HR   HR 
 
 
 EUROPSKA  
KOMISIJA   
Strasbourg, 15.2.2022.  
COM(2022) 60 final  
 
KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, 
EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA  
Doprinos Komisije europskoj obrani   
 
1 1. Uvod  
U današnjem svijetu Europska unija suočena je s povećanom globalnom nestabilnošću i 
geopolitičkim napetostima , što je potvrđeno prvom sveobuhvatnom analizom prijetnji EU -u 
provedenom u studenome 2020. u okviru priprema za predstojeći Strateški kompas EU -a. Sukobi 
i krize u našem susjedstvu i šire izravno utječu na našu sigurnost, a naša društva i gospodarstva 
meta su sofisticiranih hibri dnih prijetnji, uključujući kibernapade i kampanje dezinformiranja 
koji potječu iz inozemstva. S druge strane, klimatska kriza i gubitak bioraznolikosti izvor su 
izazova za globalnu sigurnost u širem te za civilno -vojne operacije u užem smislu.  
Sve što se događa na našim kopnenim, zračnim i morskim granicama, u kiberprostoru, na važnim 
pomorskim rutama i u svemiru potvrđuje da moramo biti pripremljeniji, sposobniji i otporniji. U 
kontekstu sve brže tehnološke utrke između Sjedinjenih Američkih Dr žava i Kine Europska unija 
mora dodatno ojačati i osigurati svoju tehnološku prednost. Geopolitički odnosi i okruženje u 
kojem djelujemo mijenjaju se, što znači da se i sama Unija mora tome prilagoditi te pojačati 
svoje kolektivne kapacitete i ubrzati njih ov razvoj kako bi obranila i zaštitila svoje temeljne 
vrijednosti i svoje građane. Velik skok u izgradnji europske obrane temeljan je i neizostavan 
element u zaštiti Unije i njezinih građana u nadolazećim godinama i desetljećima.  
Aktualni i prošli događaj i jasno pokazuju da Europljani moraju tješnje surađivati na obrani kako 
bi zajamčili vlastitu sigurnost i pružili bolju zaštitu drugima, pri čemu moraju iskoristiti 
jedinstveno bogat skup instrumenata koje Unija ima na raspolaganju. EU već radi na rješavan ju 
brojnih otvorenih i pauziranih sukoba u našem istočnom i južnom susjedstvu te u raznim 
regijama Afrike kao kontinenta s kojim graničimo. Najnovije gomilanje ruskih vojnih snaga 
duž istočne granice Ukrajine, u Bjelarusu i u crnomorskoj regiji  te pokušaji  Moskve da 
poremeti, podijeli i iznova definira sigurnosnu arhitekturu u Europi izazov su međunarodnom 
poretku utemeljenom na pravilima. Ujedno nas podsjećaju da moramo ostvariti snažniju 
europsku obranu, i to u tijesnoj suradnji s Organizacijom sjevernoat lantskog ugovora (NATO). 
Naprasan kraj međunarodne vojne misije u Afganistanu  u kolovozu 2021. pokazao nam je da 
Europa mora biti bolje pripremljena za samostalno suočavanje sa složenim zadaćama 
stabilizacije i iznenadnim kriznim situacijama. Vidjeli smo k ako nestabilnost može postati 
plodno tlo za terorizam i uzrokovati raseljavanje stanovništva te kako globalne i regionalne sile 
mogu iskoristiti takve situacije za stjecanje utjecaja i pristup resursima. Tu složenu situaciju 
dodatno pogoršava multiplikacij ski učinak klimatskih promjena na potencijal za sukobe unutar 
država i među njima.  
EU istodobno mora pojačati vlastitu pripravnost, kapacitete i otpornost kako bi bolje zaštitio 
svoje građane. Prijetnje sigurnosti EU -a sve češće nisu samo vojne prirode. Suočavamo se sa 
sve razornijim kibernapadima koji su usmjereni na naše najvažnije subjekte, koji paraliziraju 
industrijska i elektroenergetska postrojenja, gradske uprave i bolnice, dok strano manipuliranje 
informacijama i uplitanje pogađa same temelje naši h demokracija. Hibridni napad Lukašenkova 
režima ili pak instrumentalizacija migranata u političke svrhe jasni su primjeri nove prirode 
hibridnih kampanja čiji je cilj podrivanje, prisila i manipulacija bez posezanja za otvorenim 
oružanim napadom. EU je na  tu situaciju odgovorio humanitarnom potporom, pojačanom 
diplomatskom suradnjom s trećim zemljama, potporom svojim državama članicama i sankcijama 
 
2 odgovornim subjektima.  Pandemija bolesti COVID -19 u međuvremenu je istaknula i potrebu za 
većom otpornošću; oružane snage pružale su 2020. u ranim fazama pandemije logističku, 
sigurnosnu i liječničku pomoć civilnim tijelima. U takvom dinamičnom okruženju Europska 
unija mora dodatno pojačati svoju pripravnost, kapacitete i otpornost, osobito 
poboljšanjem mehaniza ma za apsorpciju šoka i osmišljavanjem instrumenata u svim 
relevantnim sektorima .  
Države članice rade na odlučnijem odgovoru na sve prijetnje i izazove putem novog Strateškog 
kompasa EU -a za sigurnost i obranu  („Strateški kompas”), koji će države članice donijeti u 
ožujku 2022. U njemu će se utvrditi zajednička strateška vizija za sljedeće desetljeće i opisati 
kako će EU povećati svoje kapacitete za odgovor na razne krize i izazove, zaštititi svoje interese 
i građane, ulagati i uvoditi inovacije radi zajed ničkog razvoja potrebnih kapaciteta i tehnologija 
te produbiti partnerstva koja se temelje na vrijednostima i interesima EU -a. Ovom 
Komunikacijom Europska komisija dodatno pridonosi tim naporima.  
Europska unija mora djelovati odmah kako bi unaprijedila svoje obrambene kapacitete u 
aktualnom kontekstu i pripremila EU za bojišnice budućnosti, što znači uvođenje nove 
generacije vrhunskih tehnologija koje omogućuju odgovor na prijetnje koje proizlaze i z 
kibersustava, hibridnih sustava, sustava povezanih sa svemirom, suradničkih i autonomnih 
sustava koji se temelje povezivosti i umjetnoj inteligenciji. Istodobno, obrambeni, zrakoplovno -
svemirski i sigurnosni sektori zajedno čine visokotehnološki industri jski ekosustav  koji je 
bitan čimbenik otvorene strateške autonomije i tehnološke suverenosti Europe, ali i važan 
pokretač rasta i inovacija.  Osim što pridonosi sigurnosti građana Europske unije, europski 
obrambeni sektor može pridonijeti održivom gospodars kom oporavku  nakon pandemije i 
ukupnoj inovativnosti ekosustava koji bi mogao uvelike pridonijeti zelenoj tranziciji i dovesti do 
pozitivnih prelijevanja u civilni sektor.  
Naše ciljeve moguće je ostvariti samo zajedničkim razvojem, nabavom i upravljanjem 
vojnom opremom . EU je uveo nove alate i instrumente1 kako bi se preokrenuo dugogodišnji 
trend rascjepkanosti koja ometa učinkovitost europskog obrambenog sektora te umanjuje 
sposobnost EU -a i njegovih država članica da razviju obrambene kapacitete nove generacije 
iznimno važne za buduću sigurnost Europe i n jezinu sposobnost da zaštiti svoje susjede i druge 
partnere.  
Pritom je osobito važan Europski fond za obranu (EDF)2, koji raspolaže proračunom od gotovo 
8 milijardi  EUR za razdoblje od 2021. do 2027., te se već pokazao kao prekretnica u uspostavi 
europsko g obrambenog ekosustava koji je u stanju ponuditi vrhunske i interoperabilne 
obrambene tehnologije i opremu kojima će se povećati sloboda djelovanja Unije te njezina 
tehnološka suverenost i konkurentnost.  
U takvom izazovnom okruženju Europska komisija nast avit će tijesno surađivati s Visokim 
predstavnikom i državama članicama kako bi se:  
                                                           
1 Među ostalim, Europski fond za obranu, Stalna strukturirana suradnja (PESCO) i Koordinirano godišnje 
preispitivanje u području obrane (CARD).  
2 PE/11/2021/INIT  
 
