Budući da je Ujedinjena Kraljevina 29. ožujka 2017. obavijestila da namjerava napustiti Uniju, u skladu s člankom 50. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) Ugovori će se na nju prestati primjenjivati od dana stupanja na snagu sporazuma o povlačenju ili, ako do toga ne dođe, dvije godine od obavijesti, osim ako Europsko vijeće, u dogovoru s Ujedinjenom Kraljevinom, odluči produljiti to razdoblje. Uslijed toga, i ne dovodeći u pitanje bilo koje odredbe sporazuma o povlačenju, prethodno navedeni opis sudjelovanja Ujedinjene Kraljevine u ovom prijedlogu primjenjuje se samo dok Ujedinjena Kraljevina ne prestane biti država članica.

1.u izvješću se ne objašnjava dovoljno politički kontekst, uključujući odnos s postojećim i predviđenim pravosudnim i paneuropskim mehanizmima suradnje te komplementarnost s tim mehanizmima;

2.čini se da je cilj inicijative u vezi s rastom preuveličan.

Izvješće o procjeni učinka revidirano je s obzirom na preporuke iz pozitivnog mišljenja Odbora.

Moguće političke mjere za rješavanje pojedinačnih problema utvrđenih u evaluaciji najprije su mapirane, a potom se analiziralo koje će se mjere zadržati, a koje odbaciti, te su zatim grupirane u opcije politika. Svaka opcija razrađena je kako bi se riješili svi utvrđeni problemi. Razmatrale su se kumulativne opcije politike, odnosno opcije sa sve većom razinom zakonodavnih mjera EU-a. Budući da je zapravo riječ o zakonodavnom nedostatku, bilo je važno izložiti puni raspon regulatornih alata kako bi se utvrdio najrazmjerniji odgovor EU-a.

Razmatrale su se različite opcije:

·opcija A: poboljšanje provedbe zakonodavstva EU-a i pospješivanje samoregulacije suradnje javnog i privatnog sektora,

·opcija B: uvođenje novog zakonodavnog okvira i pospješivanje samoregulacije suradnje javnog i privatnog sektora,

·opcija C: kao i opcija B, no s odredbama koje se odnose na poticanje prijavljivanja u kontekstu suradnje javnog i privatnog sektora umjesto na samoregulaciju te novim odredbama o podizanju svijesti,

·opcija D: kao i opcija C, no uz dodatne pravosudne odredbe kojima se dopunjuju Europski istražni nalog i privremene mjere.

Najpoželjnija je bila opcija C, i kvalitativno i u pogledu troškova i koristi.

Njome bi se omogućila koherentnija primjena pravila diljem EU-a, bolja prekogranična suradnja i suradnja javnog i privatnog sektora te razmjena informacija, a time bi se stvorili preduvjeti za učinkovitije i djelotvornije djelovanje tijela kaznenog progona u kontekstu prijevara u pogledu bezgotovinskog plaćanja. Inicijativom bi se ujedno potaknulo povjerenje u jedinstveno digitalno tržište zbog povećanja sigurnosti.

Troškovi izrade i provedbe nove inicijative za države članice procjenjuju se (jednokratno) na približno 561 000 eura. Trajni troškovi provedbe za države članice procjenjuju se na 2 285 140 eura godišnje (ukupno za sve države članice).

Budući da prijedlogom nije predviđeno obvezno prijavljivanje obvezna pravila o izvješćivanju, on ne bi trebao uzrokovati dodatne troškove poduzećima, uključujući MSP-ove. Ni ostale odredbe koje bi se uvrstile u prijedlog ne utječu na MSP-ove.

Ukupno se očekuje veći kumulativni učinak predloženih mjera na administrativne i financijske troškove no što je to trenutačno slučaj, s obzirom na to da bi trebalo povećati resurse tijela kaznenog progona zbog povećanog opterećenja uslijed broja predmeta koje treba istražiti. To se potkrepljuje ovim glavnim razlozima:

·zbog šire definicije sredstava plaćanja i dodatnih kaznenih djela koja treba suzbiti (pripremne aktivnosti) vjerojatno će se povećati broj predmeta u nadležnosti policije i pravosudnih tijela,

·dodatni resursi bili bi potrebni za intenziviranje prekogranične suradnje,

·zbog obveze država članica da prikupljaju statistike nastalo bi dodatno administrativno opterećenje.

S druge strane, ako se uspostavi jasan pravni okvir za borbu protiv osoba koje potiču prijevaru u pogledu bezgotovinskog plaćanja bilo bi moguće ranije otkriti, kazneno goniti i sankcionirati aktivnosti u vezi s prijevarom. Štoviše, iako poboljšanje suradnje javnog i privatnog sektora podrazumijeva veće troškove u pogledu resursa, riječ je o neposrednom povratu ulaganja u učinkovitost i djelotvornost rada tijela kaznenog progona.

3.4.Primjerenost propisa i pojednostavljivanje

Prijedlogom bi se mogle pojednostavniti aktivnosti u nekoliko područja, npr.: