u Europskim snagama solidarnosti dužni su se registrirati na portalu Europskih snaga solidarnosti. Međutim, u trenutku započinjanja angažmana ili projekta registrirana mlada osoba može imati najmanje 18 godina, a najviše 30. 2.Pri provedbi ove Uredbe Komisija i zemlje sudionice osiguravaju da se ulože posebni napori za promicanje socijalne uključenosti, posebno u pogledu sudjelovanja mladih u nepovoljnom položaju. Članak 13. Organizacije sudionice 1.Europske snage solidarnosti otvorene su za sudjelovanje javnih ili privatnih subjekata i međunarodnih organizacija, uz uvjet da im je dodijeljena oznaka kvalitete Europskih snaga solidarnosti. 2.Zahtjev subjekta koji ispunjava uvjete da postane organizacija sudionica Europskih snaga solidarnosti ocjenjuje nadležno provedbeno tijelo Europskih snaga solidarnosti kako bi se utvrdilo da su njegove aktivnosti u skladu sa zahtjevima Europskih snaga solidarnosti. 3.Kao rezultat ocjene subjektu može biti dodijeljena oznaka kvalitete Europskih snaga solidarnosti. Stečena oznaka povremeno se ponovno ocjenjuje te se može i opozvati.

4.Svakom subjektu koji je dobio oznaku kvalitete Europskih snaga solidarnosti omogućuje se pristup portalu Europskih snaga solidarnosti i davanje ponuda registriranim pojedincima za aktivnosti solidarnosti. 5.Oznaka kvalitete Europskih snaga solidarnosti ne znači automatsko financiranje u okviru Europskih snaga solidarnosti. 6.Aktivnosti solidarnosti i s njima povezane mjere u pogledu kvalitete i potpore koje nudi organizacija sudionica mogu se financirati u okviru Europskih snaga solidarnosti ili nekog drugog programa Unije koji samostalno pridonosi ciljevima Europskih snaga solidarnosti ili iz drugih izvora financiranja koji ne ovise o proračunu Unije. Članak 14. Pristup financiranju Europskih snaga solidarnosti Svaki javni ili privatni subjekt s poslovnim nastanom u zemlji sudionici te međunarodne organizacije koje provode aktivnosti solidarnosti u zemljama sudionicama mogu se prijaviti za financiranje u okviru Europskih snaga solidarnosti. U slučaju aktivnosti iz članka 7. stavka 1. točke (a), organizacija sudionica mora steći oznaku kvalitete kao preduvjet za financiranje u okviru Europskih snaga solidarnosti. Kad je riječ o projektima u području solidarnosti iz članka 7. stavka 1. točke (b), i fizičke osobe mogu se prijaviti za financiranje u ime neformalnih skupina sudionika Europskih snaga solidarnosti. POGLAVLJE V. USPJEŠNOST, REZULTATI I ŠIRENJE INFORMACIJA Članak 15. Praćenje i evaluacija uspješnosti i rezultata 1.Komisija u suradnji s državama sudionicama redovito prati rad Europskih snaga solidarnosti u pogledu postizanja njihovih ciljeva. 2.Napredak u pogledu posebnih ciljeva mjeri se s pomoću pokazatelja kao što su: (a)broj sudionika volonterskih angažmana (unutar zemlje i prekogranično); (b)broj sudionika pripravničkih angažmana (unutar zemlje i prekogranično); (c)broj sudionika zapošljavanja (unutar zemlje i prekogranično); (d)broj sudionika projekata u području solidarnosti; (e)broj organizacija koje nose oznaku kvalitete Europskih snaga solidarnosti. Najkasnije šest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe Komisija uspostavlja detaljan program za praćenje ostvarenja, rezultata i učinaka ove Uredbe. 3.Komisija će 2020. objaviti izvješće s analizom stanja napretka u postizanju rezultata, uključujući cilj od ponuđenih 100 000 mogućnosti angažmana za mlade u okviru Europskih snaga solidarnosti do 2020. (kojim će biti obuhvaćeni svi angažmani i projekti iz članka 7. stavka 1. točaka (a) i (b)). 4.Četiri godine nakon datuma primjene ove Uredbe Komisija će provesti neovisnu evaluaciju ove Uredbe i njezine glavne rezultate izložiti u izvješću Europskom parlamentu, Vijeću, Odboru regija i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru.

