Prije financijske krize 2007. regulatori nisu imali informacije o aktivnosti na tržištima izvedenica; to znači da su rizici, dok se nisu ostvarili, mogli ostati neprimijećeni. Štoviše, kreditni rizik druge ugovorne strane među drugim ugovornim stranama za OTC izvedenice često nije bio ublažavan, što je moglo dovesti do ostvarivanja gubitaka u slučaju da je za jednu od drugih ugovornih strana nastao status neispunjavanja obveza prije nego što ih je uspjela ispuniti. Zbog velikog obujma transakcija na tim tržištima i međusobne povezanosti sudionika na tržištu takvi bi gubici mogli predstavljati širu prijetnju za financijski sustav.

(d) Izvješća ESMA-e i ESRB-a o učinkovitosti zahtjeva za iznos nadoknade u ograničavanju procikličnosti i potrebi za definiranjem dodatnih intervencijskih kapaciteta u tom području: Oba su tijela dala prijedloge za poboljšanje tretmana procikličnosti. Komisija se slaže s prijedlogom za povećanjem transparentnosti zahtjeva za iznosom nadoknade s obzirom na to da tu informaciju trebaju članovi sustava poravnanja za učinkovito upravljanje svojim izloženostima i predviđanje iznenadnih promjena iznosa nadoknade, no druge bi promjene bile preuranjene s obzirom na nedavnu primjenu postojećih zahtjeva za iznos nadoknade i ograničavanje procikličnosti te nedostatak ostvarenog gubitka u standardima iznosa nadoknade od tada.

(ii) smanjili nerazmjerni troškovi i opterećenja.

4.1. Pojednostavnjenje i povećanje učinkovitosti zahtjeva

Sudionici u savjetovanju, uključujući središnje druge ugovorne strane, članove sustava poravnanja, nefinancijske druge ugovorne strane, male financijske druge ugovorne strane i mirovinske fondove, istaknuli su brojne zahtjeve koji bi se mogli usavršiti kako bi se osiguralo neometano funkcioniranje tržišta izvedenica ili omogućila jednostavnija provedba zahtjeva sudionika na tržištu, bez ugrožavanja ciljeva EMIR-a ili uvođenja dodatnih regulatornih opterećenja.

4.1.1. Uvođenje mehanizma za obustavu obveze poravnanja

ESMA i ESRB naglasili su nedostatak mehanizma u okviru EMIR-a za obustavu obveza poravnanja bez odgađanja, tvrdeći da bi to moglo biti potrebno za brzo reagiranje na dramatične promjene tržišnih uvjeta (npr. velike promjene u obujmu poravnanja ili likvidnosti) i brzo otklanjanje ili obustavu obveze poravnanja ako to zahtijeva situacija na tržištu. I nekoliko je drugih sudionika poduprlo uvođenje takvog mehanizma.

Obveze poravnanja mogu se izmijeniti ili otkloniti regulatornim tehničkim standardima („RTS”, Regulatory Technical Standards), no taj postupak može potrajati nekoliko mjeseci. Nadalje, mogu se predvidjeti okolnosti u kojima bi ubrzani postupak za obustavu obveze poravnanja mogao biti potreban radi izbjegavanja poremećaja na tržištu. Komisija će stoga predložiti mehanizam za obustavu obveze poravnanja kao dio prijedloga za oporavak i sanaciju središnje druge ugovorne strane za potrebe sanacije i razmotriti mogućnost proširivanja područja primjene obustave obveze poravnanja u druge odgovarajuće svrhe.

4.1.2. Olakšavanje predvidljivosti zahtjeva za iznos nadoknade

Mnogo je sudionika u savjetovanju, osobito sektorska udruženja i banke, istaknulo da trenutačno može biti teško predvidjeti razine iznosa nadoknade koje će biti obvezni polagati središnjim drugim ugovornim stranama za transakcije koje su središnje poravnane. Ti su sudionici uputili na to da bi se taj nedostatak mogao riješiti tako što bi središnje druge ugovorne strane na bolji način dijelile informacije članovima sustava poravnanja. ESMA i ESRB u svojim izvješćima o procikličnosti i zahtjevima za iznosom nadoknade ujedno su pozvali na veću transparentnost u pogledu standarda iznosa nadoknade i zahtjeva procikličnosti. Bolje dijeljenje informacija moglo bi povećati učinkovitost usklađivanja sa zahtjevima za iznosom nadoknade za sudionike na tržištu i omogućiti im bolje upravljanje imovinom.

Slično tome, u vezi s transakcijama koje nisu obrađene putem poravnanja, neki su sudionici, osobito financijske institucije, istaknuli nedostatak jasnog mandata za početne modele iznosa nadoknade koje ovjeravaju tijela, što bi moglo dovesti do nesigurnosti među sudionicima na tržištu u pogledu toga smatraju li tijela da su njihovi izračuni potpuno usklađeni s propisima. Mandat za početne modele iznosa nadoknade koje ovjeravaju tijela mogao bi promicati sigurnost za sudionike na tržištu i za ta tijela.

4.1.3. Racionalizacija izvješćivanja o trgovanju

Tema izvješćivanja trgovinskim repozitorijima privukla je znatan broj odgovora od sudionika na tržištu i tijela. Sudionici u savjetovanju, ponajprije sektorska udruženja i društva, kao i tijela javne vlasti, konzultantska društva, nevladine organizacije i sindikat, uputili su na to da mnoga izvješća dviju drugih ugovornih strana o istim transakcijama trenutačno nisu ispravno usklađena unutar trgovinskih repozitorija. To se djelomično pripisuje tome što nije dovoljno jasno o čemu se treba izvješćivati i kako te razlikama u zahtjevima među trgovinskim repozitorijima. Nadalje, sudionici su uputili na to da bi zahtjeve trebalo znatno pojednostavniti bez gubljenja ključnih podataka, osobito u pogledu izvedenica kojima se trguje na burzi. Sudionici su doveli u pitanje i činjenicu jesu li, kao rezultat poteškoća pri podnošenju ispravnih podataka i usklađivanju, podaci bili onoliko pouzdani i upotrebljivi koliko trebaju biti. Konačno, sudionici su doveli u pitanje korisnost zahtjeva za izvješćivanjem o transakcijama koje su postojale prije početka primjene obveze izvješćivanja (takozvani backloading) s obzirom na to da je vrlo zahtjevno izvješćivati o tim podacima – obuhvaća izvedenice koje su zaključene prije nego što su druge ugovorne strane mogle znati koje informacije treba zadržati i o njima izvijestiti – te se to smatra sve manje korisnim jer se tiče povijesnih podataka koji nisu od kritične važnosti za regulatore.

Mnogo je sudionika istaknulo poboljšanja koja su se mogla provesti na razini trgovinskih repozitorija kako bi prikupljanje podataka bilo učinkovitije, posebno upotrebom zajedničkih metodologija trgovinskih repozitorija Unije. Nadalje, ESMA upućuje na to da će novčane kazne za trgovinske repozitorije možda trebati povisiti da bi se osigurao djelotvoran nadzor.

Promicanje transparentnosti racionalizacijom zahtjeva za izvješćivanjem u određenim područjima i poboljšanjem funkcioniranja trgovinskih repozitorija neophodno je za potpuno ispunjavanje ciljeva EMIR-a. Dakle, smatra se da bi trebalo poduzeti daljnje ocjene trenutačnih pravila kako bi se pokrenule specifične aktivnosti za postizanje toga cilja. To može pomoći u smanjivanju opterećenja usklađivanja za sudionike na tržištu.

Nadalje, određena se tijela trećih država suočavaju s pravnim izazovima pri izvršavanju aranžmana koji su trenutačno zatraženi EMIR-om (npr. sklapanje međunarodnih sporazuma) za zajednički pristup podacima u trgovinskim repozitorijima. Trebale bi stoga biti ispitane alternativne metode koje tijelima trećih država pružaju pristup podacima trgovinskih repozitorija koji pružaju odgovarajuće zaštitne mjere.

Smanjenje nerazmjernih troškova i opterećenja

4.2.1. Opseg transakcija

Odgovorima se uputilo na brojna područja u kojima bi se opseg transakcija obuhvaćenih zahtjevima mogao smatrati nepotrebnim za postizanje ciljeva EMIR-a.

Naročito, dovedena je u pitanje činjenica je li zahtjev za poravnanje ugovora koji je sklopljen prije nego što je obveza poravnanja stupila na snagu (takozvani frontloading) primjerena s obzirom na ograničen broj ugovora koje će to obuhvatiti jer je to po prirodi privremena mjera, razmjerna teškoćama i nesigurnosti retrospektivne primjene obveza poravnanja. Društva i sektorska udruženja dovela su u pitanje činjenicu je li primjereno primijeniti zahtjeve za ublažavanje operativnog rizika na unutargrupne transakcije s obzirom na to da su te transakcije poduzete u istim grupama poduzeća u kojima koordinacija između drugih ugovornih strana proizlazi iz prirode transakcija.

Potrebno je preispitati do koje bi mjere transakcije sklopljene prije nego što je obveza poravnanja stupila na snagu i unutargrupne transakcije trebale ostati u opsegu svojih odgovarajućih zahtjeva.

4.2.2. Opseg subjekata