EUROPSKA  
KOMISIJA   
Bruxelles, 13.5.2015.  
COM(2015) 269 final  
  
Preporuka za  
PREPORUKU VIJEĆA  
o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2015.  
 
i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2015.   
 
  
 
Preporuka za  
PREPORUKU VIJEĆA  
o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2015.  
 
i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2015.  
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,  
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. 
stavak 2. i članak 148. stavak 4.,  
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br.  1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja 
proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika1, a posebno njezin članak 5. stavak 2.,  
uzimajući u obzir preporuku Europske komisije2, 
uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta3, 
uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,  
uzimajući u obzir mišljenje  Odbora za zapošljavanje,  
uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,  
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,  
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,  
budući da:  
(1) Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka  2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove 
strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. , temeljene na pojačanom usklađivanju 
ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je 
potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe  u području održivog rasta i 
konkurentnosti.  
(2) Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o 
općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 
21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernica ma za politike zapošljavanja 
država članica. One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice bile su 
pozvane uzeti ih u obzir u okviru svojih nacionalnih ekonomskih politika i politika 
zapošljavanja.  
(3) Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku o Nacionalnom programu reformi 
Austrije za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Austrije za 
                                                 
1 SL L  209, 2.8.1997., str.  1. 
2 COM(2015) 269.  
3 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.  
 
 2014. Komisija je 28. studenoga 2014. dostavila mišljenje o nacrtu proračunskog 
plana Austrije za 2015.4 u skladu s Uredbom (EU)  br. 473/20 135. 
(4) Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta6, čime je označen 
početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2015. Istog je dana 
Komisija na temelju Uredbe (EU) br.  1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu 
upozoravanj a7, u kojem Austriju ne smatra jednom od država članica za koje je 
potrebno provesti detaljno preispitivanje.  
(5) Europsko vijeće podržalo je 18.  prosinca  2014. prioritete za poticanje ulaganja, 
ubrzanje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsol idacije kojom se 
potiče rast.  
(6) Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Austriju za 2015.8 Njime je 
ocijenjen napredak Austrije u vezi s preporukama po državama članicama 
donesenima 8.  srpnja  2014.  
(7) Austrija je 21. travnja 2015. dostavila svoj Naci onalni program reformi za 2015. te 
Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna 
povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.  
(8) Trenutačno se na Austriju primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te 
prijelazno pra vilo duga u razdoblju 2014.  – 2016. U svojem Programu stabilnosti za 
2015. vlada planira postupno smanjenje ukupnog deficita na 2,2  % BDP -a u 2015. i 
dalje na 0,5  % BDP -a u 2019. Prema Programu stabilnosti u 2014. postignut je 
srednjoročni cilj da struktur ni deficit nije viši od 0,45  % BDP -a i vlada planira 
ispunjavati srednjoročni cilj tijekom cijelog programskog razdoblja. Međutim, 
ponovno izračunani strukturni saldo upućuje na odstupanja od srednjoročnog cilja od 
2015. Očekuje se da će udio državnog duga  u BDP -u doseći vrhunac od 86,8  % u 
2015. i postupno padati na 79,7  % u 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se 
temelje proračunske projekcije u programu djeluje uvjerljivo. Međutim, nisu 
dovoljno precizno utvrđene mjere za ostvarivanje planiranih ciljev a u pogledu 
deficita od 2016. nadalje. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđa 
se da će strukturni saldo odstupati za 0,4  % BDP -a od srednjoročnog cilja u 2015. 
Odstupanje bi trebalo biti znatno u 2016. s obzirom na predviđeno pogoršanje 
strukturnog salda od 0,6  % BDP -a u usporedbi sa strukturnom prilagodbom od 0,3  % 
BDP -a potrebnom za ostvarenje srednjoročnog cilja. To bi značilo odstupanje od 
približno 0,9  % BDP -a od zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu. Stoga će biti potrebne 
daljnje mjer e.  Istovremeno prema Programu stabilnosti i Komisijinoj proljetnoj 
prognozi 2015. bruto dug će se i dalje smanjivati u skladu s prijelaznim pravilom 
duga u 2015. i 2016. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir 
Komisijinu proljetnu progn ozu 2015. Vijeće smatra da postoji rizik da Austrija neće 
ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.  
(9) Odnosi među različitim državnim razinama i dalje su složeni te su uzrok smanjenja 
učinkovitosti u ključnim sektorima javne uprave. Austrija je i dalje j edna od zemalja 
s najnižom razinom poreza u postotku BDP -a na regionalnoj i općinskoj razini. 
Unatoč toj niskoj razini porezne autonomije regionalne i općinske vlasti imaju niz 
nadležnosti u području potrošnje i uprave. Visoka razina složenosti i neusklađe nost 
                                                 