Članak 16. Komunikacija i širenje informacija 1.Komisija u suradnji s državama sudionicama osigurava širenje informacija, promidžbu i praćenje svih mjera koje se podupiru u okviru Europskih snaga solidarnosti. 2.Nacionalne agencije iz članka 20. razvijaju dosljednu politiku u pogledu učinkovitog informiranja te širenja i iskorištavanja rezultata aktivnosti podupiranih u okviru mjera kojima upravljaju, pomažu Komisiji u općenitoj zadaći širenja informacija povezanih s Europskim snagama solidarnosti, uključujući informacije u pogledu mjera kojima se upravlja na nacionalnoj razini i na razini Unije te njihovih rezultata, te obavješćuju odgovarajuće ciljne skupine o inicijativama poduzetima u njihovoj zemlji. 3.Komunikacijske aktivnosti pridonose i institucionalnoj komunikaciji o političkim prioritetima Unije ako su povezani s općim ciljem ove Uredbe. POGLAVLJE VI. SUSTAV UPRAVLJANJA I REVIZIJE Članak 17. Provedbena tijela Ovu Uredbu dosljedno provode: (a)Komisija na razini Unije; (b)nacionalne agencije na nacionalnoj razini u zemljama sudionicama. Članak 18. Nacionalno tijelo U svakoj zemlji koja sudjeluje u Europskim snagama solidarnosti nacionalna tijela imenovana za upravljanje mjerama iz poglavlja III. Uredbe (EU) br. 1288/2013 djeluju i kao nacionalna tijela u okviru Europskih snaga solidarnosti. Članak 27. stavci 1., 3., 5., 8., 9., 11., 12., 13., 14., 15. i 16. te Uredbe po analogiji primjenjuju se na Europske snage solidarnosti. Ako za neku od zemalja iz članka 11. stavka 2. ove Uredbe nije utvrđeno nacionalno tijelo, ono će biti imenovano u skladu s člankom 27. stavcima 2. do 6. i 8. do 15. Uredbe (EU) br. 1288/2013. Članak 19. Neovisno revizorsko tijelo 1.Nacionalno tijelo imenuje neovisno revizorsko tijelo. Neovisno revizorsko tijelo izdaje revizorsko mišljenje o godišnjoj izjavi o upravljanju iz članka 60. stavka 5. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012. 2.Neovisno revizorsko tijelo: (a)ima potrebnu profesionalnu sposobnost za provođenje revizije u javnom sektoru;

(b)osigurava da njegove revizije uzimaju u obzir međunarodno prihvaćene revizijske norme; (c)nije u sukobu interesa u odnosu na pravni subjekt kojeg je nacionalna agencija iz članka 20. dijelom te je funkcionalno neovisno u odnosu na pravni subjekt kojeg je nacionalna agencija dijelom. 3.Neovisno revizorsko tijelo pruža Komisiji i njezinim predstavnicima te Revizorskom sudu puni uvid u svu dokumentaciju i izvješća na kojima se temelji revizorsko mišljenje koje izdaje u vezi s godišnjom izjavom nacionalne agencije o upravljanju. Članak 20. Nacionalna agencija 1.U svakoj zemlji koja sudjeluje u Europskim snagama solidarnosti nacionalne agencije imenovane za upravljanje mjerama iz poglavlja III. Uredbe (EU) br. 1288/2013 u svojim zemljama djeluju i kao nacionalne agencije u okviru Europskih snaga solidarnosti. Članak 28. stavci 1., 2., 5., 6., 7. i 8. Uredbe (EU) br. 1288/2013 po analogiji primjenjuju se na Europske snage solidarnosti. 2.Ne dovodeći u pitanje članak 28. stavak 3. Uredbe (EU) br. 1288/2013 nacionalna agencija nadležna je i za upravljanje svim fazama cjelokupnog projekta u pogledu onih mjera Europskih snaga solidarnosti koje su navedene u provedbenim aktima iz članka 24., u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (c) podtočkama v. i vi. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 i člankom 44. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 1268/2012. 