3 o zajamčila učinkovita i usmjerena provedba  inovativnih instrumenata i inicijativa koje smo 
uspostavili, npr. EDF -a i Akcijskog plana za vojnu mobilnost, među ostalim nizom dodatnih 
mjera predloženih u ovoj Komunikaciji,  
o poduprla tješnja suradnja u području obrane među državama članicama i među 
gospodarskim sektorima ; pritom su važne dostupnost potrebnih financijskih sredstava i 
bolja suradnja na potrošnji usklađena s postoje ćim obvezama, a sve u cilju povećanja 
troškovne učinkovitosti, interoperabilnosti, inovativnosti te industrijske konkurentnosti i 
otpornosti,  
o povećala naša sposobnost za odgovor na akutne krize , uključujući kibernapade i hibridne 
kampanje, te na dugoročni je probleme i geopolitičke izazove u strateškim područjima , 
utemeljena na pristupu koji obuhvaća sve razine vlasti i u kojem se pojačavaju sinergije koje 
proizlaze iz dvojnih namjena i civilno -vojne suradnje u svim aspektima politika, alata i 
instrumenata kojima upravlja Komisija,  
o održala i poboljšala bliska interakcija s NATO -om, u skladu s preuzetim obvezama i 
dogovorenim načelima kojima se vodi suradnja EU -a i NATO -a na temelju zajedničkih 
izjava, te sa svim drugim ključnim međunarodnim partnerima kao št o su Ujedinjeni narodi 
(UN) i bilateralni partneri sličnih stavova, uključujući Sjedinjene Američke Države, 
Norvešku3 i Kanadu.  
U tom geopolitičkom i tehnološkom kontekstu koji se stalno mijenja te s obzirom na predstojeći 
neformalni sastanak u Parizu 10. i 11.  ožujka  2022., u ovoj se Komunikaciji iznose konkretne 
nove mjere i inicijative u nizu ključnih područja  te utvrđuju najvaž niji čimbenici uspjeha u 
izgradnji konkurentnijeg i usklađenijeg europskog obrambenog tržišta, među ostalim:  
- jačanje ulaganja u istraživanje i kapacitete u području obrane razvijene u okvirima 
EU-a za suradnju,  
- lakša uspostava sinergija između istraživan ja i inovacija u civilne i obrambene svrhe te 
smanjenje strateških ovisnosti,  
- poticanje zajedničke nabave obrambenih kapaciteta razvijenih na temelju suradnje 
unutar EU -a, 
- poticanje država članica na daljnji rad na postizanju jednostavnije i usklađenije 
prakse kontrole izvoza, osobito kad je riječ o obrambenim kapacitetima razvijenima u 
nekom od okvira EU -a, 
- jačanje sigurnosne i obrambene dimenzije svemirskog sektora na razini EU -a, 
- jačanje europske otpornosti, među ostalim poboljšanjem kibersigurnosti i su zbijanjem 
kiberprijetnji i drugih hibridnih prijetnji, povećanjem vojne mobilnosti i uzimanjem u 
obzir izazova klimatskih promjena u kontekstu obrane.  
Na temelju tih sastavnica te sinergija između unutarnjih i vanjskih politika, uključujući politike 
koje se potiču u okviru strategije za sigurnosnu uniju iz 2020., Komisija će sljedećih godina 
ciljanim inicijativama i projektima te primjenom svih instrumen ata koje ima na raspolaganju 
                                                           
3 Kao članica europskoga gospodarskog prostora.  
 
4 nastaviti aktivno pridonositi procesu izgradnje europske obrambene unije  kako bi se dodatno 
suzbile vrlo dinamične i višeslojne prijetnje s kojima se suočavamo.  
2. Jačanje ulaganja u istraživanje i kapacitete u području obrane razvijene u okvirima 
EU-a za suradnju  
Europski fond za obranu ambiciozan je, uravnotežen i uključiv program  kojim se osigurava 
intenzivan angažman država članica kako bi se financiranim projektima ispunile operativne 
potrebe oružanih snaga te kako bi ti pr ojekti rezultirali proizvodnjom i nabavom. Njegovi 
kriteriji prihvatljivosti  pridonose otvorenosti tržišta, a istodobno jačaju konkurentnost europske 
obrambene industrije te štite sigurnosne i strateške interese EU -a.  
Europska komisija do kraja 2022. ulož it će 1,9  milijardi  EUR u projekte istraživanja i razvoja 
kapaciteta u području obrane kojima se odgovara na potrebe država članica u pogledu kapaciteta. 
Na taj će način potaknuti pokretanje velikih projekata suradnje na razvoju kapaciteta  
usmjerenih na ot klanjanje ključnih nedostataka kojima će se ujedno potaknuti inovacije u 
području obrane , osobito u specijaliziranim područjima. Fond obuhvaća manje projekte i 
otvorene pozive kojima se povećava prekogranično sudjelovanje start-up poduzeća te malih i 
sredn jih poduzeća (MSP); do 8  % proračuna za 2021. odnosi na financiranje disruptivnih 
tehnologija u području obrane, a približno 6  % na otvorene pozive za MSP -ove. MSP -ovi čine 
48 % od 1100 subjekata koji su dostavili prijedloge i 20  % ukupnih zahtjeva za fina nciranje4 u 
pozivima u okviru EDF -a za 2021.5 Komisija će nastaviti promicati sudjelovanje MSP -ova iz 
cijelog EU -a, među ostalim poticanjem integracije najinovativnijih i najkonkurentnijih poduzeća 
u lance opskrbe.  
U prvim pozivima na podnošenje prijedloga objavljenima 2021. već se planira dodijeliti 
približno 700  milijuna  EUR projektima koji se odnose na velike i složene obrambene 
platforme i sustave , kao što su borbeni sustavi nove generacije, flote kopnenih vozila , 
višefunkcijska i modularna odobalna ophodna plovila te protubalistički obrambeni sustavi.  
U okviru prethodnog razvojnog programa6 dva velika, strateški iznimno važna projekta za 
razvoj kapaciteta dobila su bespovratna sredstva u ukupnom iznosu od 140  milijuna  EUR . 
MALE RPAS podupire razvoj bespilotne letjelice srednje visine leta i visoke održivosti u zraku. 
Tim projektom pridonosi se izgradnji tehnološke suverenosti u sektoru bespilotnih letjelica, koje 
imaju ključnu ulogu u oružanim snagama država člani ca. Europski sigurni radio definiran 
softverom (ESSOR) povećat će interoperabilnost jer će se utvrditi europske norme za sigurne 
obrambene komunikacijske tehnologije. Ostali važniji projekti koji se financiraju usmjereni su, 
među ostalim, na zapovijedanje i kontrolu, odlučivanje uz potporu umjetne inteligencije, 
kolaborativnu borbu, kiberobranu ili promatranje iz svemira.  
                                                           
4 Uključujući podizvođače.  
5 U prethodnom programu, Europskom programu industrijskog razvoja u području obrane (EDIDP), 2020. (godina 
za koju su dostupni rezultati) MSP -ovi su činili 35  % subjekata i ostvarili 30  % ukupnog financiranja za 26 
financiranih projekata, ne računajući podi zvođače koji su i sami često MSP -ovi. 
6 Europski program industrijskog razvoja u području obrane (EDIDP).  
 
5 Razvoj obrambenih kapaciteta dugoročan je proces koji zahtijeva koordinirano i otvoreno 
planiranje. Strateško usmjerenje Europskog fonda za obranu utvrđeno je u prioritetima u 
pogledu obrambenih kapaciteta koje su države članice dogovorile u okviru zajedničke 
sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) , a osobito u kontekstu Plana za razvoj kapaciteta 
(CDP) i u skladu s ostalim inicijativama EU -a povezanima s obranom, npr. Koordiniranim 
godišnjim preispitivanjem u području obrane (CARD) i Stalnom strukturiranom suradnjom 
(PESCO).   
Osim toga, kako bi se osigurala transparentnost i predvidljivost u kontekstu planiranja 
nacionalnih proračuna za obra nu, Komisija je pripremila indikativnu i fleksibilnu višegodišnju 
perspektivu  za sljedeće četiri godine, koja se preispituje jedanput godišnje u skladu s aktualnim 
kretanjima.  Na taj se način osigurava dosljednost projekata suradnje u području obrambenih 
kapaciteta i usklađenost programâ rada tijekom trajanja Europskog fonda za obr anu te se postiže 
transparentnost i predvidljivost.  U tome će kontekstu Komisija i države članice nastaviti jačati 
višegodišnju perspektivu uzimajući u obzir ključne kapacitete i strateške pospješitelje koje 
države članice utvrde kao prioritete nakon donoš enja Strateškog kompasa . 
 
Zahvaljujući svojem katalizatorskom učinku Europski fond za obranu tako će nastaviti utirati put 
ciljanim ulaganjima u obranu kojima se podupire europska obrambena tehnološka i industrijska 
baza (EDTIB) te odgovarajući prioriteti koje su dogovorile države članice EU -a. Kako bi se 
omogućila bolja potpora razvoju velikih projekata u području obrambenih kapaciteta, mogućnost 
višegodišnjih programa rada trebalo bi ocijeniti u kontekstu preispitivanja EDF -a u sredini 
programskog razdobl ja. Jednako je važno osigurati da druge horizontalne politike , kao što su 
inicijative za održivo financiranje, ostanu u skladu s nastojanjima Europske unije da 
europskoj obrambenoj industriji omogući dostatan pristup financiranju i ulaganjima .  
Kako bi se dodatno poboljšale suradnja u okviru EDF -a i integracija unutarnjeg obrambenog 
tržišta, Komisija će nastaviti surađivati s državama članicama na iskorištavanju mogućnosti koje 
nudi Direktiva 2009/43/EZ7 o transferu obrambenih proizvoda unutar EU -a u cilju olakšavanja 
transfera povezanih s projektima suradnje koje financira EU.  Pružanjem savjeta o pravilima i 
postupcima iz Direktive 2009/43/EZ te radom na postizanju konsenzusa među državama 
članicama Komisija će nastojati pojednostavniti transfer obrambenih proizvoda na unutarnjem 
tržištu, osobito u okviru projekata suradnje koje financira EU, i olakšati razmjenu najbolje 
prakse.  
Bolja koordinacija, usmjerenost i razina suradnje na ulaganjima u obranu od ključne su važnosti 
za poboljšanje ukupne učinkovitosti potrošnje na obranu u Uniji, pri čemu treba uzeti u obzir i 
postojeće obveze, kao što su one preuzete u kontekstu PESCO -a, u pogledu redovitog povećanja 
proračuna za obranu. Stvaranje kolektivnih strateških obrambenih kapaciteta može se postići 
samo koordiniranim planiranjem te javnim ulaganjima na razini EU -a i nacionalnoj razini 
usmjerenima na zajedničke prioritete istraživan ja i razvoja u području obrane.  
                                                           
7 Direktiva 2009/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6.  svibnja  2009. o pojednostavnjivanju uvjeta za transfer 
obrambenih proizvoda unutar Zajednic e. 
 
