Dužnosnici i privremeno osoblje

Indikativni podaci o ukupnim potrebama u pogledu osoblja za cjelokupno razdoblje od 2021. do 2027. Referentna brojka na temelju koje je zatraženo dodatno osoblje iznosi 189 EPRV-a (odnosno, osoblje koje radi u civilnoj zaštiti na dan 31. prosinca 2020.) Ta brojka već obuhvaća osoblje koje je zatraženo 2017. kao potpora prijedlogu Komisije za jačanje Mehanizma Unije za civilnu zaštitu (prijedlog sustava rescEU). Ukupan broj zatraženih dodatnih članova osoblja za razdoblje od 2021. do 2027. iznosi 10 EPRV-a. Zahtjev je opravdan činjenicom da će novi kompromis o reviziji Mehanizma Unije za civilnu zaštitu voditi do sustava čija će uspostava biti mnogo složenija i kojim će biti mnogo složenije upravljati u odnosu na prijedlog koji je Komisija podnijela u studenom 2017. Razlog tomu je činjenica da je Vijeće pristalo uvesti složenije administrativne odredbe, posebno o zajedničkom razvoju sredstava koje sufinancira Komisija. K tomu, elementi koje je Komisija prvotno predložila u okviru zakonodavnog prijedloga sada se moraju utvrditi provedbenim aktima, primjerice riječ je o kapacitetima obuhvaćenima sustavom rescEU (npr. borbe protiv požara iz zraka, timovi za hitnu medicinsku pomoć), a potrebno je na taj način utvrditi i operativno upravljanje tim kapacitetima (npr. definirati postupak donošenja odluka o njihovoj aktivaciji). Načelno, za obavljanje tih zadaća zadužit će se pravni stručnjaci, uključujući stručnjake za javnu nabavu, te stručnjaci na međuinstitucijskoj razini. Zahtjev za dodatno osoblje raspoređen je tijekom sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira kako bi se taj postupak mogao ponoviti za različite nove kapacitete te kako bi se ujedno zadržalo osoblje za upravljanje postojećim kapacitetima. U skladu s tim, najprije će biti potrebno dodatno osoblje za pripremu provedbenih akata i praćenje zakonodavnog postupka za utvrđivanje vrsta kapaciteta koje će sustav rescEU obuhvaćati (npr. kapaciteti za borbu protiv požara iz zraka, timovi za hitnu medicinsku pomoć, kapaciteti za suočavanje s kemijskim, biološkim, radiološkim i nuklearnim rizicima) i zatim za utvrđivanje uvjeta uporabe tih kapaciteta. Postoji načelan politički dogovor da će prvi provedbeni akt za definiranje kapaciteta sustava rescEU biti usmjeren na borbu protiv požara iz zraka. Nakon što taj provedbeni akt stupi na snagu, započet će faza razvoja kapaciteta za borbu protiv požara iz zraka u okviru sustava rescEU. Kao što je prethodno navedeno, to će vjerojatno biti složen postupak s obzirom na to da nekoliko zemalja članica može sudjelovati u razvoju jednog kapaciteta na temelju sporazuma o zajedničkoj nabavi, a u izvornom prijedlogu Komisije stoji da je potrebno pojednostavniti sufinanciranje i ovlastiti Komisiju da sama nabavlja ili unajmljuje sredstva. Priprema sporazuma o zajedničkoj javnoj nabavi i upravljanje tim sporazumima stvorit će dodatne složene elemente koji prvotno nisu bili predviđeni. Postupak definiranja kapaciteta i uvjeta uporabe i njihova razvoja morat će se ponoviti za druge vrste kapaciteta, primjerice kapacitete za hitnu medicinsku pomoć ili suočavanje s kemijskim, biološkim, radiološkim i nuklearnim rizicima. Naime, predstojeći kompromis otvara mogućnost da se u pričuvu sustava rescEU uvrsti mnogo širi raspon kapaciteta no što je predviđeno prvotnim prijedlogom Komisijom u kojem se navode samo četiri kapaciteta. Stoga će biti potrebno zaposliti dodatno osoblje tijekom razdoblja višegodišnjeg financijskog okvira kako bi se moglo odgovoriti na sve nove potrebe, a istovremeno upravljati postojećim kapacitetima sustava rescEU. Iz toga slijedi da će biti potrebno zaposliti osoblje s relevantnim stručnim znanjem u ključnim područjima civilne zaštite za potporu razvoja drugih vrsta kapaciteta.