Prijedlog PROVEDBENE UREDBE VIJEĆA o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih žica od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije /* COM/2013/0687 final - 2013/0328 (NLE) */





OBRAZLOŽENJE 1. Kontekst prijedloga · Razlozi za prijedlog i ciljevi prijedloga Ovaj se prijedlog odnosi na primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice („Osnovna uredba”) u postupcima antidampinških mjera koje se odnose na uvoz određenih žica od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije. · Opći kontekst Ovaj je prijedlog nastao u okviru provedbe Osnovne uredbe te je rezultat ispitnog postupka koji je proveden u skladu s materijalnim i postupovnim zahtjevima utvrđenima Osnovnom uredbom. · Postojeće odredbe u području prijedloga Uredbom Komisije (EU) br. 418/2013, Europska komisija uvela je privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih žica od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije. · Usklađenost s drugim politikama i ciljevima Unije Nije primjenjivo. 2. Savjetovanje sa zainteresiranim stranama i ocjena uTJECAJa · Savjetovanje sa zainteresiranim stranama Zainteresirane strane na koje se postupak odnosi već su imale mogućnost za obranu svojih interesa prilikom ispitnog postupka, u skladu s odredbama Osnovne uredbe. · Prikupljanje i korištenje stručnog znanja Nije bilo potrebno uključiti vanjske stručnjake. · Ocjena utjecaja Ovaj je prijedlog rezultat provedbe Osnovne uredbe. Osnovnom uredbom ne predviđa se opća ocjena utjecaja, ali se u njoj nalazi iscrpni popis uvjeta koje je potrebno ocijeniti. 3. PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA · Sažetak predloženog djelovanja Priloženi prijedlog Uredbe Vijeća temelji se na konačnim nalazima o dampingu, šteti, uzročnosti i interesima Unije. Stoga se predlaže da Vijeće donese priloženi prijedlog Uredbe Vijeća koji je potrebno objaviti najkasnije 8. studenoga 2013. · Pravna osnova Uredba Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice („Osnovna uredba”). · Načelo supsidijarnosti Prijedlog je u isključivoj nadležnosti Europske unije. Stoga se načelo supsidijarnosti ne primjenjuje. · Načelo proporcionalnosti Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti iz sljedećih razloga: oblik djelovanja opisan je u prethodno navedenoj Osnovnoj uredbi i ne dopušta donošenje odluka na nacionalnoj razini. ne primjenjuje se naznaka o tome kako smanjiti financijski i administrativni teret Unije, nacionalnih vlada, nadležnih regionalnih i lokalnih tijela, gospodarskih subjekata i građana i uskladiti ga s postavljenim ciljevima prijedloga. · Odabir instrumenta Predloženi instrumenti: Uredba. Drugi instrumenti ne bi bili primjereni zbog sljedećeg razloga: drugi instrumenti ne bi bili primjereni zato što Osnovnom uredbom nisu predviđene alternativne mogućnosti. 4. PRORAČUNSKE IMPLIKACIJE Prijedlog ne utječe na proračun Unije. 2013/0328 (NLE) Prijedlog PROVEDBENE UREDBE VIJEĆA o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih žica od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske Zajednice („Osnovna uredba”)[1], a posebno njezin članak 9., uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija („Komisija”) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, budući da: 1. POSTUPAK 1.1. Privremene mjere (1) Komisija je Uredbom (EU) br. 418/2013[2] („Privremena uredba”) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih žica od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije. (2) Ispitni je postupak pokrenut nakon pritužbe koju je 28. lipnja 2012. podnijela Europska federacija proizvođača željeza i čelika (Eurofer) („podnositelj pritužbe”) u ime proizvođača Unije koji predstavljaju više od 50 % ukupne proizvodnje određenih žica od nehrđajućeg čelika u Uniji. (3) U usporednom antisubvencijskom ispitnom postupku, Komisija je Uredbom (EU) br. 419/2013[3] uvela privremenu kompenzacijsku pristojbu na uvoz određenih žica od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije, a Uredbom (EU) br. 861/2013[4] konačnu kompenzacijsku pristojbu. 1.2. Stranke na koje se ispitni postupak odnosi (4) U privremenoj fazi ispitnog postupka uzorkovanje je primijenjeno na indijske proizvođače izvoznike i na proizvođače Unije. U privremenoj fazi ispitnog postupka, uzorkovanje je predviđeno i za nepovezane uvoznike. Međutim, s obzirom na to da dva od tri uvoznika odabrana za uzorak nisu odgovorila na upitnik, uzorkovanje uvoznika nije bilo moguće nastaviti. Stoga su za utvrđivanje konačnih nalaza korišteni svi dostupni podaci o svim uvoznicima koji surađuju, a posebno oni koji se odnose na interes Unije. (5) Jedan proizvođač izvoznik navodi da se izabrani uzorak proizvođača Unije ne može smatrati vjerodostojnim jer pri utvrđivanju štete koju je pretrpjela industrija Unije nisu korišteni podaci o prodaji proizvođača koji nisu podnijeli pritužbu. Tvrdnja je odbačena jer je uzorak odabran na temelju odgovora primljenih od svih proizvođača Unije koji su surađivali neovisno o njihovom podržavanju pritužbe u fazi utvrđivanja stanja i određen je na temelju obujma proizvodnje. (6) Jedan proizvođač izvoznik povezan s proizvođačem Unije usprotivio se pritužbi i zatražio individualno ispitivanje zato što nije bio uključen u uzorak proizvođača izvoznika zbog svojeg malog obujma izvoza. Proizvođač Unije nije bio uključen ni u uzorak industrije Unije zbog svojeg malog obujma proizvodnje. Komisija je odobrila individualno ispitivanje, ali je proizvođač izvoznik povukao svoj zahtjev. (7) Sedam indijskih proizvođača izvoznika izvan uzorka zatražilo je individualno ispitivanje. Dvoje ih je odgovorilo na upitnike, a petero nije. Od njih dvoje koji su odgovorili na upitnik, jedan je povukao svoj zahtjev za individualno ispitivanje. Komisija je stoga ispitala zahtjev jednog indijskog proizvođača izvoznika izvan uzorka: – KEI Industries Limited, New Delhi (KEI). (8) Primijenjen je članak 18. Osnovne uredbe jer je u privremenoj fazi utvrđeno da ni jedan od početno uzorkovanih proizvođača izvoznika nije predao dovoljno pouzdane podatke. Komisija je odlučila proširiti uzorkovanje na tri trgovačka društva na temelju obujma njihovog izvoza i njihove volje za suradnjom koja je izražena nakon početka postupka. Stoga je Komisija ispitala odgovore iz upitnika i obavila posjete radi provjere u poslovnim prostorijama sljedećih indijskih proizvođača izvoznika: - Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana - Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra - Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra (9) Osim prethodno navedenog, potvrđuju se uvodne izjave (4) do (7) i (14) Privremene uredbe. 1.3. Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje (10) Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (20) Privremene uredbe, ispitnim postupkom povezanim s dampingom i štetom bilo je obuhvaćeno razdoblje od 1. travnja 2011. do 31. ožujka 2012. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanjem kretanja bitnih za procjenu štete bilo je obuhvaćeno razdoblje od 1. siječnja 2009. do 31. ožujka 2012. („razmatrano razdoblje”). 1.4. Daljnji postupak (11) Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je odlučeno uvesti privremene antidampinške mjere („privremena objava”), nekoliko zainteresiranih strana, odnosno tri uzorkovana proizvođača izvoznika, jedan proizvođač izvoznik koji je povukao svoj zahtjev za individualno ispitivanje, podnositelj pritužbe i jedanaest korisnika podnijelo je svoje primjedbe. Saslušanje je odobreno strankama koje su ga zatražile. Komisija je nastavila prikupljati podatke koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze. Sve zaprimljene primjedbe propisno su razmotrene te prema potrebi uzete u obzir. (12) Komisija je obavijestila sve zainteresirane strane o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih je namjeravala preporučiti uvođenje konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih žica od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije i konačne naplate iznosa osiguranih privremenom pristojbom („konačna objava”). Uz to, svim je strankama odobreno razdoblje unutar kojeg su mogle podnijeti primjedbe na konačnu objavu. Sve zaprimljene primjedbe propisno su razmotrene te prema potrebi uzete u obzir. (13) Nakon što je primila primjedbe na konačnu objavu, Komisija je obavijestila zainteresirane strane o izmjenama nalaza povezanih s razinom dampinga određenih proizvođača izvoznika. Strankama je opet odobreno razdoblje u kojem su mogle podnositi primjedbe na dodatnu objavu. Sve zaprimljene primjedbe propisno su razmotrene te prema potrebi uzete u obzir. Jedna zainteresirana strana, podnositelj pritužbe, požalio se na činjenicu da su nalazi povezani s razinom dampinga određenih proizvođača izvoznika izmijenjeni na temelju novih podataka i primjedbi zaprimljenih nakon privremene objave i u konačnoj fazi ispitnog postupka. Također je navodio da su prekršena njegova postupovna prava. (14) Komisija međutim smatra da mora uzeti u obzir sve što zainteresirane strane podnesu i prema potrebi izmijeniti nalaze kada su primjedbe opravdane. Ni u jednom od navedenih primjera nisu korišteni novi neprovjereni podaci za utvrđivanje dampinga. Nadalje, poštovana su postupovna prava svih zainteresiranih strana jer su sve zainteresirane strane dužno i pravovremeno obaviještene te im je dodijeljen isti rok za podnošenje primjedbi. 