6 Komisija će u tom kontekstu razraditi i dodatne poticaje za povećanje suradnje država 
članica na ulaganjima u strateške obrambene kapacitete, prije svega one koji su razvijeni 
i/ili nabavljeni u okvirima suradnje u Europsko j uniji . Komisija će u Godišnje izvješće o 
jedinstvenom tržištu , koje se obično objavljuje zajedno s jesenskim paketom europskog 
semestra, uvrstiti poglavlje s opažanjima o kretanjima, preprekama i mogućnostima povezanima 
s multinacionalnim projektima u po dručju obrambenih kapaciteta . U tom kontekstu 
Komisija bi mogla razmotriti i kako pojačati zajedničke napore na osiguravanju i koordiniranju 
sufinanciranja država članica koje se usmjerava putem EDF -a kako bi se dobila veća vrijednost 
za uloženi novac.  
Daljnji koraci  
 Komisija će putem EDF -a nastaviti aktivno poticati države članice da dodatno definiraju 
strateške prioritete i pospješitelje u kontekstu obrambenih kapaciteta nakon donošenja 
Strateškog kompasa i u okviru revidiranih rezultata CDP -a i CARD -a. Pridonijet će 
usklađivanju planiranja obrane i zajedničke potrošnje kako bi se podupro njihov razvoj.  
 Komisija će razviti dodatne poticaje za suradnju država članica na ulaganjima u strateške 
obrambene kapacitete, posebno one koje treba razviti i/ili zajed nički nabavljati u okvirima 
za suradnju Europske unije, te će u Godišnjem izvješću o jedinstvenom tržištu izvijestiti o 
kretanjima, preprekama i mogućnostima povezanima s multinacionalnim projektima u 
području obrambenih kapaciteta.  
 Komisija će 2022. nasta viti surađivati s državama članicama kako bi se dodatno olakšao 
transfer obrambenih proizvoda koje financira EU na unutarnjem tržištu, osobito 
podupiranjem potpunog iskorištavanja mogućnosti koje nudi Direktiva 2009/43/EZ.  
 
3. Lakša uspostava sinergija između istraživanja i inovacija u civilne i obrambene svrhe te 
smanjenje strateških ovisnosti  
Komisija u svojem Planu za ključne tehnologije za sigurnost i obranu, koji je donesen uz ovu 
Komunikaciju8, utvrđuje put za poticanje istraživanja, tehnološkog ra zvoja i inovacija te 
smanjenje strateške ovisnosti EU -a u ključnim tehnologijama i lancima vrijednosti za sigurnost i 
obranu.  
Na temelju ažurirane verzije dokumenta „Nova industrijska strategija za 2020.: izgradnja 
snažnijeg jedinstvenog tržišta za oporav ak Europe”9 i Akcijskog plana za sinergije između 
civilne, obrambene i svemirske industrije10 predlaže daljnje korake kako bi Unija i države 
članice:    
 utvrdile tehnologije koje su ključne za sigurnost i obranu EU -a,   
                                                           
8 COM (2022) 61 final.  
9 COM (2021) 350 final.  
10 COM(2021)  70 final.  
 
7  od samog početka promicale strateški i koordinirani pristup tim ključnim tehnologijama na 
razini EU -a poticanjem programa istraživanja, tehnološkog razvoja i inovacija,  
 smanjile strateške ovisnosti.  
Za to su potrebni veća svijest o važnosti određenih teh nologija, npr. poluvodiča, za sigurnosni i 
obrambeni sektor, bolje utvrđivanje povezanih strateških ovisnosti i moguće mjere za 
ublažavanje, pri čemu treba voditi računa o raznolikosti izvora i mogućnosti da bi operativna 
upotreba tehnologije mogla biti ug rožena ili uskraćena11. Opservatorij ključnih tehnologija12 
(„Opservatorij”) uspostavit će namjenski mehanizam za utvrđivanje takvih procjena na temelju 
doprinosa država članica i industrije. Rezultati Opservatorija bit će ključni za poticanje 
istraživanja, tehnološkog razvoja i inovacija u EU -u u području tih tehnologija u okviru 
koordiniranog pristupa na razini cijele Unije. Tim se djelovanjem dopunjuju širi napori za 
rješavanje pitanja sigurnosti opskrbe ključnom civilnom robom u područjima kao što su 
zdravstvo i energetika13. 
Komisija će pripremiti i pristup za poticanje dvojne namjene u istraživanju i inovacijama na 
razini EU -a te uvesti program za inovacije u području obrane radi potpore inovacijama i 
poduzetništvu u području ključnih tehnologija, u bliskoj suradnji s inovacijskim centrom za 
obranu koji će uspostaviti Europska obrambena agencija (EDA).  
Naposljetku, kako bi se smanjile strateške ovisnosti, Komisija će pri provedbi i preispitivanju 
postojećih ili osmišljavanju novih instrumenata EU -a nastaviti sustavno procjenjivati sigurnosna 
i obrambena pitanja.  
4. Poticanje zajedničke nabave kapaciteta razvijenih na temelju sura dnje unutar EU -a 
Ako države članice zajednički nabavljaju europske obrambene kapacitete , znatno se 
povećava interoperabilnost  europskih nacionalnih oružanih snaga i podupire konkurentnost 
europske obrambene tehnološke i industrijske baze , prije svega većom  ekonomijom razmjera.  
Međutim, države članice još nisu ispunile dugogodišnju zajedničku referentnu vrijednost za 
skupnu europsku nabavu opreme14, u iznosu od 35  % troškova za obrambenu opremu, što su 
potvrdile u okviru stalne strukturirane suradnje (PESCO)15. Prema podacima EDA -a, države 
članice16 su 2020. za nabavu obrambene opreme (tj. nabavu nove obrambene opreme) potrošile 
oko 37  milijardi  EUR. Od tog se iznosa samo 11  % (oko 4,1  milijarda  EUR)17 odnosilo na 
                                                           
11 Kad je riječ o poluvodičima, vidjeti prateći Plan za ključne tehnologije za sigurnost i obranu, odjeljak 2.2., i 
Komunikaciju Komisije „Akt o čipovima za Europu”, COM(2022) 45 final.  
12 U suradnji s relevantnim službama Komisije i Europskom obrambenom agencijom.  
13 U skladu s prijedlozima Komisije COM(2021) 577 od 16.9.2021. o okviru mjera za osiguravanje opskrbe 
medicinskim protumjerama povezanima s krizom radi potpore izvanrednoj situaciji u području javnog zdravlja, 
COM(2021) 660 od 13.10.2021. o određivanju cije na energije i COM(2021) 350 o ažuriranju nove industrijske 
strategije.  
14 Upravni odbor EDA -a na ministarskoj razini odobrio je u studenome 2007. četiri zajedničke referentne vrijednosti 
za ulaganja, uključujući 35  % ukupnih izdataka za skupnu europsku naba vu opreme.  
15 EUR -Lex - 32021H1117(01) - HR - EUR -Lex (europa.eu)  
16 Osim DK.  
17 Na temelju podataka koje je dostavilo jedanaest država članica.  
 
8 rashode za skupnu europsku nabavu obrambene oprem e (tj. nabavu nove obrambene opreme u 
suradnji s drugim državama članicama). To znači da je većina rashoda država članica za nabavu 
obrambene opreme (oko 89  %) izvršena na nacionalnoj osnovi i/ili u suradnji s trećim zemljama.  
Godina 2020. nije iznimka i č ak se može smatrati dijelom trenda koji se posljednjih godina 
pogoršao. Naime, postotak skupne europske nabave obrambene opreme stalno se smanjuje od 
2016., a brojka za 2020. najniža je od početka prikupljanja takvih podataka (2005.).  
Dva instrumenta EU -a već utiru put zajedničkoj nabavi . Kao uvjet za financijsku potporu za 
razvojna djelovanja, Uredbom o EDF -u propisano je da države članice namjeravaju nabaviti 
konačni proizvod ili upotrebljavati tehnologiju na koordiniran način. Direktivom 2009/81/EZ o 
javnoj nabavi u području obrane  predviđeno je posebno izuzeće od pravila o javnoj nabavi za 
projekte suradnje utemeljene na istraživanju i razvoju18. To se izuzeće primjenjuje i na faze 
životnog vijeka nakon istraživanja i razvoja ako se ugovori o javnoj nabav i dodjeljuju u okviru 
istog projekta suradnje. Komisija je 2019. objavila Obavijest19 sa smjernicama o različitim 
mogućnostima nabave zasnovane na suradnji koje se nude na temelju Direktive. Državama 
članicama bit će dostupna dodatna potpora, prije svega pr eko Stručne skupine za nabavu u 
području obrane i sigurnosti.  
Komisija nastoji dodatno potaknuti države članice na zajedničku nabavu europskih 
obrambenih kapaciteta , među ostalim u vezi s funkcioniranjem i održavanjem. No, da bi se to 
ostvarilo, treba uklo niti niz praktičnih financijskih i fiskalnih prepreka.  
Komisija će razmotriti moguće izuzeće od poreza na dodanu vrijednost (PDV) radi poticanja 
zajedničke nabave obrambenih kapaciteta razvijenih na temelju suradnje unutar EU -a i 
zajedničkog vlasništva nad  njima.  Ti će kapaciteti biti na raspolaganju državama članicama za 
misije i operacije u okviru ZSOP -a20 ili u kontekstu aktivnosti UN -a, NATO -a i nacionalnih 
aktivnosti. Takva bi se mjera mogla biti posebno usmjerena na korištenje kapaciteta razvijenih 
unutar okvira EU -a za suradnju (EDF i/ili PESCO i/ili u EDA -u). U tom bi se kontekstu mogla 
razmotriti usposta va pravnog okvira po uzoru na Konzorcij europskih istraživačkih 
infrastruktura21, a koji bi imao koristi od izuzeća od plaćanja PDV -a na opremu koju bi 
konzorciji država članica kupili i nad kojom bi imali vlasništvo.  
Slično tome, na temelju pouka izvučenih  iz međuevaluacije EDF -a, Komisija će razmotriti 
jačanje postojećeg sustava bonusa EDF -a kako bi se osigurao financijski poticaj  pod uvjetom 
da se države članice obvežu zajednički nabaviti obrambene kapacitete u razvoju i/ili imati 
zajedničko vlasništvo na d njima22. Time bi se pružili snažniji poticaji za nastavak suradnje i 
nakon faze istraživanja i razvoja, u fazama nabave te funkcioniranja i održavanja.  
                                                           
