HR    HR  
 EUROPSKA  
KOMISIJA 
Bruxelles, 28.11.2014. 
COM(2014) 907 final 
  
KOMUNIKACIJA KOMISIJE 
NACRTI PRORA ČUNSKIH PLANOVA ZA 2015.: UKUPNA PROCJENA 
 
 
2 
 Sažetak  
U ovoj se Komunikaciji nalazi Komisijina procjena nacrta prora čunskih planova za 2015. koje je do 
15. listopada dostavilo šesnaest država članica europodru čja koje nisu uklju čene u makroekonomski 
program prilagodbe (EA-16). U skladu s Uredbom (E U) br. 473/2013 Komisija je procijenila te 
planove i cjelokupnu prora čunsku situaciju te fiskalni pristup u cijelom europodru čju u vrijeme kada 
se provode i ve će strukturne reforme. 
Ukupna procjena nacrta prora čunskih planova za 2015. i ukupnog fi skalnog pristupa može se sažeti na 
sljedeći način: 
1. U planovima država članica predvi đa se trajan pad ukupnog prora čunskog deficita u europodru čju 
natrag na ispod 3 % BDP-a u 2013. prvi put od 2008. te se o čekuje daljnji pad deficita na 2,6 % 
BDP-a u 2014. i 2,2 % BDP-a u 2015. Prema nacrtima prora čunskih planova predvi đa se da će 
ukupni udio duga 2015. ostati gotovo nepromijenj en u odnosu na procijenjenu vrijednost za 
tekuću godinu od oko 92,5 % BDP-a. 
2. U usporedbi sa srednjoro čnim planovima iz programa stabilizacije u prolje će 2014. planirano 
smanjenje deficita znatno je manje, što je odraz prognoze nižeg rasta i smanjenog fiskalnog 
napora. Prema nacrtima prora čunskih planova EA-16, nakon zastoja 2014. ne namjerava se 
nastaviti s fiskalnom konsolidacijom u 2015. 
3. Komisijinom jesenskom prognozom  2014. u velikoj se mjeri potvr đuje slika koja proizlazi iz 
nacrta prora čunskih planova. Premda je procjena ukupnog deficita za 2014. (2,6 % BDP-a) ista, 
Komisija za razliku od država članica predvi đa manje smanjenje ukupnog deficita 2015. (za samo 
0,2 postotna boda umjesto 0,4), što je odraz o čekivanog smanjenog fiskalnog napora u 2015. Ve ći 
deficit i niži rast razlozi su za pove ćanje ukupnog udjela duga u BDP-u koje Komisija predvi đa sa 
91,7 % BDP-a u 2013. na 93,1 % u 2014. i na 93,6 % u 2015., u suprotnosti sa stabilizacijom predviđenom u nacrtima prora čunskih planova. 
4. 
U Komisijinoj prognozi tako đer se upu ćuje na uglavnom neutralan fiskalni pristup (ni strog ni 
popustljiv) u europodru čju 2015. nakon zastoja u konsolidaciji 2014. Čini se da se tako postiže 
odgovaraju ća ravnoteža izme đu zahtjeva fiskalne održivosti koje isti ču visoki i rastu ći udjeli 
državnog duga i pitanja u pogledu cikli čke stabilizacije obilježenih znatnim i stalnim negativnim 
proizvodnim jazom za koji se predvi đa da će se polako smanjiti tek u nadolaze ćim godinama. 
Istodobno, procjenom planova potvr đuje se da se od nekoliko država članica trenuta čno ne 
očekuje da će ispuniti svoje obveze u okviru Pakta o stabilnosti i rastu.  
5. Postoji potreba za pozornim pra ćenjem cjelokupnog fiskalnog pristupa europodru čja i njegove 
distribucije u državama članicama u odnosu na prostor raspol oživ u okviru Pakta. Konkretno, 
održavanje neutralnog ukupnog fiskalnog pristupa, dok se od odre đenih država članica traži da 
povećaju svoje napore kako bi postigle uskla đenost s Paktom, podrazumijeva odre đenu fiskalnu 
potporu koja je rezultat iskorištavanja drugdje ras položivog fiskalnog prostora. To isto tako 
snažno govori u korist ambicioznog plana ulagan ja za Europu koji je Komisija predstavila 
26. studenoga. 
6. Taj je pristup za podupiranje rasta europodru čja važan pri ispitivanju sastava javnih financija. 
Iako se nedavnim mjerama smanjenja poreznog optere ćenja na rad ide u dobrom smjeru, u 
pogledu sastava rashoda vrlo se malo ili uop će nije doprinijelo poticanju rasta. To naglašava 
 
3 
 potrebu za boljim uskla đivanjem politika država članica s prioritetima paketa za zapošljavanje, 
rast i ulaganja koji je predstavila Komisija. 
7. Komisijina procjena pojedinih država članica može se sažeti na sljede ći način: 
Ni u jednom nacrtu prora čunskog plana za 2015. nije utvr đena posebno ozbiljna neuskla đenost sa 
zahtjevima Pakta. U nekoliko slu čajeva, me đutim, Komisija je utvrdila da planirane fiskalne 
prilagodbe zaostaju, ili bi mogle zaostati, za oni m što se smatra potrebnim u Paktu. Konkretno: 
Nacrti prora čunskih planova pet zemalja (Njema čka, Irska, Luksemburg, Nizozemska i 
Slovačka) smatraju se u skladu s odredbama Pakta. 
Nacrti prora čunskih planova četiriju zemalja (Estonija, Latvija, Slovenija i Finska) 
smatraju se uglavnom u skladu s odredbama Pakta.  Planovi Estonije, Latvije i Finske mogli bi 
dovesti do odre đenih odstupanja od kretanja prilagodbe prema srednjoro čnom prora čunskom cilju 
svake zemlje. U slu čaju Slovenije, iako bi ukupan deficit u roku utvr đenom u postupku u slu čaju 
prekomjernog deficita mogao biti ispod 3 % BD P-a, nedostatkom fiskalnog napora ugrožava se 
pravovremeno i održivo smanjenje prekomjernog deficita. Komis ija poziva nadležna tijela da 
poduzmu potrebne mjere u okviru nacionalnog prora čunskog postupka kako bi osigurala da 
proračun za 2015. bude uskla đen s Paktom. 
Nacrti prora čunskih planova sedam zemalja (Belgija, Španjolska, Francuska, Italija, Malta, 
Austrija i Portugal) predstavljaju rizik od neuskla đenosti. U slučaju Austrije planovi bi mogli 
dovesti do znatnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema srednjoro čnom prora čunskom cilju, 
što bi bio i slu čaj Malte da je obuhva ćena preventivnim dijelom. Nacrti prora čunskih planova 
Španjolske, Francuske, Malte i Portugala sadržavaju rizik u pogledu uskla đenosti sa zahtjevima 
postupka u slu čaju prekomjernog deficita. Posebno u slu čaju Francuske, na temelju trenuta čno 
dostupnih informacija, čini se da ta zemlja još nije poduzela u činkovite mjere u 2014. u ovoj fazi 
te joj u 2015. prijeti rizik od neuskla đenosti. Belgiji i Italiji na koje se trenuta čno primjenjuje 
preventivni dio Pakta prijeti rizik od neuskla đenosti s pravilom o dugu. Komisija poziva nadležna 
tijela da poduzmu potrebne mjere u okviru nacionalnog prora čunskog postupka kako bi osigurala 
da proračun za 2015. bude uskla đen s Paktom. 
8. U određenim slučajevima rizik od neuskla đenosti ima posljedice za mogu će mjere u postupku u 
slučaju prekomjernog deficita. U slu čaju Francuske, Italije i Belgije, Komisija će početkom 
ožujka 2015. ispitati svoje st ajalište u odnosu na njihove o bveze u okviru Pakta u svjetlu 
finalizacije zakonâ o prora čunu i očekivanog utvr đivanja programâ strukturnih reforma, koji su 
nadležna tijela najavila svojim dopisima  od 21. studenoga. Navedene tri države članice obvezale 
su se na najvišoj razini vlasti do po četka 2015. donijeti i provesti strukturne reforme kojima se 
potiče rast i od kojih se o čekuje da će imati utjecaj na održivost javnih financija u srednjem roku. 
 
4 
 Sadržaj  
1. Uvod ............................................................................................................................... .....................5 
2. Glavni zaklju čci za europodru čje........................................................................................................6 
3. Pregled pojedina čnih nacrta prora čunskih planova ...........................................................................12 
PRILOG 1.: Procjena nacrta prora čunskog plana po državama članicama ..................................18  
PRILOG 2.: Metode i pretpostavke primijenjen e u Komisijinoj jesenskoj prognozi 2014. .........23  
PRILOG 3. Analiza osjetljivosti ................................................................................................ ...25 
PRILOG 4. Provedba strukturnih reforma: rj ešavanje makroekonomskih neravnoteža i smanjenje 
poreznoga klina................................................................................................................ .............28  
PRILOG 5. Grafikoni i tablice.................................................................................................. ....31  
 
 
 
 
5 
 1. Uvod 
 
U cilju poboljšanja koordinacije ekonomske politike u ekonomskoj i monetarnoj uniji, 
zakonodavstvom EU-a predvi đeno je da države članice europodru čja moraju do 15. listopada Komisiji 
dostaviti nacrte prora čunskih planova za nadolaze ću godinu1. U tim su planovima sažeti nacrti 
proračuna koje vlade podnose nacionalnim parlamentima . Komisija donosi mišljenje o svakom planu 
procjenjuju ći njegovu uskla đenost s obvezama zemalja u okviru Pa kta o stabilnosti i rastu. Donosi i 
ukupnu procjenu prora čunske situacije te prognoze za cijelo europodru čje.  
Šesnaest2 država članica europodru čja dostavilo je Komisiji svoje nacrte prora čunskih planova do 
15. listopada, u skladu s odredbama tzv. paketa od dvije mjere. Belg ija i Latvija prvotno su dostavile 
nacrte prora čunskih planova utemeljene na nepromijenjenim politikama, što upu ćuje na nedostatak 
dogovorene vladine prora čunske politike koji je rezultat nedavnih  nacionalnih izbora, s time da je 
Belgija dostavila cjelokupni program tjedan dana kasnije3.  
Poštujući proračunsku autonomiju država članica, mišljenja Komisije izvor su neovisnih savjeta o 
politici namijenjenih prvenstveno nacionalnim vl adama i parlamentima, a kojima se želi olakšati 
procjena uskla đenosti nacrta prora čuna s fiskalnim pravilima EU-a. Paketom od dvije mjere predvi đen 
je sveobuhvatan instrumentarij za to da se s ekonomskom i prora čunskom politikom postupa kao s 
pitanjem od zajedni čkog interesa kako je predvi đeno Ugovorom. 
Uz to je u srpnju 2014. Vije će pozvalo Euroskupinu da prati i uskladi fiskalne politike država članica 
europodru čja te ukupni fiskalni pristup za europodru čje kako bi se omogu ćila diferencirana fiskalna 
politika usmjerena na rast4. Vijeće je preporu čilo državama članicama europodru čja da tijekom 
2014. – 2015. pojedina čno i zajedni čki poduzmu mjere „da u uskoj suradnji s Komisijom koordiniraju 
fiskalne politike država članica europodru čja, posebice pri ocjenjivanju nacrta prora čunskih planova, 
kako bi se za cijelo europodru čje osigurala dosljedna fiskalna politika koja poti če rast; da poboljšaju 
kvalitetu i održivost javnih financija  davanjem prednosti materijalnim i nematerijalnim ulaganjima na 
nacionalnoj razini i na razini EU-a; da os iguraju jake nacionalne fiskalne okvire, uklju čujući 
nacionalna fiskalna vije ća.” Ova je preporuka teme lj za Komisijinu procjenu. 
Ova Komunikacija ima dvostruku namjenu. Njom e se horizontalnom proc jenom nacrta prora čunskih 
planova prvenstveno da je ukupna slika prora čunske politike na razini europodru čja. Ova je prognoza 
odraz horizontalne procjene programâ stabilizacije koji se održavaju u prolje će, no nije usmjerena na 
srednjoro čne fiskalne planove, ve ć na sljede ću godinu. K tome, ona omogu ćuje pregled nacrta 
proračunskih planova na razini zemalja uz objašnjenje Komisijinog pristupa njihovoj procjeni. Taj se 
pristup svodi na procjenu uskla đenosti sa zahtjevima Pakta.  
                                                            
1  Kako je utvr đeno Uredbom (EU) br. 473/2013 o zajedni čkim odredbama za pra ćenje i procjenu nacrta prora čunskih 
planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodru čju. Jedna je to od dviju uredaba tzv. 
paketa od dvije mjere koji je st upio na snagu u svibnju 2013.  
2  Grčka i Cipar, preostale države članice europodru čja obuhva ćene makroekonomskim program ima prilagodbe nisu dužne 
dostaviti planove jer je tim programima ve ć predviđeno pozorno fiskalno pra ćenje. 
3  Latvija je pozvana da ponovno pravodobno dostavi ažurirani plan kako bi Komisija donije la utemeljeno mišljenje o 
nacrtu prora čunskog plana i kako bi Euroskupina mogla održati pr ikladnu raspravu prije nego što nacionalni parlament 
donese zakon o prora čunu. 
4  Preporuka Vije ća od 8. srpnja 2014. o provedbi op ćih smjernica za ekonomske politike država članica čija je valuta euro 
(SL C 247, 29.7.2014., str. 143.). 
 
6 
 2. Glavni zaklju čci za europodru čje 
 
Zaključci općenito 
Ovogodišnjim nacrtima prora čunskih planova potvr đuje se usporavanje rasta BDP-a  u usporedbi s 
Komisijinom proljetnom prognozom 2014. objavlje nom u svibnju. Na temelju makroekonomskih 
pretpostavki iz planova sada se predvi đa povećanje BDP-a za 1,0 % u 2014. u predmetnih šesnaest 
država članica europodru čja (EA-16), što je ispod 1,3 % o čekivanih u vrijeme programa stabilizacije 
u travnju 2014. (tablica 1.). Za 2015. prognozirano oživljavanje rasta BDP-a u EA-16 na 1,5 % ispod 
je predvi đenih 1,7 % iz nacrta prora čunskih planova. Revizija nani že relativno je raširena, samo 
Španjolska, Irska, Malta i Slovenija izvješ ćuju o reviziji svojih prognoza prema gore za rast, dok 
većina drugih država pokazuje znatna smanjenja. 
Prognoza za inflaciju  također je revidirana naniže zbog pada cije na hrane i energije, ali i kao odraz 
znatnog gospodarskog usporavanja. U skladu s nacrtima prora čunskih planova ovogodišnja stopa 
inflacije od 0,8 % u EA-16 dosti ći će dno nakon čega slijedi nešto viša stopa u 2015. (1,2 %). 
U skladu s nacrtima prora čunskih planova, nakon povratka na ispod 3 % BDP-a u 2013. prvi put 
nakon 2008. o čekuje se pad ukupnog prora čunskog deficita  za EA-16 na 2,6 % BDP-a u 2014, 
premda je to više od deficita od 2,4 % predvi đenog u programima stabilizacije. O čito usporeno 
smanjenje deficita i u 2015. s padom ukupnog de ficita za 0,4 postotna boda na 2,2 % BDP-a, u 
usporedbi s padom od 0,6 postotnih bodova predvi đenim u prolje će. Ta projekcija ve ćeg deficita 
povezana je s lošijom prognozom rasta za razdob lje 2014. – 2015., a i potaknuta je smanjenjem 
fiskalnog napora (vidi dalje u tekstu). 
Planira se da će ukupni udio duga  od 92,5 % BDP-a u 2015. ostati gotovo nepromijenjen u odnosu 
na ovu godinu. To je u suprotnosti s pr ogramima stabilizacije u kojima se predvi đa početak 
smanjivanja duga sljede će godine. Ukupnim udjelom obuhva ćen je širok spektar nacionalnih 
podataka, od 133 % BDP-a u Italiji do nešto ispod 10 % BDP-a u Estoniji. U pogledu razina, revizije 
udjela duga iz programa stabilizacije naniže odražavaju provedbu novog sustava nacionalnog 
računovodstva ESA 2010, koji i više nego nadokna đuje pogoršanu prognozu za rast i inflaciju te 
smanjenje fiskalnog konsolidacijskog napora. 
Detaljnim ispitivanjem planiranog fiskalnog napora  pokazalo se da nacrti prora čunskih planova 
ukupno ne pružaju dokaze o konsolidaciji, kako je mjereno pozitivnom promjenom strukturnog salda 
2014. i 2015. Za obje su godine države članice predvidjele poboljšanje od 0,3 % BDP-a u svojim 
programima stabilizacije. Budu ći da šest država članica EA-16 ostaje u postupku u slu čaju 
prekomjernog deficita 2014.5 i da se samo za dvije države članice na koje se primjenjuje preventivni 
dio Pakta o čekuje da će biti na razini ili iznad njihovih srednjoro čnih proračunskih ciljeva u razdoblju 
2014. – 2015., čini se da to upu ćuje na nedostatke u vezi sa zahtjevima Pakta. Me đutim, ukupna 
strukturalna prilagodba u tom se pogledu može smatrati samo ilustrativnom jer se njome ne mogu 
obuhvatiti važne razlike me đu državama članicama u odnosu na zahtjeve  Pakta, koji su predmet 
procjena po državama članicama Komisije. Osim toga, svaki zaklju čak o ukupnom konsolidacijskom 
naporu utemeljen na promjeni  strukturnog salda trebao bi biti okvalificiran jer strukturni saldo ne daje 
uvijek to čnu sliku uloženog fiskalnog na pora zbog, na primjer, neobi čne reakcije prihoda na 
                                                            
5  Francuska, Irska, Malta, Port ugal, Slovenija i Španjolska. 
 
7 
 gospodarski rast. Me đutim, nedostatak fiskalne konso lidacije na ukupnoj razini potvr đen je 
alternativnim mjerenjem fiskalnog napora kojim se upu ćuje na prilagodbu od samo 0,2 % BDP-a u 
2014. i 20156. 
 
Tablica 1.: Pregled ukupnih ekonomskih i prora čunskih vrijednosti (EA-16) za razdoblje 
2014. – 2015. 
2014. 2015. 
  Programi 
stabilizacije 
2014. 
(travanj) Nacrti 
proračunskih 
planova 
(listopad) Komisijina 
jesenska 
prognoza 
2014. Programi 
stabilizacije 
2014. 
(travanj) Nacrti 
proračunskih 
planova 
(listopad) Komisijina 
jesenska 
prognoza 
2014. 
Rast realnog 
BDP-a  (promjena 
u %)  1,3 1,0 0,8 1,7 1,5 1,1 
Inflacija po 
HICP-u 
(promjena u %) 1,1 0,8 0,6 1,4 1,2 0,9 
Ukupni deficit  
(% BDP-a)  -2,4 -2,6 -2,6 -1,8 -2,2 -2,4 
Promjena 
strukturnog salda  
(postotni bod 
BDP-a)  0,3 0,0 0,1 0,3 0,1 0,0 
Dug (% BDP-a)  94,3 92,7 93,1 93,1 92,5 93,6 
Ciklički 
prilagođen udio 
rashoda (% 
potencijalnog 
BDP-a)  47,8 47,9 48,0 47,5 47,7 48,0 
Ciklički 
prilagođen udio 
prihoda  
(% potencijalnog 
BDP-a)  46,9 46,7 46,8 46,7 46,5 46,8 
 
Sastav javnih financija 
Za cijelo europodru čje nacrtima prora čunskih planova predvi đaju se samo ograni čene promjene u 
sastavu javnih financija  u razdoblju 2014. – 2015. (tablica A5.5.). O čekuje se malo smanjenje 
ciklički prilago đenog udjela rashoda 2015. (za 0,2 postotna boda), izravnavaju ći učinke slično 
                                                            
6  Alternativno mjerenje fiskal nog napora u nacrtima prora čunskih planova može se posti ći uzimaju ći u obzir zbroj 
diskrecijskih mjera na strani  prihoda bez promjene cikli čki prilago đenog udjela rashoda (tablica A5.7.). To upu ćuje na 
fiskalnu promjenu od 0,2 % BDP-a u 2014. i 2015. za EA-16. Dok su te procjene nešto više  od promjena strukturnog 
salda (0,0 % BDP-a u 2014. i 0,1 % BDP-a u 2015.), revizije naniže u usporedbi s prolje ćem jednake su ja čine za oba 
mjerenja napora. Time se potvr đuje da je ukupni fiskalni napor iz nacrta prora čunskih planova manji od predvi đenog u 
programima stabilizacije u prolje će. 
 
8 
 ograničenog pove ćanja 2014.7 Očekuje se da će se većina kategorija rashoda smanjiti, uklju čujući 
izdatke za pla će u javnom sektoru i osobito rashode za ka mate (grafikon A5.2.), osim socijalnih 
transfera. 
Porezne mjere predstavljene u nacrtima prora čunskih planova imale bi samo umjeren utjecaj na 
sastav poreznih davanja  2015., premda se kre ću u smjeru koji je više usmjeren na rast. Utjecaj od 
smanjenja prihoda od socijalnih doprino sa od 0,1 postotnog boda izravnava se pove ćanjem izravnih 
poreznih prihoda od 0,1 postotnog boda (grafikon A5.3.). O čekuje se da će udio neizravnih poreza 
ostati stabilan u odnosu na BDP. 
U mnogim nacrtima prora čunskih planova spominju se mjere za rješavanje poreznog optere ćenja na 
rad, odnosno poreznog jaza. Radni dokumenti službi Komi sije uz mišljenja Komisije o nacrtima 
proračunskih planova sadržavaju posebnu rubriku o „rješavanju poreznog klina” za one države članice 
koje su dobile preporuke po državama članicama u tom podru čju8 i/ili koje su najavile odgovaraju ću 
reformu u svojim nacrtima prora čunskih planova. Prilog IV. ovoj Komunikaciji sadržava daljnje 
informacije o tome. 
Općenito, iz nacrta prora čunskih planova jasno je da  postoji svijest u državama članicama 
europodru čja da rješavanje visokih poreza na rad donosi korist. Prvo, premda se tijekom proteklih 
nekoliko godina porezni klin neprestano pove ćava u ve ćini država članica europodru čja, nacrti 
proračunskih planova uklju čuju nekoliko mjera kojima bi se još više pove ćao. Suprotno tome, mnoge 
države članice planiraju ili provode mjere za smanjivanje poreznog klina. Drugo, mjere za 
smanjivanje poreznog klina nisu predvidjele samo države članice s relativno visokim poreznim 
klinom nego i one koje imaju relativno nizak porezni klin. Tre će, mnoge mjere usmjerene su na 
kategorije s nižim dohotkom, pove ćanjem osloba đanja od poreza ili smanjenjem poreza za niske 
dohotke ili socijalnih doprinosa za radnike s niskim primanjima. Me đutim, većina reformi u podru čju 
poreznog klina i dalje je relativno skromna u usporedbi s izazovima. To odražava nedostatak 
fiskalnog prostora u mnogim državama i poteško će u pronalaženju kompenzacijskih mjera, bilo 
smanjenjem javne potrošnje ili pove ćanjem poreza kojima se manje šteti rastu, poput poreza u 
području potrošnje, imovine ili zaštite okoliša. 
Razlike u prognozama 
Novost paketa od dvije mjere jest smanjenje potencijalne razlike izme đu prognoza država članica i 
Komisije, posebice uvo đenje zahtjeva za ve ći nadzor fiskalnih vije ća nad postupkom prognoziranja. U 
rubrici 1. na stranici 10. prikazano je kako su države članice primijenile zahtjev da se nacrti prora čuna 
temelje na nezavisnim makroekonomskim prognozama.  
U pogledu cjelokupne fiskalne prognoze  ukupni deficit EA-16 koji proizlazi iz nacrta prora čunskih 
planova za 2015. jest 0,2 postotna boda BDP-a niži od Komisijine prognoze. Prvo, u nacrtima 
proračunskih planova pretpostavlja se ve ći fiskalni napor (0,2 % BDP-a u odnosu na –0,1 % BDP-a u 
Komisijinoj prognozi kako je mjereno korištenj em prethodno opisanim alternativnim pokazateljem; 
vidi tablicu A5.7.) Drugo, u planovima se predvi đa veći rast BDP-a u 2015. (1,5 % naprema 1,1 % u 
                                                            
7   Necikli čki prilago đeni udio pao bi znatno više u 2015., za približno 0,6 postotnih bodova, s obzirom na pozitivne 
„učinke nazivnika” povezane sa smanjenjem pr oizvodnog jaza. 
8   SL C 247, 29.7.2014., str. 1–140. 
 
9 
 Komisijinoj prognozi, od čega na Njema čku odlazi znatan dio razlike9). Međutim, makroekonomske 
pretpostavke nisu glavno obrazloženje za razli ku u prognozama deficita za 2015. Razlog je što države 
članice u cjelini, premda predvi đaju veći rast BDP-a, predvi đaju manji odaziv prihoda na rast nego 
Komisija10. Utjecaj predvi đenog većeg rasta BDP-a u velikoj je mjeri poravnan predvi đenom nižom 
elastičnosti. Većina razlike izme đu Komisijine prognoze deficita i one iz nacrta prora čunskih planova 
u stvari je rezultat razli čite ocjene napora na strani rashoda. 
Razlike u pojedina čnim nacrtima prora čunskih planova i Komisijine prognoze ukupnog deficita mogu 
biti relativno velike zbog razli čitih razloga ovisno o državi. Komisija predvi đa veći deficit u Belgiji, 
Španjolskoj, Malti, Portugalu i Slova čkoj u usporedbi s njihovim nacrtima prora čunskih planova, s 
najvećom razlikom u slu čaju Malte (tablica A.5.1. i grafikon A5.4.). Razlike u ostalim prognozama 
nalaze se unutar raspona od 0,2 postotna boda, a u Komisijinoj prognozi predvi đa se niži deficit u 
Nizozemskoj i Austriji. 
Slično predvi đanjima u pogledu ukupnog de ficita, Komisija predvi đa veći ukupni dug  od onoga koji 
predviđaju države članice. Komisija predvi đa umjereni rast duga 2015. do iznad 93 % BDP-a u 
odnosu na gotovo nepromijenjene razine u nacrtima prora čunskih planova. Glavni razlozi za tu 
razliku jesu ve ći ukupni deficiti i manji rast nominalnog BDP-a koje predvi đa Komisija. I u ovom 
slučaju razlike u nacrtima prora čunskih planova i Komisijine prognoze mogu biti ve će na razini 
država članica zbog razli čitih razloga ovisno o državi. Velike razlike odnose se na Belgiju, Njema čku, 
Latviju i Maltu gdje će prema nacrtima prora čunskih planova dug biti oko 2 % BDP-a niži nego u 
Komisijinoj prognozi (tablica A5.3. i grafikon A5.5.). U ve ćini slučajeva razlike u prognozama u 
rasponu su od nule do 1 % BDP-a. Komisija predvi đa manji deficit samo u slu čaju Slovenije. U 
pogledu sastava, Komisijinom prognozom predvi đa se postojanje rizika da se čak ograni čen pad 
ciklički prilago đenog udjela rashoda predvi đen u nacrtima prora čunskih planova ne ostvari 
(tablica A5.5.). Na strani rashoda Komisijinom prognozom potvr đuje se da bi se pla će u javnom 
sektoru, kamate i po mogu ćnosti javno ulaganje mogli smanjiti, dok se udio socijalnih pla ćanja može i 
dalje pove ćavati (grafikon A5.2.). Na strani prihoda Komisijine prognoze u skladu su s nacrtima 
proračunskih planova (grafikon A5.3.). 
Veličina i sastav prilagodbe 
U pogledu veli čine strukturne prora čunske prilagodbe  poruka Komisijine prognoze ista je kao i u 
nacrtima prora čunskih planova; nakon tri godine trajne fisk alne konsolidacije ukupni fiskalni pristup 
u europodru čju 2014. neutralan je i o čekuje se da će takav i ostati 2015. Sveukupno gledano, 
nedostatak restriktivne fiskalne politike u veli koj se mjeri smatra prihvatljivom ravnotežom izme đu 
zahtjeva održivosti, koje isti ču visoki i rastu ći udjeli državnog duga, i cikli čkih uvjeta koji upu ćuju na 
znatne i stalne negativne proi zvodne jazove za koje se predvi đa da će se polako smanjiti tek u 
nadolazećim godinama. Istodobno, procjenom planova potvr đuje se da se od nekoliko država članica 
                                                            
9  Makroekonomski scenarij kao osnova za nacrt prora čunskog plana temelji se na proljetnom izdanju makroekonomske 
prognoze savezne vlade Njema čke objavljenom u travnju. Me đutim, budu ći da su dodatne službene statistike i pogoršani 
pokazatelji poslovnog ciklusa stavljeni na raspolaganje tek na kon njegova objavljivanja, u njemu je prikazana znatno 
optimističnija slika gospodarske aktivnosti u 2014. i 2015. nego u Komisijinoj jesenskoj prognozi 2014. Njema čka vlada 
ažurirala je svoju prognozu na kon podnošenja nacrta prora čunskog plana.  
10   Takozvana „neto elasti čnost” prihoda, tj. postotna promjena prihoda bez u činka diskrecijskih mjera za jedan posto 
promjene BDP-a. Ukupna elasti čnost prihoda 2015. koja proizlazi iz planova  niža je od one na kojoj se temelji 
Komisijina prognoza (0,8, odnosno 1,0; vidi tablicu A5.6.)  
 
