Digitalna revolucija preobrazila je demokratsku politiku. Političke kampanje sada se vode ne samo na kućnom pragu, na plakatima, u radijskom eteru i na televizijskim zaslonima nego i na internetu. Time se političkim akterima pružaju nove mogućnosti da dopru do birača. Stvaraju se i nove mogućnosti za građanski angažman, čime se nekim skupinama, posebno mladima, olakšava pristup informacijama te sudjelovanje u javnom životu i demokratskoj raspravi.

Istodobno, s porastom pritiska na demokraciju, vladavinu prava i ljudska prava na globalnoj razini, EU se ne bavi samo zaštitom demokracije unutar svojih granica, već aktivno radi na zaštiti, poticanju i podupiranju demokracija diljem svijeta. Izazovi povezani s funkcioniranjem demokracije globalni su, a svjetskim demokracijama u zajedničkom je interesu da surađuju u njihovu rješavanju. Na razini EU-a za to je potreban usklađen pristup između unutarnjeg i vanjskog djelovanja. Način na koji njegujemo i jačamo svoje demokratske temelje u Uniji i državama članicama utječe na snagu našeg vanjskog djelovanja. Ovim akcijskim planom Komisija predlaže odgovor koji se temelji na pravima i slobodama pojedinaca, transparentnosti i odgovornosti, a koji bi mogao poslužiti i kao primjer pristupa tim globalnim izazovima za demokraciju te kao temelj za izgradnju partnerstva s demokracijama koje dijele iste vrijednosti.

Demokracija omogućuje građanima da oblikuju zakone i javne politike na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. Za to su potrebne zaštitne mjere, provjere i ravnoteže te institucije koje ispunjavaju svoje uloge i poštuju pravila pluralističke demokratske rasprave. Kako bi sudjelovanje bilo smisleno, građani isto tako moraju imati mogućnost donositi vlastite prosudbe – trebali bi imati mogućnost donositi izborne odluke u javnom prostoru u kojem se može slobodno izraziti mnoštvo mišljenja i u kojem slobodni mediji, akademska zajednica i civilno društvo mogu sudjelovati u poticanju otvorene rasprave, bez zlonamjernoga domaćeg ili stranog uplitanja. Demokracija se može razvijati samo u ozračju u kojem se poštuju sloboda informiranja i sloboda izražavanja, u skladu s Poveljom o temeljnim pravima, čime se svima omogućuje da izraze svoje mišljenje, bez obzira na to koliko su kritični prema vladama i osobama na vlasti.

Komisija će predložiti i novi operativni mehanizam EU-a kao potporu otpornosti izbornih postupaka. Mehanizam će biti organiziran i koordiniran u okviru europske mreže za suradnju u području izbora, a cilj mu je pružiti potporu u raspoređivanju zajedničkih stručnih timova i razmjenama o pitanjima kao što su kibersigurnost izbora i internetska forenzika, i to u bliskoj suradnji sa skupinom za suradnju u području mrežnih i informacijskih sustava i EU-ovim sustavom brzog uzbunjivanja. Komisija će i dalje nastojati olakšavati jaču suradnju nadležnih tijela država članica u suočavanju s posebnim izazovima (npr. povezanima s predizbornim razdobljima, promatranjem izbora, neovisnim izbornim nadzorom i djelotvornim pravnim lijekovima), što uključuje praćenje (među ostalim na internetu), utvrđivanje prijetnji, izgradnju kapaciteta, rad nacionalnih izbornih mreža i suradnju s privatnim sektorom. Istražit će se mogućnosti pružanja uzajamne potpore, uključujući internetski forum, zajedničko osposobljavanje, objedinjene resurse i stručno znanje te kapacitete za praćenje na internetu. Navedeni bi napori mogli biti djelotvorniji ako bi se izborni postupci ili aspekti njihova provođenja definirali kao kritična infrastruktura. Komisija će organizirati događaj na visokoj razini na kojem će se okupiti različita tijela u cilju suočavanja s izazovima povezanima s izbornim postupcima te omogućavanja građanima da kao birači i kandidati sudjeluju u demokratskom procesu.

Veliki odaziv birača na nedavno održanim izborima diljem EU-a ukazuje na to da građani i dalje imaju povjerenje u moć glasačke kutije kao alata s pomoću kojeg mogu izraziti svoje mišljenje i pozvati svoje predstavnike na odgovornost. Istodobno, društveni mediji jedan su od kanala putem kojih se pokušava manipulirati javnim mnijenjem, odvratiti od sudjelovanja u izborima te dovesti u sumnju integritet izbornog postupka. Zabilježeni su i pokušaji vanjskog uplitanja.

Na razini EU-a poduzet će se posebne mjere u svrhu zaštite izborne infrastrukture od kibernapada. U tom će se kontekstu ažurirati Priručnik o kibersigurnosti tehnologije za provedbu izbora te će se organizirati daljnje praktične vježbe i preispitati rizici i pripravnost, oslanjajući se na zajednički rad europske mreže za suradnju u području izbora i skupine za suradnju u području mrežnih i informacijskih sustava. Budućom strategijom EU-a za kibersigurnost osigurat će se međusektorski okvir, koji će biti popraćen zakonodavnim prijedlozima za poboljšanje sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava i zaštitu kritičnih infrastruktura.

Naglasak Komisije bit će na jačanju suradnje između država članica i relevantnih regulatornih tijela u pogledu jednakog postupanja i uravnotežene medijske pokrivenosti tijekom izbora s obzirom na to da tradicionalni mediji i internetske platforme ne podliježu istim obvezama. Dodatne smjernice u tom području mogle bi se omogućiti na razini EU-a, oslanjajući se na stručno znanje nacionalnih regulatornih tijela za medije u sklopu Europske skupine regulatora za audiovizualne medijske usluge (ERGA) i na stručno znanje samoregulatornih tijela za medije. Taj će se rad isto tako temeljiti na stručnom znanju europske mreže za suradnju u području izbora i EU-ovu sustavu brzog uzbunjivanja. Poštovanje standarda novinarskog i uredničkog integriteta posebno je važno u kontekstu izbora.

Komisija će isto tako ojačati bazu znanja i istražiti načine na koje može pomoći građanima i nacionalnim izbornim tijelima u izgradnji otpornosti na prijetnje izbornom postupku. To bi obuhvaćalo studije, pilot-projekte, pružanje potpore obrazovanju u području aktivnog građanstva, službe za podršku ili slične zajedničke resurse.

Informacijska tehnologija primjenjuje se na izborima za zbrajanje glasova i prenošenje rezultata ili se upotrebljava (iako rijetko u EU-u) u obliku elektroničkih uređaja za glasanje ili elektroničkog glasanja. Iako države članice u pravilu nerado primjenjuju informacijske tehnologije u biračkom procesu, zbog pandemije bolesti COVID-19 i nužnog održavanja fizičke udaljenosti obnovljen je interes za rješenjima koja uključuju elektroničko glasanje. Komisija će izraditi priručnik o praksama elektroničkog glasanja, i to zajedno s državama članicama i u bliskoj suradnji s Vijećem Europe, koje je već izdalo važne smjernice u tom području, kao i u području dostupnosti elektroničkog glasanja osobama s invaliditetom i starijim osobama.

Pojačat će se suradnja i razmjena povezana s izbornim pitanjima, uz što bolje iskorištavanje postojećih struktura, s državama u neposrednom susjedstvu EU-a te izvan EU-a, kao i s međunarodnim organizacijama poput Vijeća Europe, UNESCO-a i Ureda OESS-a za demokratske institucije i ljudska prava, kako bi se olakšala razmjena najbolje prakse i pružila potpora u rješavanju zajedničkih izazova, kao što su rješavanje pitanja vanjskog uplitanja i dezinformiranja u kontekstu izbora. S partnerskim se zemljama već provode aktivnosti u obliku pružanja potpore demokraciji i misija EU-a za promatranje izbora, čiji je mandat proširen na praćenje izbornih kampanja na internetu, praćenje društvenih medija i davanje preporuka u tom području. Kako bi se poduzele učinkovite mjere u vezi s preporukama, potrebno je konsolidirati njihove mogućnosti za pružanje konkretne tehničke potpore vladama i civilnom društvu u izradi okvira politika, sigurnih infrastruktura, regulatornih kapaciteta i nadzora te za razmjenu iskustava u otkrivanju, analizi i suzbijanju hibridnih prijetnji, uključujući dezinformiranje.