4 C(2014)  8811 završna verzija, 28.11.2014.  
5 SL L  140, 27.5.2013., str.  11. 
6 COM(2014) 902, 28.11.2014.  
7 COM(2014) 904 završna verzija, 28.11.2014.  
8 SWD(2015) 39 završna verzija, 26.2.2015.  
 
 nadležnosti za prihode i rashode nije poticajna za provedbu sveobuhvatnih političkih 
reformi.   
(10) Dugoročna fiskalna održivost austrijskog mirovinskog sustava i dalje ima strukturne 
slabosti. Reforme koje je Austrija provela do danas ne čine se dovoljni ma da bi 
osigurale dugoročnu fiskalnu održivost sustava. Prvo, stvarna dob umirovljenja i 
dalje je znatno ispod zakonske dobi za umirovljenje. Drugo, zakonska dob za 
umirovljenje za žene znatno je niža od one za muškarce i neće se povećavati do 
2024. Treće , zakonska dob za umirovljenje još uvijek nije povezana s očekivanim 
životnim vijekom u Austriji koji se stalno produljuje. Austrija je poduzela određene 
mjere za povećanje stvarne dobi umirovljenja koja je sada 59,7 godina (2014.), ali je 
ispod prosjeka E U-a gdje iznosi 63,1 godinu (2013.). Uvedene su mjere kojima se 
ograničava ostvarivanje prava na prijevremeno umirovljenje i invalidske mirovine 
čime se produljuje radni vijek. Isto tako, povećana su smanjenja po godini 
prijevremenog umirovljenja i razdobl je mirovinskog staža potrebnog za stjecanje 
prava na takve mirovine. Nije jasno hoće li se ostvariti očekivani pozitivan učinak tih 
mjera na proračun.  
(11) U Austriji su izdvajanja za zdravstvo među najvišima u EU -u. Cilj je reforme 
zdravstva koja je u tijeku (2013.  – 2016.) stabilizirati ta izdvajanja kao udio u BDP -u 
od 2016. Međutim, čak i ako reforme budu uspješne, fiskalna održivost i učinkovitost 
zdravstvenog sustava i dalje se suočavaju sa strukturnim izazovima. Sada bi se 
trebale poduzeti mjere za razdo blje nakon 2016. Na primjer, više pacijenata trebalo 
bi se liječiti u multidisciplinarnim ambulantama primarne zdravstvene zaštite, a 
prosječna duljina boravka za bolničko liječenje trebala bi se dodatno smanjiti.  
(12) Za Austriju je i dalje izazov osigurati du goročnu raspoloživost prikladno 
kvalificirane radne snage. Stopa nezaposlenosti od približno 5,6  % među najnižima 
je u EU -u, ali potencijal tržišta rada određenih dijelova radne snage nije u potpunosti 
iskorišten. Austrija je poduzela određene mjere za pro duženje radnog vijeka, lakši 
pristup tržištu rada za žene i veću iskorištenost potencijala osoba migrantskog 
podrijetla na tržištu rada, među ostalim boljim priznavanjem njihovih kvalifikacija. 
Međutim, najnovije reforme moraju se pomno pratiti te je potre bno više mjera kako 
bi se potencijal tih skupina na tržištu rada u potpunosti iskoristio.  
(13) Austrija je 13. ožujka 2015. predstavila sveobuhvatnu poreznu reformu kojoj je cilj  
preoblikovanje poreznih razreda i stopa poreza na osobni dohodak, osobito 
smanjen jem početne stope poreza na osobni dohodak sa 36,5  % na 25  %. Procjenjuje 
se da porezne olakšice iznose 4,9 milijardi EUR, dok je  300 milijuna EUR dodatnih 
izdataka predviđeno za obiteljsku politiku i istraživačke aktivnosti. U okviru 
prijedloga, prebaciva nje poreza djelomično će se financirati borbom protiv utaje 
poreza, smanjenjem javnih rashoda, povećanjem smanjenih stopa PDV -a na 13  % u 
nekim područjima i povećanjem poreza na kapitalnu dobit sa 25  % na 27,5  %. Ti 
planovi reformi općenito su u skladu s p reporukama Vijeća iz 2014. Vjerojatno će 
osobe sa slabim potencijalom za zaradu i primatelje druge plaće potaknuti na rad te 
poduprijeti raspoloživi dohodak. Međutim, reformu bi trebalo provesti na način 
kojim se ne utječe na proračun.  
(14) Austrijski školski s ustav karakterizira mali broj ranog prekida školovanja, znatno 
manji od prosjeka EU -a. Snažan i djelotvoran sustav strukovnog obrazovanja i 
osposobljavanja daje velik broj visokokvalificiranih radnika. Međutim, poboljšanje 
obrazovnih rezultata, a time i za pošljivosti mladih slabijeg socioekonomskog statusa, 
osobito onih migrantskog podrijetla, i dalje ostaje izazov. Ocjenom provedbe novog 
 