18 Članak  13. Direktive 2 009/81/EZ  
19 2019/C 157/01  
20 U skladu s multinacionalnim snagama predviđenima člankom  42. stavkom  3. Ugovora o Europskoj uniji  
21 Konzorcij europskih istraživačkih infrastruktura (ERIC) poseban je pravni oblik koji olakšava osnivanje i 
djelovanje istraživačk ih infrastruktura od europskog interesa.  
22 Osim zahtjeva u pogledu prihvatljivosti iz članka  21. stavka  3. točke (a) Uredbe o EDF -u, kojim se propisuje 
namjera da se na koordiniran način nabavi konačni proizvod ili upotrebljava tehnologija.  
 
9 Nadalje, nadovezujući se na rad Stručne skupine za financijske alate, nova rješenja za 
financiranje  mogla bi dovesti do toga da države članice u većoj mjeri upotrebljavaju već 
postojeće subjekte za zajedničku nabavu kao što su EDA ili Organizacija za zajedničku suradnju 
u naoružanju (OCCAR – Organisation Conjointe de Coopération en matière d’Armement ). 
Konk retno, Komisija će procijeniti može li se na temelju odredbi Uredbe o EDF -u, kao što su 
one koje se odnose na pretkomercijalnu nabavu23, osigurati financijska potpora javnim 
naručiteljima i subjektima za zajedničku nabavu kako bi dodatno koordinirali svoje postupke 
nabave, među ostalim pokrivanjem administrativnih/transakcijskih troškova povezanih sa 
zajedničkom nabavom usluga istraživanja i razvoja u području obrane.  
Daljnji koraci  
 Komisija će početkom 2023. iznijeti prijedlog kojim bi se omogućilo izuzeće od 
plaćanja PDV -a radi potpore zajedničkoj nabavi obrambenih kapaciteta razvijenih na 
temelju suradnje unutar EU -a i vlasništvu nad njima, uz istodobno osiguravanje 
usklađenosti s pravilima Svjetske trgovinske organizacije.  
 Komisija će na temelju rada Stru čne skupine za financijske alate do sredine 2023. 
predložiti nova rješenja za financiranje  kako bi se državama članicama olakšala 
zajednička nabava strateških obrambenih kapaciteta EU -a primjenom već dostupnih 
stručnih saznanja.  
 Nakon međuevaluacije EDF -a24 Komisija će istražiti moguću izmjenu članka  13. Uredbe 
2021/697 o uspostavi Europskog fonda za obranu kako bi se ojačao sustav bonusa EDF -
a ako se države članice obvežu zajednički nabaviti obrambene kapacitete u razvoju 
i/ili imati zajedničko vlasništvo nad njima . 
 
5. Poticanje država članica na daljnji rad na postizanju jednostavnije i usklađenije prakse 
kontrole izvoza  
Iako je izdavanje izvoznih dozvola za vojnu opremu u nadležnosti država članica, one svoje 
odluke ocjenjuju na temelju Zajedničkog stajališta Vijeća25 kojim se utvrđuju zajednička mjerila 
za kontrolu izvoza vojne tehnologije i opreme. U njemu su uspostavljeni i mehanizmi 
obavješćivanja o odbijanju i savjetovanju s ciljem veće usklađenosti u primjeni njihovih izvoznih 
politika za obramb ene proizvode.  
Međutim, budući da će razvoj zajedničkih obrambenih kapaciteta postupno prestati biti iznimka i 
postati norma u EU -u, države članice imat će koristi od veće razmjene primjera najbolje 
prakse, što će postupno rezultirati usklađenijim pristupom kontroli izvoza oružja . 
Oslanjajući se na već ostvareni rad i priznajući da je izvoz ključan čimbenik za uspjeh poslovnog 
modela europske obrambene industrije, Komisija podupire države članice u nastojanjima da 
                                                           
23 Članak  17. Uredbe o EDF -u. 
24 Međuevaluacija se treba provesti najkasnije četiri godine (2025.) nakon početka provedbenog razdoblja Fonda u 
skladu s člankom  29. Uredbe o uspostavi EDF -a. 
25 Zajedničko stajalište 2008/944/ZVSP.  
 
10 postupno sve više pojednostavne i d odatno usklade praksu kontrole izvoza oružja, posebno za 
one obrambene kapacitete koje razvijaju zajedno, prije svega u okviru Europskog fonda za 
obranu.  
U tom kontekstu Komisija pozdravlja razmatranje koje je započeto u Vijeću26 o izvozu 
kapaciteta razvijenih u okviru EU -a i potiče države članice da nastave te rasprave kako bi se 
olakšali postupci kontrole izvoza takvih proizvoda. Taj bi se proces mogao temeljiti i na iskustvu 
bilateralnih i multilateralnih sporazuma između držav a članica za zajednički razvijene kapacitete.  
Kako se ne bi ometala suradnja, tim bi se radom trebalo olakšati definiranje jasnih i lako 
provedivih postupaka. Trebalo bi definirati učinkovite mjere kontrole izvoza kako bi se 
proizvodima financiranima iz ED F-a omogućio odgovarajući i konkurentan pristup 
međunarodnim tržištima, uz istodobno očuvanje suverenih odluka država članica i puno 
poštovanje njihovih relevantnih pravnih obveza te uzimajući u obzir interese njihove nacionalne 
sigurnosti. Kako bi projekt i zajedničkih obrambenih kapaciteta bili privlačni i ubuduće, 
Komisija poziva države članice da pronađu pristup prema kojem si, u načelu, ne bi 
međusobno ograničavale izvoz u treću zemlju zajednički razvijene vojne opreme i 
tehnologije . To bi se moglo prim jenjivati na planirani izvoz opreme ili tehnologije u koju su 
ugrađene komponente iz druge države članice koje prelaze određeni prag de minimis . 
Daljnji koraci  
 Komisija poziva države članice da istraže načine da pojednostavne i postupno dodatno 
usklade pra ksu kontrole izvoza oružja, posebno za one obrambene kapacitete koji su 
razvijeni zajednički, prije svega u okviru EU -a, kako bi se proizvodima financiranima iz 
EDF -a omogućio odgovarajući i konkurentan pristup međunarodnim tržištima, ne 
dovodeći u pitanje  suverene odluke država članica.  
 
6. Jačanje obrambene dimenzije svemira na razini EU -a 
Svemir je strateško područje za slobodu djelovanja i sigurnost EU -a. Istodobno je riječ o 
području u kojem je sve više zainteresiranih i koje sve više predmet prijepora, nadmetanja i 
dokazivanja moći.  
Te je izazove potrebno hitno rješavati. Nova svemirska strategija EU -a za sigurnost i obranu, 
koju države članice trenuta čno razmatraju u kontekstu Strateškog kompasa, trebala bi pomoći u 
nastojanju da se postigne zajedničko razumijevanje rizika i prijetnji povezanih sa svemirom, 
utvrde primjereni odgovori za bolje i brže reagiranje na krize, ojača naša otpornost i u potpuno sti 
iskoriste prednosti i mogućnosti povezane sa svemirom. Ne dovodeći u pitanje sadržaj buduće 
zajedničke strategije, razmotrit će se sljedeće mjere:  
                                                           
26 U okviru podskupine za izvoz  konvencionalnog oružja (COARM) Radne skupine za neširenje oružja i izvoz 
oružja.   
 
11 Prvo, svemirsku infrastrukturu EU -a27 trebalo bi dodatno zaštititi kako bi se povećala 
otpornost EU -a u svemiru i iz njega .  
U Zajedničkoj komunikaciji o upravljanju svemirskim prometom28 Komisija i Visoki 
predstavnik iznijeli su konkretne smjernice o tome kako povećati zaštitu svemirske infrastrukture 
EU-a i promicati održiviju upotrebu svemira. Konkretno, Komisija će ojačati svoja sredstva za 
nadzor u svemiru  s pomoću poboljšanih usluga sustava nadzora i praćenja u svemiru (SST)  i 
razvoja povezanih tehnologija, kao što su automatsko izbjegavanje sudara ili umjetna 
inteligencija.  
Komisija će i dalje podupirati razvoj projekata povezanih s informiranošću o stanju u svemiru 
(SSA) i kapacite tima za rano upozoravanje u području obrane . Takvi će projekti pridonijeti 
naprednim kapacitetima zapovijedanja i kontrole u svemiru (SC2), poboljšanim senzorima SSA -
a i sustavu ranog upozoravanja na prijetnje balističkim projektilima i nove hipersonične 
prijetnje29. 
Drugo, Komisija će  u suradnji s Visokim predstavnikom poboljšati sigurnosnu i obrambenu 
dimenziju u postojećoj i budućoj svemirskoj infrastrukturi EU -a. 
Javna regulirana usluga (PRS) sustava Galileo30 nudi uslugu navigacije ograničenu na 
korisnike koje je vlada ovlastila za osjetljive aplikacije. Za to je potreban visok stupanj 
kontinuiteta usluga, uz upotrebu snažnih, šifriranih signala, posebno u području sigurnosti i 
obrane. PRS je osmišljen tako da  pruža neograničenu i neprekinutu uslugu u cijelom svijetu i 
jasan je dokaz da zajednička infrastruktura pod civilnim nadzorom može udovoljiti obrambenim 
i sigurnosnim potrebama.  
Prijedlogom uredbe o uspostavi programa Unije za sigurnu povezivost  za razdo blje 2022. – 
2027.31, koji se donosi uz ovu Komunikaciju kao dio svemirskog paketa, povećat će se otpornost 
EU-a u području povezivosti putem sigurne komunikacije među vladama.  Od samog početka 
uključivat će obrambene zahtjeve u smislu otpornosti, a konstel acija u niskoj Zemljinoj orbiti 
pružit će priliku za preuzimanje korisnog tereta koji će pridonositi drugim sastavnicama 
svemirskog programa EU -a. Taj će se sustav temeljiti na GOVSATCOM -u i sinergijama s 
Europskim fondom za obranu.  
U razvoju programa Cop ernicus trebalo bi uzeti u obzir i obrambene zahtjeve  u mjeri u 
kojoj je to moguće, pri čemu bi posebnu pozornost trebalo posvetiti potrebnim razinama 
sigurnosti i učinkovitosti, te bi ga trebalo poduprijeti odgovarajućim upravljanjem koje se temelji 
na po vjerenju.   
                                                           
27 Svemirski program EU -a ima četiri sastavnice: Galileo/EGNOS za određivanje položaja, navigaciju i određivanje 
vremena, Copernicus za promatranje Zemlje, GOVSATCOM za sigurne državne satelitske komunikacije i SSA za 
informiranost o stanju u svemiru.  
28 JOIN  (2022) 4 final.  
29 Ti se projekti podupiru iz EDF -a i programa koji su mu prethodili.  
30 Odluka br.  1104/2011/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25.  listopada 2011. o pravilima za pristup javnoj 
reguliranoj usluzi koju pruža globalni navigacijski satelitsk i sustav uspostavljen u sklopu programa Galileo, 
SL L 287, 4.11.2011.  
31 COM (2022) 57 final.  
 
12 U cilju potpore razvoju obrambene dimenzije postojeće i buduće svemirske infrastrukture EU -a 
Komisija će podupirati razvoj kapaciteta svemirske obrane putem EDF -a. Za financiranje 
mjera povezanih sa svemirom do danas je u okviru EDF -a i programa  koji su mu prethodili 
dodijeljeno oko 130  milijuna  EUR.  
Komisija podupire razvoj platformi za suradnju za buduće obrambene izazove i nastoji poboljšati 
njihovu učinkovitost iskorištavanjem postojeće i buduće europske infrastrukture na najbolji 
mogući nač in. Na primjer, projekt Galileo za obranu EU -a (GEODE), usmjeren na razvoj 
europskih normiranih vojnih navigacijskih prijamnika kompatibilnih s javnom reguliranom 
uslugom sustava Galileo, sufinanciran je s 44  milijuna  EUR32. Isto tako, više od 
22 milijuna  EUR bit će uloženo u poboljšanje senzora te zapovijedanja i kontrole (C2) za 
informiranost o vojnom nadzoru EU -a u svemiru i razvoj kapaciteta za rano upozoravanje na 
temelju svemirske tehnologije.  
U okviru svojeg programa  rada za 2021. EDF će namijeniti 50  milijuna  EUR za nadzor  
svemirskog i zemaljskog navigacijskog ratovanja (NAVWAR)  i za europske tehnologije za 
satelitsku komunikaciju otporne na ometanje . 
Treće, Komisija će raditi na smanjenju povezanih strateških ovisno sti EU -a o ključnim 
tehnologijama , npr. u područjima čipova, kvantne tehnologije i umjetne inteligencije. Kako bi 
se to postiglo, Komisija će maksimalno povećati sinergije s inicijativama povezanima sa 
svemirom koje se provode u okviru postojećih instrumen ata kojima upravlja Komisija 
(uključujući EDF, Obzor Europa33, svemirski program, Europsko vijeće za inovacije i InvestEU) 
te će iskoristiti rad Opservatorija ključnih tehnologija. Usto će ojačati otpornost povezanih 
europskih lanaca opskrbe  kako bi osigura la integritet, sigurnost i funkcioniranje svemirske 
infrastrukture.  
Četvrto, Komisija će u suradnji s Visokim predstavnikom, a u skladu s mandatima koje 
imaju, proširiti postojeći mehanizam za odgovor na prijetnje u okviru programa Galileo34 
na sustave i us luge u okviru drugih sastavnica svemirskog programa EU -a. Time će se 
dodatno poboljšati upravljanje sigurnošću svemirske infrastrukture EU -a kako bi se bolje 
odgovorilo na prijetnje  te će se promicati odgovarajuće upravljanje koje trebaju uspostaviti 
relev antni akteri. Na razini EU -a poboljšat će se i informiranost o stanju u svemiru boljom 
upotrebom podataka o svemiru, u bliskoj suradnji s državama članicama i sustavnom suradnjom 
relevantnih agencija/institucija koje upravljaju infrastrukturom EU -a.  
Komisija i Visoki predstavnik pridonijet će i nastojanjima država članica da dodatno pojačaju 
uzajamnu pomoć i mehanizme za odgovor na krizu, među ostalim putem vježbi i poboljšanjem 
pripravnosti za prijetnje, interoperabilnosti i zajedničke strateške kult ure. 
                                                           
32 U okviru Europskog programa industrijskog razvoja u području obrane (EDIDP).  
33 Pojam „Obzor Europa” u ovom se dokumentu odnosi na posebni program za provedbu Ob zora Europa i Europski 
institut za inovacije i tehnologiju; aktivnosti koje se u okviru njih provode usmjerene su isključivo na primjene u 
civilnom području.  
34 Kako je predviđeno Uredbom o svemirskom programu EU -a 2021/696 i Odlukom Vijeća (ZVSP) 2021/698 od 
30. travnja 2021. o sigurnosti sustava i usluga koji su uvedeni, djeluju i upotrebljavaju se u okviru Svemirskog 
programa Unije i koji mogu utjecati na sigurnost Unije.  
 
13  
 
Daljnji koraci  
 Nakon donošenja Strateškog kompasa Komisija i Visoki predstavnik predložit će 
Zajedničku svemirsku strategiju EU -a za sigurnost i obranu.  
 Komisija će do kraja 2022. istražiti i kako dodatno poboljšati zaštitu Unijine svemirske 
infrastrukture  dodatnim uslugama SST -a, boljim rezultatima SST -a EU -a i potpunim 
iskorištavanjem potencijala industrije EU -a. 
 Od 2022. promicat će pristup „unaprijed koncipirane dvojne uporabe”  za svemirsku 
infrastrukturu EU -a kako bi se ponudile nove otpo rne usluge kojima se zadovoljavaju 
potrebe vlada. U tom kontekstu Komisija potiče suzakonodavce da brzo donesu Prijedlog 
uredbe o uspostavi programa Unije za sigurnu povezivost za razdoblje 2022. – 2027.  
 Komisija će pojačati rad na smanjenju strateških teh noloških ovisnosti i jačanju 
otpornosti lanaca opskrbe povezanih sa svemirskom infrastrukturom, prije svega pomoću 
financijskih instrumenata EU -a i Opservatorija ključnih tehnologija.  
 Komisija će uspostaviti odgovarajuće upravljanje svemirskom infrastrukturom EU -a, u 
bliskoj suradnji s državama članicama, na temelju modela javne regulirane usluge sustava 
Galileo. Procijenit će izvedivost osmišljavanja i uvođenja otpornije i sigurnije usluge 
programa Copernicus za potrebe država35, uzimajući u obz ir obrambene zahtjeve u mjeri 
u kojoj je to moguće.  
 Do kraja 2022. Komisija i Visoki predstavnik istražit će mogućnost aktivacije 
mehanizama za solidarnost, uzajamnu pomoć i odgovor na krizu u slučaju napada iz 
svemira ili prijetnji infrastrukturi u svemir u.  
 
