HR    HR 
 
 
 EUROPSKA  
KOMISIJA   
Bruxelles, 12.4.2017.  
COM(2017) 213 final  
  
IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, EUROPSKOM VIJEĆU I 
VIJEĆU  
Šesto izvješće o napretku prema uspostavi učinkovite i istinske sigurnosne unije   
 
2 
 I. UVOD  
Ovo je šesto mjesečno izvješće o napretku prema uspostavi učinkovite i istinske 
sigurnosne unije, koje obuhvaća promjene u dvama glavnim stupovima: suzbijanju 
terorizma, organiziranog kriminala i kiberkriminaliteta te infrastrukture kojom se 
podupiru te ja čanju zajedničke obrane i otpornosti na te prijetnje.  
Stockholm je 7. travnja bio posljednja meta terorističkog napada,  u kojem su četiri osobe 
smrtno stradale, a petnaest ih je ozlijeđeno kad je napadač ukradenim kamionom 
namjerno pokosio prolaznike u p ješačkoj ulici s trgovinama i zatim se zabio u robnu 
kuću. Dogodilo se to manje od tri tjedna nakon nasumičnog terorističkog napada vozilom 
i nožem u Londonu i ispred londonskih Domova parlamenta 22. ožujka, čiji je cilj bio 
izazvati pokolj na posjećenoj i  simboličnoj lokaciji. Korištenje niskom tehnologijom u 
oba napada, sličnih onima u Nici i Berlinu prošle godine, ponovo svjedoči o izazovu s 
kojim se suočavaju nadležna tijela država članica u sprečavanju takvih prijetnji te o 
važnosti stalnog rada u okvi ru sigurnosne unije na zaštiti lakih meta1.  
U ovom se izvješću donose ažurirani podaci o napretku ostvarenom u ključnim 
zakonodavnim i nezakonodavnim dosjeima sigurnosne unije. U njemu je poseban 
naglasak stavljen na borbu protiv teškog i organiziranog kr iminala kao jednog od tri 
ključna područja europskog programa sigurnosti za 20152. U kontekstu rada na novom 
ciklusu politika EU -a za borbu protiv teškog međunarodnog i organiziranog kriminala za 
razdoblje 2018. – 2021. ovim se izvješćem u skladu s mišljen jem Komisije utvrđuju 
budući prioriteti EU -a u borbi protiv teškog i organiziranog kriminala.  
Organizirani kriminal glavni je pokretač terorizma, koji omogućuje teroristima da dođu 
do oružja i financijskih sredstava. Razlika između kiberkriminaliteta i „k lasičnog“ 
kriminala također je sve manja jer se kriminalci služe Internetom za širenje svojih 
aktivnosti te kao izvorom financijskih sredstava i novih metoda za počinjenje zločina. 
Terorizam, organizirani kriminal i kiberkriminalitet stoga su međupovezana područja te 
je borba protiv organiziranog kriminala prioritet u djelovanju na razini EU -a u okviru 
sigurnosne unije.  
 
II.  PROVEDBA PRIORITETNIH DOSJEA U PODRUČJU SIGURNOSTI  
1.  Zakonodavna inicijativa:  
Direktiva (EU) 2017/541 o suzbijanju terorizma  objavljena je u Službenom listu 31. 
ožujka3. Novim će se pravilima pridonijeti sprečavanju terorističkih napada 
kriminalizacijom djela kao što su financiranje terorizma, obuka ili putovanje u cilju 
počinjenja terorističkih djela te organiziranje ili omogu ćavanje takvih putovanja. Njima 
se jačaju i prava žrtava terorističkih djela te utvrđuje katalog usluga kako bi se 
zadovoljile posebne potrebe žrtava terorističkih djela. Države članice moraju prenijeti 
nova pravila u svoje zakonodavstvo do 8. rujna 2018.  
Europski parlament na plenarnoj je sjednici 14. ožujka 2017. odobrio reviziju Direktive 
o vatrenom oružju4. Prijedlogom se znatno proširuje popis zabranjenog oružja 
(kategorija A) kako se najopasnije oružje ne bi našlo u rukama građana. Njima se 
akustično  i onesposobljeno oružje uključuje u područje primjene direktive te se pojačava 
                                                 
1  COM(2017) 41 final.  
2  COM(2015) 185 final.  
3  SL L 88 od 31.3.2017., str. 6.  
4  COM (2015) 750 final.  
 
3 
 mogućnost praćenja oružja na temelju strožih pravila o označivanju te razmjene 
informacija među državama članicama. Očekuje se da bi Vijeće svoj konačni pristanak 
trebalo dati 25. travnja. Države članice imat će rok od 15 mjeseci za prenošenje novih 
pravila u nacionalna zakonodavstva te 30 mjeseci da uvedu sustave za unos podataka za 
registriranje svih informacija potrebnih za praćenje i identifikaciju vatrenog oružja.  
Dana 21. ožujka 2017. počele su trostrane rasprave suzakonodavaca o Komisijinu 
prijedlogu ciljanih izmjena četvrte Direktive o sprečavanju pranja novca5 od 5. srpnja 
2016. Prijedlog je oblikovan tako da obuhvati nove načine financiranja terorizma, kao što 
su virtua lne valute i kartice s unaprijed uplaćenim sredstvima, te da se poveća 
transparentnost i time doprinese suzbijanju pranja novca. Komisija poziva 
suzakonodavce da što prije finaliziraju pregovore o tom važnom prijedlogu, kojim će se 
dodatno smanjiti sredstv a koja su na raspolaganju teroristima.  
U pogledu jačanja graničnih kontrola, 7. travnja na snagu su stupile izmjene Zakonika o 
schengenskim granicama  povezane sa sustavnim provjerama na vanjskim granicama, 
uključujući provjere građana EU -a6. Tim će se važ nim zakonodavstvom pojačati 
sigurnost unutar schengenskog područja. U određenim definiranim okolnostima te na 
temelju prethodne procjene rizika kako bi se osiguralo da se time ne prouzroči sigurnosni 
rizik,  u situacijama kada postoji nerazmjeran učinak na  protok prometa na određenim 
kopnenim i morskim granicama  na države članice moći će na tim granicama s vremenski 
ograničenim odstupanjem provoditi ciljane provjere građana EU -a u bazama podataka. 
Procjena rizika mora se dostaviti europskoj graničnoj i oba lnoj straži. U pogledu 
inicijativa povezanih s upravljanjem granicama, 23. ožujka počele su trostrane rasprave 
suzakonodavaca o prijedlozima Komisije za uspostavu EU-ova sustava ulaska/izlaska  u 
cilju boljeg upravljanja granicama, suzbijanja nezakonite migr acije i jačanja unutarnje 
sigurnosti evidentiranjem kretanja državljana trećih zemalja preko vanjskih granica 
schengenskog područja7. Komisija poziva suzakonodavce da ubrzaju rad kako bi ove 
godine mogao početi razvoj sustava, čime će se osigurati da posta ne operativan početkom 
2020. Tehnički razgovori suzakonodavaca o sustavu EU -a za informacije o 
putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS)8 dobro napreduju. Komisija će nastaviti 
aktivno podupirati suzakonodavce i daljnji rad. Prijedlog za EU -ov sustav ulaska/ izlaska 
i ETIAS zakonodavni su prioriteti u okviru zajedničke izjave9 Europskog parlamenta, 
Vijeća i Komisije. Institucije su se stoga dogovorile da će ti dosjei imati prioritet u 
zakonodavnom procesu kako bi se osiguralo njihovo brzo donošenje.  
U pogledu provedbe nedavno donesenih zakonodavnih dosjea Komisija i dalje podupire 
države članice u brzoj provedbi Direktive EU-a o evidenciji podataka o putnicima10. 
Komisija je 8. ožujka održala četvrti sastanak o provedbi Direktive o evidenciji podataka 
o putnicima, na kojem je zaključeno da je u nekoliko država članica u tijeku proces 
donošenja zakonodavstva ili izmjena zakonodavstva koje je bilo na snazi prije donošenja 
Direktive o evidenciji podataka o putnicima. Komisija će i dalje pratiti i podupirati 
provedbu.  
2.  Provedba nezakonodavnih mjera  
                                                 
5  COM(2016) 450 final, 5.7.2016.  
6  COM(2015) 670 final, 5.12.2015.   
7  COM(2016) 194 final, 6.4.2016., COM(2016) 196 final, 6.4.2016.  
8  COM(2016) 731 final, 16.11.2016.  
9  https://ec.europa.eu/commission/publications/joint -declaration -eus-legislative -priorities -2017_en  
10  SL L 119, 4.5.2016., str.  132. 
 
4 
 Završni sastanak Stručne skupine na visokoj razini za informacijske sustave i 
interoperabilnost  (HLEG) predviđen je za 25. travnja. U sklopu procesa završavanja 
rada skupine, u ožujku se sastala podskupina za po stojeće sustave kako bi razmotrila 
carinske sustave (upotrebu / pristup informacijama o kaznenom progonu) te pristup tijela 
kaznenog progona SIS -u, VIS -u i Eurodacu.  
Komisija je u ožujku u SAD -u predvodila delegaciju EU -a u čijem su sastavu bili 
trenutačno  i buduće predsjedništvo Vijeća, Koordinator EU -a za borbu protiv terorizma, 
načelnik Europolove jedinice za rad u vezi s prijavljenim internetskim sadržajima i 
ravnatelj Centra za izvrsnost Mreže za osvješćivanje o radikalizaciji. Delegacija je 
održala sa stanke s najvećim poduzećima u području društvenih medija i interneta u cilju 
jačanja dobrovoljnog partnerstva s EU -om te osiguranja daljnjeg djelovanja na temelju 
inicijativa koje su dogovorene u prosincu 2016. na  internetskom forumu EU -a. Kako 
je ranije  izviješćeno, internetski forum EU -a osnovan u prosincu 2015. ključni je dio 
odgovora Komisije na sve veću zlouporabu interneta kojoj pribjegavaju terorističke 
organizacije.  
Ključni rezultat bila je prezentacija radnog prototipa zajedničkih baza podataka o  
hashtagovima  koje su internetska poduzeća uspostavila kako bi se poduzećima 
omogućilo da označavaju poznati teroristički sadržaj, identificiraju slične sadržaje, 
procjenjuju ih u skladu s vlastitim politikama te ih nepovratno uklanjaju. Poduzeća se 
danas usmjeravaju na testiranje i povećavanje nadogradivosti te na identificiranje novih, 
osobito manjih, poduzeća koja bi se mogla uključiti u konzorcij radi maksimalnog 
iskorištavanja učinka i dosega alata.  Predstavnici EU -a naglasili su i kako je važno da 
poduzeća zauzmu proaktivniji stav putem automatskog prepoznavanja uvredljivih 
sadržaja .  
U okviru nastojanja Komisije na suzbijanju radikalizacije na internetu, dodatnih 10 
milijuna EUR namijenjeno je za kampanjama za borbu protiv terorističke propagande na 
internetu u okviru programa jačanja civilnog društva , ključne inicijative internetskog 
foruma EU -a. Na pokretanju programa 15. i 16. ožujka okupilo se 100 dionika.  
Mreža za osvješćivanje o radikalizaciji (RAN) i njezin Centar za izvrsnost  potiču 
razmjenu st ručnog znanja i najbolje prakse među stručnjacima na terenu koji rade na 
sprečavanju i suzbijanju radikalizacije. Centar za izvrsnost mreže RAN pruža potporu 
državama članicama, primjerice u osmišljavanju strategija prevencije i suzbijanja 
radikalizacije u  zatvorima. U skladu s najavom iz Komunikacije o radikalizacije iz 
2016.11 Komisija je početkom 2017. uspostavila Mrežu kreatora politike prevencije čija 
su dva glavna cilja: (i) pojačati i institucionalizirati razmjenu stručnog znanja i iskustava 
o pristup ima i politikama prevencije među državama članicama i (ii) više uključiti države 
članice u aktivnosti mreže RAN, osiguravajući veće širenje zaključaka RAN -a u 
pojedinoj državi članici te optimalno sudjelovanje nacionalnih, regionalnih ili lokalnih 
stručnja ka u događajima mreže RAN i utvrđujući potrebe u državama članicama za 
osposobljavanjima, radionicama i savjetovanjima te mreže. Prvi sastanak održan je 2. 
veljače 2017., a budući će se sastanci održavati četiri puta godišnje s naglaskom na 
prioritetnim te mama kao što su povratnici, deradikalizacija i polarizacija.  
Kako bi pridonijela poboljšanju prekogranične suradnje u području izvršavanja 
zakonodavstva, Komisija je 27. ožujka organizirala radionicu posvećenu praksi 
„prekograničnih potjera “. Riječ je o (o bično automobilskim) potjerama za 
                                                 
11 COM(2016) 379 final, 4.6.2016.  
 
5 
 osumnjičenicima koje policijski službenici države članice počinju na njezinu državnom 
području te nastavljaju na državnom području susjedne države članice. Prva radionica 
omogućila je konstruktivnu raspravu o praktičnoj pr ovedbi potjera te o načinima za 
olakšavanje tog osjetljivog aspekta prekogranične policijske suradnje.  
U pogledu sigurnosti zračnog prometa  postignut je pomak u području procjena 
prijetnje i ranjivosti za letove iz trećih zemalja u EU nakon što je u siječ nju započeo rad 
na razvoju matrice rizika u kojoj se procjena prijetnje kombinira s detaljnim elementima 
ranjivosti. To će pripremiti teren za određivanje prioriteta i koordinaciju vanjskih 
nastojanja na izgradnji kapaciteta u ranjivim trećim zemljama. EU je razvio čvrst okvir 
za sigurnost zračnog prometa, no važno je ubrzati navedene procese kako bi se uklonili 
mogući sigurnosni nedostaci. Zabrana upotrebe određenih elektroničkih uređaja  koju 
su nedavno uvele Sjedinjene Američke Države i Ujedinjena Kraljev ina ukazuje na 
potrebu bliskije suradnje država članica, uz poštovanje njihova prava na odluku o 
uvođenju dodatnih sigurnosnih mjera na letovima iz trećih zemalja. U cilju jačanja te 
koordinacije Komisija je 31. ožujka organizirala povjerljivi sastanak str učnjaka iz država 
članica, Australije, Kanade i Sjedinjenih Američkih Država.  
 
III. PRIORITETI EU -a U BORBI PROTIV TEŠKOG I ORGANIZIRANOG 
KRIMINALA – NOVI CIKLUS POLITIKA EU -a  
Cilj je tzv. ciklusa politika EU -a osigurati učinkovitu suradnju tijela kaznen og progona 
država članica te institucija i agencija EU -a koja bi trebala rezultirati usklađenim i 
odlučnim operativnim odgovorom na najveće kriminalne prijetnje s kojima se suočava 
EU. Riječ je o procesu koji se temelji na dokazima i počinje s Europolovom 
prezentacijom procjene prijetnje od teškog i organiziranog kriminala (procjena EU 
SOCTA)  u kojoj se utvrđuje niz preporuka u vezi s najvećim prijetnjama kriminala s 
kojima se suočava EU. Izvješće o procjeni EU SOCTA temelj je za raspravu među 
državama član icama o prioritetima u borbi protiv prijetnji kriminala na razini EU -a. 
Nakon što ih prihvati Vijeće za pravosuđe i unutarnje poslove, ti se prioriteti primjenjuju 
u prekograničnim operativnim aktivnostima na razini država članica, osobito u 
zajedničkim ak tivnostima država članica i agencija EU -a uz potporu Europske 
multidisciplinarne platforme za borbu protiv kaznenih djela.12 Komisija pruža te će i 
dalje pružati financijsku potporu za provedbu ciklusa politika EU -a, pri čemu je za 2017. 
namijenila 4 miliju na EUR uz 9 milijuna EUR za 2015. i 2016.  
Aktualni ciklus politika EU -a (2013. – 2017.) općenito se uspješno provodi. U skladu sa 
zaključkom neovisne evaluacije13 koju je naručila Komisija, njime je postignut najvažniji 
cilj poboljšanja suradnje država član ica u borbi protiv teškog i organiziranog kriminala.14 
Ciklus politika EU -a doveo je do poboljšanja u razmjeni informacija, najbolje prakse te 
pokretanja brojnih zajedničkih istraga i operacija država članica. Pridonosi je i razvoju 
povjerenja i odnosa, međ u ostalim s trećim zemljama.  
                                                 
12  https://www.europol.europa.eu/crime -areas -and-trends/eu -policy -cycle -empact  
13  Evaluacijska studija o ciklusu politika EU -a za borbu protiv teškog međunarodnog i organiziranog 
kriminala za razdoblje 2013. – 2017., Konačno izvješće, 30.1.2017.  
14  Aktualni ciklus politika EU -a ima devet prioriteta: olakšavanje nezakonitog useljavanja, trgovanje 
ljudima, krivotvorena roba, prijevare u vezi s trošarinama i PDV -om, kokain i heroin, sintetičke droge, 
nezakonita trgovina vatrenim oružjem, organizirani kriminal u vezi s imovinom i kiberkriminalitet.  
 
6 
 Novi ciklus politika pokrenut je 9. ožujka 2017. Europolovom prezentacijom izvješća o 
procjeni EU SOCTA za 2017.15 Izvješće se bavi mogućim vezama između teškog i 
organiziranog kriminala i terorizma , odnosno činjenicom da organizirani kriminal 
može podupirati terorizam aktivnostima kao što su trgovina vatrenim oružjem i 
krivotvorenje isprava te zaradom od krijumčarenja droge. Taj je pristup predložen u 
europskom programu sigurnosti16 te u Komunikaciji o provedbi Europskog pr ograma 
sigurnosti za borbu protiv terorizma i stvaranje uvjeta za uspostavu učinkovite i istinske 
sigurnosne unije.17  
U procjeni EU SOCTA za 2017. preporučuje se usmjeravanje na pet prioritetnih prijetnji 
kriminala: 1.  kiberkriminalitet , 2. proizvodnja, tr govina i raspačavanje droga , 3. 
krijumčarenje migranata , 4. organizirane provale i krađe  (organizirani kriminal u 
vezi s imovinom) te 5.  trgovina ljudima . Preporučuje se i rješavanje triju 
međusektorskih problema koji omogućuju ili potiču sve vrste teškog i organiziranog 
kriminala: (a) krivotvorenje isprava, (b) kriminalno financiranje uključujući pranje novca 
te (c) internetsku trgovinu nezakonitom robom i uslugama.  
Na temelju procjene EU SOCTA za 2017. Komisija i predsjedništvo Vijeća pripremaju 
prijedlo ge u pogledu prioriteta u borbi protiv kriminala za novi ciklus politika EU -a za 
razdoblje 2018. – 2021., o kojima će se raspravljati u Stalnom odboru za operativnu 
suradnju u području unutarnje sigurnosti i koje bi u lipnju 2017. trebalo prihvatiti Vijeće  
za pravosuđe i unutarnje poslove.  
S obzirom na utvrđivanje budućih prioriteta EU -a u suzbijanju teškog i organiziranog 
kriminala Komisija podupire pet prioriteta u pogledu prijetnji kriminala koje je utvrdio 
Europol (vidjeti odjeljke 1. do 5. u nastavku teksta). Uz to, Komisija smatra da bi na 
razini EU -a trebalo usmjeriti veću pozornost i financijska sredstva na suzbijanje sljedećih 
triju prijetnji kriminala: 6.  trgovanje vatrenim oružjem, 7. prijevare u vezi s PDV -om 
i 8. kaznena djela protiv okoliša . Navedena tri područja trebala bi biti prioritet u borbi 
protiv prijetnji kriminala i u okviru novog ciklusa politika EU -a (vidjeti odjeljke 6. do 8. 
u nastavku teksta).  
Ključan je problem istaknut u procjeni EU SOCTA za 2017. upotreba novih 
tehnologija za p očinjenje kaznenih djela . Tehnologija se u gotovo svim vrstama 
organiziranog kriminala sve vještije i učinkovitije upotrebljava i prilagođava. Internet se 
sve više upotrebljava za sve vrste nezakonite trgovine robom i uslugama. Zbog toga je 
nužno tijela za  kazneni progon opremiti odgovarajućim alatima za borbu protiv ove vrste 
internetskog kriminala te se zajednički osposobljavati i učiti. Agencija Europske unije za 
osposobljavanje u području izvršavanja zakonodavstva ima ključnu ulogu u osiguravanju 
odgova rajućeg osposobljavanja za službenike na terenu, u skladu s političkim 
prioritetima i utvrđenim prijetnjama.  
Važna je i vanjska dimenzija teškog i organiziranog kriminala . U procjeni EU 
SOCTA za 2017. ističe se da su u aktivnosti organiziranog kriminala n a području EU -a 
uključene osobe 180 različitih nacionalnosti koje žive u EU -u ili izvan njega. 40  % 
osumnjičenika nisu državljani država članica. Najvažnije krijumčarske rute povezane s 
prijetnjama organiziranog kriminala počinju izvan EU -a. Trenutačno se radi na 
                                                 
15  https://www.europol.europa.eu/activities -services/main -reports/european -union -serious -and-organised -
crime -threat -assessment -2017   
16  COM(2015) 185 f inal, 28.4.2015.  
17  COM(2016) 230 final, 20.4.2016.  
 
7 
 uklanjanju prijetnji organiziranog kriminala vanjskim djelovanjem18. Važno je i dalje 
osiguravati poveznice između unutarnje sigurnosti i vanjskog djelovanja EU -a pri 
uklanjanju prijetnji teškog i organiziranog kriminala, uključujući putem Europolov e 
suradnje s trećim zemljama.  
1. Kiberkriminalitet  
Kibernapadi se pojačavaju u smislu njihova intenziteta, broja i kvalitete.19 
Kiberkriminalitet po svojoj je naravi međunarodan: žrtve, kriminalci i dokazi često se 
nalaze u različitim zemljama i u različitim jurisdikcijama. Države članice pokazale su 
velik interes za prioritet kiberkriminaliteta, što je razvidno iz niza operativni h akcijskih 
planova20 za područja kibernapada, seksualnog iskorištavanja djece na internetu i 
prijevara s platnim karticama. Na razini EU -a Europski centar za kiberkriminal (EC3) pri 
Europolu znatno je pridonio borbi protiv kiberkriminaliteta21. Eurojust usk o surađuje s 
centrom EC3 upućivanjem stručnjaka te članstvom u upravi programa. EC3 je i sjedište 
Zajedničke radne skupine za djelovanje  protiv kibernetičkog kriminala . Njezina je misija 
vođenje koordiniranog djelovanja protiv najvećih prijetnji kiberkriminaliteta na temelju 
obavještajnih podataka u okviru prekograničnih istraga i operacija partnera22.  
Daljnji koraci uključuju ispitivanje mogućih rješenja za uklanjanje prepreka za 
provođenje kaznenih istraga kiberkriminaliteta, utvrđivanjem konkretnih inicijativa za 
pristup dokazima i informacijama23. Suradnja u borbi protiv kiberkriminaliteta mora 
zadržati naglasak na identificiranju i zaštiti žrtava na temelju postojećih prava žrtava 
utvrđenih u pravu EU -a24 i postojećoj najboljoj praksi25. Suradnja u borbi protiv 
seksualnog iskorištavanja djece na internetu mora se nastaviti te se dodatno ojačati. 26 U 
pogledu prijevara s platnim karticam a nužno je proširiti postojeću suradnju tijela 
kaznenog progona na kriminalne aktivnosti koje uključuju negotovinska plaćanja. U 
skladu s najavom iz akcijskog plana za jačanje borbe protiv financiranja terorizma 
                                                 
18  To uključuje projekte koje financira EU (primjerice na zapadnom Balkanu i u regiji Sahel), misije u 
okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike (kao što je operacija EUNAVFOR MED Sophia, 
koja je jasno osmišljena i za razbijanje poslovnog modela krijumčara) te misija za upravljanje 
granicama u trećim zemljama.  
19  Vidjeti izvješće o procjeni prijetnje organiziranog kriminaliteta na internetu (IOCTA) 2016.: 
https://www.europol.europa.eu/activities -services/main -reports/internet -organised -crime -threat -
assessment -iocta -2016  
20   Operativni akcijski planovi (OAP) osmišlje ni su za svaki od prioriteta EMPACT -a kako bi se 
koordiniralo djelovanje država članica i organizacija EU -a na uklanjanju utvrđenih prijetnji. Tijekom 
2015. i 2016. pokrenuto je 114 operativnih akcijskih planova za borbu protiv kiberkriminaliteta.  
21  Od nj egova  osnivanja EC3 je uključen u desetke važnih operacija i više od 200 raspoređivanja za 
operativnu potporu na terenu, što je rezultiralo stot inama uhićenja, te je analizirao više od 800 000 
predmeta , od kojih se većina odnosila na zlonamjerne radnje.  
22  https://www.europol.europa.eu/activities -services/services -support/joint -cybercrime -action -taskforce  
23  Zaključci Vijeća od 9. lipnja 2016. o u napređenju kaznenog pravosuđa u kiberprostoru.  
24  Konkretnije, Direktiva 2012/29/EU o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava 
kaznenih djela, SL L  315, 14.11.2012., str.  57. – 73. te Direktiva 2011/92/EU o suzbijanju seksualnog 
zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije, SL L  335, 17.12.2011., str.  1. – 
14. 
25  Primjerice, projekt NoMoreRansom  – https://www.nomoreransom.org/ , u koji su pod vodstvom 
Europola uključena tijela kaznenog progona i privatne organizacije, usmjeren je na pomoć žrtvama 
zlonamjernog softvera koji šifriraju njihove podatke ( ransomware  programi). Žrtvama se pružaju 
potrebni alati za dešifriranje njihovog softvera i vraćanje informacija.   
26  Vidjeti provedbeno izvješće Komisije o Direktivi 2011/92/EU o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i 
seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije, COM(2016) 872 final, 16.12.2016.  
 
8 
 Komisija će ažurirati Okvirnu odluku iz 2001 . o borbi protiv prijevara i krivotvorenja 
bezgotovinskih sredstava plaćanja.27 
2. Proizvodnja, trgovina i raspačavanje droga  
Tržište nedopuštenih droga i dalje je najveće kriminalno tržište u EU -u. U procjeni EU 
SOCTA za 2017. ističe se da je više od trećine kriminalnih skupina koje su aktivne u EU -
u uključeno u proizvodnju, trgovinu i raspačavanje različitih vrsta droga. Procjenjuje se 
da je godišnja vrijednost maloprodajnog tržišta droge u EU -u najmanje 24 milijarde 
EUR. Trgovina drogom također podupire nesl užbeno gospodarstvo, potiče nasilje i druge 
nezakonite aktivnosti te prouzročuje velike društvene probleme.  
EU djeluje protiv trgovine drogom u skladu sa Strategijom EU -a za borbu protiv droga 
2013. – 2020. kojom je obuhvaćeno smanjenje opskrbe drogom i po tražnje za njom. 
Komisija je 15. ožujka donijela prijedlog nacrta novog Akcijskog plana za suzbijanje 
droga za razdoblje 2017. – 2020. Kako bi se omogućilo brže i učinkovitije djelovanje 
EU-a u pogledu novih psihoaktivnih supstanci, Vijeće je u prosincu 20 16. prihvatilo opći 
pristup za novi zakonodavni paket za rješavanje problema novih psihoaktivnih tvari te 
podvrgavanje štetnih tvari kontroli na razini EU -a28. Rasprave suzakonodavaca počele su 
1. ožujka.  
3. Krijumčarenje migranata  
Krijumčarenje migranata u EU  danas je jedan od najbrže rastućih oblika organiziranog 
kriminala29. Krijumčarenje migranata potiče nezakonitu migraciju u EU, što utječe na 
sigurnost granica, potkopava upravljanje migracijama te je vrsta teškog kriminala koji 
migrante sve više izlaže nas ilju, iskorištavanju i smrtnoj opasnosti. U europskom 
migracijskom programu30 i Akcijskom planu EU -a protiv krijumčarenja migranata31 
utvrđena je potreba za davanje veće važnosti boljoj prevenciji i suzbijanju krijumčarenja 
migranata, uključivajući smanjivan je nezakonite migracije i gubitaka života na 
Sredozemlju. Povećana potpora Europolu, uključujući osnivanjem posebnog Europskog 
centra za suzbijanje krijumčarenja migranata, osmišljena je za potporu rješavanju tih 
izazova. U jednogodišnjem izvješću o radu o pisana je sveobuhvatna potpora europskim 
policijskim i graničnim tijelima u koordinaciji vrlo složenih prekograničnih operacija za 
suzbijanje krijumčarenja32. Eurojust je odredio i pravosudne kontaktne točke na žarišnim 
točkama u Grčkoj i Italiji koje će pr oslijeđivati relevantne informacije i predmete 
nacionalnim uredima Eurojusta radi daljnjeg pravosudnog postupanja i koordinacije na 
razini EU -a. Suzbijanje krijumčarenja migranata također je među važnim mjerama za 
središnju sredozemnu rutu koje su predlože ne u Zajedničkoj komunikaciji od 25. siječnja 
2017.33  
4. Organizirani kriminal u vezi s imovinom  
Organizirani kriminal u vezi s imovinom obuhvaća niz različitih kriminalnih aktivnosti 
visokospecijaliziranih i mobilnih skupina organiziranog kriminala koje dje luju širom EU -
                                                 
27  SL L 149, 2.6.2001., str.  1. – 4. 
28  COM(2016) 547 final, 29 .8.2016.  
29  Prema procjeni Europola, uslugama krijumčara služi se najmanje 90  % svih migranata i tražitelja azila 
koji nezakonito uđu u EU. Dobit mreža krijumčara migranata koje nude pomoć za ulazak ili 
useljavanje u EU u 2015. procjenjuje se na između 4,7  milijardi i 5,7 milijardi EUR.  
30  COM(2015) 240 final, 13.5.2015.  
31  COM(2015) 285 final, 27.5.2015.  
32  https://www.europol.europa.eu/newsroom/news/europol%E2%80%99s -european -migrant -smuggling -
centre -one-year 
33  JOIN(2017) 4 final, 25.1.2017.  
 
9 
 a, osobito organizirane provale, krađe i razbojništva te kaznena djela povezana s 
motornim vozilima34. Međutim, one se ne istražuju dovoljno jer se pojedina kaznena 
djela često klasificiraju kao sitni kriminal. Povećanje broja kućnih provala k oje se mogu 
pripisati putujućim kriminalnim skupinama koje najčešće potječu iz jugoistočne i istočne 
Europe velik je problem s kojim se suočavaju tijela kaznenog progona. Kako bi se 
spriječio taj oblik vrlo mobilnog kriminala, prioritet je suradnja tijela kaznenog progona 
unutar EU -a, ali i s partnerskim zemljama35. 
5. Trgovina ljudima  
Trgovina ljudima jedna je od najvećih prijetnji s kojima se EU suočava već više od 
desetljeća, što će ostati nepromijenjeno i u sljedećem ciklusu politika. Riječ je o jednom 
od n ajozbiljnijih oblika organiziranog kriminala i grubom kršenju ljudskih prava, ali 
ujedno i jednom od najisplativijih kriminalnih tržišta. 36 Trgovci ljudima za svoje se 
aktivnosti uvelike oslanjaju i na krivotvorenje isprava37.  
EU je razvio učinkovit i sveobuhvatan pravni i politički okvir za suzbijanje trgovanja 
ljudima, osobito Direktivom 2011/36/EU o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i 
zaštiti njegovih žrtava 38 te Strategijom EU -a za iskorjenjivanje trgovine ljudima 2 012. – 
2016.39 Komisija trenutačno na temelju postojećeg okvira te evaluacije njegovih rezultata 
razmatra koje su mjere potrebne za politički okvir nakon 2016.  
6. Trgovina vatrenim oružjem  
Nacionalna crna tržišta primarni su izvor vatrenog oružja za teroriste  i kriminalce. To se 
tržište temelji na krađi ili preusmjeravanju zakonitih pošiljaka oružja i oružja iz skladišta. 
Trgovina nezakonitim oružjem putem interneta, odnosno Darkneta i isporuka takvog 
oružja u redovitoj pošti ili pošiljkama danas je najuobičaj eniji način trgovine vatrenim 
oružjem u EU -u. Broj predmeta povezanih s istragama trgovine oružjem na Darknetu 
povećava se (2  % 2014., oko 6,5  % 2015. te 9  % 2016.).  
Određivanje trgovine vatrenim oružjem kao prioriteta u aktualnom ciklusu politika EU -a 
dalo je rezultate uz veće obvezivanje država članica (broj zemalja sudionica povećao se s 
12 na 22) te šire uključivanje carinskih tijela.40 Jača i suradnja s međunarodnim 
                                                 