10 
 trenutačno ne o čekuje da će ispuniti svoje trenuta čne obveze u okviru Pakta. Prema svim 
napomenama, postoji potreba za pozornim pra ćenjem cjelokupnog fiskalnog pristupa europodru čja i 
njegove distribucije u državama članicama u odnosu na prostor raspol oživ u okviru pravila Pakta. U 
načelu bi bilo mogu će u svim državama uskladiti fiskalne politike kojima bi se osigurala uskla đenost s 
Paktom u svim državama članicama te istovremeno izbjegla ne opravdana restriktivna fiskalna 
politika. To podrazumijeva iskorištavanje fiskalnog prostora raspoloživog u okviru pravila u nekim 
državama. 
U prethodno navedenim napomenama isto se tako sn ažno govori u korist ambicioznog plana ulaganja 
na razini EU-a kojim bi se potakla ukupna potražnja i smanjila ograni čenja na strani ponude te time 
podupro poticaj akomodativne monetarne politike. 
Taj je pristup za podupiranje rasta u cijelom europodru čju važan pri ispitivanju sastava prilagodbe 
javnih financija . Premda se odmi če od oporezivanja rada i premda su neka djelovanja u podru čju 
politika kojima se smanjuje porezno optere ćenje na rad koraci u pravom smjeru, sastav rashoda 
pokazuje neznatan napredak ili nepostojanje napretka  prema onoj usmjerenoj na rast. To naglašava 
potrebu za boljim uskla đivanjem politika država članica s prioritetima paketa  za zapošljavanje, rast i 
ulaganja, uklju čujući upotrebu fleksibilnosti raspoložive u okviru pravila. 
 
Rubrika 1.: Doprinos neovisnih fiskalnih institucija nacrtima prora čunskih planova za 2015. 
U člancima 1., 4. i 5. Uredbe o paketu od dvije mjere (EU) br. 473/2013 govori se o pojmu nezavisnih 
tijela. Uredba predstavlja daljnju specifik aciju i proširenje prethodnih zahtjeva utvr đenih u 
zakonodavnim aktima EU-a i me đuvladinom zakonodavstvu davanjem  ovlasti nezavisnim tijelima za 
različite zadaće povezane s fiskalnim pitanjima. Predvi đena su sljede ća dva dodatna podru čja: 
i. praćenje uskla đenosti s fiskalnim pravilima i ii. makroe konomske prognoze. Pr ovedbene odredbe za 
pružanje smjernica državama članicama utvr đene su u kodeksu ponašanja povezanim s paketom od 
dvije mjere u odnosu na postupak pr ognoziranja. Uz te odredbe, Vije će je 8. srpnja 2014. pozvalo 
države članice europodru čja da „osiguraju jake nacionalne fiskalne okvire, uklju čujući nacionalna 
fiskalna vije ća.” 
Točnije, u skladu s člankom 4. stavkom 4. Uredbe nacrti prora čuna „temelje se na nezavisnim 
makroekonomskim prognozama” što u skladu s člankom 2. stavkom 1. to čkom (b) zna či da ih 
„izrađuju ili potvr đuju nezavisna tijela”. Ve ćina nacrta prora čunskih planova dostavljenih u listopadu 
2014. sadržava upu ćivanja na zahtjeve paketa od dvije mjere, a države članice odlu čile su se za 
nezavisnu izradu ili potvrdu makroekonomskih prognoza na kojima se planovi temelje. 
Prema nacrtima prora čunskih planova, prognoze su izradila nezavisna tijela u sljede ćih pet država 
članica: Austrija ( Österreichisches Institut für Wirtschaftsforschung,  WIFO), Belgija ( Bureau fédéral 
du Plan, FPB), Luksemburg (STATEC), Nizozemska ( Centraal Planbureau, CPB) i Slovenija ( Urad 
RS za makroekonomske analize in razvoj, UMAR-IMAD). U Njema čkoj makroekonomske prognoze i 
dalje izra đuje Ministarstvo gospodarstva na temelju zajedni čke ekonomske prognoze koju izra đuju 
istraživački instituti. Nezavisno Vije će ekonomskih savjetnika u studenome preispituje njihovu 
vjerodostojnost. Prognoza iz nacrta prora čunskog plana temelji se na proljetnom izdanju zajedni čke 
ekonomske prognoze i vladine prognoze i u nju nisu uklju čena jesenska izdanja zajedni čke 
ekonomske prognoze i vladina makroekonomska predvi đanja. U Finskoj Ministarstvo financija samo 
 
11 
 izrađuje makroekonomske prognoze, ali se slaže da su potrebne mjere za osiguravanje formalne 
nezavisnosti tima koji ih izra đuje. 
U nacrtima prora čunskih planova Estonije, Špan jolske, Irske, Italije i Slova čke upućuje se na 
mišljenja zasebnih tijela o ma kroekonomskim prognozama, odnosno Eelarvenõukogu , Autoridad 
Independiente de Responsabilidad Fiscal  (AIReF), irsko Savjetodavno vije će za fiskalna pitanja 
(IFAC), Ufficio parlamentare di bilancio (UPB)  i slovački Odbor za makroekonomske prognoze. U 
slučaju Francuske, Malte i Portugala, premda su zasebna tijela donijela mišljenje (HCFP ( Haut 
Conseil des finances publiques ), nacionalni ured za reviziju Malte i CFP ( Conselho das Finanças 
Públicas )), na njega se ne upu ćuje u nacrtu prora čunskog plana. Za Francusku i Portugal mišljenje je 
na kraju uklju čeno u prora čunske dokumente. U Latviji objavljeni prora čunski dokument o 
nepromijenjenim politikama ne smatra se nacrtom prora čunskog plana i stoga nema potrebe da 
zasebno tijelo donese mišljenje. Za Estoniju, Špan jolsku, Irsku, Italiju, Maltu, Portugal i Slova čku 
prethodno navedena tijela ve ćinom su potvrdila prognoze te  istovremeno istaknula odre đene rizike. Za 
Francusku, HCFP smatra da je makroekonomski scenarij za 2015. optimisti čan. Estonija, Španjolska, 
Francuska, Irska, Malta i Portugal mogu se suo čiti s negativnim rizicima kao posljedicom vanjskih 
događaja, a koji se mogu ostvariti u nižem rastu izvoza od o čekivanog. Tako đer se spominju 
nesigurnosti u odnosu na doma ću potražnju (Francuska), potrošnju (Španjolska) ili ulaganja (Malta). 
 
 
12 
  
3. Pregled pojedina čnih nacrta prora čunskih planova 
 
Mišljenja Komisije o nacrtima prora čunskih planova usredoto čena su na uskla đenost s odredbama 
Pakta o stabilnosti i rastu te preporukama  izdanima na toj osnovi. Za države članice u postupku u 
slučaju prekomjernog deficita mišljenja Komisi je sadržavaju ocjenu napretka u smanjenju 
prekomjernog deficita u odn osu na ciljeve ukupnog i str ukturnog deficita. Za države članice 
europodru čja na koje se primjenjuje preventivni dio Pakta, tj. one koje nisu u postupku u slu čaju 
prekomjernog deficita, na predak prema srednjoro čnim prora čunskim ciljevima procjenjuje se kako bi 
se utvrdilo poštuju li se zahtjevi Pakta i fiskalnih preporuka po državama članicama koje je Vije će u 
srpnju uputilo državama članicama. 
Procjena planova temelji se na Ko misijinoj jesenskoj prognozi 2014. 
Nakon što su provedena savjetovanja s odre đenim državama članicama u okviru kojih su se 
zahtijevale dodatne informacije ili istaknula po četna zabrinutost u vezi s dostavljenim nacrtima 
proračunskih planova Komisija do kraja list opada nije utvrdila ni jedan slu čaj „posebno ozbiljne 
neusklađenosti” nacrta prora čunskog plana kako je utvr đeno u članku 7. stavku 2. Uredbe (EU) 
br. 473/2013. Nekoliko dostavlje nih planova ipak izaziva zabri nutost zbog rizika od neuskla đenosti. U 
tablicama 2.a i 2.b sažete su procjene pojedina čnih nacrta prora čunskih planova u odnosu na mišljenja 
Komisije donesena 28. studenoga zajedno s pr ocjenom napretka fiskalno-strukturnih11 reformi. 
Procjena nacrta prora čunskih planova zbog lakše usporedbe sažeta je u tri široke kategorije: 
• Usklađeno: Prema Komisijinoj prognozi, nije potrebno uskla đivati prora čunske planove  u 
okviru nacionalnog prora čunskog postupka kako bi se osigurala uskla đenost s pravilima Pakta. 
Međutim, u slu čajevima kada Komisijina prognoza nacrta prora čunskog plana podliježe 
određenim rizicima, Komisija poziva predmetne države članice da se odazovu na odgovaraju ći 
način. 
• Uglavnom uskla đeno: Komisija poziva nadležna tijela da poduzmu potrebne mjere  u okviru 
nacionalnog prora čunskog postupka kako bi osigurala da prora čun za 2015. bude uskla đen s 
Paktom iz sljede ćih razloga: 
Države članice u okviru postupka u slu čaju prekomjernog deficita: premda se u Komisijinoj 
prognozi predvi đa da bi se ukupan deficit mogao sman jiti na ispod 3 % BDP-a referentne 
vrijednosti iz Ugovora do roka postupka u slu čaju prekomjernog deficita , postoji jasan nedostatak 
fiskalnog napora kojim se ugrožava pravovremeno i održivo smanjenje prekomjernog deficita.  
Države članice na koje se primjenjuje preventivni  dio Pakta o stabilnosti i rastu:  prema 
Komisijinoj prognozi, ne o čekuje se donošenje potrebne strukturne prilagodbe prema 
srednjoro čnom prora čunskom cilju 2015., ali nedostatak povezan sa zahtjevom ne predstavlja 
znatno odstupanje od potrebne prilagodbe prema srednjoro čnom prora čunskom cilju12. Ako se 
                                                            
11  Strukturne reforme s iz ravnim utjecajem na prora čun. 
12  Za državu članicu koja nije ostvarila srednjoro čni proračunski cilj odstupanje se smatra znatnim u sljede ćim slučajevima: 
 i. ako odstupanje strukturnog salda od odgovaraju ćeg kretanja prilagodbe iznosi barem 0,5 % BDP-a u jednoj godini ili 
barem u prosjeku 0,25 % BDP-a za svaku godinu tijekom dvije uzastopne godine; i 
 
 
13 
 takvo stanje idu ćih godina nastavi, moglo bi do ći do znatnog odstupanja od potrebne prilagodbe. 
Te države članice u skladu su s referentnim mjerilom za smanjenje duga, ako je primjenjivo. 
• Rizik od neuskla đenosti:  prema Komisijinoj prognozi, ne o čekuje se da će se nacrtom 
proračunskog plana osigurati uskla đenost sa zahtjevima Pakta. Ko misija stoga poziva nadležna 
tijela da poduzmu potrebne mjere  u okviru nacionalnog prora čunskog postupka kako bi 
osigurala da prora čun za 2015. bude uskla đen s Paktom iz sljede ćih razloga:  
Države članice u okviru postupka u slu čaju prekomjernog deficita: Komisijina prognoza za 2015., 
ako se utvrdi ex post,  može dovesti do produbljivanja  postupka u slu čaju prekomjernog deficita 
jer se ne o čekuje ostvarivanje fiskalnog napora te se o čekuje neostvarivanje ukupnog cilja. 
Države članice na koje se primjenjuje preventivni  dio Pakta o stabilnosti i rastu:  u Komisijinoj 
prognozi predvi đa se znatno odstupanje od potrebnog kret anja prilagodbe prema srednjoro čnom 
proračunskom cilju 2015. i/ili neuskla đenost s referentnim mjerilo m za smanjenje duga, prema 
potrebi (što je više obvezuju će). 
U procjeni planova mora se uzeti u obzir utjecaj prelaska na standard nacionalnih ra čuna ESA 2010 i 
ostale statisti čke revizije podataka povezanih s defic itom i dugom (utjecaj prelaska na ESA 2010 
najveći je u Francuskoj, Irskoj, Italiji, Portugalu i Finskoj). Konkretno, u radnim dokumentima službi 
Komisije uz mišljenja Komisije statisti čke revizije razmatrane su iz kvalitativnog aspekta i, gdje je to 
bilo mogu će, iz kvantitativnog aspekta ako se utjecalo na glavne varijable koje su korištene za 
procjenu uskla đenosti s Paktom. Ostale statisti čke promjene izri čito se spominju za Estoniju, Latviju i 
Sloveniju. U drugim slu čajevima nije bilo znatnog utjecaja i/ili se njime ne bi promijenila procjena. 
Nadalje, Komisija je procijenila stupanj op će usklađenosti s fiskalno-strukturnim reformama iz 
preporuka po državama članicama 2014. Procjena nacrta prora čunskih planova sažeta je u pet širokih 
kategorija. To su: 
• Bez napretka: država članica nije najavila ni donijela mj ere u skladu s relevantnom preporukom 
• Ograničen napredak:  država članica najavila je odre đene mjere u skladu s relevantnom 
preporukom, no te se mjere čine nedovoljnima i/ili je ugroženo njihovo donošenje / njihova 
provedba 
• Određen napredak:  država članica najavila je ili je donijela  mjere u skladu s relevantnom 
preporukom; te su mjere obe ćavajuće, no sve još nisu provedene, a za neke od njih provedba nije 
sigurna 
• Znatan napredak:  država članica donijela je mjere i ve ćinu njih provela; tim se mjerama 
detaljno rješavaju pitanja iz relevantne preporuke 
• Potpun napredak:  država članica donijela je i provela mjere u skladu s relevantnom 
preporukom. 
                                                                                                                                                                                         
 ii. ako višak stope rasta državnih ras hoda bez diskrecijskih mjera u odgovaraju ćem kretanju prilagodbe definiran u 
odnosu na referentnu srednjoro čnu stopu rasta ima negativan utjecaj na dr žavni saldo od barem 0,5 postotnih bodova 
BDP-a u jednoj godini ili kumulativno  tijekom dvije u zastopne godine. 
 Odstupanje se isto tako može smatrati  znatnim ako se utvrdi samo jedan od dva uvjeta (i. i ii.), a ukupna procjena 
pokazuje da je taj uvjet najprimjereniji za ocjenjivanje uloženog fiskalnog napora.  
 