2. Dotični proizvod i istovjetni proizvod (15) Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (21) Privremene uredbe, dotični proizvod definiran je kao žice od nehrđajućeg čelika sa: – masenim udjelom nikla od 2,5 % ili više, osim žice s masenim udjelom od 28 % ili više, ali ne više od 31 % nikla te 20 % ili više, ali ne više od 22 % masenog udjela kroma, – manje od 2,5 % masenog udjela nikla, osim žice s masenim udjelom od 13 % ili više, ali ne više od 25 % kroma i 3,5 % ili više, ali ne više od 6 % masenog udjela aluminija, trenutačno obuhvaćene oznakama KN 7223 00 19 i 7223 00 99, podrijetlom iz Indije. (16) Pojedini su korisnici izrazili zabrinutost zbog očitog nedostatka razlikovanja različitih vrsta dotičnog proizvoda i istovjetnog proizvoda jer u svim vrstama proizvoda postoji široki raspon proizvoda. Posebna je zabrinutost izražena u vezi s načinom na koji se u ispitnom postupku može osigurati primjerena usporedba svih vrsta. Kao što je to slučaj u većini ispitnih postupaka, definicijom dotičnog proizvoda obuhvaćen je čitav niz različitih vrsta proizvoda s jednakim ili sličnim osnovnim fizičkim, tehničkim i kemijskim obilježjima. Činjenica da se ta obilježja mogu razlikovati od jedne vrste proizvoda do druge mogla bi uistinu dovesti do obuhvaćanja širokog raspona vrsta. To je slučaj u trenutačnom ispitnom postupku. Komisija je uzela u obzir razlike među vrstama proizvoda i osigurala primjerenu usporedbu. Jedinstveni kontrolni broj proizvoda (PCN) dodijeljen je svakoj vrsti proizvoda koju proizvode i prodaju indijski proizvođači izvoznici te svakoj vrsti koju proizvodi i prodaje industrija Unije. Broj je ovisio o glavnim obilježjima proizvoda, u ovom slučaju o vrsti čelika, vlačnoj čvrstoći, premazu, površini, promjeru i obliku. Stoga su vrste žica izvezene u Uniju uspoređene na temelju PCN-a s proizvodima s jednakim ili sličnim obilježjima koje proizvodi i prodaje industrija Unije. Sve te vrste obuhvaćene su definicijom dotičnog proizvoda i istovjetnog proizvoda u obavijesti o pokretanju postupka[5] i u Privremenoj uredbi. (17) Jedna je stranka ponovila svoju tvrdnju da su takozvane „visokotehnološke” vrste proizvoda drukčije i da se ne mogu zamijeniti s ostalim vrstama dotičnog proizvoda. Stoga ih je potrebno isključiti iz definicije proizvoda. U skladu sa sudskom praksom, kako bi se utvrdilo je li riječ o sličnim ili jednakim proizvodima, potrebno je procijeniti imaju li jednaka tehnička i fizička obilježja, jednake osnovne krajnje namjene i jednak omjer cijene i kvalitete. U tom pogledu potrebno je procijeniti i zamjenjivost i međusobnu konkurentnost tih proizvoda.[6] Ispitnim je postupkom utvrđeno da „visokotehnološke” vrste proizvoda koje je stranka navela imaju osnovna fizička, kemijska i tehnička obilježja kao ostali proizvodi koji su predmet ispitnog postupka. Riječ je o žicama koje se proizvode od nehrđajućeg čelika. Proizvodni postupak je sličan, uz korištenje sličnih strojeva, tako da proizvođači ovisno o potražnji mogu prijeći s jedne vrste proizvoda na drugu. Stoga, iako različite vrste žica nisu izravno zamjenjive niti su izravni konkurenti, proizvođači se natječu za ugovore kojima je obuhvaćen široki raspon žica od nehrđajućeg čelika. Štoviše, te vrste proizvoda proizvode te prodaju i industrija Unije i indijski proizvođači izvoznici pri čemu koriste sličnu metodu proizvodnje. Tvrdnja se, stoga, ne može prihvatiti. (18) U odgovoru na konačnu objavu jedna je stranka navela da analiza koju je provela Komisija nije bila dostatna kako bi se utvrdilo je li potrebno vrste takozvanih visokotehnoloških proizvoda uključiti u ispitni postupak. Taj se argument odbacuje. Ispitnim je postupkom utvrđeno da je visokotehnološka vrsta proizvoda obuhvaćena definicijom proizvoda iz prethodno navedene uvodne izjave (17). Stranka pretpostavlja da svi kriteriji iz sudske prakse moraju biti ispunjeni istovremeno, što je pogrešno. U skladu sa sudskom praksom[7], Komisija uživa široko diskrecijsko pravo pri utvrđivanju opsega proizvoda, a svoju ocjenu mora temeljiti na skupu kriterija koje utvrđuje Sud. Često, kao u ovom slučaju, pojedini kriteriji mogu upućivati u jednom smjeru, a neki pak u drugom. U takvoj situaciji Komisija mora poduzeti cjelovito ocjenjivanje, kao što je u ovom slučaju i učinila. Dakle, zainteresirana strana pogrešno je pretpostavila da vrste proizvoda moraju dijeliti sva obilježja kako bi bile obuhvaćene istom definicijom proizvoda. (19) Pojedini su korisnici tvrdili da bi takozvane žice od nehrđajućeg čelika „serije 200” trebalo isključiti iz opsega proizvoda. Posebno su naveli da industrija Unije gotovo i ne proizvodi navedenu vrstu. Međutim, tvrdnja je neutemeljena. Prvo, činjenica da industrija Unije ne proizvodi određenu vrstu proizvoda nije dovoljan razlog za njegovo isključenje iz opsega ispitnog postupka ako je proizvodni postupak takav da bi proizvođači Unije mogli početi proizvoditi dotičnu vrstu proizvoda. Drugo, za visokotehnološke žice utvrđeno je da te vrste dotičnog proizvoda imaju osnovna fizička, kemijska i tehnička obilježja jednaka ili slična ostalim vrstama istovjetnog proizvoda koje proizvodi i prodaje industrija Unije. Tvrdnja se, stoga, ne može prihvatiti. (20) Isto tako, tvrdili su da bi žičanu šipku trebalo uključiti u definiciju dotičnog proizvoda. Međutim, žičana šipka je sirovina koja se koristi za proizvodnju dotičnog proizvoda, ali može se koristiti i za proizvodnju različitih proizvoda poput elemenata za pričvršćivanje i čavala. Stoga, za razliku od proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom, ona nije gotov proizvod od čelika. Zahvaljujući proizvodnom postupku hladnog oblikovanja žičana se šipka, među ostalim proizvodima, može pretvoriti u dotični proizvod ili istovjetni proizvod. Na temelju toga, žičana šipka ne može se uključiti u opseg proizvoda u smislu Osnovne uredbe. (21) Na temelju prethodno navedenog, potvrđuju se definicije dotičnog proizvoda i istovjetnog proizvoda u uvodnim izjavama (21) do (24) Privremene uredbe. 3. DAMPING 3.1. Uvod (22) Tijekom posjeta radi provjere koji su se proveli u objektima triju izvorno uzorkovanih indijskih proizvođača izvoznika i tijekom naknadne analize prikupljenih podataka, utvrđeno je da su dotična trgovačka društva prijavila neke podatke koji se ne mogu smatrati pouzdanima. Komisija je nastavila svoj ispitni postupak, analizirajući sve podatke podnesene u odgovoru na privremenu objavu i naknadna saslušanja. (23) Kako je naznačeno u uvodnoj izjavi (26) Privremene uredbe, u slučaju jednog proizvođača izvoznika Komisija je utvrdila da troškovi prijavljeni u odgovorima na upitnik nisu usklađeni s internim sustavom izvještavanja o troškovima trgovačkog društva. Trgovačko društvo tvrdilo je da je do neusklađenosti došlo zbog pogrešaka prilikom registracije i metode procjene dionica koja se razlikovala u internom sustavu izvještavanja o troškovima i podacima objavljenim u godišnjem financijskom izvještaju. (24) Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (28) Privremene uredbe, iako su podaci u internom sustavu izvještavanja o troškovima bili u skladu s revizijskim financijskim izvještajima na razini cijelog trgovačkog društva, nije bilo moguće uskladiti podatke u internom sustavu izvještavanja o troškovima koji se odnose na proizvodnju žice s tablicama troškova koje je trgovačko društvo posebno pripremilo za upitnik ispitnog postupka. Stoga, u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, smatralo se da bi podaci pronađeni u internom sustavu izvještavanja o troškovima trebali biti upotrijebljeni za antidampinški ispitni postupak. (25) Zbog toga je Komisija privremeno prilagodila podatke o troškovima koje je proizvođač izvoznik predstavio u upitniku koristeći se činjenicama dostupnim u internom sustavu izvještavanja o troškovima. (26) Kako je naznačeno u uvodnoj izjavi (27) Privremene uredbe, proizvođač izvoznik tvrdio je da podaci iz internog sustava izvještavanja o troškovima nisu pouzdani i da ne bi trebali biti korišteni u ispitnom postupku. Trgovačko društvo ukazalo je na nekoliko pogrešaka i konceptualnih problema povezanih s brojkama u internom izvještaju na kojima je Komisija temeljila svoje prilagodbe u troškovima. Trgovačko društvo tvrdilo je da bi Komisija trebala temeljiti svoju analizu na troškovima koji su navedeni u odgovoru na upitnik. Osim toga, u kasnijoj fazi privremenih mjera trgovačko društvo uskladilo je brojke internog izvještaja o izdvojenim troškovima s brojkama iz upitnika. Na temelju navedenog i uzimajući u obzir dokaze prikupljene tijekom kontrolnog posjeta, određeni troškovi proizvodnje koje je trgovačko društvo izvorno prijavilo u odgovorima na upitnik mogli bi biti prihvaćeni. (27) Međutim, na temelju dostupnih dokaza raspodjela određenih troškova kao što su fiksni troškovi i financijski troškovi koje je trgovačko društva prijavilo u odgovoru na upitnik ne mogu biti prihvaćeni kao pouzdani za svrhu ispitnog postupka. Komisija smatra da bi ti troškovi trebali biti raspodijeljeni na temelju ukupnog prometa trgovačkog društva i troškova prodane robe u skladu s člankom 2. stavkom 5. Osnovne uredbe. Na osnovi navedenog, većina troškova prijavljena u odgovoru na upitnik može biti prihvaćena, a trgovačko društvo složilo se s raspodjelom troškova u konačnoj fazi ispitnog postupka. Razina dampinške marže smanjila se nakon revizije određenih troškova pakiranja i određenih fiksnih troškova. Stoga se smatra da se članak 18. Osnovne uredbe više ne treba primjenjivati prilikom utvrđivanja dampinške marže za ovog proizvođača izvoznika. (28) Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi (30) Privremene uredbe, u slučaju drugog proizvođača izvoznika, Komisija je utvrdila da podaci o kupnji i potrošnji sirovina koji su prijavljeni u odgovoru trgovačkog društva na upitnik nisu potkrijepljeni podacima pronađenim u sustavu proizvođača povezanima s upravljanjem lancem nabave. Osobito se ističe da je distribucija prema stupnjevima kvalitete čelika bila različita u svakom izvoru. Komisija je utvrdila da je stupanj kvalitete čelika ključni čimbenik u određivanju troška konačnog proizvoda i da bi nepouzdane informacije u pogledu stupnja kvalitete čelika mogle ozbiljno poremetiti utvrđivanje troškova i prodajnih cijena pojedinih vrsta proizvoda i tako dovesti do pogrešnih podataka. Komisija je u više navrata obavijestila proizvođača izvoznika o ovom bitnom razmatranju. (29) Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi (31) Privremene uredbe, proizvođač izvoznik tvrdio je da su računalne datoteke povezane s kupnjom sirovina koje je Komisija prikupila tijekom posjeta radi provjere bile nepotpune zato što su drugi odjeli trgovačkog društva kupili sirovine, a tu kupnju nisu prijavili. Stoga ti podaci nisu bili uključeni u računalne datoteke koje je Komisija prikupila tijekom posjeta radi provjere i ispitala. Štoviše, proizvođač izvoznik tvrdio je da su se uočena odstupanja u količini stupnjeva kvalitete čelika dogodile zato što su se neki stupnjevi kvalitete čelika međusobno preklapali i što se neki dijelovi procesa proizvodnje ne mogu pratiti na razini pojedinih stupnjeva kvalitete čelika. (30) U uvodnoj izjavi (32) Privremene uredbe Komisija je ipak naznačila da tvrdnje povezane s dodatnom kupnjom sirovina koje je navelo trgovačko društvo nisu potkrijepljene. U svakom slučaju, tvrdnje nisu dovoljne kako bi se objasnila odstupanja uočena na razini pojedinih stupnjeva kvalitete čelika. Komisija je također naznačila da je trgovačko društvo navelo da nije moguće precizno pratiti pojedine stupnjeve kvalitete čelika u svim fazama procesa proizvodnje. To je priznanje još više narušilo pouzdanost sustava izvješćivanja o stupnjevima kvalitete čelika u cjelini. Stoga se privremeno smatra da pruženi podaci povezani sa stupnjevima kvalitete čelika navode na pogrešno mišljenje. (31) U uvodnoj izjavi (33) Privremene uredbe Komisija je smatrala da prijavljena distribucija sirovina prema stupnjevima kvalitete čelika nije pouzdana. Stoga bi se trebala privremeno zanemariti, a utvrđivanje bi trebalo provesti na temelju dostupnih podataka prema članku 18. Osnovne uredbe. Zbog nepouzdanosti sustava izvješćivanja u cjelini, nije bilo moguće provesti utvrđivanje na temelju ni jednog od prijavljenih stupnjeva kvalitete čelika. Dakle, za izračun ukupne dampinške marže svih proizvoda korištena je ukupna potrošnja sirovina u cjelini, a distribucija prema stupnjevima kvalitete čelika nije bila uzeta u obzir. (32) Nakon objave privremenih nalaza, trgovačko društvo je osporavalo ovaj privremeni pristup u općim uvjetima, ali nije uspjelo ponuditi potpuno poklapanje na razini jedinstvenog kontrolnog broja proizvoda (PCN-a). Međutim, trgovačko društvo je u kasnijoj fazi ispitnog postupka ponudilo prihvatljivu razinu usklađenosti kada se sirovina grupira u glavne serije stupnjeva kvalitete nehrđajućeg čelika prema njihovom kemijskom sastavu (AISI serije 200-, 300-.i 400-). Trgovačko društvo ponudilo je i alternativni način grupiranja u koji je uključena krajnja namjena kao dodatni čimbenik grupiranja. Međutim, s obzirom na to da se krajnja namjena ne može provjeriti, Komisija je ponovno izračunala dampinšku maržu na temelju stupnjeva kvalitete čelika grupiranih na temelju svojeg kemijskog sastava kao što je izražen u seriji stupnjeva kvalitete čelika (AISI serije 200-, 300- i 400-). Serije stupnjeva kvalitete čelika općenito su korišten, objektivan i provjerljiv kriterij dok za ovo trgovačko društvo uporaba PCN-a ne omogućuje punu usklađenost te stoga ne bi osigurala primjerenu usporedbu na temelju pouzdanih podataka u smislu Osnovne uredbe. (33) S obzirom na to da podaci koje je predalo trgovačko društvo ipak nisu omogućili usklađivanje podataka na detaljnoj razini koje je neophodno za ispitni postupak, potvrđuje se privremeni zaključak da sustavi praćenja koje provodi trgovačko društvo nisu dovoljno pouzdani i primjenjuje se članak 18. Osnovne uredbe radi konačnog utvrđivanja troškova proizvodnje i izračuna dampinške marže, koje se stoga temelji na pristupu navedenom u prethodnoj uvodnoj izjavi. (34) Kako je naznačeno u uvodnoj izjavi (34) Privremene uredbe, u slučaju trećeg proizvođača izvoznika, Komisija je tijekom posjeta radi provjere utvrdila da protok sirovog materijala koji je naveden u odgovorima na upitnik nije u sukladnosti s podacima u sustavu računovodstva proizvođača. Pokazalo se da je distribucija prema stupnjevima kvalitete čelika bila drugačija u svakom od dva izvora. (35) Kako je naznačeno u uvodnoj izjavi (35) Privremene uredbe, proizvođač izvoznik priznao je postojanje određenih grešaka u odgovorima na upitnik i naveo da razlike u ukupnoj količini sirovina mogu biti usklađene kad se u obzir uzmu promjene u zalihama. Međutim, trgovačko društvo također je navelo da je zbog djelomičnog preklapanja stupnjeva kvalitete čelika bilo nemoguće precizno usklađivanje sa svakim pojedinim stupnjem kvalitete čelika. Trgovačko društvo je u svojim primjedbama nakon privremenih nalaza također navelo da stupanj kvalitete čelika koji je naveden na prodajnom računu ponekad ne odgovara stvarnom stupnju kvalitete čelika koji se izvozi. Štoviše, trgovačko društvo je tvrdilo da se stupnjevi kvalitete čelika ne koriste na precizan način u industriji nehrđajućeg čelika nego da postoje razlike između objavljenog kemijskog sastava stupnjeva kvalitete čelika i stvarnih proizvoda. Trgovačko društvo tvrdilo je da bi se odstupanja koja je Komisija utvrdila odnosila samo na beznačajan dio njezina izvoza kad bi se u obzir uzela ova objašnjenja. (36) Komisija smatra da količina uočenih odstupanja ne može biti razjašnjena povremenim nepreciznostima. Naprotiv, izneseni argumenti pridonijeli su nepouzdanosti cjelokupnog sustava izvješćivanja o stupnjevima kvalitete čelika trgovačkog društva, osobito u odnosu na važnost stupnjeva kvalitete čelika prilikom utvrđivanja troškova gotovog proizvoda. (37) Međutim, kasnije u ispitnom postupku, trgovačko društvo tvrdilo je da ako Komisija ne prihvati početno izvješćivanje o stupnjevima kvalitete čelika trgovačkog društva, preciznije rezultate moguće je dobiti ako, umjesto spajanja svih PCN-eva u privremenoj fazi, Komisija grupira samo one stupnjeve kvalitete nehrđajućeg čelika među kojima su utvrđena odstupanja, ili da umjesto toga stupnjeve kvalitete čelika grupira prema njihovom kemijskom sastavu izraženom u serijama stupnjeva kvalitete čelika (AISI serije 200-, 300-, 400-). Trgovačko društvo ponudilo je još jednu metodu daljnjeg grupiranja stupnjeva kvalitete čelika serije 300 u manje podgrupe. (38) Stoga je Komisija ponovno izračunala dampinšku maržu na temelju stupnjeva kvalitete nehrđajućeg čelika prema kemijskom sastavu izraženom u seriji stupnjeva kvalitete čelika (AISI serije 200-, 300- i 400-) kako bi se slijedila metoda opisana u uvodnoj izjavi (30). Serije stupnjeva kvalitete čelika općenito su korišten, objektivan i provjerljiv kriterij, dok za ovo trgovačko društvo uporaba PCN-a ne omogućuje punu usklađenost te stoga ne bi osigurala primjerenu usporedbu na temelju pouzdanih podataka u smislu Osnovne uredbe. (39) S obzirom na to da dodatni podaci koje je dostavilo trgovačko društvo ipak nisu omogućili usklađivanje podataka na detaljnoj razini koje je neophodno za ispitni postupak, potvrđuje se privremeni zaključak da sustavi praćenja koje provodi trgovačko društvo nisu dovoljno pouzdani i primjenjuje se članak 18. Osnovne uredbe radi konačnog utvrđivanja troškova proizvodnje i izračuna dampinške marže, koje se stoga temelji na pristupu navedenom u prethodnoj uvodnoj izjavi. (40) Podnositelj pritužbe podnio je pritužbu da zbog grupiranja dotičnog proizvoda po stupnjevima kvalitete čelika Komisija neće moći provesti ispravan test profitabilnosti radi utvrđivanja uobičajenih vrijednosti po PCN-u. (41) Komisija provodi svoju analizu na razini koja je dosljedna unutarnjim računovodstvenim sustavima izvoznika i proizvođača Unije, čime je moguće brojke iz izvještaja potkrijepiti dokazima. Tvrdnja se stoga odbacuje. (42) U nedostatku drugih primjedbi, potvrđuju se uvodne izjave (37) do (38) Privremene uredbe. 3.2. Uobičajena vrijednost (43) Određivanje uobičajene vrijednosti za jednog proizvođača izvoznika na kojeg se primjenjuje članak 18. Osnovne uredbe ponovno je revidirano nakon ponovne procjene njegovih troškova proizvodnje. U konačnoj fazi, trošak proizvodnje utvrđen je na temelju prijavljenih troškova proizvodnje kojima su dodani prodajni, opći, administrativni i financijski troškovi uporabom metode raspodjele koja je dopuštena člankom 2. stavkom 5. Osnovne uredbe. (44) Utvrđeno je da je obujam domaće prodaje tri nova uzorkovana proizvođača izvoznika i proizvođača izvoznika kojem je odobreno individualno ispitivanje u cijelosti reprezentativan, a predstavlja barem 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje dotičnog proizvoda trgovačkog društva u Uniji. Provedeno je isto ispitivanje reprezentativnosti za svaku vrstu proizvoda koji su novo uzorkovani proizvođači prodali na svojim domaćim tržištima i utvrđeno je da se mogu usporediti s vrstama proizvoda koji su prodani Uniji za izvoz, u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. (45) Utvrđivanjem razmjera profitabilne prodaje neovisnim klijentima na domaćem tržištu tijekom RIP-a, Komisija je nadalje ispitala može li se domaća prodaja svakog novog uzorkovanog proizvođača izvoznika i proizvođača izvoznika kojem je odobreno individualno ispitivanje uvrstiti u prodaju u uobičajenom trgovanju u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe. (46) U slučaju jednog novo uzorkovanog proizvođača izvoznika, raspodjela troškova koju je prvotno dostavilo trgovačko društvo nije bila primjerena jer je zanemarena debljina žice, što je bitan čimbenik pri utvrđivanju troška. Uz suglasnost trgovačkog društva, metoda raspodjele troška je prilagođena. (47) U slučaju drugog novo uzorkovanog proizvođača izvoznika, ispravljena je administrativna pogreška pri utvrđivanju dampinške marže. Nadalje, proizvođač je Komisiji podnio zahtjev za dodatnim prilagodbama u testu profitabilnosti i tržišnim cijenama. Utvrđeno je da te tvrdnje nisu opravdane. (48) U slučaju proizvođača izvoznika kojem je odobreno individualno ispitivanje, administrativna pogreška u izračunu je ispravljena. Taj je proizvođač izvoznik dalje tvrdio da Komisija utvrđuje razinu prodajnih, općih i administrativnih troškova, te troškova domaćeg prijevoza i zatražio prilagodbu kojom bi se uzele u obzir fizičke razlike dotičnog proizvoda na domaćem i na izvoznim tržištima. Te su prilagodbe koje je zatražio proizvođač izvoznik odbačene jer su izračuni temeljeni na podacima o troškovima koje je podnijelo trgovačko društvo i koji su bili provjereni tijekom posjeta radi provjere te stoga što tvrdnja o fizičkim razlikama nije potkrijepljena dokazima. (49) Zbog toga je metodologija za utvrđivanje uobičajene vrijednosti koja je opisana u uvodnim izjavama (39) do (48) Privremene uredbe potvrđena i primijenjena na tri nova uzorkovana proizvođača izvoznika i proizvođača izvoznika kojima je odobreno individualno ispitivanje. 3.3. Izvozna cijena (50) Nakon ispitivanja tvrdnje jednog proizvođača izvoznika ispravljene su određene činovničke pogreške povezane s povremenom uporabom pogrešnog deviznog tečaja i slučajnog uključivanja određene interne prodaje u izračun dampinga. (51) Prodaja preko povezanog trgovačkog društva iz Unije uključena je u dampinški izračun jednog proizvođača izvoznika. (52) Jedan novo uzorkovani proizvođač izvoznik tvrdio je da bi se naknade koje je primio od subvencijskih programa DEPB-a i DDS-a trebale dodati na izvozne cijene. (53) Još jedan novo uzorkovani proizvođač izvoznik naveo je da naknade koje je primio u okviru subvencijskog programa DDS u obliku novčane pomoći za negativne tržišne cijene umjetno povećavaju cijene izvoza. (54) Komisija je analizirala kretanje cijena obiju trgovačkih društava na tržištu Unije i došla do svojih zaključaka koji su rezultat primjene članka 2. stavka 8. Osnovne uredbe i stoga ne zahtijevaju daljnju prilagodbu. Stoga je prethodna tvrdnja trgovačkog društva odbačena dok je potonja izjava trgovačkog društva povezana s naknadama zanemarena. (55) Jedan novo uzorkovani proizvođač izvoznik tvrdio je da bi iznos njegovih izvoznih cijena trebao biti viši kako bi se poklapao s iznosom domaćih cijena zato što domaća prodaja koja je temeljena na vlastitoj zaštićenoj marki postiže više cijene. Trgovačko društvo ipak nije moglo dokazati da se računi na temelju kojih je iznijelo tvrdnju zaista odnose na prodaju proizvoda zaštićene marke i stoga je tvrdnja odbačena. (56) U nedostatku drugih primjedbi, potvrđuju se uvodne izjave (50) do (52) Privremene uredbe. 3.4. Usporedba (57) S obzirom na to da se dogodio kolaps svih PCN-ova za utvrđivanje njegovih troškova proizvodnje, jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da bi se izvozne cijene trebale tretirati na isti način i da se trebala koristiti jedinstvena izvozna cijena za usporedbu uobičajene vrijednosti. (58) Komisija se u svojem ispitnom postupku usmjerila na pribavljanje podataka o troškovima i izvoznim cijenama na temelju PCN-a, ali od trgovačkog društva nije pribavila potrebne sukladnosti koje bi omogućile identifikaciju pouzdanih troškova proizvodnje na temelju PCN-a. Međutim, istraga je utvrdila da ne postoje manjkavosti u razinama izvoznih cijena koje je prijavio PCN. Stoga, primjena članka 18. Osnovne uredbe na utvrđivanje stvarnih izvoznih cijena ne bi bila primjerena. S obzirom na to da Komisija ne namjerava smanjivati razinu detaljnosti u pogledu prijavljenih cijena kako bi se primjereno usporedile po standardima ispitnog postupka, tvrdnja je odbačena. (59) U nedostatku drugih primjedbi, potvrđuju se uvodne izjave (53) do (55) Privremene uredbe. 3.5. Dampinške marže (60) Kako je propisano člankom 2. stavkom 11. i 12. Osnovne uredbe, ponderirana uobičajena vrijednost utemeljena za istovjetni proizvod svakog uzorkovanog trgovačkog društva bila je uspoređena s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom dotičnog proizvoda. (61) U skladu s odredbama članka 9. stavka 6. Osnovne uredbe, zbog primjene članka 18. Osnovne uredbe na dva od tri proizvođača izvoznika koja su bila uzorkovana u početnoj fazi, dampinška marža proizvođača izvoznika koji su surađivali, a nisu bili uključeni u uzorak određena je na temelju prosječne dampinške marže izvorno uzorkovanog proizvođača izvoznika na kojega se članak 18. Osnovne uredbe više ne primjenjuje i na dva novo uzorkovana trgovačka društva s dampinškim maržama koje nisu de minimis. Zbog toga je dampinška marža izračunata za trgovačka društva koja surađuju, a nisu uključena u uzorak utvrđena na 8,4 %. (62) Uzimajući u obzir sve druge indijske proizvođače izvoznike, Komisija je prvo uspostavila razinu suradnje. S tim ciljem, napravljena je usporedba između ukupne količine izvoza prikazane u odgovorima na upitnik i ukupnog uvoza iz Indije koja proizlazi iz Eurostatovih statističkih podataka o uvozu. S obzirom na to da je suradnja bila na visokoj razini, rezidualna dampinška marža određena je prema najvišoj dampinškoj marži utvrđenoj za uzorkovane proizvođače izvoznike. Na temelju toga, određena je dampinška stopa od 16,2 % na sveobuhvatnoj razini. (63) Na temelju toga, ponderirane prosječne dampinške marže izražene u postocima cijena CIF-a na granici Unije, s neplaćenom carinom, iznose kako slijedi: Trgovačko društvo || Konačna dampinška marža GARG Inox || 11,8 % KEI Industries || 7,7 % Macro Bars and Wires || 0,0 % Nevatia Steel & Alloys || 4,1 % Raajratna Metal Industries || 16,2 % Venus Group || 11,6 % Viraj Profiles || 6,8 % Trgovačka društva koja surađuju, a nisu uzorkovana || 8,4 % Sva ostala trgovačka društva || 16,2 % 4. Industrija Unije 4.1. Industrija Unije (64) Pojedini su korisnici izrazili dvojbe oko broja proizvođača Unije navedenog u uvodnoj izjavi (63) Privremene uredbe. Tvrde da je broj proizvođača pogrešno procijenjen i da je na tržištu Unije u stvarnosti prisutno manje proizvođača. (65) Komisija ističe da prethodno navedena tvrdnja nije potkrijepljena dokazima. Komisija je utvrdila broj proizvođača Unije iznesenog u pritužbi, u fazi mirovanja i tijekom ispitnog postupka. U pogledu toga, Komisija je imala kontakte sa svih 27 poznatih proizvođača Unije. Ispitni postupak je potvrdio da je tijekom RIP-a dotični proizvod u Uniji proizvodilo 27 proizvođača Unije. Tvrdnja se stoga odbacuje i potvrđuje se uvodna izjava (63) Privremene uredbe. 4.2. Proizvodnja Unije i uzorkovanje proizvođača Unije (66) U nedostatku primjedbi, potvrđuju se uvodne izjave od (64) do (67) Privremene uredbe. 5. ŠTETA 5.1. Potrošnja Unije (67) Pojedini su korisnici tvrdili da bi se u analizama štete trebali zanemariti podaci koji se odnose na 2009. jer je financijska kriza koja se pojavila te godine imala štetne učinke, posebno u odnosu na potrošnju Unije. Međutim, čak i da je 2009. isključena iz analize i dalje bi se zabilježio trend rasta potrošnje (+5 %), što je pokazatelj poboljšanja stanja na tržištu. Štoviše, negativni učinci financijske krize prepoznati su u uvodnoj izjavi (68) Privremene uredbe U nedostatku drugih primjedbi, potvrđuje se uvodna izjava (68) Privremene uredbe. 5.2. Uvoz iz dotične zemlje u Uniju (68) Marža subvencije utvrđena za Macro Bars and Wires niža je od praga de minimis predviđenog u članku 9. stavku 3. Osnovne uredbe. Stoga se smatra da ovaj proizvođač izvoznik nije ostvario koristi iz programa dampinga u smislu članka 1. stavka 2. Osnovne uredbe tijekom razdoblja ispitnog postupka. Kao posljedica toga, njegov je obujam uvoza isključen iz obujma dampinškog uvoza iz Indije. Jedan proizvođač izvoznik, Venus group, tvrdio je da su određene transakcije greškom brojene dvaput. Komisija se složila s proizvođačem izvoznikom i stoga su te transakcije isključene iz ukupnog obujma dampinškog uvoza iz Indije. (69) Shodno tomu, revidirani su obujam, tržišni udio i prosječna cijena dampinškog uvoza. (70) Obujam i tržišni udio dampinškog uvoza: || 2009. || 2010. || 2011. || RIP Obujam || 15 826 || 27 291 || 34 494 || 33 252 Indeks (2009.=100) || 100 || 172 || 218 || 210 Tržišni udio || 12,0 % || 14,6 % || 17,6 % || 16,9 % Indeks (2009.=100) || 100 || 121 || 146 || 140 Izvor: Eurostat i odgovori na upitnik (71) Društvo Macro Bars and Wires izvozilo je ograničene količine dotičnog proizvoda tijekom RIP-a, a prethodno navedene transakcije društva Venus group također su bile u ograničenim količinama, stoga oduzimanje tog obujma uvoza od ukupnog obujma dampinškog uvoza iz Indije ne dovodi do promjena povezanima s kretanjima kako je navedeno u uvodnim izjavama (69) i (71) Privremene uredbe. Stoga se navedene uvodne izjave Privremene uredbe potvrđuju. (72) Prosječna cijena dampinškog uvoza: || 2009. || 2010. || 2011. || RIP Prosječna cijena || 2380 || 2811 || 3259 || 3207 Indeks (2009.=100) || 100 || 118 || 137 || 135 Izvor: Eurostat i odgovori na upitnik (73) Prilagodba obujma dampinškog uvoza ne dovodi ni do kakve značajne promjene prosječne cijene dampinškog indijskog uvoza ili izračuna sniženja cijena. Ponderirana prosječna marža sniženja cijena iznosi 15 %, što potvrđuje zaključke izvedene iz nalaza Privremene uredbe. (74) Indijski proizvođač izvoznik tvrdio je da se prodajne cijene u Uniji čine neprihvatljivima i podložnima iskrivljivanju. Međutim, naglašeno je da su cijene korištene u proračunima sniženja bile ishod podataka skupljenih i provjerenih tijekom kontrolnih ispitivanja u postrojenjima uzorkovanih proizvođača Unije. (75) Potvrđuju se zaključci doneseni na temelju nalaza opisanih u uvodnim izjavama (75) do (77) Privremene uredbe. 5.3. Gospodarsko stanje industrije Unije (76) Pojedine su stranke tvrdile da bi rezultate koje je dostavila industrija Unije trebalo smatrati razumno pozitivnima u kontekstu svjetske gospodarske krize i toga što, uz izuzeće jednog pokazatelja štete, tj. tržišnog udjela, svi ostali pokazatelji nisu upućivali na postojanje štete. (77) Jedna je stranka tvrdila da su se prosječne prodajne cijene industrije Unije povećale za približno 34 %, znatno više od njezinih troškova proizvodnje koji su se povećali za 13 % tijekom istog razdoblja. U tom smislu treba napomenuti da je na početku razmatranog razdoblja, odnosno 2009., industrija Unije ostvarivala prodaju ispod troškova proizvodnje te je iznad troškova proizvodnje prodaju uspjela ostvariti jedino od 2011. nadalje. (78) Iako su određeni pokazatelji štete kao što su obujam proizvodnje i iskorištenost kapaciteta pratili pozitivan trend ili ostali nepromijenjeni, primjerice u slučaju zaposlenosti, ispitnim je postupkom utvrđeno da čitav niz drugih pokazatelja povezanih s financijskim stanjem industrije Unije, odnosno profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja, nije pratio zadovoljavajući trend tijekom razmatranog razdoblja. Pokazatelj koji se odnosi na ulaganja poboljšao se u 2010., ali je u 2011. i tijekom RIP-a pao na razinu nižu od one iz 2009. Iako je istina da se povrat od ulaganja poboljšao od 2009. do 2011. dosegnuvši 6,7 %, tijekom RIP-a ponovno je pao na 0,8 %. Slično tome, pokazatelji koji se odnose na profitabilnost i novčani tok poboljšali su se do 2011., a zatim se ponovno počeli opadati tijekom RIP-a. Stoga se može zaključiti da se industrija Unije počela oporavljati nakon 2009., ali se njezin oporavak naknadno usporio zbog dampinškog uvoza iz Indije. (79) Na zahtjev zainteresirane strane potvrđuje se da su se razine zaliha utvrđene u uvodnoj izjavi (100) Privremene uredbe odnosile na aktivnost trgovačkih društava Unije u uzorku. (80) Industrija Unije tvrdila je da je ciljana profitna marža od 5 % utvrđena u privremenoj fazi bila preniska. Stranka nije potkrijepila svoju tvrdnju na zadovoljavajućoj razini. U uvodnoj izjavi (95) Privremene uredbe objašnjavaju se razlozi zbog kojih je ta profitna marža odabrana, a ispitnim postupkom nisu otkriveni bilo kakvi drugi razlozi za njezinu promjenu. Stoga se ciljani profit od 5 % zadržava