HR    HR  
 EUROPSKA  
KOMISIJA 
Bruxelles, 4.4.2014. 
COM(2014) 215 final 
  
KOMUNIKACIJA KOMISIJE 
o učinkovitim, pristupa čnim i otpornim zdravstvenim sustavima 
 
 
2 
 1. Uvod  
Zdravstveni sustavi1 u suvremenim društvima imaju središnju ulogu u pomaganju ljudima da održe i 
poboljšaju svoje zdravlje. Zdravstveni sustavi trebali bi mo ći dodati godine životu, ali i dodati više 
života godinama.  
Zdravstveni sustavi država članica EU-a razli čiti su i u njima se odražavaju razli čiti društveni izbori. 
Međutim, unato č organizacijskim i financijskim razlikama, izgra đeni su na zajedni čkim vrijednostima 
koje je 2006. priznalo Vije će ministara zdravlja:2 na univerzalnosti, pristupu kvalitetnoj skrbi, 
pravednosti i solidarnosti. 
Među zdravstvenim sustavima EU-a u sve ve ćoj mjeri dolazi do interakcije. Stupanje na snagu 
Direktive 2011/243 bilo je klju čan korak za pove ćanje te interakcije. Ja čanje suradnje zdravstvenim bi 
sustavima trebalo pomo ći da bolje funkcioniraju kad su suo čeni s pove ćanom mobilnosti pacijenata i 
zdravstvenih stru čnjaka. 
Tijekom posljednjeg desetlje ća europski su zdravstveni sustavi bili suo čeni s rastu ćim zajedni čkim 
izazovima: pove ćanjem troškova zdravstvene zaštite, star enjem stanovništva koje je povezano s 
povećanjem učestalosti kroni čnih bolesti i višestrukih oboljenja, što dovodi do rastu će potražnje za 
zdravstvenom zaštitom, nedostatkom i ner avnomjernom raspodjelom zdravstvenih stru čnjaka, 
nejednakosti i nepravednosti u podru čju zdravlja u pogledu pristupa zdravstvenoj zaštiti. 
Nadalje, posljednjih je godina zbog  gospodarske krize došlo do ograni čenja dostupnih financijskih 
sredstava, čime su pogoršane poteško će država članica u osiguravanju održivosti njihovih 
zdravstvenih sustava.4 Time je pak ugrožena sposobnost država članica da osiguraju univerzalni 
pristup kvalitetnoj zdravstvenoj za štiti. Zdravstveni sustavi trebali bi biti otporni: mora ih se mo ći 
učinkovito prilagoditi promjenjivoj ok olini rješavanjem znatnih izazova ograni čenim sredstvima.  
Zbog pove ćanja međuovisnosti i zajedni čkih izazova potrebna je uža suradnja. Države članice 
usuglasile su se 2006. o zajedni čkim ciljevima u pogledu dostupnosti, kvalitete i financijske održivosti 
zdravstvene zaštite u kontekstu otvorene metode koordinacije za socijalnu zaštitu i socijalnu 
uključenost.5 Vijeće ministara zdravlja uspostavilo je 2011. po stupak razmatranja na razini EU-a kako 
bi državama članicama pomoglo da omogu će moderne, odgovorne i održive zdravstvene sustave.6 
                                                            
1  U ovoj su Komunikaciji zdravstveni sustavi definirani kao oni sustavi kojima je cilj pružiti usluge zdravstvene 
zaštite pacijentima – bez obzira na to jesu li one preventivne, dijagnosti čke, kurativne ili palijativne – čija je 
glavna svrha poboljšati zdravlje. 
2 Zaključci Vijeća o zajedni čkim vrijednostima i na čelima zdravstvenih sustava Europske unije, SL C 146, 
22.06.2006. 
3 Direktiva 2011/24/EU, SL L 88, 04.04.2011. 
4 To je naglašeno i u zaklju čcima Vije ća o Odboru za ekonomsku politiku (EPC) – Zajedni čko izvješće Europske 
komisije o zdravstvenim sustavima u EU-u (7. prosinca 2010.). 
5 Mišljenje Zajedni čkog odbora za socijalnu zaštitu / Odbora za gospodarsku politiku o Komunikaciji Komisije 
„Raditi zajedno, raditi bolje: prijedlozi za novi okvir modela otvorene koordinacije socijalne zaštite i politike uključivanja u Europskoj uniji”koju je EPSCO odobrio 10. ožujka 2006. 
6 Zaključci Vijeća: Ususret modernim, odgovornim i održivim zdravstvenim sustavima (6. lipnja 2011.).  
 