Djelovanja: ·uspostava novog zajedničkog operativnog mehanizma i drugih mjera potpore, na temelju rada europske mreže za suradnju u području izbora, u cilju promicanja otpornih izbornih postupaka i provođenja daljnjih praktičnih mjera za zaštitu izborne infrastrukture od prijetnji, među ostalim od kibernapada, ·Komisija će organizirati događaj na visokoj razini na kojem će se okupiti različita tijela povezana s izborima kako bi se uklonile poteškoće navedene u ovom planu, ·jačanje suradnje u pogledu jednakog postupanja i uravnotežene medijske pokrivenosti tijekom izbora, ·priprema priručnika o praksama elektroničkog glasanja,

2.4Promicanje demokratskog angažmana i aktivnog sudjelovanja izvan izbora

Zalaganje za podupiranje dinamičnog civilnog društva te za promicanje i jačanje demokratskog sudjelovanja bit će u središtu rada Komisije u mnogim područjima, od građanstva Unije, ravnopravnosti i nediskriminacije, politike mladih, obrazovanja, kulture i istraživanja do upotrebe sredstava EU-a unutar Unije i u njezinu susjedstvu.

U nekoliko država članica poduzeti su novi koraci u participativnoj i deliberativnoj demokraciji kako bi se građane uključilo u donošenje odluka i ojačao njihov položaj u pitanjima od javnog interesa. Povećanjem transparentnosti i uključivanjem građana u donošenje politika i odluka jačaju se demokratski legitimitet i povjerenje. Inicijative u tom području usko su povezane i nadopunjuju rad na promicanju prava koja proizlaze iz građanstva EU-a, među ostalim biračkih prava i uključivoga demokratskog sudjelovanja, što će biti detaljno opisano u Izvješću Komisije o građanstvu EU-a za 2020.

Komisija će nastaviti promicati participativnu i deliberativnu demokraciju, oslanjajući se na primjere kao što su sporazum o klimi, predstojeći projekti u okviru zelenog plana programa Obzor 2020. i europske građanske inicijative, kao i sudjelovanje građana u oblikovanju politika EU-a i postojećih zakona. U godišnjem izvješću Komisije o vladavini prava ocjenjuje se i uključivost zakonodavnog postupka te sudjelovanje civilnog društva. Cilj je konferencije o budućnosti Europe, koja je poligon za provedbu participativne i deliberativne demokracije na paneuropskoj razini, omogućiti ljudima iz cijelog EU-a da daju prijedloge za oblikovanje budućih politika EU-a. Konferencija će biti katalizator novih oblika sudjelovanja javnosti na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. Osim toga, novom generacijom dijaloga s građanima poticat će se i inovativni oblici sudjelovanja i rasprava građana, među ostalim na transnacionalnoj razini.

Komisija potiče države članice da na najbolji način iskoriste relevantne strukturne i investicijske fondove EU-a za podupiranje i jačanje kapaciteta civilnog društva na nacionalnoj i lokalnoj razini te uključivanje organizacija civilnog društva u partnerstvo s različitim razinama javne uprave, među ostalim izgradnjom infrastrukture za deliberativnu demokraciju. To će omogućiti bolje građansko sudjelovanje i angažman javnosti u oblikovanju prioriteta, među ostalim za inicijativu Next Generation EU u svakoj državi članici. Alati razvijeni za potporu konferenciji o budućnosti Europe, kao što je njezina višejezična digitalna platforma, omogućit će građanima i dionicima da iznesu prijedloge i organiziraju rasprave nakon same konferencije.

Deliberativna demokracija podupirat će se i u okviru Obzora 2020. i programa Obzor Europa koji će ga naslijediti, putem istraživanja, inovacija i prijenosa znanja o njezinu funkcioniranju u praksi, izazovima s kojima se suočava i njezinim potencijalnim učincima. Osim toga, Komisija će nastaviti podupirati istraživanja kako bi se bolje razumjelo nezadovoljstvo građana demokracijom i pronašlo načine za njegovo otklanjanje demokratskim inovacijama, među ostalim inicijativama za građanski angažman i deliberativnu demokraciju. Novim programom Kreativna Europa akterima u kulturnom i kreativnom sektoru pružit će se nove mogućnosti za rad povezan s demokracijom i građanskim sudjelovanjem. Komisija će isto tako nastaviti promicati i braniti slobodu umjetnika da stvaraju bez cenzure ili zastrašivanja.