 sustava srednjeg školstva ( Neue Mittelschule ) otkriveni su nedostaci koje je potrebno 
riješiti.   
(15) U okviru europskog sem estra Vijeće redovito preporučuje Austriji da poboljša i 
promiče tržišno natjecanje u uslužnim djelatnostima, ali dosad je odgovor na to u 
okviru politika bio ograničen. Za nekoliko zanimanja i dalje su na snazi zahtjevi u 
pogledu pravnog oblika, vlasničke  strukture i tarifa koji čine regulatorne prepreke za 
pristup tržištu i sprečavaju stručnjake ili poduzeća iz drugih država članica da 
osnivaju poduzeća u Austriji. U kontekstu uzajamnog ocjenjivanja, Austrija 
preispituje svoje propise o pristupu zanimanji ma i obavljanju profesionalnih 
djelatnosti kako bi ocijenila jesu li razmjerni i od općeg interesa. U usporedbi s 
tijelima za tržišno natjecanje u drugim državama članicama Savezno tijelo za tržišno 
natjecanje nema dovoljno resursa i to onemogućuje učinkov itije djelovanje.  
(16) Austrijski bankarski sektor ostao je otporan, ali se i dalje suočava s nizom izazova na 
domaćem tržištu i u pogledu osjetljive vanjske izloženosti.   Kapitalizacija 
bankarskog sektora nastavila se poboljšavati u 2014., ali profitabilnost austrijskih 
banaka i dalje je pod pritiskom.  Pet od šest najvećih austrijskih kreditnih institucija 
prošlo je sveobuhvatnu procjenu ESB -a u 2014., a iznimka je društvo Österreichische 
Volksbanken ( ÖVAG ). Austrija je ostvarila znatan napredak u restrukturi ranju 
društava ÖVAG  i Hypo Group Alpe Adria (HGAA). Međutim, u veljači 2015. 
utvrđeno je da Heta Asset Resolution, društvo za upravljanje imovinom nastalo 
odvajanjem od grupacije HGAA, ima nedostatak kapitala od 7,6 milijardi EUR. Kao 
stopostotni vlasnik d ruštva Heta Asset Resolution, vlada je reagirala objavom 15 -
mjesečne odgode plaćanja glavnice i kamata za obveznice društva vrijedne oko 10 
milijardi EUR te je prvi put primijenila nove alate u okviru Direktive o oporavku i 
sanaciji banaka.  
(17) Komisija je u o kviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske 
politike Austrije i objavila je u izvješću za Austriju za 2015. Isto tako, ocijenila je 
Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te provedbu preporuka upućenih 
Austriji prethodnih godi na. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i 
socioekonomsku politiku u Austriji, ali i usklađenost s pravilima i smjernicama EU -a 
zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom 
pružanjem doprinosa na razini EU -a budućim n acionalnim odlukama. Preporuke u 
okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku.  
(18) Vijeće je s obzirom na tu ocjenu ispitalo Program stabilnosti Austrije, a njegovo je 
mišljenje9 navedeno u preporuci 1. u nastavku.  
(19) U okviru europskog  semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike 
europodručja u cjelini. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke za 
države članice čija je valuta euro. Austrija bi također trebala osigurati potpunu i 
pravovremenu provedbu tih pre poruka,  
OVIME PREPORUČUJE Austriji da u razdoblju 2015.  – 2016. poduzme mjere kojima je cilj:  
1. Izbjeći odstupanje od srednjoročnog cilja u 2015. i 2016. Osigurati da porezna 
reforma kojoj je cilj smanjiti porezno opterećenje rada ne utječe na proračun. 
Ispraviti neusklađenost nadležnosti za financiranje i potrošnju na različitim državnim 
razinama. Poduzeti mjere kako bi se osigurala dugoročna održivost mirovinskog 
sustava, uključujući ranije usklađivanje zakonske dobi za umirovljenje za muškarce i 
žene i  povezivanje zakonske dobi za umirovljenje s očekivanim životnim vijekom.  
                                                 
9 U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br.  1466/97.  
 
 2. Pojačati mjere za povećanje sudjelovanja starijih radnika i žena na tržištu rada, među 
ostalim poboljšanjem pružanja usluga brige za djecu i dugotrajne skrbi. Poduzeti 
korake za p oboljšanje obrazovnih uspjeha mladih ljudi  u nepovoljnom položaju.  
3. Ukloniti nerazmjerne prepreke za pružatelje usluga i poteškoće pri osnivanju 
interdisciplinarnih poduzeća.  
4. Pronaći rješenje za moguću osjetljivost financijskog sektora u smislu vanjs ke 
izloženosti i nedovoljne kvalitete imovine.   
Sastavljeno u Bruxellesu  
 Za Vijeće  
 Predsjednik