3 
 Prepoznali su da „ iako je osiguranje pravednog pristupa uslugama zdravstvene zaštite visoke kvalitete 
u okolnostima oskudnih gospodarskih i drugih sredstava uvijek bilo klju čno pitanje, trenuta čno se 
mijenjaju opseg i žurnost situacije te, ako se na njih ne odgovori, mogli bi postati klju čan čimbenik u 
budućem gospodarskom i socijalnom okruženju EU-a”.  
Vijeće ministara zdravlja u prosincu 2013. podržalo je postignuti napredak i pozvalo na nastavak rada 
u tom podru čju u svojim zaklju čcima o „postupku razmatranja mo dernih, odgovornih i održivih 
zdravstvenih sustava.”7 
U Godišnjem pregledu rasta iz 2014.8 (GPR) „najvažniji je prioritet ja čanje rasta i konkurentnosti” radi 
ostvarenja trajnog oporavka. Imaju ći na umu taj cilj, u GPR-u naglašena je potreba poboljšanja 
učinkovitosti i financijske održivos ti sustava zdravstvene zaštite, ja čajući u isto vrijeme njihovu 
učinkovitost i sposobnost ispunjenja potreba društva i osiguravanja klju čnih mreža socijalne 
sigurnosti. U njemu je prepoznata i važnost sekt ora zdravstvene zaštite u rješavanju posljedica 
gospodarske krize za društvo i naglašeno da su usluge zdravstvene zaštite podru čje u kojem će se u 
godinama koje dolaze otvoriti znatan broj radnih mjesta. Preporu čen je razvoj strategija aktivne 
društvene uklju čenosti, uklju čujući širok pristup pristupa čnim zdravstvenim uslugama visoke 
kvalitete. 
To je prethodno naglašeno 2013. kad je 11 država članica9 dobilo preporuku za reformu svojih 
zdravstvenih sustava, kao sastavni dio europskog semestra. Ve ćina je tih preporuka bila 
usredotočena na održivost i isplativost zdravstvenih sustava, pozivaju ći na reforme u bolni čkom 
sektoru, cijenama zdravstvenih usluga, ambulantne skrbi i primarne skrbi. U trima preporukama 
poziva se i na održavanje ili poboljša nje pristupa zdravstvenoj zaštiti. 
Osim što je samo po sebi vrijednost, zdravlje je i preduvjet za gospodarski napredak, kako je 
navedeno u radnom dokumentu službi Komisije pod nazivom „Ulaganje u zdravlje”, koji je sastavni 
dio Paketa mjera za socijalno ulaganje.10 Zdravlje ljudi utje če na gospodarske rezultate u smislu 
produktivnosti, ponude radne snage, ljudskog kapita la i javne potrošnje. Se ktor zdravstvene zaštite 
snažno je potaknut inovacijama i ima veliku gospodarsku važnost: čini 10 % BDP-a EU-a. Osim toga, 
riječ je o vrlo radno intenzivnoj aktivnosti i jednom od najve ćih sektora u EU-u: zdravstveni djelatnici 
činili su 8 % ukupne radne snage u Europi u 2010.11 
Iskorištavanjem iskustva i rada provedenog posljednjih godina te u cilju daljnj eg razvoja pristupa na 
razini EU-a, ova je Komunikacija usredoto čena na aktivnosti:  
1. jačanja učinkovitosti zdravstvenih sustava 
                                                            
7  Zaključci Vijeća o postupku razmatranja modernih, odgovornih i održivih zdravstvenih sustava (10. prosinca 
2013.).. 
8 COM(2013) 800 
9  Austrija, Bugarska, Češka Republika, Njema čka, Finska, Francuska, Malta, Poljska, Rumunjska, Slova čka i 
Španjolska. 
10 COM(2013) 83  
11 SWD(2012) 93, popratni dokument uz COM(2012) 173. 
 
4 
 2. povećanja dostupnosti zdravstvene zaštite 
3. poboljšanja otpornosti zdravstvenih sustava. 
2. Jačanje učinkovitosti zdravstvenih sustava  
Učinkovitost, sigurnost i iskustvo pacijenta klju čni su sastavni dijelovi kva litete zdravstvene zaštite, 
važnog elementa rada zdravstvenih sustava. Rad na sigurnosti pacijenata odvija se na razini EU-a,12 
dok je iskustvo pacijenata klju čno područje u kojem će se zahtijevati dodatna pažnja u budu ćnosti. 
Ta je Komunikacija usredoto čena na učinkovitost: sposobnost zdr avstvenih sustava da postignu 
pozitivne zdravstvene rezultate, odnosno da poboljšaju zdravlje stanovništva. 
Mjerenje u činkovitosti zdravstvenih sustava postajat će sve važnije, posebno zato što zdravstveni 
sustavi nisu jedini čimbenik za poboljšanje našeg zdravlja. Iako me đu državama članicama još uvijek 
postoje velike razlike u o čekivanom trajanju života, ipak svi živi mo dulje i boljeg smo zdravlja nego 
prethodne generacije. Do toga je, me đu ostalim, došlo i zbog znatnih postignu ća ostvarenih u javnom 
zdravlju i izvan zdravstvenog sustava. Treba o čekivati poboljšanja i u budu ćnosti, na primjer zbog 
toga što manje ljudi puši, manja je potrošnja alkohol a, bolja je prehrana i više se ljudi bavi tjelesnim 
aktivnostima. Op ći je konsenzus da se doprinos sektora zdravstvene zaštite zdravom stanovništvu 
znatno pove ćao u posljednjih pedeset do šezdeset godina.   
Prikupljanje informacija za usporedbu u činkovitosti zdravstvenih sustava još je u ranoj fazi. U 
primjerima navedenim u nastavku prikazana su podru čja u kojima je poboljšanje zdravlja najvidljivije, 
a poduprti su dostupnim pokazateljima za cijeli EU  (npr. perinatalna smrtnost, izbježiva smrtnost, 
pojava bolesti koje se mogu sprije čiti upotrebom cjepiva te pregledi za rano otkrivanje raka). Tom su 
usporedbom otkrivena velika odstupanja me đu državama članicama EU-a. 
Perinatalna smrtnost 
Perinatalna smrtnost izra čunava se kao zbroj kasne fetalne smrtnosti (nakon 28 tjedana trudno će) i 
rane neonatalne smrtnosti (unutar sedam dana od poroda). Za razliku od smrtnosti novoro đenčadi,13 
slabije je povezana sa socioekonomskim čimbenicima te je stoga pouzdaniji pokazatelj u činkovitosti 
zdravstvenog sustava. 
                                                            