3.Ako za neku od zemalja iz članka 11. stavka 2. ove Uredbe nije imenovana nacionalna agencija, ona će biti osnovana u skladu s člankom 28. stavcima 2., 5., 6., 7. i 8. Uredbe (EU) br. 1288/2013. Članak 21. Europska komisija 1.Pravila kojima se uređuje odnos između Komisije i nacionalne agencije utvrđuju se u pisanom dokumentu koji: (a)određuje standarde unutarnje kontrole za nacionalne agencije i pravila upravljanja sredstvima Unije za dodjelu bespovratnih sredstava od strane nacionalnih agencija; (b)uključuje program rada nacionalne agencije koji sadržava upravljačke zadaće nacionalne agencije kojoj je dodijeljena pomoć Unije; (c)određuje obveze nacionalne agencije u vezi s izvješćivanjem. 2.Komisija nacionalnoj agenciji svake godine stavlja na raspolaganje sljedeća sredstva: (a)sredstva za dodjelu bespovratnih sredstava u predmetnoj zemlji sudionici za mjere Europskih snaga solidarnosti kojima upravlja nacionalna agencija; (b)financijski doprinos za podršku upravljačkim zadaćama nacionalne agencije definiranima u skladu s načinima opisanima u članku 29. stavku 4. točki (b) Uredbe (EU) br. 1288/2013. 3.Komisija utvrđuje zahtjeve za program rada nacionalne agencije. Sve dok službeno ne prihvati program rada nacionalne agencije, Komisija nacionalnoj agenciji ne stavlja na raspolaganje sredstva namijenjena Europskim snagama solidarnosti. 4.Na temelju zahtjeva o sukladnosti koji se odnose na nacionalne agencije iz članka 27. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1288/2013 Komisija pregledava nacionalne sustave upravljanja i kontrole, izjavu nacionalne agencije o upravljanju i mišljenje neovisnog revizorskog tijela o toj izjavi, uzimajući u obzir informacije koje dostavlja nacionalno tijelo o svojim aktivnostima praćenja i nadzora u pogledu Europskih snaga solidarnosti.

5.Nakon procjene godišnje izjave o upravljanju i mišljenja neovisnog revizorskog tijela o toj izjavi, Komisija svoj stav i zapažanja iznosi nacionalnoj agenciji i nacionalnom tijelu. 6.U slučaju da Komisija ne može prihvatiti godišnju izjavu o upravljanju ili neovisno revizorsko mišljenje o toj izjavi, ili u slučaju da nacionalna agencija ne provede zapažanja Komisije na zadovoljavajući način, Komisija može provesti bilo koje mjere predostrožnosti ili korektivne mjere koje su potrebne za očuvanje financijskih interesa Unije u skladu s člankom 60. stavkom 4. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012. 7.Komisija organizira redovne sastanke s mrežom nacionalnih agencija kako bi osigurala dosljednu provedbu Europskih snaga solidarnosti u svim zemljama sudionicama. POGLAVLJE VII. SUSTAV KONTROLE Članak 22. Načela sustava kontrole 1.Komisija poduzima odgovarajuće mjere kojima osigurava da su, prilikom provedbe mjera financiranih u okviru ove Uredbe, financijski interesi Unije zaštićeni primjenom mjera za sprečavanje prijevare, korupcije i bilo kojih drugih nezakonitih aktivnosti, učinkovitim kontrolama te, ako se nepravilnosti otkriju, povratom nepravilno isplaćenih iznosa te, po potrebi, učinkovitim, proporcionalnim i odvraćajućim sankcijama. 2.Komisija je nadležna za nadzorne kontrole u pogledu mjera Europskih snaga solidarnosti kojima upravljaju nacionalne agencije. Ona postavlja minimalne uvjete za kontrole koje provode nacionalna agencija i neovisno revizorsko tijelo. 3.Nacionalne agencije nadležne su za primarne kontrole korisnika bespovratnih sredstava za mjere Europskih snaga solidarnosti koje su im povjerene. Te kontrole razumno jamče da se dodijeljena bespovratna sredstva koriste za ono za što su bila namijenjena te u skladu s primjenjivim pravilima Unije. 4.Komisija zajedno s nacionalnim tijelima i nacionalnim agencijama osigurava koordiniranu kontrolu sredstava koja su prenesena na nacionalne agencije, na temelju načela jedinstvene revizije te analize koja se temelji na rizicima. Ova odredba ne primjenjuje se na istrage koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF). Članak 23. Zaštita financijskih interesa Unije 1.Komisija ili njezini predstavnici te Revizorski sud ovlašteni su za provođenje revizija, na temelju dokumenata i na terenu, u odnosu na sve korisnike bespovratnih sredstava, izvoditelje, podizvoditelje te treće strane koje su primile sredstva Unije. Oni mogu također provoditi reviziju i kontrole nacionalnih agencija. 