za potrebe konačnih nalaza. (81) Jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da su poteškoće industrije Unije uvelike posljedica strukturnih problema. Stoga je ciljana profitna marža od 5 % također bila nerealna. (82) Podsjeća se da u skladu sa sudskom praksom[8] institucije trebaju uspostaviti profitnu maržu na koju bi industrija Unije u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja bez dampinškog uvoza mogla razumno računati. Profitna marža je 2007. iznosila 3,7 %; od 2008., zbog financijske i gospodarske krize, postala je negativna. Podnositelj pritužbe je tvrdio, a ispitni postupak utvrdio, da je dampinški uvoz počeo pristizati na tržište Unije od 2007. kada se obujam uvoza, koji je u 2006. iznosio 17 727 tona, povećao na 24 811 tona. Stoga se pokazalo da je nemoguće utvrditi ciljanu profitnu maržu na temelju profita od istovjetnih proizvoda proizvođača Unije na koji se može razumno računati. Zbog toga je, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (95) Privremene uredbe, Komisija odredila ciljanu profitnu maržu od 5 % na temelju stvarne dobiti zabilježene u drugim dijelovima industrije čelika koji nisu pretrpjeli štetu zbog dampinškog i subvencioniranog uvoza, kao što je učinjeno u drugim nedavnim ispitnim postupcima povezanima sa sličnim proizvodima u istom sektoru.[9]Također bi trebalo napomenuti da se profitna marža od 3,7 % zabilježena 2007. u svakom slučaju smatra preniskom zbog prisutnosti i povećanja dampinškog uvoza. Stoga se ciljani profit od 5 % zadržava za potrebe konačnih nalaza. 5.4. Zaključak o šteti (83) Komisija stoga zaključuje da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe. U nedostatku drugih primjedbi, potvrđuju se uvodne izjave (78) do (105) Privremene uredbe. 6. Uzročnost 6.1. Učinak dampinškog uvoza (84) Jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da je Privremenom uredbom zanemarena mogućnost industrije Unije da ostvari korist iz povećanja potrošnje od 2009. i da Komisija ne može pretpostaviti da će industrija Unije moći zadržati svoj tržišni udio na neodređeno vrijeme. (85) Za potrebe odgovora na navedene tvrdnje treba napomenuti da je ispitni postupak pokazao da se tržišni udio dampinškog indijskog uvoza povećavao brže od potrošnje na tržištu Unije. Obujam indijskog dampinškog uvoza povećao se za 110 % dok se tijekom istog razdoblja potrošnja povećala za 50 %. Nadalje, ispitnim je postupkom utvrđeno da je tijekom istog razdoblja prosječna indijska cijena stalno bila ispod prosječne cijene industrije Unije te je tijekom RIP-a snižavala prosječnu cijenu industrije Unije za 15 %. Posljedično tome, iako je industrija Unije u određenoj mjeri uistinu imala koristi od povećane potrošnje te je svoj obujam prodaje mogla povećati za 40 %, nije mogla zadržati svoj tržišni udio kako se moglo očekivati u sve boljim tržišnim uvjetima i s obzirom na slobodan proizvodni kapacitet industrije Unije. 6.2. Učinak ostalih čimbenika 6.2.1. Nedampinški uvoz (86) Tijekom razmatranog razdoblja, razvoj obujma nedampinškog uvoza i cijena usporediv je s razvojem obujma dampinškog uvoza i cijena. Štoviše, cijene dampinškog uvoza bile su na istoj razini kao i cijene nedampinškog uvoza, s tim da je prosjek cijena nedampinškog uvoza bio niži za 0,4 %. Također, obujam nedampinškog uvoza iznosi manje od šest posto od ukupnog uvoza iz Indije i malo više od jedan posto tržišnog udjela. Stoga, Komisija smatra da šteta uzrokovana nedampinškim uvozom iz Indije ne prekida uzročnu-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz Indije i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije tijekom RIP-a. 6.2.2. Uvoz iz trećih zemalja (87) Dva indijska proizvođača izvoznika i Vlada Indije ponovili su tvrdnju da je Narodnu Republiku Kinu trebalo uključiti u ispitni postupak i da je učinak uvoza iz Narodne Republike Kine na tržište Unije i industriju Unije bio podcijenjen. (88) Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (115) Privremene uredbe, ni u početnoj fazi ni u konačnoj fazi ne postoje dokazi o dampingu kojima bi se moglo opravdati pokretanje ispitnog postupka protiv dampinga povezanog s uvozom podrijetlom iz Narodne Republike Kine. Dakle, tvrdnja da je Narodnu Republiku Kinu trebalo uključiti u opseg ispitnog postupka nije utemeljena te se odbacuje. (89) Međutim, pokazalo se da se tijekom razmatranog razdoblja uvoz iz Narodne Republike Kine povećao, ostvarivši tržišni udio od 8,3 % tijekom RIP-a, kako se navodi u uvodnoj izjavi (113) Privremene uredbe. Osim toga, kineske uvozne cijene bile su niže od cijena industrije Unije i cijena indijskih proizvođača izvoznika na tržištu Unije. Stoga je dodatno ispitano je li uvoz iz Narodne Republike Kine mogao doprinijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije i prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između te štete i indijskog dampinškog uvoza. (90) Podaci dostupni u privremenoj fazi upućuju na to da je ponuda proizvoda koju predstavlja kineski uvoz bila drukčija i da su rasponi unutar kojih su kineski proizvodi bili prisutni bili drukčiji u usporedbi s proizvodima koje je prodavala industrija Unije ili čak onima indijskog podrijetla prodavanih na tržištu Unije. (91) Nakon objave privremene mjere Komisija je zaprimila nekoliko tvrdnji koje su upućivale na mogućnost da će kineski uvoz po niskim cijenama tijekom RIP-a dovesti do prekida uzročno-posljedične veze između dampinškog indijskog uvoza i materijalne štete koja se nanosi industriji Unije. (92) Analiza provedena na temelju statističkih podataka o uvozu povezanima s dvije oznake KN koje su ispitivane pokazala je da je 29 % kineskog uvoza izvršeno na tržištu proizvoda s nižim cijenama (pod oznakom KN 7223 00 99). To djelomično objašnjava zašto su kineske cijene u prosjeku niže od cijena industrije Unije i indijskih proizvođača izvoznika. Statistički podaci za oznaku KN 7223 00 99 također su pokazali da su kupci kineskih proizvođača bili koncentrirani u Ujedinjenom Kraljevstvu u kojem industrija Unije zapravo nije ni bila prisutna. Prosječna cijena (euro/MT) || 2009. || 2010. || 2011. || RIP 7223 00 19 || 2 974 || 3 286 || 3 436 || 2 995 7223 00 99 || 765 || 1 458 || 1 472 || 1 320 Izvor: Eurostat (93) U pogledu oznake KN 7223 00 19, analize provedene na temelju PCN-a pokazale su da su se i industrija Unije i indijski proizvođači uglavnom natjecali na tržištu proizvoda s višim cijenama na kojem su cijene i do četiri puta više od cijena na tržištu jeftinijih proizvoda unutar iste oznake KN.[10] Ispitni je postupak pokazao i da su razlike u cijenama općenito povezane s vrstom proizvoda i sadržajem nikla. (94) Kad je riječ o cjenovnoj razini uvoza iz Narodne Republike Kine, potrebno je istaknuti da je od 2009. do RIP-a prosječna cijena kineskog uvoza bila viša od dampinških cijena indijskih proizvođača izvoznika, što se može vidjeti iz tablice u nastavku u kojoj je prikazana prosječna cijena dampinškog indijskog izvoza obuhvaćenog oznakom KN 7223 00 19. Prosječna cijena (euro/MT) || 2009. || 2010. || 2011. || RIP || RIP + 1 7223 00 19 || 2974 || 3286 || 3436 || 2995 || 3093 Izvor: Eurostat (95) Tijekom RIP-a prosječna kineska uvozna cijena prvi je put bila niža od indijske uvozne cijene za dampinški uvoz. Međutim, riječ je bilo samo o privremenom stanju jer se razina kineskih cijena u godini nakon RIP-a povećala te je ponovno bila viša od indijskih cijena. (96) Osim toga, usporedbom obujma uvoza iz Indije i Narodne Republike Kine pokazalo se da je u svakom trenutku tijekom razmatranog razdoblja, a posebno tijekom RIP-a, uvoz iz Narodne Republike Kine bio znatno niži od uvoza iz Indije. Obujam uvoza iz Narodne Republike Kine u osnovi je iznosio manje od polovice ukupnog uvoza iz Indije. (97) Dakle, iako je uvoz iz Narodne Republike Kine doprinio šteti koju je pretrpjela industrija Unije, nije mogao utjecati na stanje industrije Unije u mjeri koja bi dovela do prekida uzročno-posljedične veze između subvencioniranog uvoza iz Indije i štete koju je pretrpjela industrija Unije. Stoga se potvrđuje uvodna izjava (113) Privremene uredbe. 