14 
 Tablica 2.a: Pregled pojedina čnih mišljenja Komisije o nacrtima prora čunskih planova – 
države članice na koje se primjenjuje preventivni dio Pakta 
 Opća usklađenost nacrta prora čunskog 
plana s Paktom o stabilnosti i rastu   
Opća usklađenost fiskalno-strukturnih 
reformi iz preporuka po državama 
članicama 2014. 
Država  
Opći zaključak na 
temelju Komisijine 
jesenske prognoze 
2014.  Usklađenost sa 
zahtjevima 
preventivnog dijela 
Pakta u razdoblju 
2014. – 2015.  Opći zaključak o 
napretku prema 
fiskalno-
strukturnim 
reformama  
Glavne mjere iz nacrta 
proračunskih planova 
za razmatranje 
preporuka u pogledu 
poreznog klina 
BE Rizik od 
neusklađenosti  2014.: odre đeno 
odstupanje od kretanja 
prilagodbe prema 
srednjoro čnom 
proračunskom cilju; 
ugrožena uskla đenost s 
referentnim mjerilom za 
dug 
2015.: odre đeno 
odstupanje od kretanja 
prilagodbe prema 
srednjoro čnom 
proračunskom cilju; 
ugrožena uskla đenost s 
referentnim mjerilom za 
dug Određen napredakPreporuka u pogledu 
poreznog klina 
 
Povećano smanjenje 
poreza na osobni 
dohodak; smanjenje 
doprinosa poslodavca za 
socijalno osiguranje 
DE Usklađeno 2014.: premašen 
srednjoro čni 
proračunski cilj; 
usklađenost s 
referentnim mjerilom za 
dug 
2015.: premašen 
srednjoro čni 
proračunski cilj; 
usklađenost s 
referentnim mjerilom za 
dug Ograničen 
napredak Preporuka u pogledu 
poreznog klina 
 
Od 2014. pove ćanje 
oslobađanja od poreza 
na osobni dohodak i 
neprovođenje prvotno 
planiranog smanjenja 
stope doprinosa za 
mirovinsko osiguranje 
kako bi se financirala 
dodatna mirovinska 
primanja. Od 2015. 
povećanje stope 
doprinosa za dugotrajnu 
skrb i reforma 
financiranja 
zdravstvenog 
osiguranja. 
EE Uglavnom 
usklađeno 2014.: odre đeno 
odstupanje od kretanja 
prilagodbe prema 
srednjoro čnom 
proračunskom cilju za 
2015.; odre đeno 
odstupanje od kretanja 
prilagodbe prema Bez napretka Preporuka u pogledu 
poreznog klina 
 
Smanjenje stope poreza 
na osobni dohodak i 
doprinosa za osiguranje 
u slučaju 
nezaposlenosti; 
 
15 
 srednjoro čnom 
proračunskom cilju povećanje osnovnog 
doplatka 
IT Rizik od 
neusklađenosti  2014.: dopušteno 
odstupanje od kretanja 
prilagodbe prema 
srednjoro čnom 
proračunskom cilju zbog 
izrazito teških 
ekonomskih uvjeta; 
ugrožena uskla đenost s 
referentnim mjerilom za 
dug 
2015.: znatno 
odstupanje od kretanja 
prilagodbe prema 
srednjoro čnom 
proračunskom cilju; 
ugrožena uskla đenost s 
referentnim mjerilom za 
dug Određen napredakPreporuka u pogledu 
poreznog klina 
 
Oslobađanje troškova 
rada od porezne 
osnovice regionalnog 
poreza na poduze ća. 
Stalni porezni odbitak 
(u sustavu ESA 2010 
zabilježen kao socijalni 
prijenos) za radnike s 
niskim primanjima, koji 
se trenuta čno financira 
za 2014. Osloba đanje 
poslodavaca od pla ćanja 
doprinosa za socijalno 
osiguranje u razdoblju 
od tri godine za nove 
zaposlenike na temelju 
ugovora o radu na 
neodređeno vrijeme 
tijekom 2015. 
LV Uglavnom 
usklađeno 2014.: nema odstupanja 
od kretanja prilagodbe 
prema srednjoro čnom 
proračunskom cilju 
2015.: odre đeno 
odstupanje od kretanja 
prilagodbe prema 
srednjoro čnom 
proračunskom cilju na 
temelju nacrta 
proračunskog plana 
utemeljenog na 
nepromijenjenim 
politikama Ograničen 
napredak Preporuka u pogledu 
poreznog klina 
 
Nema mjera u nacrtu 
proračunskog plana  
kojeg je dostavila vlada 
u odlasku. Me đutim, 
strategija porezne 
politike za razdoblje 
2015. – 2017. sadržava 
planove za pove ćanje 
minimalne pla će i 
neoporezovanog 
minimalnog dohotka. 
LU Usklađeno 2014.: premašen 
srednjoro čni 
proračunski cilj 
2015.: nema odstupanja 
od srednjoro čnog 
proračunskog cilja Određen napredakBez preporuke u 
pogledu poreznog klina 
MT13 Rizik od 
neusklađenosti 2014.: u okviru 
postupka u slu čaju 
prekomjernog deficita 
2015.: znatno 
odstupanje od kretanja 
prilagodbe prema 
srednjoro čnom 
proračunskom cilju Određen napredakBez preporuke u 
pogledu poreznog klina 
                                                            
13  Na Maltu se trenuta čno primjenjuje korektivni dio Pa kta, ali  bi od 2015. mogla prije ći u preventivni dio ako se ostvari 
pravovremeno i održivo smanjenje . 
 
16 
 usklađenost s 
referentnim mjerilom za 
dug 
NL Usklađeno 2014.: nema odstupanja 
od srednjoro čnog 
proračunskog cilja; 
usklađenost s 
referentnim mjerilom za 
dug 
2015.: nema odstupanja 
od srednjoro čnog 
proračunskog cilja; 
usklađenost s 
referentnim mjerilom za 
dug Određen napredakPreporuka u pogledu 
poreznog klina 
 
Reforma poreznog 
odbitka za posloprimce, 
smanjenje optere ćenja 
za niže i srednje 
dohotke; smanjenje 
stope poreza na osobni 
dohodak u najnižem 
poreznom razredu 
AT Rizik od 
neusklađenosti 2014.: odre đeno 
odstupanje od kretanja 
prilagodbe prema 
srednjoro čnom 
proračunskom cilju; 
usklađenost s 
referentnim mjerilom za 
dug 
2015.: znatno 
odstupanje od kretanja 
prilagodbe prema 
srednjoro čnom 
proračunskom cilju; 
usklađenost s 
referentnim mjerilom za 
dug Ograničen 
napredak Preporuka u pogledu 
poreznog klina 
 
U ožujku 2015. 
odlučuje se s 
najavljenoj reformi o 
smanjivanju poreznog 
klina. 
SK Usklađeno 2014.: nema odstupanja 
od kretanja prilagodbe 
prema srednjoro čnom 
proračunskom cilju 
2015.: nema odstupanja 
od kretanja prilagodbe 
prema srednjoro čnom 
proračunskom cilju Ograničen 
napredak Bez preporuke u 
pogledu poreznog klina 
FI Uglavnom 
usklađeno 2014.: odre đeno 
odstupanje od 
srednjoro čnog 
proračunskog cilja 
2015.: odre đeno 
odstupanje od kretanja 
prilagodbe prema 
srednjoro čnom 
proračunskom cilju Određen napredakBez preporuke u 
pogledu poreznog klina 
 
Tablica 2.b: Pregled pojedina čnih mišljenja Komisije o nacrtima prora čunskih planova – 
države članice na koje se primjenjuje korektivni dio Pakta 
Država   Opća usklađenost nacrta prora čunskog 
plana s Paktom o stabilnosti i rastu   
Opća usklađenost fiskalno-strukturnih reformi 
iz preporuka po državama članicama 2014. 
 
17 
 Opći zaključak na 
temelju Komisijine 
jesenske prognoze 
2014.  Usklađenost s 
postupkom u 
slučaju 
prekomjernog 
deficita u 
razdoblju 2014. –
 2015.  Opći zaključak o 
napretku prema 
fiskalno-strukturnim 
reformama  
Glavne mjere iz nacrta 
proračunskih planova za 
rješavanje poreznog 
klina 
ES Rizik od 
neusklađenosti 2014.: glavni cilj 
ostvaren 
2015.: u nedostatku 
dodatnih mjera 
usklađenost nije 
osigurana Određen napredak Preporuka u pogledu 
poreznog klina 
 
Smanjenje stopa poreza na 
osobni dohodak; 
privremeno smanjenje 
socijalnih doprinosa na 
nove ugovore potpisane 
2014. 
FR Rizik od 
neusklađenosti 2014.: rizik od 
nepoduzimanja 
učinkovitih mjera 
2015.: u nedostatku 
dodatnih mjera 
usklađenost nije 
osigurana Ograničen napredak Preporuka u pogledu 
poreznog klina 
 
Od 2014. novi porezni 
odbitak na pla će koje su 
do 2,5 puta ve će od 
minimalne pla će. 
Smanjenje doprinosa 
poslodavca za socijalno 
osiguranje; smanjenje 
poreza na osobni dohodak 
za radnike s niskim 
primanjima 
IE Usklađeno 2014.: učinkovite 
mjere 
2015.: očekivano 
pravovremeno 
smanjenje Određen napredak Bez preporuke u pogledu 
poreznog klina 
PT Rizik od 
neusklađenosti 2014.: rizik od 
nepoduzimanja 
učinkovitih mjera 
2015.: u nedostatku 
dodatnih mjera 
usklađenost nije 
osigurana Ograničen napredak Bez preporuke u pogledu 
poreznog klina 
SI Uglavnom 
usklađeno 2014.: rizik od 
nepoduzimanja 
učinkovitih mjera 
2015.: očekivano 
pravovremeno 
smanjenje Ograničen napredak Bez preporuke u pogledu 
poreznog klina 
 
 
18 
  
PRILOG 1.: Procje na nacrta prora čunskog plana po državama članicama 
 
Države članice obuhva ćene preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu  
Planovi uskla đeni s obvezama države 
Komisija smatra da je nacrt prora čunskog plana Njema čke, na koju se trenuta čno primjenjuje 
preventivni dio Pakta te koja podliježe  prijelaznom pravilu o dugu, uskla đen s odredbama Pakta. 
Međutim znatan fiskalni prostor, potrebe za ulaganjem i vrlo niske kamatne stope, koje upu ćuju na to 
da društvena dobit u velikoj mjeri premašuje trošk ove zaduživanja, ostavljaju prostora za poticanje 
javnih ulaganja. Nužno je nadalje da Njema čka osigura uspostavu neovisnog tijela nadležnog za 
sastavljanje ili potvr đivanje makroekonomskih prognoza. 
Mišljenje je Komisije i da je Njema čka ostvarila ograni čen napredak u pogledu strukturnog dijela 
fiskalnih preporuka koje je Vije će izdalo u okviru Europskog semestra 2014. i stoga poziva nadležna 
tijela da ubrzaju provedbu. 
Mišljenje je Komisije da je nacrt prora čunskog plana Luksemburga , na koji se trenuta čno 
primjenjuje preventivni dio Pakta, u skladu s odredbama Pakta. Konkret no, u 2015. Luksemburg 
namjerava u odnosu na srednjoro čni proračunski cilj iskoristiti svoj zaštitni kapital s obzirom na 
utvrđeno smanjenje strukturnog suficita, poštuju ći istodobno svoj srednjoro čni proračunski cilj. 
Smanjenje strukturnog suficita uglavnom se odnos i na smanjenje prihoda od PDV-a povezano s 
promjenama u zakonodavstvu o elektroni čkom trgovanju (oko 1,5 % BDP-a), što će samo djelomi čno 
biti kompenzirano novim mjerama iz nacrta prora čunskog plana. Me đutim gubitak prihoda od PDV-a 
može biti ve ći od očekivanoga. Komisija stoga poziva nadležna tijela da se pripreme za dodatne mjere 
u slučaju da se taj rizik realizira. Mišljenje je  Komisije i da je Luksemburg ostvario odre đen napredak 
u pogledu strukturnog dijela fi skalnih preporuka koje je Vije će izdalo u kontekstu europskog semestra 
2014. te poziva nadležna tijela da nastave napredak. 
Komisija smatra da je nacrt prora čunskog plana Nizozemske , na koju se trenuta čno primjenjuje 
preventivni dio Pakta te koja podliježe  prijelaznom pravilu o dugu, uskla đen s odredbama Pakta. 
Komisija poziva nadležna tijela na strogo izvršavanje prora čuna za 2015. Mišljenje je Komisije i da je 
Nizozemska ostvarila odre đen napredak u pogledu strukturnog dijela fiskalnih preporuka koje je 
Vijeće izdalo u kontekstu europsko g semestra 2014. te poziva nadležna tijela da nastave napredak. 
Mišljenje je Komisije da je nacrt prora čunskog plana Slovačke, na koju se trenuta čno primjenjuje 
preventivni dio Pakta, u skladu s odredbama Pakta. Posebice, na temelju trenuta čno dostupnih 
informacija, deficit op će države ne bi premašio referentne vrije dnosti iz Ugovora, iako postoje neke 
nesigurnosti u pogledu kretanja deficita u 2014. Slova čka može upotrebljavati klauzulu ulaganja  u 
2014., što omogu ćuje privremeno odstupanje od potrebnog kr etanja prilagodbe prema srednjoro čnom 
proračunskom cilju te godine. U 2015., kada se to privremeno odst upanje mora nadoknaditi, predvi đa 
se da će Slovačka ostvariti dovoljan napr edak prema srednjoro čnom prora čunskom cilju. S obzirom 
na navedeno i uzimaju ći u obzir da se više ne o čekuje primjena nacionalne ko čnice duga na kojoj se 
temelji nacrt prora čunskog plana, Komisija poziva nadležn a tijela da budu spremna poduzeti potrebne 
mjere u okviru nacionalnog prora čunskog postupka kako bi se osiguralo da prora čun za 2015. ostane 
usklađen s Paktom. Mišljenje je Komisije i da je Slova čka ostvarila ograni čen napredak u pogledu 
 