2.OLAF može provoditi kontrole i inspekcije na terenu gospodarskih subjekata koji su posredno ili neposredno uključeni u takvo financiranje, u skladu s postupkom utvrđenim Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96, kako bi se ustanovilo postojanje prijevare, korupcije ili neke druge nezakonite aktivnosti koja utječe na financijske interese Unije u vezi sa sporazumom ili odlukom o dodjeli bespovratnih sredstava ili ugovorom o financiranju Unije. 3.Ne dovodeći u pitanje stavke 1. i 2. sporazumi o suradnji s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama, sporazumi i odluke o bespovratnim sredstvima te ugovori proizašli iz provedbe ove Uredbe izričito ovlašćuju Komisiju, Revizorski sud i OLAF za provođenje takvih revizija te kontrola i inspekcija na terenu. POGLAVLJE VIII. PROVEDBENE ODREDBE Članak 24. Provedba Europskih snaga solidarnosti

1.Komisija u cilju provedbe ove Uredbe donosi programe rada s pomoću provedbenih akata. Svaki program rada osigurava dosljednu provedbu općih i posebnih ciljeva iz članaka 3. i 4. i određuje očekivane rezultate, način provedbe te ukupni iznos. Programi rada također sadržavaju opis mjera koje će se financirati, naznaku iznosa raspodijeljenog svakoj mjeri, naznaku raspodjele sredstava među zemljama sudionicama za mjere kojima trebaju upravljati nacionalne agencije te okvirni raspored provedbe. 2.Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 25. stavka 2. Članak 25. Odborski postupak 1.Komisiji pomaže Odbor ustanovljen člankom 36. Uredbe (EU) br. 1288/2013. Navedeni je odbor odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011. 2.Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011. POGLAVLJE IX. ODREDBE O IZMJENAMA I ZAVRŠNE ODREDBE Članak 26. Izmjena Uredbe (EU) br. 1288/2013 Uredba (EU) br. 1288/2013 mijenja se kako slijedi: 1.Članak 13. Uredbe (EU) br. 1288/2013 zamjenjuje se sljedećim: „1. U okviru obrazovne mobilnosti pojedinaca podržavaju se: (a) mobilnost mladih u neformalnim i informalnim obrazovnim aktivnostima između zemalja sudionica Programa; ta mobilnost može biti u obliku razmjene mladih i volontiranja te inovativnih aktivnosti koje se temelje na postojećim odredbama za mobilnost; (b) mobilnost osoba aktivnih u radu s mladima ili organizacijama mladih te voditelja rada s mladima; ta mobilnost može biti u obliku aktivnosti osposobljavanja i umrežavanja. 2. Tom mjerom podržava se i mobilnost mladih, uključujući volontiranje, te mobilnost osoba aktivnih u radu s mladima ili organizacijama mladih i voditelja rada s mladima, iz zemalja partnera i u zemlje partnere, posebno zemlje iz susjedstva. 3. Volonterske aktivnosti iz stavka 1. točke (a) i stavka 2. smatraju se istovjetnima aktivnostima koje se provode u sklopu Europske volonterske službe, a upućivanja na Europsku volontersku službu u zakonodavstvu Unije smatraju se i upućivanjima na te volonterske aktivnosti.” 2.U članku 18. Uredbe (EU) br. 1288/2013 stavci 1., 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim: „1. Financijska omotnica za provedbu Programa od 1. siječnja 2014. iznosi 14 576 824 000 EUR u tekućim cijenama. 2. Iznos iz stavka 1. dodjeljuje se za mjere u okviru Programa na sljedeći način, sa stupnjem fleksibilnosti u iznosu do 5 % svakog dodijeljenog iznosa:

(a) najmanje 80,7 % za obrazovanje i osposobljavanje, od čega se dodjeljuju sljedeći minimalni iznosi: i. 44,3 % za visoko obrazovanje, što čini 35,7 % ukupnog proračuna; ii. 21,4 % za strukovno obrazovanje i osposobljavanje, što čini 17,3 % ukupnog proračuna; iii. 14,6 % za školsko obrazovanje, što čini 11,8 % ukupnog proračuna; iv. 4,9 % za obrazovanje odraslih, što čini 3,9 % ukupnog proračuna; (b) 8,8 % za mlade; (c) do 1,5 % za Instrument jamstva za studentske zajmove; (c) 1,9 % za program Jean Monnet; (e) 1,8 % za sport, od čega najviše 10 % za aktivnost iz članka 17. stavka 1. točke (b); (f) 3,5 % kao operativna bespovratna sredstva za nacionalne agencije; (g) 1,8 % za administrativne rashode. 3. Od raspodijeljenih sredstava iz stavka 2. točaka (a) i (b) najmanje 63 % dodjeljuje se za obrazovnu mobilnost pojedinaca, najmanje 27 % za suradnju za inovacije i razmjenu dobre prakse i najmanje 4,2 % za potporu reformi politike.” Članak 27. Izmjena Uredbe (EU) br. 1293/2013 U članku 4. Uredbe (EU) br. 1293/2013 dodaje se sljedeći stavak: „3. Maksimalan iznos od 3 000 000 EUR u tekućim cijenama iz potprograma za okoliš namijenjen prioritetnom području „Okolišno upravljanje i informacije” te maksimalan iznos od 1 500 000 EUR u tekućim cijenama iz potprograma za klimatske aktivnosti namijenjen prioritetnom području „Upravljanje i informacije na području klime” dodjeljuju se za financiranje projekata u smislu članka 17. stavka 4., koje provode Europske snage solidarnosti u skladu s Uredbom (EU) 2017/XXX i koji doprinose jednom prioritetnom području ili više njih u smislu članaka 9. i 13. Ta se dodjela provodi isključivo u skladu s Uredbom (EU) 2017/XXX, isključujući posebne zahtjeve iz Uredbe (EU) br. 1293/2013. ” Članak 28. Izmjene Uredbe (EU) br. 1303/2013 Uredba (EU) br. 1303/2013 mijenja se kako slijedi: 1.Članak 58. stavak 1. mijenja se kako slijedi:

(a) prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim: „ESI fondovi mogu na inicijativu Komisije poduprijeti mjere pripreme, praćenja, administrativne i tehničke pomoći, evaluacije, revizije i kontrole koje su potrebne za provedbu ove Uredbe te mjere u skladu s Uredbom (EU) 2017/XXX, kako je navedeno u trećem podstavku, ukoliko te mjere imaju za cilj postizanje ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije”. (b) u trećem podstavku dodaje se sljedeća točka (m): „(m) mjere koje se financiraju u skladu s Uredbom (EU) 2017/XXX o Europskim snagama solidarnosti kako bi se osnažio osobni, obrazovni, socijalni, građanski i profesionalni razvoj mladih te njihova zapošljivost i kako bi im se olakšao prijelaz na tržište rada.” 2.U članku 91. stavku 3. dodaje se sljedeći podstavak: „Iznos od 35 000 000 EUR u tekućim cijenama od iznosa dodijeljenog tehničkoj pomoći na inicijativu Komisije dodijelit će se Europskim snagama solidarnosti radi potpore njihovim mjerama u skladu s člankom 9. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) 2017/XXX. Dodjela se provodi isključivo u skladu s Uredbom (EU) 2017/XXX, isključujući posebne zahtjeve iz uredbi za pojedine fondove.” Članak 29. Izmjena Uredbe (EU) br. 1305/2013 U članku 51. stavku 1. Uredbe (EU) br. 1305/2013 nakon prvog podstavka dodaje se sljedeći podstavak: „EPFRR također može u iznosu od 1 800 000 EUR u tekućim cijenama financirati mjere koje provode Europske snage solidarnosti u skladu s Uredbom (EU) 2017/XXX, a koje doprinose jednom prioritetu Unije za ruralni razvoj ili više njih. Dodjela se provodi isključivo u skladu s Uredbom (EU) 2017/XXX, isključujući posebne zahtjeve iz Uredbe (EU) br. 1305/2013.” Članak 30. Izmjena Uredbe (EU) br. 1306/2013 U članku 6. Uredbe (EU) br. 1306/2013 dodaje se sljedeća točka (j): „(j) mjere koje provode Europske snage solidarnosti u skladu s Uredbom (EU) 2017/XXX, koje doprinose jednom prioritetu Unije u području poljoprivrede i ruralnog razvoja ili više njih, a