6.2.3. Tržišno natjecanje ostalih proizvođača u Uniji (98) Jedna je stranka tvrdila da je moguće da su loši financijski rezultati proizvođača Unije posljedica tržišnog natjecanja ostalih proizvođača Unije koji nisu bili podnositelji pritužbe ili nisu podržali ispitni postupak pri pokretanju predmeta. (99) Tržišni udio ostalih proizvođača u Uniji razvijao se kako slijedi: || 2009. || 2010. || 2011. || RIP Prodaja Unije od ostalih proizvođača u Uniji (MT) || 34 926 || 55 740 || 55 124 || 55 124 Indeks (2009. = 100) || 100 || 160 || 158 || 158 Tržišni udio ostalih proizvođača u Uniji || 26,6 % || 29,8 % || 28,1 % || 27,9 % Izvor: pritužba i žalbeni odgovori (100) Proizvođači Unije koji nisu bili podnositelji pritužbe i koji nisu posebno podržali ispitni postupak činili su 44 % ukupne prodaje u Uniji navedene u uvodnoj izjavi (86) Privremene uredbe. Njihov obujam prodaje povećao se za 58 % s procijenjenih 34 926 tona u 2009. na 55 124 tone tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, takav je rast relativno skroman u usporedbi s rastom dampinškog uvoza iz Indije tijekom istog razdoblja (+110 %). Nadalje, tržišni udio tih proizvođača Unije ostao je relativno nepromijenjen tijekom razmatranog razdoblja i nije bilo pokazatelja da su njihove cijene niže od cijena proizvođača Unije u uzorku. Stoga se zaključuje da njihova prodaja na tržištu Unije nije pridonijela šteti koju je pretrpjela industrija Unije. 6.3. Zaključak o uzročnosti (101) U nedostatku primjedbi, potvrđuju se uvodne izjave od (121) do (124) Privremene uredbe. 7. Interes Unije 7.1. Opća razmatranja (102) U nedostatku primjedbi, potvrđuje se uvodna izjava (125) Privremene uredbe. 7.2. Interes industrije Unije (103) U nedostatku primjedbi, potvrđuju se uvodne izjave od (126) do (133) Privremene uredbe. 7.3. Interes nepovezanih uvoznika (104) U nedostatku primjedbi, potvrđuju se uvodne izjave od (142) do (144) Privremene uredbe. 7.4. Interes korisnika (105) Nakon uvođenja privremenih mjera, sedam korisnika i jedno udruženje korisnika kontaktirali su s Komisijom i iskazali interes za suradnju u ispitnom postupku. Upitnici su im poslani u travnju 2013. na njihov zahtjev. Međutim, samo su dva korisnika predala potpune odgovore na upitnik, a ukupni broj korisnika koji surađuju predstavljao je 12 % ukupnog uvoza iz Indije tijekom RIP-a i 2,5 % ukupne potrošnje Unije i imali su 32 zaposlenika u proizvodnji gotovih proizvoda povezanima s dotičnim proizvodom. Gospodarski učinak mjera na korisnike ponovno je procijenjen na temelju novih podataka dostupnih u odgovorima iz upitnika. Dva su korisnika posjećena radi provjere dostavljenih podataka. (106) Korisnici su tvrdili da je razina profitabilnosti od 9 %, navedena u uvodnoj izjavi (136) Privremene uredbe previsoka i da nije reprezentativna za industriju korisnika. Nakon primitka dodatnih odgovora iz upitnika, prosječna profitabilnost svih korisnika koji surađuju ponovno je ocijenjena te je utvrđeno da je iznosila 2 % prometa. (107) Također je utvrđeno da je u slučaju korisnika koji surađuju nabava iz Indije u prosjeku činila 44 % ukupne nabave dotičnog proizvoda i da je Indija bila jedini izvor opskrbe dvojice korisnika koji surađuju. Tijekom RIP-a promet proizvoda koji sadržava dotični proizvod činio je u prosjeku 14 % ukupnog prometa korisnika koji surađuju. (108) Pretpostavljajući najgori scenarij za tržište Unije, tj. da se moguće povećanje cijene ne može prenijeti na distribucijski lanac i da korisnici nastave nabavljati iz Indije u jednakim količinama kao i prije, učinak pristojbe na profitabilnost korisnika ostvarenu iz aktivnosti uporabe ili uključivanja dotičnog proizvoda značio bi smanjenje do točke kad bi korisnici bili u gubitku i dostigla bi se (negativna) profitabilnost od -0,6 %. (109) Komisija potvrđuje da će na individualnoj razini kratkoročni i srednjoročni učinak biti značajniji u odnosu na one korisnike čiji cjelokupni uvoz potječe iz Indije. Međutim, njih je relativno malo (dvojica od korisnika koji surađuju). Uz to imaju mogućnost, ako njihov indijski proizvođač pritom surađuje, zatražiti povrat pristojba u skladu s člankom 11. Osnovne uredbe ako su ispunjeni svi uvjeti za takav povrat. (110) Pojedini su korisnici ponovno izrazili zabrinutost da bi mjere utjecale na određenu vrstu žica koje se ne proizvode u Europi, odnosno vrste uključene u takozvanu seriju 200 kako je opisano u uvodnoj izjavi (139) Privremene uredbe. Prema mišljenju korisnika, nedostatak proizvodnje u Uniji posljedica je ograničene potražnje i specifičnosti proizvodnog procesa. (111) Međutim, ispitnim je postupkom utvrđeno da takvu vrstu žica od nehrđajućeg čelika proizvodi industrija Unije i da čini ograničeni udio tržišta Unije. Postoje i drugi izvori opskrbe dostupni korisnicima iz zemalja u kojima se ne primjenjuju antidampinške ili protusubvencijske mjere. Nadalje, ostale vrste žica od nehrđajućeg čelika mogu se koristiti u istu svrhu. Dakle, uvođenje mjera ne može imati značajan učinak na tržište Unije i te korisnike. Ta se tvrdnja stoga odbacuje. (112) Neki su korisnici istaknuli dulje vrijeme dostave istovjetnog proizvoda od proizvođača Unije u usporedbi s vremenom dostave dotičnog proizvoda iz Indije. Međutim, mogućnost trgovaca da skladište proizvode te da ih brzo učine dostupnima ne umanjuje činjenične dokaze negativnih učinaka dampinškog uvoza. Stoga se ovaj argument mora odbaciti. (113) Uzimajući u obzir prethodno navedeno, čak i ako bi mjere na uvoz iz Indije imale lošije posljedice za određene korisnike u odnosu na ostale, smatra se da će tržište Unije u konačnici imati koristi od uvođenje mjera. Posebno se smatra da bi ponovna uspostava poštenih uvjeta trgovine na tržištu Unije omogućila industriji Unije usklađivanje svoje cijene s troškovima proizvodnje; zadrži proizvodnju i razinu zaposlenosti; ponovno ostvari tržišni udio koji je prethodno izgubila i ostvari korist od povećane ekonomije razmjera. Time bi se industriji trebalo omogućiti postizanje razumnih profitnih marži kojima će se, srednjoročno i dugoročno, osigurati učinkovito poslovanje. Industrija će istovremeno poboljšati svoju cjelokupnu financijsku situaciju. Osim toga, ispitnim je postupkom utvrđeno da će mjere imati ograničeni ukupan učinak na korisnike i nepovezane uvoznike. Stoga se zaključuje da ukupna korist mjera očito nadilazi učinak na korisnike dotičnog proizvoda na tržištu Unije. 7.5. Zaključak o interesu Unije (114) S obzirom na prethodno navedeno, potvrđuje se procjena u uvodnim izjavama (145) i (146) Privremene uredbe. 8. Konačne antidampinške mjere 8.1. Razina uklanjanja štete (115) Za jednog proizvođača izvoznika izračun o uklanjanju štete bio je izmijenjen na nižu razinu nakon njegove tvrdnje da su se dogodile činovničke greške u pogledu korištenja pogrešne devizne valute u nekim transakcijama i uključivanjem internih transakcija u izračun. U nedostatku drugih primjedbi, potvrđuju se uvodne izjave od (148) do (151) Privremene uredbe. (116) Isti proizvođač izvoznik tvrdio je da Komisija nije obavila usporedbu na primjerenoj razini trgovanja zato što je indijski izvoz u Uniji usmjeren prema veleprodajnim kupcima, a prodaja industrije Unije usmjerena je prema krajnjim korisnicima na tržištu Unije. Međutim, ispitni je postupak pokazao da indijski proizvođači izvoznici prodaju svoje proizvode objema kategorijama i da se natječu s proizvođačima Unije za istu kategoriju klijenata. 8.2. Zaključak o razini uklanjanja štete (117) Za Macro Bars and Wires nije izračunana pojedinačna marža štete jer je konačna antidampinška marža tog trgovačkog društva bila na razini de minimis kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi (51). (118) Potvrđuje se metodologija korištena u Privremenoj uredbi. 