19 
 strukturnog dijela fiskalni h preporuka koje je Vije će izdalo u okviru Europskog semestra 2014. i stoga 
poziva nadležna tijela da ubrzaju provedbu. 
Uglavnom uskla đeni planovi  
Mišljenje je Komisije da je nacrt prora čunskog plana Estonije , na koju se trenuta čno primjenjuje 
preventivni dio Pakta, uglavnom u skladu s odre dbama Pakta. Konkretno, na temelju Komisijine 
prognoze, tijekom 2015. o čekuju se odre đena odstupanja od kretanja prilagodbe prema srednjoro čnom 
proračunskom cilju. Komisija poziva nadležna tijela  da poduzmu potrebne mjere u okviru 
nacionalnog prora čunskog postupka kako bi osigurala da prora čun za 2015. bude uskla đen s Paktom. 
Mišljenje je Komisije i da Estonija nije ostvar ila napredak u pogledu strukturnog dijela fiskalnih 
preporuka koje je Vije će izdalo u okviru Europskog semestra 2014. i stoga poziva nadležna tijela da 
ubrzaju provedbu. 
Latvija  je 15. listopada dostavila nacrt prora čunskog plana utemeljen na nepromijenjenoj politici. 
Mišljenje je Komisije da je nacrt prora čunskog plana Latvije, na koju se trenuta čno primjenjuje 
preventivni dio Pakta, uglavnom u skladu s odredba ma Pakta. Komisija poziva nadležna tijela da 
poduzmu potrebne mjere u prora čunu za 2015. kako bi se osigurala uskla đenost s Paktom. Mišljenje 
je Komisije i da je Latvija ostvarila ograni čen napredak u pogledu strukturnog dijela fiskalnih 
preporuka koje je Vije će izdalo u okviru Europskog semestra 2014. i stoga poziva nadležna tijela da 
ubrzaju provedbu. Nakon što je 22. studenoga 2014 . nova vlada dostavila ažurirani nacrt 
proračunskog plana, Komisija o njemu namjerava donijeti mišljenje prije nego što nacionalni 
parlament donese propise o nacrtu prora čuna. 
Mišljenje je Komisije da je nacrt prora čunskog plana Finske , na koju se trenuta čno primjenjuje 
preventivni dio Pakta, uglavnom u skladu s odredba ma Pakta. Komisija poziva nadležna tijela da 
poduzmu potrebne mjere u okviru nacionalnog prora čunskog postupka kako bi osigurala da prora čun 
za 2015. bude uskla đen s Paktom. Nadalje, Finska bi trebala uspostaviti primjeren pravni okvir kako 
bi se zajam čilo neovisno potvr đivanje ili sastavljanje makroekonomskih prognoza na kojima se 
temelji nacrt prora čuna. Mišljenje je Komisije i da je Finska ostvarila odre đen napredak u pogledu 
strukturnog dijela fiskalnih preporuka koje je Vije će izdalo u kontekstu Europskog semestra 2014. te 
poziva nadležna tijela da nastave napredak. 
Planovi s rizikom od neuskla đenosti 
Komisija smatra da nacrtu prora čunskog plana Belgije , na koju se trenuta čno primjenjuje preventivni 
dio Pakta te koja podliježe pravilu o dugu, prijeti rizik od neuskla đenosti s odredbama Pakta. 
Komisija stoga poziva nadležna tijela da poduz mu potrebne mjere u okviru nacionalnog prora čunskog 
postupka kako bi osigurala da prora čun za 2015. bude uskla đen s Paktom. Mišljenje je Komisije i da 
je Belgija ostvarila odre đen napredak u pogledu strukturnog dije la fiskalnih preporuka koje je Vije će 
izdalo u kontekstu Europskog semestra 2014. te poziva nadležna tijela da nastave napredak. Komisija 
će početkom ožujka 2015. ispitati svoje stajalište u odnosu na obveze Belgije u okviru Pakta u svjetlu 
finalizacije zakona o prora čunu i očekivanog utvr đivanja programa strukturnih reforma, koji su 
nadležna tijela najavila dopisom od 21. studenoga koji su potpisali premijer Michel te ministri van 
Overtveldt i Jamar. 
Komisija smatra da nacrtu prora čunskog plana Italije , na koju se trenuta čno primjenjuje preventivni 
dio Pakta te koja podliježe pravilu o dugu, prijeti rizik od neuskla đenosti sa zahtjevima Pakta. 
Komisija stoga poziva nadležna tijela da poduz mu potrebne mjere u okviru nacionalnog prora čunskog 
 
20 
 postupka kako bi osigurala da prora čun za 2015. bude uskla đen s Paktom. Mišljenje je Komisije i da 
je Italija ostvarila odre đen napredak u pogledu strukturnog dije la fiskalnih preporuka koje je Vije će 
izdalo u kontekstu Europskog semestra 2014., ali pozi va nadležna tijela da nastave napredak. U tom 
bi kontekstu politike za poticanje prognoz iranog rasta, strogo kontroliranje teku ćih primarnih rashoda 
uz povećanje učinkovitosti javne potrošnje te planir ane privatizacije mogle tijekom sljede ćih godina 
pridonijeti smanjenju udjela duga u BDP-u u skladu s pravilom o dugu. Komisija će početkom ožujka 
2015. ispitati svoje stajalište u odnosu na obveze Ita lije u okviru Pakta u svje tlu finalizacije zakona o 
proračunu i očekivanog utvr đivanja programa strukturnih reforma,  koji su nadležna tijela najavila 
dopisom od 21. studenoga koji je potpisao ministar Padoan. 
Mišljenje je Komisije da nacrtu prora čunskog plana Malte  prijeti rizik od neuskla đenosti s odredbama 
Pakta. Na Maltu se trenuta čno primjenjuje korektivni dio Pakta, ali u slu čaju da se postignu 
pravodobne i održive korekcije, od 2015. mogao bi se primjenjivati preventivni dio. Prema 
Komisijinoj prognozi strukturni su na pori u 2014. daleko od preporuka Vije ća povezanih s postupkom 
zbog prekomjernog deficita, čime se naglašava rizik od toga da smanjenje prekomjernog deficita 
možda ne će biti postignuto zbog o čitog nedostatka ciljanih napora. Is to tako, na temelju Komisijine 
prognoze, uskla đivanje s pravilom o dugu lagano je zaostajalo tijekom 2014. Kona čno, na temelju 
Komisijine prognoze za strukturni saldo i referentno mjerilo o čekuje se znatno odstupanje od kretanja 
prilagodbe u 2015. prema srednjoro čnom prora čunskom cilju, za razliku od nacrta prora čunskog 
plana. Komisija stoga poziva nadležna tijela da poduzmu potrebne mjer e u okviru nacionalnog 
proračunskog postupka kako bi osigurala da prora čun za 2015. bude uskla đen s Paktom. Mišljenje je 
Komisije da je Malta ostvarila odre đen napredak u pogledu strukturnog dijela fiskalnih preporuka 
koje je Vije će izdalo u kontekstu Europskog semestra 2014. Komisija me đutim poziva nadležna tijela 
da ubrzaju napredak u vezi s planiranim naporim a za poboljšanje financijske održivosti zdravstvenog 
sustava, da osiguraju provedbu daljnjih mjera mirovi nske reforme te da se pobrinu oko rezultata koji 
se očekuju od napora uloženih u postizanje porezne discipline i suzbijanje utaje poreza. 
Komisija smatra da nacrtu prora čunskog plana Austrije , na koju se trenuta čno primjenjuje 
preventivni dio Pakta te koja podliježe prijel aznom pravilu o dugu, prijeti rizik od neuskla đenosti s 
odredbama Pakta. Konkretno, Komi sija smatra, na temelju strukt urnog salda i vrijednosti referentnog 
mjerila za rashode, da nacrt prora čunskog plana za 2015., nakon uzimanja  u obzir mjera najavljenih u 
listopadu, upu ćuje na znatna odstupanja od kret anja prilagodbe prema srednjoro čnom prora čunskom 
cilju za 2014/15. Komisija stoga poziva nadležn a tijela da poduzmu potrebne mjere u okviru 
nacionalnog prora čunskog postupka kako bi se osiguralo da prora čun za 2015. bude uskla đen s 
Paktom. Mišljenje je Komisije i da je Austrija ostvarila ograni čen napredak u pogledu strukturnog 
dijela fiskalnih preporuka koje je Vije će izdalo u okviru Europskog semestra 2014. i stoga poziva 
nadležna tijela da ubrzaju svoje provedbene napore. 
Države članice obuhva ćene korektivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu  
Planovi uskla đeni s obvezama države 
Mišljenje je Komisije da je nacrt prora čunskog plana Irske , na koju se trenuta čno primjenjuje 
korektivni dio Pakta, u skladu s odredbama Pakta. Komisija me đutim poziva Irsku da gospodarski 
oporavak, koji je premašio o čekivanja, iskoristi za brže smanjenje udjela duga u BDP-u. Iako su 
trenutačne prognoze uskla đene s pravodobnim smanjenjem prekom jernog deficita, ambiciozniji bi 
ciljevi za 2015. i 2016. pridonijeli sigurnom smanje nju vrlo velikog udjela državnog duga u BDP-u. 
Konačno, Komisija poziva Irsku da u slu čaju potrebe bude spremna poduzeti mjere potrebne za 
 
21 
 pravodobno smanjenje prekomjernog de ficita u 2015. Mišljenje je Komi sije i da je Irska ostvarila 
određen napredak u pogledu strukturnog dijela fiskalnih preporuka koje je Vije će izdalo u kontekstu 
Europskog semestra 2014. te stoga poziva nadležna tijela da nastave napredak. 
Uglavnom uskla đeni planovi 
Mišljenje je Komisije da je nacrt prora čunskog plana Slovenije , na koju se trenuta čno primjenjuje 
korektivni dio Pakta, uglavnom u skladu s odredbama Pakta. Iako se nacrtom prora čunskog plana 
predviđa pravovremeno smanjenje prekom jernog deficita jer se predvi đa da će ukupni saldo biti ispod 
3 % BDP-a u 2015., ne o čekuje se da će se ostvariti preporu čeni fiskalni napor u strukturnom smislu. 
Komisija poziva nadležna tijela da budu spremn a poduzeti potrebne mjere u okviru nacionalnog 
proračunskog postupka kako bi se osiguralo da prora čun za 2015. bude u skladu s Paktom. Mišljenje 
je Komisije i da je Slovenija ostvarila ograni čen napredak u pogledu strukturnog dijela fiskalnih 
preporuka koje je Vije će izdalo u okviru Europskog semestra 2014. i stoga poziva nadležna tijela da 
ubrzaju provedbu. 
Planovi s rizikom od neuskla đenosti 
Mišljenje je Komisije da nacrtu prora čunskog plana Španjolske , na koju se trenuta čno primjenjuje 
korektivni dio Pakta, prijeti rizik od neuskla đenosti s odredbama Pakta. Konkretno, ne o čekuje se da 
se nacrtom prora čunskog plana osigura uskla đenost s prora čunskim ciljevima pr eporuke povezane s 
postupkom zbog prekomjernog defi cita. Komisija stoga poziva na dležna tijela da poduzmu potrebne 
mjere u okviru nacionalnog prora čunskog postupka kako bi se osiguralo da prora čun za 2015. bude 
usklađen s Paktom. Mišljenje je Komisije i da je Španjolska ostvarila odre đen napredak prema 
usklađivanju u pogledu strukturnog dijela fiskalnih preporuka koje je Vije će izdalo u kontekstu 
Europskog semestra 2014. te poziva na dležna tijela da nastave napredak.  
Mišljenje je Komisije da nacrtu prora čunskog plana Francuske , na koju se trenuta čno primjenjuje 
korektivni dio Pakta, prijeti rizik od neuskla đenosti s odredbama Pakta. Uzimaju ći u obzir dodatni 
paket predstavljen 27. listopada, o čekuje se da će prilagodba strukturnog salda iznositi 0,3 % BDP-a, 
u odnosu na 0,8 % BDP-a, kako je preporu čilo Vijeće 2013. Komisija stoga poziva nadležna tijela da 
poduzmu potrebne mjere u okviru nacionalnog prora čunskog postupka kako bi osigurala da prora čun 
za 2015. bude uskla đen s Paktom. Mišljenje je Komisije i da je Francuska ostvarila ograni čen 
napredak u pogledu strukturnog dijela fiskalnih preporuka koje je Vije će izdalo u okviru Europskog 
semestra 2014. i stoga poziva nadležna tijela da ubrzaju provedbu. Ukupno gledano, na temelju 
trenutačno dostupnih informacija, čini se da Francuska zasad nije poduzimala u činkovite mjere za 
2014. Komisija će početkom ožujka 2015. ispitati svoje staj alište u odnosu na obveze Francuske u 
okviru Pakta u svjetlu finalizacije zakona o prora čunu i očekivanog utvr đivanja programa strukturnih 
reforma, koji su nadležna tijela najavila dopisom od 21. studenoga koji je potpisao premijer Valls. 
Mišljenje je Komisije da nacrtu prora čunskog plana Portugala , na koji se trenuta čno primjenjuje 
korektivni dio Pakta, prijeti rizik od neuskla đenosti s odredbama Pakta. Konkretno, postoji rizik od 
toga da se nacrtom prora čunskog plana ne će ispuniti preporuke Vije ća za smanjenje prekomjernog 
deficita do 2015. Rizik uglavnom proizlazi iz povoljnih pretpostavki o utjecaju makroekonomskih 
kretanja na prora čun i nedostatka strukturnih mjera na kojima bi se plan temeljio. Fiskalni napori nisu 
na razini preporu čenih, što upu ćuje na potrebu za znatnim dodatnim strukturnim konsolidacijskim 
mjerama za 2015. na kojima bi se temeljilo vjerodo stojno i održivo smanjenje prekomjernog deficita. 
Komisija stoga poziva nadležna tijela da poduz mu potrebne mjere u okviru nacionalnog prora čunskog 
postupka kako bi se osiguralo da prora čun za 2015. bude uskla đen s Paktom. Mišljenje je Komisije i 
 
22 
 da je Portugal ostvario ograni čen napredak u pogledu strukturn og dijela preporuka koje je Vije će 
izdalo u okviru Europskog semestra 2014. i st oga poziva nadležna tijela da ubrzaju provedbu. 
 