Komisija će osigurati i uključivanje ravnopravnosti u djelovanje na svim razinama radi promicanja pristupa demokratskom sudjelovanju, među ostalim u skladu s načelima europskog stupa socijalnih prava. To obuhvaća uključivost i ravnopravnost u demokratskom sudjelovanju, rodnu ravnotežu u politici i donošenju odluka te proaktivne korake za suzbijanje antidemokratskih napada i govora mržnje kojima se žene, LGBTIQ osobe i manjinske skupine odvraća od političke aktivnosti. Posebna pozornost posvetit će se mladima u nepovoljnom položaju, osobama manjinskoga rasnog ili etničkog podrijetla, osobama s invaliditetom, osobama ili skupinama s nižim razinama digitalne pismenosti i digitalnog angažmana (npr. kućanstva s niskim prihodima koja nemaju lak pristup internetu ili starije osobe).

Promicanje aktivnog građanstva među mladima važna je značajka strategije EU-a za mlade (2019.–2027.). Dijalog EU-a s mladima pojačat će se aktivnostima sudjelovanja mladih u okviru programa Erasmus+ i Europskog portala za mlade. Novim programom Europskih snaga solidarnosti pružit će se više prilika za građanski angažman podupiranjem zajednica kojima je potrebna pomoć u EU-u i drugdje. Programom Prava i vrijednosti financirat će se kurikulumi kojima se promiče građanski, politički i demokratski angažman mladih radi potpore radu organizacija civilnog društva na poticanju i olakšavanju aktivnog sudjelovanja. Na vanjskoj razini, program za obrazovanje i podizanje svijesti o razvoju pridonosi aktivnom uključivanju mladih u suočavanje s globalnim izazovima i jačanje svijesti o univerzalnim vrijednostima.

Intenzivnije će se raditi na suzbijanju govora mržnje na internetu, koji može odvratiti ljude od izražavanja stajališta i sudjelovanja u internetskim raspravama. Komisija će 2021. predložiti inicijativu za proširenje popisa kaznenih djela u EU-u u skladu s člankom 83. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na zločine iz mržnje i govor mržnje, uključujući govor mržnje na internetu. Nastavit će se i rad na „Kodeksu ponašanja za suzbijanje nezakonitog govora mržnje na internetu”. Te će aktivnosti pridonijeti i povećanju sigurnosti novinara (vidjeti odjeljak 3.1.). Suzbijanje nezakonitoga internetskog sadržaja uz istodobno promicanje slobode izražavanja jedan je od glavnih ciljeva Akta o digitalnim uslugama.

Djelovanja: ·poticanje upotrebe strukturnih fondova EU-a za financiranje civilnog društva i izgradnju kapaciteta i institucijske/administrativne infrastrukture za deliberativni građanski angažman i političko sudjelovanje, ·iskorištavanje sredstava EU-a i prilika u okviru strategije EU-a za mlade, građanskog obrazovanja, programa Kreativna Europa i programa za ravnopravnost kako bi se potaknuo pristup demokratskom sudjelovanju i povjerenje u demokraciju, ·suzbijanje govora mržnje i promicanje poštovanja u javnoj raspravi proširenjem popisa kaznenih djela u EU-u na zločine iz mržnje i govor mržnje.

3.JAČANJE slobode medija i medijskog pluralizma

Sloboda medija i medijski pluralizam, priznati Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, bitni su za naše demokracije. Slobodni i pluralistički mediji ključni su u pozivanju osoba na vlasti na odgovornost i pomaganju građanima u donošenju informiranih odluka. Pružanjem pouzdanih informacija javnosti neovisni mediji imaju važnu ulogu u borbi protiv dezinformiranja i manipuliranja demokratskom raspravom.

Napadi, zlouporabe zakona o kleveti i drugi oblici zastrašivanja i pritiska, među ostalim pod okriljem organiziranog kriminala, štetni su za okruženje u kojem rade novinari. Medijski sektor suočava se i s izazovima digitalne transformacije i selektivne uloge platformi u distribuciji vijesti na internetu. Navedeni su trendovi pogoršani pandemijom bolesti COVID-19. To je dovelo do velikih gubitaka prihoda od oglašavanja, posebno za male i lokalne medije.