34  U procjen i EU SOCTA za 2017. navodi se stalno povećanje broja prijavljenih provala tijekom 
posljednjih godina. Procjenjuje se da se svakih 1,5 minuta u EU -u dogodi jedna provala, pri čemu se u 
nekim državama članicama dnevno prijavljuje 1000 provala.  
35   Primjer je  prekogranične suradnje tijela za kazneni progon operacija Turnstone , provedena u svibnju 
2015., protiv teškog prekograničnog organiziranog kriminala u vezi s imovinom u Baltičkoj regiji. 
Gotovo 80  000 subjekata s popisa putnika i vozila na trajektima koji  plove Baltičkim morem 
provjereno je u nacionalnim i Europolovim bazama podataka, što je rezultiralo s 325 pozitivnih 
rezultata za važne mete. Počinitelji su uhićeni nakon intenzivne operacije praćenja, tijekom koje su 
osumnjičenici promatrani od prvog dol aska u Stockholm na trajektu iz Tallinna te na putu preko 
Švedske dugom više od 1000 km do norveškog grada Bodøa. Vidjeti pregled Europola iz 2015.  
36  Na temelju Europolova Izvješća o financijskom poslovnom modelu trgovanja ljudima iz 2015. 
procjenjuje se da se godišnje u svijetu na svim oblicima trgovine ljudima zaradi 29,4 milijarde EUR. 
Prosječni je godišnji prihod trgovaca ljudima oko 70 000 EUR. Godišnja zarada od seksualnog 
iskorištavanja povezanog s trgovanjem ljudima procjenjuje se na 25,8 milijardi  EUR, a zarada od 
iskorištavanja radne snage povezanog s trgovanjem ljudima na 3,5 milijardi EUR.  
37  Komisija je u prosincu 2016. donijela akcijski plan kako bi ojačala europski odgovor na krivotvorenje 
putnih isprava (COM(2016) 790 final, 8.12.2016.). Vijeće je 27. ožujka donijelo zaključke kojima se 
prihvaća akcijski plan i poziva na njegovu brzu provedbu.  
38  SL L 101, 15.4.2011., str. 1.  
39  COM(2012) 286 final, 19.6.2012.  
40  Sudjeluju 22 države članice (BE, BG, DK, EL ES, FI, FR, MT, NL, PT, RO, SI, SE, UK, LU, PL, HU, 
SK, AT, HR, DE i CY).  Sudjeluje devet institucija, agencija i mreža: Komisija, EUROPOL, CEPOL, 
 
 
10 
 partnerima (Interpol, UNODC) te regionalna suradnja (osobito na zapadnom Balkanu), 
što je rezultiralo prosjekom od 17 akcija godišnje tijekom tri posljednje godine41.  
Kako bi se prekinula opskrba oružjem koje je dostupno kriminalcima i teroristima, 
Komisija smatra da bi trgovina vatrenim oružjem trebala ostati prioritet u aktualnom 
ciklusu42 kao dopuna sporazuma iz ožujka o strožim kontrolama legalnog vatrenog 
oružja, uključujući proširenjem opsega zabrana za najopasnija oružja43.  
7. Prekogranične prijevare povezane s PDV -om  
Skupine organiziranog kriminala prouzročuju godišnje gubitke prihode izm eđu 40 i 60 
milijardi EUR prekograničnim prijevarama povezanim s PDV -om, a 2  % tih skupina 
odgovorno je za 80  % prijevara unutar Zajednice s nepostojećim trgovcem.44 Prijevare su 
vrlo složene i teško ih je otkriti, stoga je za njihovo suzbijanje neophodan k oordinirani 
pristup poreznih tijela i tijela kaznenog progona. Na razini EU -a, mreža poreznih 
službenika Eurofisc osigurava brzu i višestranu razmjenu ciljanih informacija za borbu 
protiv teških prekograničnih prijevara povezanih s PDV -om. Obrađuje najvažn ije 
obavještajne podatke o prevarantima te novim trendovima prijevare. S obzirom na 
financijske gubitke zbog prekograničnih prijevara povezanih s PDV -om iza kojih stoje 
kriminalne skupine, Komisija smatra da bi taj problem trebalo uključiti u novi ciklus 
politika EU -a45.  
Komisija će u skladu sa svojom najavom u rujnu 2017. iznijeti prijedlog približavanja 
jedinstvenom europskom području PDV -a, čime bi se uklonio najveći nedostatak sustava 
kako bi se znatno smanjile prekogranične prijevare46. 
Nakon što se osn uje, Ured europskog javnog tužitelja47 imat će ključnu ulogu u borbi 
protiv kaznenih djela koja ugrožavaju financijske interese Unije. Ured europskog javnog 
tužitelja bit će nadležan za istrage i kazneni progon tih kaznenih djela u cijelom EU -u, 
uključujući  teške prekogranične prijevare povezane s PDV -om koje prouzročuju štetu od 
najmanje 10 milijuna EUR. To se osobito odnosi na kružne prijevare i prijevare unutar 
Zajednice s nepostojećim trgovcem, u koje su često uključene strukture organiziranog 
kriminala48.  
                                                                                                                                                 