23 
  
PRILOG 2.: Metode i pretpostavke pr imijenjene u Komisijinoj jesenskoj 
prognozi 2014. 
 
U skladu s člankom 7. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 473/ 2013 „metodologija i pretpostavke najnovijih 
gospodarskih prognoza službi Komisije za svaku državu članicu, uklju čujući procjene u činka ukupnih 
proračunskih mjera na gospodarski rast, prilažu se ukupnoj  procjeni”. Pretpostavke primijenjene u 
Komisijinoj jesenskoj prognozi 2014., koju neovisno priprema osoblje Komisije, objašnjene su u 
samom dokumentu prognoze14. 
Proračunski podaci do 2013. temelje se na podacima koje su države članice dostavile Komisiji do 
1. listopada 2014. i koje je Eurostat potvrdio 21. listopada. Eurostat je povukao zadršku o kvaliteti 
podataka o državnom deficitu koje je dos tavila Nizozemska, a koja je u izvješ ću Eurostata od 
23. travnja 2014. izražena zbog nesigurnosti u vezi sa statisti čkim utjecajem državnih intervencija za 
nacionalizaciju i restrukturiranje društva SNS Reaal u 2013., jer je opseg utjecaja razjašnjen s 
nizozemskim statisti čkim tijelima. Eurostat nije izmijeni o podatke koje su dostavile države članice 
tijekom postupka obavješ ćivanja u jesen 2014. 
Mjere kojima se podupire financijska stabilnost za bilježene su radi prognoze u skladu s odlukom 
Eurostata od 15. srpnja 2009.15. Osim ako predmetna država članica dojavi druk čije, priljevi kapitala o 
kojima su dostupni dostatni podaci uvršteni su u prognozu kao financijske transakcije, odnosno kao 
mjere kojima se pove ćava dug, ali ne i deficit. Državna ja mstva za bankovne obveze i depozite nisu 
uvrštena u državne rashode, osim ako je  u trenutku dovršetka prognoze bilo potvr đeno njihovo 
unovčivanje. Treba me đutim napomenuti da se zajmovi koje vlada ili drugi subjekti uvršteni u državni 
sektor odobre bankama obi čno pribrajaju državnom dugu. 
Za 2015. uzeti su u obzir prora čuni koji su doneseni ili predstavljeni nacionalnim parlamentima te sve 
druge mjere za koje su dostupne dostatne informacije. U ovoj se prognozi osobito odražavaju 
informacije iz nacrta prora čunskih planova dostavljenih do sredin e listopada. Za 2016., pretpostavka o 
„nepromijenjenim politikama”, koja je primijenj ena u prognozama, podrazumijeva ekstrapolaciju 
podataka o trendovima pri hoda i rashoda te uklju čivanje svih mjera za koje su dostupni dostatni 
podaci. 
Ukupne europske vrijednosti za dug op će države u prognozama za razdoblje 2014. – 2016. objavljene 
su na nekonsolidiranoj osnovi (tj. bez smanjenja povezanog s me đudržavnim zajmovima). Da bi se 
osigurala dosljednost u vremenskom slijedu, povij esni su podaci objavljeni na jednakoj osnovi. U 
2013. iz toga proizlazi udio duga u BDP-u europodru čja koji je 2,2 postotna boda (1,7 postotnih 
bodova u EU-u) ve ći od udjela konsolidiranog duga op će države koji je objavio Eurostat u izvješ ću 
158/2014 od 21. listopada 2014.16. Projekcijama duga op će države za pojedina čne države članice u 
                                                            
14  Metodološke pretpostavke primijenjene u Komisiji noj jesenskoj prognozi 2014. dostupne su na sljede ćoj adresi: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/publicatio ns/european_economy/forecasts/index_en.htm ). 
15  Dokument je dostupan na sljede ćoj adresi: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/ cache/ITY_PUBLIC/2-15072009-BP/EN/2-
15072009-BP-EN.PDF . 
16  Dokument je dostupan na sljede ćoj adresi: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/ cache/ITY_PUBLIC/2-21102014-AP/EN/2-
21102014-AP-EN.PDF . 
 
24 
 razdoblju 2014. – 2016. obuhva ćeni su utjecaj jamstava EFSF-a17, bilateralni zajmovi drugim 
državama članicama i sudjelovanje u kapitalu ESM-a kako je planirano zadnjeg dana prognoze. 
Prema Komisijinoj jesenskoj prognozi 2014. ukupne prora čunske mjere u nacrtima prora čunskih 
planova za 2015. iznose otprilike 0,2 % BDP-a. Uštede  rashoda procjenjuju se na 0,25 % BDP-a, dok 
mjere na strani prihoda ukupno imaju mali u činak pove ćanja deficita. Op ćenito, mehani čki utjecaj na 
rast kratkoro čno bi bio oko 0,15 % postotnih bodova. 
Pri tumačenju ove procjene potre ban je oprez zbog sljede ćeg: 
• nedjelovanjem u slu čaju fiskalnih neravnoteža može se pove ćati osjetljivost financijske imovine, 
što dovodi do ve ćih razlika i viših kamatnih stopa na kredite te negativnog utjecaja na rast 
• cilj je Uredbe vrednovati utjecaj mjera poduzetih u nacrtima prora čunskih planova, zato mjere 
koje su poduzete i koje su stupile na snagu prije nacrta prora čunskog plana nisu obuhva ćene 
ovom procjenom ( čak i ako mogu utjecati na prognozu) 
• mjerama koje proizvode u činke u 2015. mogu se nadoknaditi i postoje će mjere s jednokratnim 
učinkom u 2014. i trend pove ćanja rashoda. Na ukupnoj razini  EA-16 Komisija procjenjuje 
jednokratne mjere na 0,0 % BDP-a u 2014. i trend pove ćanja rashoda (mjereno promjenom 
ciklički prilago đenog udjela rashoda) na 0,25 % BDP-a zbog nedostatka mjera politika. 
                                                            
17  U skladu s odlukom Eurostata od 27. sije čnja 2011. o statisti čkom bilježenju poslova u okvi ru EFSF-a, dostupno i na 
sljedećoj adresi: http://epp.eurostat.ec.eur opa.eu/cache/ITY_PUBLIC/2- 27012011-AP/EN/2-27012011-AP-EN.PDF.  
 
25 
 PRILOG 3. Analiza osjetljivosti 
 
U skladu s člankom 7. Uredbe (EU) br. 473/2013 „ukupna procjena uklju čuje analize osjetljivosti koje 
daju naznaku o rizicima za održivost javnih financija u slu čaju nepovoljnih gospodarskih, financijskih 
ili proračunskih doga đaja”. U ovom se Prilogu stoga predstav lja analiza osjetljivosti trendova javnog 
duga na mogu će makroekonomske stresove (na rast i kamatne stope), oslanjaju ći se pritom na 
rezultate stohasti čke projekcije duga18. Analiza omogu ćuje ocjenjivanje mogu ćeg utjecaja pozitivnih i 
negativnih rizika za rast nominalnog BDP-a na dinamiku javnog duga (uzimaju ći u obzir i njegov 
utjecaj na cikli čku komponentu prora čunskog salda zahvaljuju ći djelovanju automatskih stabilizatora) 
te utjecaja pozitivnih/negativnih trendova na financ ijska tržišta, što se odražava na rast/pad troškova 
zajmova za vlade. 
Stohastičkim projekcijama prikazuje se nesigurnost u pogledu budu ćih makroekonomskih uvjeta u 
analizi dinamike javnog duga u odnosu na „središnji” scenarij projekcije duga, što odgovara 
prognoziranom scenariju Komisijine jesenske prognoze 2014. i prognoziranom scenariju nacrta 
proračunskih planova u sljede ćim grafičkim prikazima rezultata u EA-16 (u oba se slu čaja uobičajena 
pretpostavka o nepromijenjenoj fiskalnoj politic i primjenjuje na razdoblje koje premašuje 
prognozu)19. Stresovi se primjenjuju na makroekonomske uvjete (kratkoro čne i dugoro čne kamatne 
stope na državne obveznice; stopa rasta) pretposta vljene u središnjem scenariju radi dobivanja 
„stošca” (raspodjela) mogu ćih kretanja duga prikazanih u sljede ćem grafikonu. Stožac odgovara 
širokoj paleti mogu ćih ishodišnih makroekonomskih uvjeta , uz gotovo 2000 stresova koji se 
simuliraju u odnosu na rast i kamatne stope. Veli čina i korelacija stresova odražavaju prethodno 
ponašanje varijabli20. To podrazumijeva da metodologijom nije obuhva ćena nesigurnost u stvarnom 
vremenu, koja bi u ovom trenutku mogla biti viša,  posebno za proizvodni jaz. Simulirana dinamika 
duga uzima u obzir činjenicu da stresovi na rast ulaze u „prora čunske stresove” tako što na cikli čku 
komponentu prora čunskog salda djeluju automatski stabilizatori. Prikazani dijagrami sadržavaju 
probabilisti čke informacije o dinamici duga EA-16 uzimaju ći u obzir mogu ću pojavu stresova na rast 
i kamatne stope, čije su jakost i korelacija odraz onih jako sti i korelacija koje su zabilježene u 
prošlosti. 
U dijagramima je kao isprekidana linija prikazan a projekcija kretanja duga prema središnjem 
scenariju (na koji se primjenjuju makroekonomski stresovi), a putanja projekcije duga koja na dvije 
polovine dijeli cijelu paletu mogu ćih putanja dobivenih primjenom st resova (medijan) kao puna crna 
linija u središtu stošca. Sam stožac obuhva ća 80 % svih mogu ćih kretanja duga dobivenih 
simulacijom 2000 stresova na rast i kamatn e stope (gornja i donja linija koje ograni čavaju stožac 
označuju 10. i 90. postotak raspodjele), isklju čujući tako iz osjen čanog podru čja simulirana kretanja 
duga (20 % od ukupnog broja) koja su rezultat ekst remnijih (manje vjerojatnih) stresova (doga đaji 
male učestalosti). Razli čito osjenčana podru čja unutar stošca prikazuju razli čite udjele u ukupnoj 
                                                            
18  Metoda za stohasti čke projekcije javnog duga koja se ovdje pr imjenjuje predstavljena je u Izvješ ću Europske komisije o 
fiskalnoj održivosti iz 2012., odjeljak 3.3.3.  i u Berti K. (2013.), „Stochastic public debt projections using the historical 
variance-covariance matrix approach for EU countries”, European Economy Economic Paper,  br. 480. 
19  To podrazumijeva pretpostavku da je primarni strukturni saldo u EA-16 u ostatku prognoziranog razdoblja zadržao 
zadnju prognoziranu vrijednost – suficit od 1, 4 % u 2015. prema scenariju nacrta prora čunskih planova, u odnosu na 
suficit od 1,2 % u 2016. prema scenariju Komisije. 
20  Pretpostavlja se da st resovi slijede zajedni čku normalnu raspodjelu. 
 
26 
 raspodjeli mogu ćih kretanja duga. Tamnoplavo podru čje (između 40. i 60. postotka) obuhva ća 20 % 
svih mogu ćih kretanja duga koji su bliže središnjem scenariju. 
Grafikon A3.1.: Dijagram stohasti čkih projekcija javnog duga oko prognoziranog scenarija 
Komisije i prognoziranog scenarija prema nacrtima prora čunskih planova 
828486889092949698
2012. 2013. 2014. 2015. 2016. 2017. 2018. 2019.(% BDP-a)Scenarij Komisije
p10 p10_p20
p20_p40 p40_p60
p60_p80 p80_p90
p50 Scenarij prognoze Komisije  
 
828486889092949698
2012. 2013. 2014. 2015. 2016. 2017. 2018. 2019.(% BDP-a)Scenarij u NPP-u
p10 p10_p20
p20_p40 p40_p60
p60_p80 p80_p90
p50 Scenarij prognoze u NPP-u  
 
U prognoziranim scenarijima Komisije i nacrta prora čunskog plana dijagrami prikazuju vjerojatnost 
da će udio duga u BDP-u u EA-16 u 2015. biti gori 40 %, odnosno 50 %, nego što je prognozirano 
zbog pojave nepovoljnih makroekonomskih stresova21. Uzimaju ći u obzir pozitivne i negativne rizike 
                                                            
21  U 2015. isprekidana linija koja prikazuje prognoze za središnji scenarij u oba d ijagrama, u scenariju nacrta prora čunskih 
planova i u scenariju Komisije, odgovara lini ji 50. i 60. postotka raspodjele (što zna či da bi 50 %, odnosno 40 % svih 
mogućih vrijednosti udjela duga u BDP-u u 2015.  bilo iznad prognozirane vrijednosti). 
 