8.3. Konačne mjere (119) S obzirom na prethodno navedeno i u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe, konačnu antidampinšku pristojbu trebalo bi uvesti na razini koja je dostatna za uklanjanje štete prouzročene dampinškim uvozom uzimajući pritom u obzir maržu subvencije izrečenu Uredbom Komisije br. 419/2013. (120) Stoga su stope dampinške pristojbe utvrđene usporedbom marža štete i dampinških marža, pritom uzimajući u obzir maržu subvencije koja se potpuno odbija od relevantne dampinške marže. Dakle, predložene stope antidampinške pristojbe iznose kako slijedi: Trgovačko društvo || Dampinška marža || Kompenzacijska pristojba || Marža štete || Stopa konačne antidampinške pristojbe GARG Inox || 11,8 % || 3,4 % || 22,6 % || 8,4 % KEI Industries || 7,0 % || 0,0 % || 41,9 % || 7,7 % Macro Bars and Wires || 0,0 % || 3,4 % || 30,3 % || 0,0 % Nevatia Steel & Alloys || 4,1 % || 3,4 % || 23,8 % || 0,7 % Raajratna Metal Industries || 16,2 % || 3,7 % || 17,2 % || 12,5 % Venus group || 11,6 % || 3,0 % || 23,4 % || 8,6 % Viraj Profiles Vpl. Ltd. || 6,8 % || 0,0 % || 32,1 % || 6,8 % Trgovačka društva koja surađuju, a nisu uzorkovana || 8,4 % || 3,4 % || 23,7 % || 5,0 % Sva ostala trgovačka društva || 16,2 % || 3,7 % || 41,9 % || 12,5 % (121) Pojedinačne stope antidampinške pristojbe za svako trgovačko društvo određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga one odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Te stope pristojba (za razliku od pristojbe na razini zemlje koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuju se isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz Indije koje su proizveli navedeni posebni pravni subjekti. Uvezeni proizvodi koje proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se posebno ne spominje u izvršnom dijelu ove uredbe, uključujući subjekte povezane s onima koji se posebno spominju, ne mogu imati koristi od tih stopa i podložni su stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”. (122) Jedan je proizvođač izvoznik u Indiji ponudio preuzimanje obveze u vezi cijene u skladu s člankom 8. stavkom 1. Osnovne uredbe. (123) Za dotični je proizvod posljednjih godina uočena značajna promjenjivost cijena i stoga nije prikladan za preuzimanje obveze u vezi fiksne cijene. Kako bi se riješio taj problem, indijski proizvođač izvoznik ponudio je klauzulu o indeksiranju na temelju cijene sirovine. U tom smislu, ne može se utvrditi izravna i precizna veza između promjene cijena i promjene indeksa te se stoga indeksiranje ne smatra primjerenim. Osim toga, ispitnim postupkom utvrđeno je da postoje različite vrste dotičnog proizvoda koje se ne mogu jednostavno razlikovati i koje imaju znatno različite cijene. (124) Nadalje, proizvođač izvoznik proizvodi paletu proizvoda od nehrđajućeg čelika i može prodati te proizvode istim kupcima u Europskoj uniji putem povezanih trgovinskih društava. To bi stvorilo visok rizik unakrsne kompenzacije i izuzetno bi otežalo učinkovit nadzor obveze. (125) Temeljem prethodno navedenog, Komisija je zaključila da se ponuda preuzimanja obveze ne može prihvatiti. (126) Svaki zahtjev kojim se traži primjena stope antidampinške pristojbe za pojedinačno trgovačko društvo (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog tijela) treba bez odgađanja uputiti Komisiji[11] sa svim relevantnim podacima, posebno o promjeni djelatnosti trgovačkog društva povezanima s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog tijela. Prema potrebi, Uredba o uvođenju konačnih antidampinških pristojba izmijenit će se u skladu s tim tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava koja ostvaruju koristi od pojedinačnih stopa pristojba. 8.4. Konačna naplata privremenih antidampinških pristojba (127) S obzirom na visinu utvrđenih dampinških marža i razinu štete koju je pretrpjela industrija Unije smatra se potrebnim osigurati iznose putem konačne naplate privremene antidampinške pristojbe, uvedene Privremenom uredbom, u okviru iznosa uvedenih konačnih pristojba. DONIJELO JE OVU UREDBU: Članak 1. 1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz žice od nehrđajućeg čelika sa: - masenim udjelom nikla od 2,5 % ili više, osim žice s masenim udjelom od 28 % ili više, ali ne više od 31 % nikla te 20 % ili više, ali ne više od 22 % masenog udjela kroma, - manje od 2,5 % masenog udjela nikla, osim žice s masenim udjelom od 13 % ili više, ali ne više od 25 % kroma i 3,5 % ili više, ali ne više od 6 % masenog udjela aluminija, trenutačno obuhvaćene oznakama KN 7223 00 19 i 7223 00 99, podrijetlom iz Indije. 2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, prije plaćanja carine za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode trgovačka društva navedena u nastavku, iznosi: Trgovačko društvo || Pristojba (%) || Dodatna oznaka TARIC Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana and Pune, Maharashtra || 8,4 || B931 KEI Industries Ltd, New Delhi || 7,7 || B925 Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra || 0,0 || B932 Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra || 0,7 || B933 Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat || 12,5 || B775 Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra || 8,6 || B776 Precision Metals, Mumbai, Maharashtra || 8,6 || B777 Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra || 8,6 || B778 Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra || 8,6 || B779 Viraj Profiles Ltd., Thane, Maharashtra and Mumbai, Maharashtra || 6,8 || B780 Trgovačka društva navedena u Prilogu || 5,0 || B781 Sva ostala trgovačka društva || 12,5 || B999 3. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama. Članak 2. Kada bilo koji indijski proizvođač izvoznik Komisiji dostavi dovoljno dokaza - da nije izvozio proizvode opisane u članku 1. stavku 1. podrijetlom iz Indije tijekom razdoblja ispitnog postupka (1. travnja 2011. – 31. ožujka 2012.) - da nije povezan s izvoznikom ili proizvođačem koji podliježe mjerama koje je uvela ova Uredba i - da je doista izvozio dotične proizvode, ili je preuzeo neopozivu ugovornu obvezu izvoza znatne količine u Uniju nakon razdoblja ispitnog postupka, članak 1. stavak 2. može se izmijeniti dodavanjem novog proizvođača izvoznika popisu u Dodatku I. Članak 3. Iznosi osigurani privremenim antidampinškim pristojbama u skladu s Uredbom (EU) br. 418/2013 o uvozu žice od nehrđajućeg čelika sa: - masenim udjelom nikla od 2,5 % ili više, osim žice s masenim udjelom od 28 % ili više, ali ne više od 31 % nikla te 20 % ili više, ali ne više od 22 % masenog udjela kroma, - manje od 2,5 % masenog udjela nikla, osim žice s masenim udjelom od 13 % ili više, ali ne više od 25 % kroma i 3,5 % ili više, ali ne više od 6 % masenog udjela aluminija, trenutačno obuhvaćene oznakama KN 7223 00 19 i 7223 00 99, podrijetlom iz Indije, konačno se naplaćuju. Oslobađaju se iznosi osigurani iznad konačnih stopa antidampinške pristojbe. Članak 4. Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu, Za Vijeće Predsjednik PRILOG Indijski proizvođači izvoznici koji surađuju, ali nisu uključeni u uzorak Dodatna oznaka TARIC B781 Naziv trgovačkog društva || Grad Bekaert Mukand Wire Industries || Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharastra Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd. || Mumbai, Maharashtra Bhansali Stainless Wire || Mumbai, Maharashtra Chandan Steel || Mumbai, Maharashtra Drawmet Wires || Bhiwadi, Rajastan Jyoti Steel Industries Ltd. || Mumbai, Maharashtra Mukand Ltd. || Thane Panchmahal Steel Ltd. || Dist. Panchmahals, Gujarat [1] SL L 343, 22.12.2009., str. 51. [2] SL L 126, 8.5.2013, str. 1. [3] SL L 126, 8.5.2013., str.19. [4] SL L 240, 7.9.2013., str.1. [5] SL C 240, 10.08.2012., str. 6. [6] Predmet C-595/11 Steinel [2013] nyr. [7] Predmet T- 170/94 Shanghai Bycicles [1997] ECR II-1383, stavak 64. [8] Predmet T-210/95 Europsko udruženje proizvođača umjetnih gnojiva (EFMA) protiv Vijeća [1999.] ECR II-3291, stavak 60. [9] Uredba Vijeća (EU) br. 383/2009 od 5. svibnja 2009. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih žica i žica u strukovima od nelegiranog čelika za prednaprezanje i naknadno naprezanje (PSC žice i žice u strukovima) podrijetlom iz Narodne Republike Kine, SL L 118, 13.5.2009. str. 1.; Uredba Komisije (EU) br. 1071/2012 od 14. studenoga 2012. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz navojnih cijevi ili lijevanog pribora za cijevi, od temperiranog lijevanog željeza, podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajlanda, SL L 318, 15.11.2012., str. 10.; Uredba Komisije (EU) br. 845/2012 od 18. rujna 2012. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih proizvoda od čelika s organskim premazom podrijetlom iz Narodne Republike Kine, SL L 252, 19.9.2012., str. 33. [10] Međutim, utvrđeno je da su industrija Unije i indijski proizvođači izvoznici prisutni na tržištu proizvoda s nižim cijenama, iako u manjoj mjeri. [11] Europska komisija, Glavna uprava za trgovinu, Uprava H, 1049 Bruxelles, Belgija.