7. Jačanje europske otpornosti   
Kako bi spriječila i uspješno prevladala buduće šokove te se zaštitila od njih, Europa mora 
povećati vlastitu otpornost. Zbog suštinske povezanosti s nacionalnom sigurnosnom i 
obrambenom politikom, za suočavanje s tim prijetnjama prvenstveno su odgovorne d ržave 
članice. Istodobno, neke slabe točke zajedničke su svim državama članicama, a neke su prijetnje 
prekogranične, kao što su ciljani napadi na prekogranične mreže ili infrastrukture te klimatske 
promjene.  
Pristup EU -a usmjeren je na neometanu integraciju vanjske i unutarnje dimenzije. Na 
nacionalnoj razini i razini EU -a objedinjuje civilna i vojna pitanja radi promicanja konkretnih 
rješenja te istodobno omogućuje veću otpornost i trajnu operativnu učinkovitost.  
7.1. Suzbijanje hibridnih prijetnji  
                                                           
35 Usluga slična javnoj reguliranoj usluzi sustava Copernicus.  
 
14 U 2020. u Strategiji EU -a za sigurnosnu uniju36 hibridne prijetnje identificirane su kao jedno 
od prioritetnih područja kojim se treba pozabaviti u cilju poboljšanja sigurnosti EU -a. Strategija 
pruža osnovu za obnovljeni pristup tim prijetnjama koje se nepres tano razvijaju i pokriva cijeli 
spektar mjera, od ranog otkrivanja, analize, podizanja svijesti, jačanja otpornosti i prevencije do 
odgovora na krize i upravljanja posljedicama.  
Mapiranje mjera37 povezanih s povećanjem otpornosti i obranom od hibridnih prij etnji 
uključuje više od dvjesto instrumenata i mjera na razini EU -a, a velikom većinom njih 
upravlja, ili ih podupire, Komisija. Komisijini prijedlozi u raznim područjima, uključujući Akt o 
digitalnim uslugama38, Prijedlog direktive o otpornosti ključnih su bjekata39 i revidirani 
Mehanizam Unije za civilnu zaštitu40 dodatno će povećati taj sve veći broj dostupnih 
instrumenata EU -a za suzbijanje hibridnih prijetnji.  
Otpornost je jedan od glavnih stupova za suzbijanje hibridnih prijetnji. U zajedničkom radnom 
dokumentu iz siječnja 2022.41 identificirana su 53 elementa osnovica hibridne otpornosti42 na 
razini EU -a. Ta identifikacija, najavljena u Strategiji EU -a za sigurnosnu uniju, ključan je prvi 
korak za praćenje i objektivno mjerenje napretka u tom području.  
U tom kontekstu, službe Komisije, Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) i Glavno 
tajništvo Vijeća provest će u studenome 2022. paralelnu i koordiniranu vježbu (engl. „Parallel 
and Coordinated Exercise”, PACE) „EU Integrated Resolve”, predmet koje će m eđu ostalim biti 
i hibridne prijetnje, uključujući njihovu kiberdimenziju. Ta će vježba biti provedena pod općom 
odgovornošću Visokog predstavnika i uz sudjelovanje država članica i agencija EU -a kao 
paralelna i koordinirana vježba s NATO -om. 
Komisija se prilagodila i prirodi prijetnji koja se brzo mijenja . Slijedom krize na granici EU -
a s Bjelarusom, predložila je mjere protiv instrumentalizacije migracija , uključujući 
sastavljanje crne liste prijevoznika uključenih u krijumčarenje ljudi u EU ili trgovinu ljudima43. 
Pandemija bolesti COVID -19 otkrila je potrebu da se pojača koordinirano djelovanje na razini 
EU-a kako bi se odgovorilo na zdravstvene krize. U vrijeme kada bi kemijske, biološke, 
radiološke i nuklearne prijetnje mogle ugroziti javno zdravlje, ti jelo EU -a za pripravnost i 
odgovor na zdravstvene krize (HERA) ključni je element jačanja pripravnosti i odgovora EU -a 
na ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju tako što osigurava brzu raspoloživost, dostupnost i 
distribuciju potrebnih protumjera. Uzima jući u obzir lekcije naučene iz ranih faza pandemije, 
nastavit će se s radom na jačanju vojne potpore civilnim tijelima u vezi s tim.  
                                                           
36 COM (2020) 605.  
37 SWD (2020) 152 final.  
38 COM (2020) 825 final.  
39 COM (2020) 829 final.  
40 Uredba (EU)  2021/836 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021.  
41 SWD (2022) 21 final.  
42 Mjerila koja obuhvaćaju situacije u kojima je to polazna točka kao i predviđeni cilj, odnosno naputak o 
minimalnim zahtjevima.  
43 COM(2021)  753 final.  
 
15 Daljnji koraci  
 Do 2023. Komisija će u suradnji s Visokim predstavnikom i državama članicama 
procijeniti osnovice sektorske hibridne otpornosti kako bi utvrdila nedostatke i potrebe  
kao i korake potrebne u vezi s njima.  
 Nakon donošenja Strateškog kompasa Komisija će prido nijeti budućem EU -ovu paketu 
instrumenata za hibridne prijetnje tako što će se pobrinuti da države članice imaju potpuni 
pregled nad postojećim internim instrumentima i mjerama za suzbijanje hibridnih prijetnji 
koje pogađaju EU i njegove države članice. Pr itom će se uzeti u obzir mjere uključene u 
mapiranje mjera za suzbijanje hibridnih prijetnji iz 2020. i nedavne prijedloge Komisije i 
Visokog predstavnika u područjima kao što su ključna infrastruktura i dezinformacije.  
 Nakon donošenja strateškog kompasa, Komisija će razmotriti utvrđivanje stručnjaka u 
relevantnim područjima politike koji bi na zahtjev mogli biti raspoređeni kao članovi 
Tima za brzi odgovor na hibridne prijetnje, u sinergiji s predloženim timovima za brzi 
odgovor Zajedničke jedinice za kibe rsigurnost (engl. „Joint Cyber Unit”, JCU).  
 Paralelno s tim službe Komisije i ESVD zajedno će preispitati protokol EU -a o suzbijanju 
hibridnih prijetnji (engl. „EU Playbook on Countering Hybrid Threats”).  
 Do kraja 2022. Komisija će u suradnji s Visokim pre dstavnikom utvrditi sveobuhvatnu 
viziju u pogledu njezinih mehanizama ranog upozoravanja, a osobito mogućnosti 
postizanja boljeg praćenja situacije, uz koordinaciju i komplementarnost s drugim 
postojećim mehanizmima EU -a. To će ojačati sposobnost Unije za praćenje i rano 
otkrivanje, prevenciju i pripravnost, uključujući otpornost i odgovor na hibridne prijetnje.  
 Komisija će upotrijebiti svoje stručno znanje i instrumente kako bi pridonijela naporima 
EU-a da izgradi otpornosti u partnerskim zemljama.  
 
7.2. Jačan je kibersigurnosti i kiberobrane  
Suzbijanje kibersigurnosnih prijetnji jedan je o najkompleksnijih sigurnosnih i obrambenih 
izazova danas, osobito s obzirom na njihovu sve veću učestalost i učinak te s obzirom na to da su 
državni akteri razvili specifične sofisticirane sposobnosti.  
EU mo ra zaštititi ključne mrežne i informacijske sustave i igrati vodeću ulogu u jamčenju 
sigurnosti, stabilnosti i otpornosti kao i slobode globalnog interneta. Trebamo pojačati 
kibersigurnost i kiberobranu u Europi jačanjem suradnje, učinkovitijim ulaganjem u  napredne 
sposobnosti i utvrđivanjem primjerenih pravila koja će omogućiti bolju povezanost svih 
dimenzija kiberprostora. Ti bi napori trebali biti usmjereni na zaštitu  građanâ, poduzećâ i 
interesâ EU -a, otkrivanje i odvraćanje  zloćudnih kiberaktivnosti i obranu  od kibernapada, 
čime bi se pridonijelo međunarodnoj sigurnosti i stabilnosti i konsolidirao potencijal EU -a za 
odvraćanje od kibernapada.  
 
16 U strategiji Europske unije za kibersigurnost iz prosinca 2020.44 Komisija i Visoki predstavnik 
već su utvrdili  ambiciozne mjere koje pridonose ostvarivanju tih ciljeva. Donesen je niz važnih 
instrumenata kako bi se pojačala otpornost EU -a, poglavito Direktiva o mjerama za visoku 
zajedničku razinu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava širom Unije  (Direktiva 
NIS)45, Akt o kibersigurnosti46, Direktiva o napadima na informacijske sustave47, te se 
provodi paket instrumenata EU -a za kibersigurnost 5G mreža48, Preporuka Komisije o 
koordiniranom odgovoru na kiberincidente i kiberkrize velikih razmjera49 i okvir za 
politiku kiberobrane EU -a [ažuriranja iz 2018.]50 Komisija je donijela i delegirani akt51 na 
temelju Direktive o radijskoj opremi52 u kojem je utvrdila pravne zahtjeve u pogledu 
kibersigurnosnih zaštitnih mjera koje će proizvođači morati uzimati u  obzir pri projektiranju i 
proizvodnji radijske opreme. Konačno, objavila je preporuku za Zajedničku jedinicu za 
kibersigurnost53 i u prosincu 2020. predstavila prijedlog za reviziju Direktive NIS54, koji 
suzakonodavci trenutačno razmatraju. U skladu s tom r azinom ambicija, Komisija će uskoro 
predstaviti prijedloge za jačanje kibersigurnosti i informacijske sigurnosti institucija, tijelâ i 
agencija EU -a. 
Višegodišnji program rada 2021. –2025. programa Digitalna Europa i Instrumenta za povezivanje 
Europe (CEF – Digitalni sektor) poduprijet će uvođenje sigurne infrastrukture za kvantnu 
komunikaciju (Euro QCI). Instrument za povezivanje Europe podupirat će i drugu ključnu 
infrastrukturu, uključujući određene okosnice koje povezuju države članice međusobno i s treć im 
zemljama, s najvišim sigurnosnim standardima.  
Kako bi se dopunili ti instrumenti i još više smanjila površina izložena napadima i izloženost 
riziku, trebalo bi pojačati sigurnost i normizaciju proizvodâ i usluga povezanih s informacijskom 
i komunikacijskom tehnologijom (IKT). To osobito vrijedi za sig urnost ključnih komponenti 
hardvera i softvera. Komisija stoga priprema nove prijedloge za utvrđivanje horizontalnih 
sigurnosnih zahtjeva, koji će biti okosnica akta o kiberotpornosti  najavljenog u govoru o stanju 
Unije55. U tom kontekstu mogla bi se razmot riti i obrambena dimenzija, konkretno u pogledu 
budućeg razvoja zajedničkih standarda ili hibridnih kibersigurnosnih standarda.  
                                                           
44 JOIN (2020) 18 final.  
45 Direktiva (EU) 2016/1148 o sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava (Direktiva NIS).  
46  Uredba (EU) 2019/881 Europskog parlamenta i Vijeća od 17.  travnja  2019. o ENISA -i (Agencija Europske unije 
za kibersigurnost) te o kibersigurnosnoj certifikaciji u području informacijske i komunikacijske tehnologije i 
stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br.  526/2013.  
47 Direktiva 2013/40/EU (12.8.2013.).  
48 COM(2020) 50 final.  
49 Preporuka Komisije (EU) 2017/1584 оd 13. rujna 2017. o koordiniranom odgovoru na kiberincidente i kiberkrize 
velikih razmjera, C/2017/6100.  
50 14413/18 (19.11.2018.).  
51 C (2021) 7672.  
52  Direktiva 2014/53/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o usklađivanju zakonodavstava država 
članica o stavljanju na raspolaganje radijske opreme na tržištu.  
53 C(2021) 4520 final.  
54 COM(2020) 823 final.  
55 Govor o stanju Unije 2021. – Jačanje naše Unije – 15. rujna 2021.  
 
17 Kako bi se dodatno pojačale tehnološke mogućnosti EU -a i njegovih aktera kiberobrane 
(uglavnom obrambene snage država članica), bit će potrebno više suradnje među relevantnim 
akterima u planiranju civilnih i obrambenih ulaganja za razvoj relevantnih tehnol ogija i njihovu 
upotrebu. Centar za stručnost u području kibersigurnosti, industrije, tehnologije i 
istraživanja i Mreža koordinacijskih centara  (CCCN)56 donijet će u 2022. svoj strateški plan 
za kiberulaganja. Taj bi plan mogao pokriti moguće sinergije izm eđu civilnih i obrambenih 
tehnologija i potencijalnih aplikacija s dvojnom namjenom; na taj bi se način mogle pronaći 
sinergije s drugim EU -ovim programima kao što su programi Obzor Europa i Digitalna Europa 
kao i Europski fond za obranu (EDF), na koordini ran način i uz poštovanje relevantnih pravila 
upravljanja.  
Komisija je za šest projekata u području kiberobrane već izdvojila 38,6  milijuna  EUR57. 
Tim će se sredstvima, između ostalog, podržati razvoj europske platforme za praćenje situacije u 
kiberprostoru  i projekt o tehnologijama za sigurnu i otpornu komunikaciju. Europski fond za 
obranu nastavit će podupirati razvoj kiberkapaciteta za obranu. U 2021. su u okviru Europskog 
fonda za obranu objavljena dva poziva za podnošenje prijedloga s financijskom omotn icom od 
33,5 milijuna  EUR.  Svi projekti u području obrambenih kapaciteta imaju i kiberdimenziju, ali za 
Europski fond za obranu kiberobrana će ostati prioritet narednih nekoliko godina.  
U cilju bolje pripreme za potencijalne incidente ili krize velikih ra zmjera u Uniji, pojačana 
koordinacija od ključne je važnosti da bi se osiguralo praćenje situacije, brzo utvrdilo što je 
potrebno da bi se odgovorilo i koji resursi su već raspoloživi te uskladila učinkovita 
komunikacija među relevantnim akterima na razini  država članica i na razini EU -a kako bi se 
ublažili potencijalni učinci u Uniji.  
Kako bi se ubrzalo otkrivanje zlonamjernih kiberaktivnosti i poboljšalo praćenje situacije , 
Komisija surađuje s državama članicama na uspostavi prekograničnih platformi za razmjenu 
obavještajnih informacija o kibersigurnosnim prijetnjama  i istovremeno pojačava kapacitete 
centara za sigurnosne operacije („Security Operation Centre”, SOC) na nacionalnoj razini u 
cijelom EU -u. Cilj je tih prekograničnih platformi omogućiti razm jenu podataka iz raznih izvora 
o kibersigurnosnim prijetnjama kao i razmjenu alata i sposobnosti, sve to u velikom mjerilu i u 
pouzdanom okruženju. Te će platforme biti opremljene najmodernijim, ultrasigurnim alatima i 
infrastrukturama. To bi trebalo omogu ćiti poboljšanje zajedničkih kapaciteta za otkrivanje i 
pravodobno upozoravanje tijelâ i relevantnih entiteta. Za te mjere predviđena je financijska 
potpora iz programa Digitalna Europa, poglavito putem zajedničke javne nabave za razvoj i 
funkcioniranje EU -ovih centara za sigurnosne operacije (EU SOC -ovi), uključujući napredne 
alate i infrastrukture, te poziv za dodjelu bespovratnih sredstava kako bi se poduprli kapaciteti 
centara za sigurnosne operacije u državama članicama. Kao sljedeći korak moglo bi se 
razmotriti, zajedno s državama članicama, i promicanje civilno -vojne suradnje na nacionalnoj 
razini u tom području.  
                                                           
56 PE/28/2021/INIT.  
57 U okviru EDIDP -a. 
 
18 Stupanj suradnje među državama članicama u području kibersigurnosti kad je riječ o odgovoru 
na incident trebalo bi pojačati, među ostalim k roz moguću suradnju među civilnim i vojnim 
timovima za hitne situacije . Zajednička jedinica za kibersigurnost ima za cilj okupiti sva 
relevantna kibersigurnosna tijela (tj. diplomatska, civilna, policijska i obrambena) kako bi se 
osigurao koordiniran odgov or na razini EU -a na kiberincidente i krize velikih razmjera te kako bi 
se ponudila pomoć pri oporavku od tih napada.  Vojska bi dakle putem zajedničke jedinice za 
kibersigurnost mogla strukturno surađivati i koordinirati s ostalim kibersigurnosnim 
zajednic ama.  
Razvoj kibervještina  putem zajedničkih treninga i vježbi također je od ključne važnosti za 
učinkovitu otpornost na kibernapade, poboljšanje kibersposobnosti, razvoj zajedničkog 
razumijevanja i izgradnju zajedničkih kapaciteta za odgovor. Ako države čl anice tako odluče, 
mogle bi razmotriti pojačanu civilno -vojnu suradnju na kiberobuci i zajedničkim vježbama, 
nadovezujući se na programe obrazovanja, osposobljavanja i vježbi u području kibersigurnosti 
Europske akademije za sigurnost i obranu (EASO) i Euro pske obrambene agencije.  
Daljnji koraci  
 Do trećeg tromjesečja 2022. Komisija će predložiti akt o kiberotpornosti  u cilju 
povećanja kibersigurnosti proizvodâ i povezanih usluga na unutarnjem tržištu.  
 U cilju uspostavljanja EU SOC -ovih novih platformi za razmjenu alatâ i obavještajnih 
informacija o kiberprijetnjama, do drugog tromjesečja 2022. Komisija će radi odabira 
subjekata koji će biti domaćini EU SOC -ova objaviti poziv na iskazivanje interesa kao i 
popratni plan djelovanja. To bi trebalo utrti put iz gradnji strateških mogućnosti EU -a za 
otkrivanje kiberprijetnji i razmjenu informacija o njima.  
 Komisija će surađivati s državama članicama na jačanju pripravnosti za kiberincidente 
velikih razmjera putem pojačane koordinacije, uključujući utvrđivanje pote ncijalnih 
potreba i resursa za upravljanje odgovorom.  
 U 2022. bit će predložena strateška agenda za Centar za stručnost u području 
kibersigurnosti, u koju će biti uključene i tehnologije s dvojnom namjenom i civilno -
vojne sinergije koje treba ugraditi u za konodavstvo na koordiniran način s relevantnim 
akterima.  
 Komisija će zajedno s Visokim predstavnikom nastaviti podupirati države članice pri 
uspostavi zajedničkih jedinica za kibersigurnost, a posebno pripadajućeg mehanizma 
uzajamne pomoći, te će poticati civilno -vojnu suradnju kako bi se olakšala razmjena 
informacija i koordinacija između obrambenih stručnjaka i drugih tijela (tj. civilnih, 
policijskih i diplomatskih).  
 Komisija će od Europske organizacije za normizaciju zatražiti da razvije usklađene 
stand arde u pogledu kibersigurnosti i privatnosti kao potporu uz nedavno donesen 
delegirani akt na temelju Direktive o radijskoj opremi.  
 Komisija će surađivati s Visokim predstavnikom na daljnjem razvoju politike kiberobrane 
EU-a koja će biti predstavljena drža vama članicama prije kraja 2022.  
 