EUROJUST, ESVD, europska stručna skupina za vatreno oružje (EFE) , INTERPOL, FRONTEX, EU -
LISA i treće strane: Švicarska, US -ATF.  
41  Od približavanja nacionalnih zakonodavstava, uspostave centraliziranih koordinacijskih tijela 
(nacionalnih kontaktnih točki) kako bi se osigurala bolja razmjena informacija i obavještajnih  
podataka, aktivnosti osposobljavanja ili zajedničkih transnacionalnih istraga i operacija kaznenog 
progona (na zapadnom Balkanu, s naglaskom plinska/alarmna oružja, preinačeno vatreno oružje, 
internetsku trgovinu ili isporuku pošiljaka).  
42   Većina država  članica izrazila je svoju potporu tom prioritetu u tekućim razgovorima o pripremi novog 
ciklusa.  
43  COM(2015) 750 final, 18.11.2015.  
44  Izvješće Revizorskog suda br. 24/2015 o prijevarama unutar Zajednice u području PDV -a.  
45  Velik broj država članica t akođer se u tekućim razgovorima o pripremama novog ciklusa složio s tim 
da bi prijevare povezane s PDV -om trebale biti prioritet u novom ciklusu.  
46  Akcijski plan o PDV -u: Put k jedinstvenom europskom području PDV -a – vrijeme je za donošenje 
odluka (COM(2 016) 148 final, 7.4.2016.  
47  Dana 3. travnja 16 država članica obavijestilo je tri institucije EU -a o namjeri da pojačaju suradnju na 
osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja.  
48  Ured europskog javnog tužitelja osigurat će veći broj kaznenih progona, os uda i višu razinu povrata 
Unijina novca izgubljenog zbog prijevara. Njegove ovlasti temeljit će se na predloženoj Direktivi o 
suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima 
(direktiva PIF), kojom se utvrđuju mi nimalna pravila o definicijama kaznenih djela na štetu proračuna 
EU-a i kaznama (COM(2012) 363 final, 11.7.2012.). Direktiva PIF trebala bi se donijeti u lipnju 2017.  
 
11 
 8. Kaznena djela protiv okoliša  
Godišnji obujam kaznenih djela protiv okoliša iznosi od 91 do 258 milijardi USD49 te 
raste brzinom dva do tri puta većom od brzine rasta globalnog gospodarstva. S obzirom 
na to, riječ je o četvrtoj najvećoj kriminalnoj aktivn osti na svijetu, nakon trgovine 
drogom, krivotvorenja i trgovine ljudima.50 EU je izvorište (npr. nezakonita trgovina 
otpadom) ili odredišno tržište (npr. zaštićene vrste, nezakonite drvne sirovine) i/ili 
čvorište za trgovinu prema drugim regijama (npr. pro izvodi od divlje faune i flore kao što 
je slonovača).51 52 
Na razini EU -a važnost kaznenih djela protiv okoliša prepoznata je donošenjem Direktive 
o zaštiti okoliša putem kaznenog prava53. Kazneni zakoni država članica usklađeni su sa 
zahtjevima iz direktive o kažnjavanju različitih kategorija kaznenih djela protiv okoliša, 
uključujući kaznena djela povezana s otpadom te divljom faunom i florom. EU je u 
veljači 2016. donio i Akcijski plan EU -a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom 
faunom i florom,54 čija je  provedba u tijeku. Komisija podupire te surađuje i s EU -ovim 
mrežama policijskih službenika, tužitelja, inspektora i sudaca specijaliziranih za borbu 
protiv kaznenih djela protiv okoliša55. S obzirom na posljedice za gospodarstvo, veliku 
prijetnju sigurnos ti te njihov katastrofalni učinak na prirodni okoliš, Komisija smatra da 
bi kaznena djela protiv okoliša također trebalo uključiti u novi ciklus politika EU -a. 
 
IV.  ZAKLJUČAK  
Komisija smatra da je procjena prijetnje Europskoj uniji od teškog i organiziranog 
kriminala iz 2017. dobar temelj za utvrđivanje prioriteta EU -a u borbi protiv kriminala 
za sljedeće četiri godine. U skladu s tim Komisija poziva Vijeće da podrži sljedećih osam 
prijetnji krimina la kao prioritete ciklusa politike EU -a o teškom međunarodnom i 
organiziranom kriminalu za razdoblje 2018. – 2021.: kiberkriminalitet, kaznena djela 
povezana s drogom, krijumčarenje migranata, organizirani kriminal u vezi s 
imovinom,  trgovina ljudima, trgo vina vatrenim oružjem, prijevare povezane s PDV -om i 
kaznena djela protiv okoliša.  
U sljedećem izvješću, koje se očekuje 16. svibnja, navest će se zaključci Komisije na 
temelju završnog izvješća Stručne skupine na visokoj razini za informacijske sustave i  
interoperabilnost te Europskom parlamentu i Vijeću iznijeti konkretne ideje kao temelj za 
zajedničku raspravu o daljnjim koracima.  
 
                                                 
49  http://www.unep.org/Documents.Multilingual/Default.asp?DocumentID=27076&ArticleID=36202&l=en   
50  http://unep.org/documents/itw/environmental_crimes.pdf  
51  https://www.unodc.org/documents/data -and-analysis/wildlife/World_Wildlife_Crime_Report_2016_final.pdf ; 
http://unep.org/documents/itw/environmental_crimes.pdf  
52  Europol je 2015. koordinirao globalnu operaciju COBRA III za borbu protiv kriminala povezanog s 
divljom faunom i florom: u njoj su sudjelovali 25 država član ica EU -a, Interpol i Eurojust pod 
okriljem skupine EU -a za izvršavanje zakonodavstva u području divlje faune i flore. Operacija je bila 
prvenstveno usmjerena protiv trgovaca slonovom bjelokosti i rogovima nosoroga koji djeluju na ruti 
od Afrike preko Europ e prema azijskim tržištima (uglavnom Kina i Vijetnam). U njezinu okviru 
provedeno je 70 složenih istraga u 25 država sudionica te 600 zapljena, uključujući velike količine 
lijekova alternativne medicine koji sadržavaju ekstrakte zaštićenog bilja te nekolik o tisuća kilograma 
zaštićene drvne sirovine. Vidjeti pregled Europola iz 2015.  
53  Direktiva 2008/99/EZ o zaštiti okoliša putem kaznenog prava, SL L 328, 6.12.2008., str. 28.  
54  COM(2016) 87 final, 26.2.2016 . 
55  Mreža EnviCrimeNet, Europska mreža tužitelja  u području okoliša  (ENPE), IMPEL i Europski forum 
sudaca u području okoliša  (EUFJE).