27 
 za rast te uvjete na financijskom tržištu u dva scenarija dug u EA-16 u 2015. bio bi izme đu 90 % – 
91 % i 94  % – 95 % BDP-a, uz vjerojatnost od 80 % (jer stožac pokriva 80 % svih mogu ćih 
simuliranih kretanja duga). Donja i gornja granica intervala udjela duga u 2015. bile bi ve će prema 
scenariju Komisije u odnosu na scenarij nacrta prora čunskih planova, i to zbog razlike od 1 postotnog 
boda izme đu središnjih prognoza na koje se primjenjuj u stresovi (udio duga od oko 93,5 % prema 
scenariju Komisije u odnosu na 92,5 % prema scenariju nacrta prora čunskih planova).  
Za razdoblje nakon 2015., koje nije obuhva ćeno nacrtima prora čunskih planova, rezultati simulacije 
ukazuju na pove ćanje razlike izme đu projekcija udjela duga u slu čaju stresova prema scenariju 
Komisije odnosno scenariju nacrta prora čunskih planova. Na kraju r azdoblja projekcija obuhva ćenog 
ovim dijagramima (2019.) postoji, prema scen ariju Komisije, vjerojatnost od 50 % da će udio duga 
biti veći od 89 % BDP-a i vjerojatnost od 50 % da će udio duga prema scenariju nacrta prora čunskih 
planova biti ve ći od 87 % BDP-a. Do razlike je uglavnom došlo  zbog toga što je primarni strukturni 
saldo prema scenariju nacrta prora čunskih planova stalno imao ve ći prognozirani suficit u odnosu na 
scenarij Komisije, što je nakon 2015. dovelo do ja čeg pada simuliranih udjela duga u scenariju nacrta 
proračunskih planova. 
Napomena da s obzirom na to da veli čina i korelacija stresova odražavaju prethodno ponašanje 
varijabli, metodologijom nije obuhva ćena nesigurnost u stvarnom vremenu, kakva bi mogla postojati 
posebno za procjenu proizvodnog jaza. Uzimaju ći u obzir prijašnja iskustva znatnih revizija procjena 
proizvodnog jaza, često u smjeru nižeg potencijalnog izl aznog proizvoda nego što se mislilo u 
stvarnom vremenu, mogli bi postojati dodatni rizici u budu ćim kretanjima duga, što nije vidljivo iz 
prethodne analize. 
 
28 
  
PRILOG 4. Provedba strukturnih reforma: rješavanje makroekonomskih 
neravnoteža i smanjenje poreznoga klina 
 
Strukturne reforme od klju čne su važnosti za poticanje rasta i otvaranje radnih mjesta u Europi 
podupiranjem u činkovite preraspodjele resursa te poboljšanjem produktivnosti i izgleda za tržišno 
natjecanje22. Osim osjetljivih država članica europodru čja koje primjenjuju program ekonomske 
prilagodbe uz financijsku pomo ć, potreba za reformama najve ća je u zemljama koje imaju 
prekomjerne neravnoteže u smislu postupka u slu čaju makroekonomske neravnoteže (Italija i 
Slovenija23) ili neravnoteže koje zahtijevaju odlu čno djelovanje u podru čju politika (Francuska, Irska i 
Španjolska24). U odgovoru na preporuke Vije ća europodru čju, Komisija je pokrenula posebno 
praćenje provedbe politika u tim državama članicama.  
Za detaljnu procjenu utjecaja konkretnih strukt urnih politika na gospodarsku djelatnost vidi članak 
„Market Reforms at Work”, European Economy , 2014(5). U njemu je vidljivo da mogu ći utjecaj 
izbora takvih reformi tržišta u četiri najosjetljivija europska  gospodarstva: Italiji, Gr čkoj, Portugalu i 
Španjolskoj može biti znatan te da je zalaganje za reforme u tim zemljama o čito počelo stvarati 
pozitivan u činak. Čini se da se zalaganje za reforme i njihova u činkovitost razlikuje u te četiri zemlje, 
pri čemu Španjolska pokazuje najja če znakove isplativosti reformi, s lijedi je Portugal, a Italija i Gr čka 
zaostaju25. 
Smanjenje poreznog klina 
Porezno optere ćenje na rad u europodru čju relativno je visoko, što negativno utje če na gospodarsku 
djelatnost i zapošljavanje. Vije će je 2014. odre đenim državama članicama europodru čja uputilo 
preporuke po državi kako bi se riješio taj problem. Osim toga, cijelom je europodru čju izdana 
preporuka da „...redovito provode tematske rasprave o strukturnim reformama na tržištima rada i 
proizvoda s velikim potencija lom prelijevanja, usredoto čujući se na smanjenje velikog poreznog klina 
na rad i reformu tržišta usluga”. 
Nadovezuju ći se na Preporuku Euroskupina je rasprav ljala o visokom poreznom klinu na rad u 
europodru čju u srpnju i rujnu ove godine. Obvezala se da će učinkovito smanjiti porezno optere ćenje 
na rad u europodru čju i prihvatila niz zajedni čkih načela za reforme u tom podru čju koja se posebno 
                                                            
22  Za sinteti čke indikatore uskla đenosti s preporukom u pogledu politike vidi De roose, S. i J. Griesse, „Implementing 
Economic Reforms – Are EU Member States Res ponding to European Semester Recommendations?”, ECFIN Economic 
Brief , 2014(37). 
23  Komisija je utvrdila da se izvan europodru čja s prekomjernim neravnotežama suo čava Hrvatska. 
24  Komisija je utvrdila i da se izvan europodru čja Mađarska suo čava s neravnotežama koje zahtijevaju odlu čno djelovanje 
u području politika. 
25  Za procjene mogu ćeg učinka izbora reformi tržišta u odabranim gospoda rstvima vidi „Market Reforms at Work”, 
European Economy , 2014(5). Za detaljnije procjene sektorskih reformi vidi Turrini A. et al. „A Decade of Labour 
Market Reforms in the EU”, European Economy-Economic Papers , 522; Lorenzani, D. i J. Varga, „The Economic 
Impact of Digital Structural Reforms”, European Economy-Economic Papers , 529; Lorenzani, D i F. Lucidi, „The 
Economic Impact of Civil Justice Reforms”, European Economy-Economic Papers , 530; Connell, W. „Economic Impact 
of Late Payments”, European Economy-Economic Papers , 531; Ciriaci, D. „Business Dynamics and Red Tape Barriers”, 
European Economy-Economic Papers , 532 i Canton E. et al. „The Economi c Impact of Professional Services 
Liberalisation”, European Economy-Economic Papers, 533.  
 
29 
 odnose na oblik, financiranje i širi politi čki kontekst tih reformi te njihovu politi čku i društvenu 
podršku. Istaknula je važnost ulag anja daljnjih napora u to podru čje, uključujući i razmjenom 
najboljih praksi. 
Zbog visokog poreznog klina na rad ili zbog njeg a u kombinaciji sa sustavom naknada može se 
stvoriti zamka nezaposlenosti ili neaktivnosti26. Povećanjem razlike izme đu troškova rada i neto pla će 
visoki porezi na rad smanjuju potražnju na  tržištu rada i ponudu radne snage. Ti u činci mogu biti 
posebno važni za niskokvalificirane radnike i radnike s niskim prim anjima te bi mogli djelovati 
zajedno s drugim obilježjima tržišta rada kao što su minimalne pla će. Prebacivanjem poreznog 
opterećenja s rada ponuda radne snage potaknula bi se smanjenjem nepoticajnih mjera za rad, a 
potražnja na tržištu rada pove ćala bi se smanjenjem troškova rada za poduze ća. Niže oporezivanje 
rada pridonosi i profitabilnosti poduze ća, što s druge strane pove ćava povrat kapitala i poti če 
ulaganja. Za nekoliko država članica europodru čja potreba za smanjenjem troškova rada koji se 
obračunavaju na pla ću povezana je i s potrebom za pobo ljšanjem troškovne konkurentnosti, 
istovremeno izbjegavaju ći smanjenje neto pla ća. 
U razdoblju prije krize, nekoliko je država članica provelo strukturne reforme kako bi se riješio 
problem visokog poreznog klina na rad. Me đutim, ti su se napori tijekom krize smanjili i mnoge su 
države članice pove ćale poreze na osobni dohodak i socija lne doprinose kako bi se pridonijelo 
konsolidaciji. Taj je trend prikazan  u grafikonu A4.1. U europodru čju postoje velike razlike me đu 
državama članicama u pogledu veli čine poreznoga klina i njegova sastava, kao što je prikazano u 
grafikonu A4.2. za pojedina čnog radnika s prosje čnom plaćom.  
Iz nacrta prora čunskih planova jasno je da postoji svijest u državama članicama europodru čja da 
rješavanje visokih poreza na rad donosi korist. U cijelom su europodru čju reforme u tijeku. 
Pogledajmo tri primjera:  
• Francuska, koja je zaprimila preporuku da „poduzme mjere za daljnje smanjenje doprinosa 
poslodavaca za socijalno osiguranje” i da „smanji porezno optere ćenje na rad”, u svojem je 
nacrtu prora čunskog plana podsjetila da je, kao dio pakta o odgovornosti i solidarnosti, ve ć 
najavila brojne mjere koje su uglavnom usmjer ene na radnike s niskim primanjima. Od 2014. 
poreznim odbitkom za konkurentnost i zapošljavanje smanjit će se troškovi rada za pla će koje 
su do 2,5 puta ve će od minimalne pla će. Proračunski trošak te mjere iznosit će 20 milijardi 
EUR kada bude u potpunosti provedena. Nadalje , vlada je do 2016. najavila smanjenje 
doprinosa za socijalno osiguranje od 10 milijardi EUR koje pla ćaju poslodavci. Naposljetku, 
nacrtom prora čunskog plana obuhva ćena je mjera smanjenja poreza na osobni dohodak za 2,7 
milijardi EUR za ku ćanstva s niskim primanjima. 
• Estonija, koja je zaprimila preporuku da „pobo ljša poticaje za rad mjerama usmjerenima na 
radnike s niskim primanjim a”, u svoj je nacrt prora čunskog plana uklju čila mjere smanjenja 
poreznog klina na rad na svim razinama  – stopa poreza na osobni dohodak smanjit će se za 1 
postotni bod na 20 %, doprinos za osiguranje u slu čaju nezaposlenosti smanjit će se sa 
sadašnjih 3 % na 2,4 %, a dohodak oslobo đen od poreza ili osnovni doplatak pove ćat će se za 
7 %. 
                                                            
26  Zamke nezaposlenosti i neaktivnosti odnose se na financijske nepoticajne mjer e kojima se nezaposlene ili neaktivne 
osobe odvra ćaju od traženja posla, a na staju zbog kombiniranih u činaka poreznog sustava i sustava naknada.  
 
30 
 • Nizozemska, koja je zaprimila preporuku da „s manji porezne nepoticajne mjere na rad”, u 
svoj je nacrt prora čunskog plana uklju čila mjere daljnjeg pove ćanja poreznog odbitka za 
posloprimce. Osim toga, porezni odbi tak za posloprimce preusmjerit će se na poboljšanje 
poticaja za rad za radnike s nižim i srednjim dohotkom. Tim se pristupom ograni čavaju 
proračunski troškovi mjere ( 500 milijuna EUR), pri čemu se zadržava znatan pozitivan u činak 
poreznog odbitka na ponudu radne snage iz ku ćanstava s nižim i srednjim dohotkom. Osim 
toga, pove ćanje stope poreza na dohodak u prvom poreznom razredu (nakon privremenog 
smanjenja 2014.) bit će manje nego što je predvi đeno u koalicijskom sporazumu, a 
proračunski trošak iznosit će 475 milijuna EUR. 
 
Grafikon A4.1.: Porezni klin za pojedina čnog radnika s prosje čnom plaćom u europodru čju 
4040,54141,542
2001.2002.2003.2004.2005.2006.2007.2008.2009.2010.2011.2012.2013. 
Izvor: OECD i službe Komisije . 
Napomena: Prikazani prosjek u eurpodru čju jednostavna je aritmeti čka sredina; za Cipar nisu dostupni najnoviji 
podaci; za Latviju i Maltu upotrijebljeni su podaci iz 2012.  
 
 
31 
 Grafikon A4.2.: Porezni klin za pojedina čnog radnika s prosje čnom plaćom (2013.)  
0102030405060
BE DE AT FR IT LV FI SI EL PT SK ES EE LU NL IE MT EA EUPorez na dohodak TSO za zaposlenika TSO za poslodavca
 
Izvor: OECD i službe Komisije . TSO = troškovi socijalnog osiguranja.  
Napomena: Prikazani prosj eci u EU-u i europodru čju jednostavna su aritmeti čka sredina; za Cipar i Hrvatsku 
nisu dostupni najnoviji podaci; za Bugarsku, Latviju, Litvu, Maltu i Rumunjsku upotrijebljeni su podaci iz 2012.  
 