posebno mjere iz članka 51. stavka 1. drugog podstavka Uredbe (EU) br. 1305/2013. Dodjela se provodi isključivo u skladu s Uredbom (EU) 2017/XXX, isključujući posebne zahtjeve iz uredbi za pojedine fondove.” Članak 31. Izmjena Odluke br. 1313/2013/EU U članku 19. stavku 1. Odluke br. 1313/2013/EU dodaje se sljedeći podstavak nakon drugog podstavka: „Iznos od 6 000 000 EUR u tekućim cijenama iz financijske omotnice koja proizlazi iz naslova 3 „Sigurnost i građanstvo” dodjeljuje se za financiranje mjera koje provode Europske snage solidarnosti u skladu s Uredbom (EU) 2017/XXX, koje doprinose jednom prioritetu Unije u području civilne zaštite ili više njih. Dodjela se provodi isključivo u skladu s Uredbom (EU) 2017/XXX, isključujući posebne zahtjeve iz Odluke br. 1313/2013/EU.” Članak 32. Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se od 1. siječnja 2018. Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu Za Europski parlament Za Vijeće Predsjednik Predsjednik ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ 1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE 1.1.Naslov prijedloga/inicijative 1.2.Odgovarajuća područja politike *1.3.Vrsta prijedloga/inicijative 1.4.Ciljevi 1.5.Osnova prijedloga/inicijative 1.6.Trajanje i financijski utjecaj 1.7.Predviđene metode upravljanja 2.MJERE UPRAVLJANJA 2.1.Pravila nadzora i izvješćivanja 2.2.Sustav upravljanja i kontrole 2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti 3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi 3.2.Procijenjeni utjecaj na rashode 3.2.1.Sažetak procijenjenog utjecaja na rashode 3.2.2.Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva za poslovanje 3.2.3.Procijenjeni utjecaj na odobrena administrativna sredstva 3.2.4.Usklađenost s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom 3.2.5.Doprinos trećih osoba 3.3.Procijenjeni utjecaj na prihode ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ 1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE 1.1.Naslov prijedloga/inicijative Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o Europskim snagama solidarnosti 1.2.Odgovarajuća područja politike Glava 15: Obrazovanje i kultura 1.3.Vrsta prijedloga/inicijative ⌧ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje nakon pilot-projekta / pripremnog djelovanja ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na produženje postojećeg djelovanja ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na djelovanje koje je preusmjereno na novo djelovanje 1.4.Ciljevi

1.4.1.Višegodišnji strateški ciljevi Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa Obrazovanje i kultura – Radna mjesta i rast 1.4.2.Posebni ciljevi Posebni cilj br. 1: pružiti mladima, uz potporu organizacija sudionica, lako dostupne prilike za sudjelovanje u aktivnostima solidarnosti, uz istodobno poboljšanje njihovih vještina i kompetencija za osobni, obrazovni, društveni, građanski i profesionalni razvoj te njihove zapošljivosti i olakšavanja prijelaza na tržište rada, uključujući podršku mobilnosti mladih volontera, pripravnika i radnika. Posebni cilj br. 2: osigurati da aktivnosti solidarnosti koje se nude sudionicima Europskih snaga solidarnosti i kojima se pridonosi rješavanju konkretnih nezadovoljenih društvenih potreba i jačanju zajednica budu kvalitetne i na odgovarajući način vrednovane. 1.4.3.Očekivani rezultati i utjecaj Navesti učinke koje bi prijedlog/inicijativa trebali imati na ciljane korisnike/skupine. Očekuje se da će se prijedlogom ostvariti utjecaj na različitim razinama: – na razini pojedinaca koji sudjeluju u Europskim snagama solidarnosti jer će imati priliku sudjelovati u velikom broju aktivnosti solidarnosti i pridružiti se europskoj zajednici istomišljenika.