19  Komisija poziva države članice da razmotre zajedničku obuku i vježbe u području 
kibersigurnosti, uz uključivanje postojećih civilnih i vojnih struktura za obuku i vježbe.  
 
7.3. Jačanje vojne mobilnosti  
Provedbom Akcijskog plana  za vojnu mobilnost EU već poduzima važne korake u cilju 
povećanja mobilnosti vojnog osoblja, materijala i opreme unutar i izvan EU -a, čime se povećava 
naša sposobnost brzog reagiranja na krizu ili izvođenja rutinskih radnji kao što su vježbe. Vojna 
mobiln ost je i vodeći projekt u okviru suradnje između EU -a i NATO -a. 
S proračunskim sredstvima EU -a u iznosu od 1,69 milijardi eura za razdoblje 2021. -2027.  
za prometnu infrastrukturu s dvojnom namjenom, vojna mobilnost ključna je sastavnica novog 
Instrumenta za povezivanje Europe58. U programu rada za razdoblje 2021. –2023. predviđen je 
proračun od 330  milijuna EUR godišnje, a prvi pozivi za podnošenje prijedl oga objavljeni su u 
rujnu 2021.  
Vojna mobilnost tema je i u programu rada za 2021. Europskog fonda za obranu. Razvoj 
digitalnog sustava za sigurnu i brzu razmjenu informacija vezanih uz vojnu mobilnost jedna je od 
dvije teme poziva za podnošenje prijedlog a o vojničkim i logističkim sustavima (s indikativnim 
proračunom od 50  milijuna eura za cijeli poziv).  
Komisija je 14.  prosinca  2021. predložila reviziju Uredbe o transeuropskoj prometnoj mreži 
(TEN -T). Između ostalog, prijedlog ima za cilj jačanje standa rdâ za civilnu i vojnu mobilnost i 
proširenje karata TEN -T kako bi se uključile nove rute važne za vojnu mobilnost.  
Komisija će i dalje nastojati pridonijeti vojnoj mobilnosti unutar i izvan EU -a, među ostalim tako 
što će je uzimati u obzir u relevantnim zakonodavnim prijedlozima i inicijativama, posebno u 
području prometa i prekograničnih postupaka.  
Daljnji koraci  
 Do kraja 2022. Komisija će, zajedno s Visokim predstavnikom, predložiti ažuriranje 
zajedničkog Akcijskog plana za vojnu mobilnost. Njime bi se  mogle obuhvatiti potrebe 
vezane uz digitalizaciju prometa koje je moguće identificirati, kiberotpornost prometne 
infrastrukture i umjetna inteligencija.  
 
7.4. Borba protiv klimatskih promjena i pitanja obrane  
Klimatske promjene i gubitak bioraznolikosti nove su prijetnje sigurnosti. Očuvanje operativne 
učinkovitosti ostaje prioritet, ali obrambeni sektor mora odgovoriti i na izazov prilagodbe na 
sigurnosne učinke klimatskih promjena uključujući operacije u ekstremnim klimatskim uvjetima, 
te pridonijeti ublažav anju na temelju EU -ovih politika zaštite klime, konkretno europskog 
                                                           
58 Uredba (EU) 2021/1153 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021. o uspostavljanju Instrumenta za 
povezivanje Europe i stavljanju izvan snage uredbi (EU)  br. 1316/2013 i (EU)  br. 283/2014.  
 
20 zelenog plana. U cilju zaštite bioraznolikosti i jačanja kružnog gospodarstva te kako bismo do 
2050. postigli klimatsku neutralnost, potrebno je i u obrambenom sektoru raditi na poboljšanj u 
energetske učinkovitosti, povećanju upotrebe energije iz obnovljivih izvora. gdje god je to 
moguće, i smanjenju emisija.  
Kružni sustavi mogu imati značajne prednosti za obrambenu industriju i nabavu jer rezultiraju 
povećanjem učinkovitosti resursa, pove ćanjem otvorene strateške autonomije za određene 
ključne materijale i produljenjem i optimizacijom korisnosti obrambene opreme59. Bit će 
utvrđene i podržane mogućnosti za poboljšanje dizajna vojne opreme u svrhu rastavljanja, 
ponovne upotrebe komponenti, popravka, obnove i ponovne proizvodnje. To vrijedi i za 
mogućnosti za modernizaciju vojne opreme kako bi se mogla upotrebljavati u operacijama u sve 
težim okolišnim uvjetima.  
U tom kontekstu Komisija je predana provedbi Zajedničkog plana EU -a za klimatske promjene i 
obranu iz 2020.60 Službe Komisije zajedno s Europskom službom za vanjsko djelovanje i 
Europskom obrambenom agencijom objavit će prvo godišnje izvješće o njegovu napretku u prvoj 
polovini 2022. U programu rada za 2021. Europskog fonda za obranu61 već su utvrđene teme 
povezane s gospodarenjem energijom i energetskom učinkovitošću. Za poseban poziv za 
podnošenje prijedloga za istraživanje i razvoj u području obrambenih tehnologija i proizvodâ za 
te namjene izdvojen je iznos od 133  milijuna eura. Buduć i da se sličan rad pojačava u okviru 
NATO -a, Ujedinjenih naroda, u SAD -u i kod drugih partnera, EU će intenzivirati dijaloge o 
klimi, sigurnosti i obrani na razini osoblje -s-osobljem.  
Daljnji koraci  
 U prvoj polovini 2022. službe Komisije, ESVD i Europska obrambena agencija predstavit 
će prvo izvješće o napretku provedbe Zajedničkog plana EU -a za klimatske promjene i 
obranu.  
 Tijekom 2022. Komisija će ocijeniti inicijative povezane s klimom/obranom koj e se 
provode u okviru postojećih instrumenata kojima upravlja Komisija (uključujući Europski 
fond za obranu, program Obzor Europa, Obzor 2020., Instrument za povezivanje Europe i 
program LIFE) kako bi se bolje iskoristile potencijalne sinergije.  
 Do kraja 2022. Komisija će uspostaviti politički okvir, oslanjajući se na klimatske i 
obrambene aspekte instrumenata kojima ona upravlja, u cilju doprinosa smanjenju 
potražnje za energijom i povećanju energetske otpornosti ključnih tehnologija koje koriste 
akteri c ivilne sigurnosti i oružane snage, i u tom kontekstu pronaći konkretna rješenja 
otporna na klimu.  
 Tijekom 2022. Komisija će istražiti mogućnosti za jačanje učinka direktiva koje se 
odnose na energiju na vojnu infrastrukturu (npr. uredi, stožeri, kasarne, bolnice, 
                                                           
59 IF CEED (europa.eu) Circular defence - News & insight - Cambridge Judge Business School  
60 12741/20  
61 Prema Uredbi o Europskom fondu za obranu „Fondom se doprinosi uključivanju djelovanjâ u području klime u 
politike Unije i ostvarivanju općeg cilja od 30 % proračunskih rashoda Unije za podupiranje klimatskih ciljeva.”.  
 
21 akademije), uključujući opcije za zelenu javnu nabavu, kao dio europskog zelenog plana 
(nova mjera za energetsku učinkovitost „Val obnove”, revizija Direktive o energetskoj 
učinkovitosti i Direktive o energetskim svojstvima zgrada).  
 Tijekom 2022. Komisija i Visoki predstavnik pojačat će i intenzivirati suradnju na razini 
osoblje -s-osobljem s NATO -om, UN -om i relevantnim bilateralnim partnerima kao što su 
SAD i Kanada.  
 
8. Zaključci  
U svijetu koji je složeniji, prijeporniji, kompetitivniji i međupovez aniji nego ikada prije, EU 
mora nastaviti pojačavati napore za obranu svojih strateških interesa i vrijednosti. Predstojećim 
Strateškim kompasom EU -a za sigurnost i obranu postavit će se ambiciozni ciljeve za dugoročnu 
sigurnost i obranu Europe, čemu ova K omunikacija aktivno pridonosi.  
U tu svrhu Komisija je identificirala sljedeća glavna nova područja za daljnje jačanje 
konkurentnosti europskog obrambenog tržišta:  
- istražiti kako dodatno potaknuti ulaganja država članica u ključne strateške kapacitete 
i ključne pospješitelje  koji se razvijaju i/ili nabavljaju u okvirima suradnje u Europskoj 
uniji,  
- nastaviti poticati zajedničku nabavu obrambenih kapaciteta razvijenih na temelju 
suradnje unutar EU -a, među ostalim putem oslobađanja od PDV -a i mogućeg povećanja 
bonusâ Europskog fonda za obranu,  
- pozvati države članice da nastave napredovati prema jednostavnijim i usklađenijim 
praksama kontrole izvoza oružja , osobito kad je riječ o obrambenim kapacitetima 
razvijenima u okviru suradnje u EU -u. 
Komisija će također provoditi već pokrenute inicijative koje su ključne za europsku obranu kao 
što su Europski fond za obranu i vojna mobilnost , kao i one koje su bitne za jačanje otpornosti 
Europe, osobito u svemiru, u cilju suzbijanja hibridnih prijetnji, jačanja ki bersigurnosti i 
suočavanja s izazovima u vezi s klimatskim promjenama koji imaju utjecaja na obranu.  
Komisija je i dalje spremna razmotriti dodatne korake s obzirom na ostvareni napredak i razvoj 
prijetnji i izazova s kojima će se Unija suočavati u budućno sti.