PRILOG 5. Grafikoni i tablice 
 
Tablica A5.1.: Ciljevi ukupnog deficita (%  BDP-a) za EA-16 u skladu s programima 
stabilizacije (PS), nacrtima prora čunskog plana (NPP) i Komisijinom jesenskom prognozom 
2014. (KOM) 
  2014. 2015. 
Država PS NPP KOM PS NPP KOM 
BE -2,1 -2,9 -3,0 -1,4 -2,1 -2,8 
DE 0,1 0,2 0,2 0,1 0,2 0,0 
EE -0,7 -0,3 -0,4 -0,5 -0,5 -0,6 
ES -5,5 -5,5 -5,6 -4,2 -4,2 -4,6 
FR -3,8 -4,4 -4,4 -3,0 -4,3 -4,5 
IE -4,8 -3,7 -3,7 -3,0 -2,7 -2,9 
IT -2,6 -3,0 -3,0 -1,8 -2,6 -2,7 
LV -1,0 -1,5 -1,1 -0,8 -1,0 -1,2 
LU 0,1 0,2 0,2 -0,5 -0,2 -0,4 
MT -2,1 -2,1 -2,5 -1,6 -1,6 -2,6 
NL -2,9 -2,9 -2,5 -2,1 -2,2 -2,1 
AT -2,7 -2,8 -2,9 -1,4 -1,9 -1,8 
 
32 
 PT -4,0 -4,8 -4,9 -2,5 -2,7 -3,3 
SI -4,1 -4,4 -4,4 -2,4 -2,8 -2,9 
SK -2,8 -2,9 -3,0 -2,8 -2,0 -2,6 
FI -2,0 -2,7 -2,9 -1,1 -2,4 -2,6 
EA-16 -2,4 -2,6 -2,6 -1,8 -2,2 -2,4 
 
 
33 
  
Tablica A5.2.: Promjene str ukturnog salda (% BDP-a) za EA-16 u skladu s programima 
stabilizacije (PS), nacrtima prora čunskih planova (NPP) i Komisijinom jesenskom prognozom 
2014. (KOM) 
 2014. 2015. 
Država PS NPP KOM PS NPP KOM 
BE 0,4 0,3 0,1 0,6 0,7 0,4 
DE 0,0 -0,1 0,1 -0,2 -0,2 -0,1 
EE 0,0 0,9 0,4 0,3 0,1 0,1 
ES 0,6 0,4 0,2 0,1 -0,1 -0,2 
FR 0,7 0,2 0,3 0,6 0,1 0,1 
IE 1,5 0,3 1,0 2,0 1,0 0,4 
IT 0,2 -0,3 -0,1 0,4 0,3 0,1 
LV -0,5 -0,5 -0,4 0,0 0,1 -0,2 
LU -0,5 -0,8 -0,9 -1,2 -0,7 -0,7 
MT 0,4 0,4 0,0 0,5 0,1 -0,2 
NL -0,1 -0,3 0,1 0,3 0,1 -0,3 
AT 0,0 0,3 0,2 0,2 -0,1 0,1 
PT 0,5 0,8 0,6 0,8 0,1 -0,3 
SI 0,8 -0,4 -0,7 0,6 0,2 0,3 
SK -0,4 -0,6 -0,7 0,3 1,3 0,8 
FI -0,3 -0,4 -0,4 0,4 -0,2 0,0 
EA-16 0,3 0,0 0,1 0,3 0,1 0,0 
 
 
34 
  
Tablica A5.3.: Udio duga u BDP-u (% BDP-a) za EA-16 u skladu s programima stabilizacije 
(PS), nacrtima prora čunskih planova (NPP) i Komisijinom jesenskom prognozom 2014. (KOM)  
 2014. 2015. 
Država PS NPP KOM PS NPP KOM 
BE 101,2 105,6 105,8 99,4 105,1 107,3 
DE 75,8 73,8 74,5 72,6 70,7 72,4 
EE 9,8 9,8 9,9 9,3 9,3 9,6 
ES 99,5 97,6 98,1 101,7 100,3 101,2 
FR 95,6 95,3 95,5 95,6 97,2 98,1 
IE 121,4 110,5 110,5 120,0 108,5 109,4 
IT 134,9 131,6 132,2 133,3 133,1 133,8 
LV 38,8 39,7 40,3 32,9 34,6 36,3 
LU 23,3 23,0 23,0 24,0 24,1 24,3 
MT 69,4 70,1 71,0 68,5 69,0 71,0 
NL 74,6 69,8 69,7 74,7 70,0 70,3 
AT 79,2 86,5 87,0 77,6 85,6 86,1 
PT 130,2 127,2 127,7 128,7 123,7 125,1 
SI 80,9 82,2 82,2 81,1 83,2 82,9 
SK 55,2 54,1 54,1 56,2 54,4 54,9 
FI 59,8 59,6 59,8 61,0 61,2 61,7 
EA-16 94,3 92,7 93,1 93,1 92,5 93,6 
 
 
35 
  
Tablica A5.4.: Rast realnog BDP-a (% BDP-a)  za EA-16 u skladu s programima stabilizacije 
(PS), nacrtima prora čunskih planova (NPP) i Komisijinom jesenskom prognozom 2014. (KOM) 
 2014. 2015. 
Država PS NPP KOM PS NPP KOM 
BE 1,4 1,1 0,9 1,8 1,5 0,9 
DE 1,8 1,8 1,3 2,0 2,0 1,1 
EE 2,0 1,5 1,9 3,5 2,5 2,0 
ES 1,2 1,3 1,2 1,8 2,0 1,7 
FR 1,0 0,4 0,3 1,7 1,0 0,7 
IE 2,1 4,7 4,6 2,7 3,9 3,6 
IT 0,8 -0,3 -0,4 1,3 0,6 0,6 
LV 4,0 2,9 2,6 4,0 2,8 2,9 
LU 3,2 2,8 3,0 3,2 2,7 2,4 
MT 2,3 3,0 3,0 2,1 3,5 2,9 
NL 0,8 0,7 0,9 1,3 1,3 1,4 
AT 1,7 0,8 0,7 1,7 1,2 1,2 
PT 1,2 1,0 0,9 1,5 1,5 1,3 
SI 0,5 2,0 2,4 0,7 1,6 1,7 
SK 2,3 2,4 2,4 3,0 2,6 2,5 
FI 0,5 0,0 -0,4 1,4 1,2 0,6 
EA-16 1,3 1,0 0,8 1,7 1,5 1,1 
 
 
36 
  
Tablica A5.5.: Sastav fiskalne konsolidacije u 2014. i 2015. za EA-16 u skladu s programima 
stabilizacije (PS), nacrtima prora čunskih planova (NPP) i Komisijinom jesenskom prognozom 
2014. (KOM) 
2014. 2015. % potencijalnog 
BDP-a, osim ako je 
naznačeno 
drugačije PS NPP KOM PS NPP KOM 
Ciklički 
prilagođen udio 
prihoda  46,9 46,7 46,8 46,7 46,5 46,8 
promjena u 
postotnom bodu u 
odnosu na 
prethodnu godinu 0,0 0,1 0,2 -0,1 -0,1 0,0 
Ciklički 
prilagođen udio 
rashoda 47,8 47,9 48,0 47,5 47,7 48,0 
promjena u 
postotnom bodu u 
odnosu na 
prethodnu godinu -0,3 0,1 0,2 -0,3 -0,2 0,0 
Promjena 
strukturnog salda  0,3 0,0 0,1 0,3 0,1 0,0 
 
Tablica A5.6.: Kratkoro čne elastičnosti na kojima se temelje predvi đanja prihoda za 2015. u 
EA-16: Nacrti prora čunskih planova (NPP) u odnosu na Komisijinu jesensku prognozu 2014. 
(KOM) i OECD 
Država NPP KOM OECD 
BE 0,7 1,0 1,0 
DE 0,8 1,0 1,0 
EE 1,2 1,4 1,1 
ES 0,1 1,1 1,0 
FR 1,0 1,1 1,0 
IE 0,7 0,4 1,1 
IT 1,5 1,5 1,1 
LV 0,1 1,0 0,9 
LU 0,2 1,0 1,0 
MT 0,7 1,2 1,0 
NL 0,7 1,3 1,1 
AT 0,9 1,1 1,0 
PT 1,5 0,6 1,0 
SI -1,5 0,1 1,0 
SK -0,1 1,0 1,0 
FI 0,7 0,8 0,9 
 
37 
 EA-16 0,8 1,0 1,0 
Napomena: Usporedbu izme đu elastičnosti dobivenih u nacrtima prora čunskih planova i Komisijinoj prognozi s 
jedne strane te elasti čnosti OECD-a s druge, treba izraditi oprezno. Prve se dvije elasti čnosti odnose na rast 
BDP-a, a druge su, u užem smislu, izra čunane u odnosu na proizvodni jaz. Razlike su op ćenito neznatne. 
 
Tablica A5.7.: Fiskalni napor mjeren kao zbro j diskrecijskih mjera na strani prihoda bez 
promjene cikli čki prilago đenog udjela rashoda: Nacrti prora čunskih planova (NPP) u odnosu 
na Komisijinu jesensku prognozu 2014. (KOM) i programe stabilizacije (PS) 
 2014. 2015. 
Država PS NPP KOM PS NPP KOM 
BE 1,5 0,8 0,5 0,5 0,8 0,2 
DE 0,5 0,2 0,2 0,2 0,2 -0,1 
EE 0,3 0,3 0,0 -0,2 -0,7 -0,5 
ES 1,1 0,6 0,1 0,2 0,1 -0,1 
FR 0,8 -0,1 0,1 0,4 -0,1 0,0 
IE 2,3 1,1 1,3 2,0 1,1 1,2 
IT 0,1 0,1 0,0 0,1 -0,1 -0,5 
LV 0,8 -0,7 -0,1 1,7 2,0 -0,2 
LU 0,6 -0,3 -0,6 0,4 -0,1 -0,7 
MT -0,3 -0,2 -0,8 0,3 -0,1 -0,6 
NL 0,8 0,6 -0,1 0,4 0,5 -0,6 
AT -1,1 -1,4 -1,4 1,5 0,9 0,8 
PT 0,7 0,2 -0,5 0,5 1,1 1,3 
SI 10,4 10,0 9,8 2,9 2,2 1,7 
SK 1,1 1,7 0,5 1,1 1,9 0,4 
FI -0,2 -0,1 -0,5 0,6 -0,1 0,2 
EA-16 0,6 0,2 0,1 0,4 0,2 -0,1 
 
 
38 
 Grafikon A5.1.a: Projekcija promjena udjela rashoda za 2015. u EA-16: Nacrti prora čunskih 
planova (NPP) u odnosu na Komisijinu jesensku prognozu 2014. (KOM) 
0,010,020,030,040,050,060,070,0
-2,5-2,0-1,5-1,0-0,50,00,51,0
BE DE EE ES FR IE IT LV LU MT NL AT PT SI SK FI EA-16Promjena u rashodima KOM Promjena u rashodima NPP
KOM Udio rashoda 2015. NPP Udio rashoda 2015.
 
U grafikonu su prikazane promjene udjela rashoda (LHS) izme đu 2014. i 2015. te udjeli u 2015. (RHS).  
 
Grafikon A5.1.b: Projekcija promjena udj ela prihoda za 2015. u EA-16: Nacrti prora čunskih 
planova (NPP) u odnosu na Komisijinu jesensku prognozu 2014. (KOM) 
0,010,020,030,040,050,060,0
-2,0-1,5-1,0-0,50,00,51,01,5
BE DE EE ES FR IE IT LV LU MT NL AT PT SI SK FI EA-16Promjena u prihodima KOM Promjena u prihodima NPP
KOM Udio prihoda 2015. NPP Udio prihoda 2015.
 
U grafikonu su prikazane promjene udjela prihoda (LHS) izme đu 2014. i 2015. te udjeli u 2015. (RHS). 
 
39 
  
Grafikon A5.2.: Projekcija promjena glavnih vrsta rashoda (% BDP-a) za 2015. u EA-16: 
Nacrti prora čunskih planova (NPP) u odnosu na Komisijinu jesensku prognozu 2014. (KOM) 
-0,5-0,4-0,3-0,2-0,10,00,1
NPP KOMSocijalna davanja Intermedijarna potrošnja Kapitalni rashodi
Naknada zaposlenicima Rashodi za kamate Subvencije
 
U grafikonu su prikazani doprinosi glavnih sastavnica rashoda predvi đenim promjenama udjela rashoda u BDP-
u. 
 
Grafikon A5.3.:  Projekcija promjena glavnih vrsta poreznih prihoda (% BDP-a) za 2015. u EA-
16: Nacrti prora čunskih planova (NPP) u odnosu na Komisijinu jesensku prognozu 2014. 
(KOM) 
-0,2-0,10,00,10,2
NPP KOM
Socijalni doprinosi Neizravni porezi Izravni porezi
 
 
40 
 U grafikonu su prikazani doprinosi glavnih sastavnica prihoda predvi đenim promjenama udjela prihoda u BDP-
u. 
 
41 
  
Grafikon A5.4.: Usporedba ukupnog državnog salda (% BDP-a) u projekciji za 2015. iz 
Komisijine jesenske prognoze 2014. (KOM) i nacrta prora čunskih planova (NPP) 
BEDE
EE
ESFRIEITLVLU
MTNLAT
PTSISK FIEA
-7,0-6,0-5,0-4,0-3,0-2,0-1,00,01,02,0
-7,0 -6,0 -5,0 -4,0 -3,0 -2,0 -1,0 0,0 1,0 2,0Nominalni prora čunski saldo u prognozi Komisije
Nominalni prora čunski saldo kao što je planirano u NPP-ovima 
U grafikonu su prikazana nominalna prora čunska salda za 2015. iz Komisijine prognoze (vodoravna krivulja) u 
odnosu na ona planirana u nacrtima prora čunskih planova (okomita krivulja). Države članice iznad (ispod) crte 
dvaju sektora države su za koje Komisija predvi đa viši (niži) nominalni saldo nego što je predvi đeno u nacrtima 
proračunskih planova.  
 
42 
  
Grafikon A5.5.: Raš člamba razlike u ciljnom dugu (% BDP-a) za 2015. izme đu Komisijine 
jesenske prognoze 2014. i nacrta prora čunskih planova 
-2,5-2,0-1,5-1,0-0,50,00,51,0BE DE EE ES FR IE IT LV LU MT NL AT PT SI SK FIEA-
16
Učinak grude snijega Osnovni u činak 2014.
Razlika u primarnom saldu Razlika u SFA-u
 
U grafikonu su predvi đene razlike udjela duga u BDP-u podijeljene na razlike osnovnih u činaka, primarna salda, 
prilagodbe stanja i tokova te u činak grude snijega. U činak grude snijega razlika je izme đu stopa predvi đenog 
rasta i kamatnih stopa.