12 Preporuka Vije ća od 9. lipnja 2009. o sigurnosti pacijenta, uklju čujući sprječavanje i suzbijanje infekcija 
povezanih sa zdravstvenom skrbi, SL C 151, 03.07.2009.  
13 Smrtnost novoro đenčadi broj je smrti djece unutar prve godine života na 1  000 živoro đene djece. 
 
5 
 Slika 1: stope perinatalne smrtnosti na ukupno 1  000 rođene djece (podaci iz 2011.  ili posljednji dostupni 
podaci) 
 
Izvor podataka: Baza podataka Eurostata, projekt Europeristat (koji su razvile službe Komisije) 
Stopa perinatalne smrtnosti smanjila se u posljednjih pet godina u ve ćini država članica, iako je u 
nekim zemljama tijekom tog razdoblja zabilježeno pove ćanje.  
Izbježiva smrtnost 
Izbježiva smrtnost definirana je kao slu čajevi prerane smrti do kojih ne bi trebalo do ći ako se 
pacijentu pruži pravovremena i u činkovita zdravstvena zaštita. To je klju čni pokazatelj koji se 
upotrebljava za istraživanje doprinosa zdravstvenih sustava zdravlju.14 Izbježiva smrtnost povezuje 
standardizirane stope smrtnosti za odabrani niz bole sti za koje se procjenjuje da zdravstvena zaštita 
ima izravan utjecaj.  
Slika 2: izbježiva smrtnost, standardizirane stope smrtnosti na 100  000 stanovnika –– 2010. 
 
Izvor podataka: Eurostat (podaci za Gr čku nisu dostupni) 
                                                            
14 U usporedbe „izbježive smrtnosti” treba uklju čiti pojavu bolesti, a ne samo smrtne slu čajeve povezane s 
odgovaraju ćim bolestima.Me đutim nije osigurana dostupnost usporedivih podataka. 

 
6 
 Gotovo sve države članice uspjele su izme đu 2000. i 2010. smanjiti izbježivu smrtnost, iako se stope 
smanjenja me đu njima znatno razlikuju. 
Zarazne bolesti 
Na pojavu odre đenih zaraznih bolesti izravno utje če pružanje odgovaraju ćih usluga zdravstvene 
zaštite: zahvaljuju ći kampanjama za cijepljenje znatno je  smanjena pojava bolesti koje se mogu 
spriječiti upotrebom cjepiva (iako su u nekim zemljama zabilježeni zabrinjavaju ći znakovi pada stope 
cijepljenja). 
Slika 3: pojava bolesti koje se mogu sprije čiti upotrebom cjepiva – potvr đeni slučajevi na 100  000 
stanovnika – 2011. 
 
Izvor podataka: Godišnji epidemiolo ški izvještaj ECDC-a iz 2012.  
Čak i uz usredoto čenost na malen broj bolesti koje se mogu sprije čiti upotrebom cjepiva 
(meningokokna bolest, hepatitis B, zaušnjaci i ospice), stope pojave bolesti u državama članicama 
znatno se razlikuju. 
Pregledi za rano otkrivanje raka 
Rana dijagnoza raka debelog crijeva, raka vrata maternice i raka dojke s pomo ću organiziranih 
programa ranog otkrivanja temeljenih na stanovništvu koristan je pokazatelj u činkovitosti sustava 
zdravstvene zaštite u postupanju s rizi čnim sektorima. Vije će je preporu čilo provođenje tih programa 
u skladu s europskim smjernicama za osiguranje kvalitete.15  
Rak dojke podru čje je u kojem je zabilježen najve ći napredak. Nacionalni programi ranog otkrivanja 
obično su u skladu sa smjernicama EU-a u pogledu de finiranja ciljnih dobnih skupina (žene u dobi od 
50 do 69 godina) i preporu čenih vremenskih razmaka izme đu mamografskih pregleda. Me đutim, iako 
je u europskim smjernicama utvr đena poželjna ciljna stopa pregleda od najmanje 75  % prikladnih 
žena (i prihvatljivu razinu od 70  %), samo je nekoliko država članica postiglo tu stopu 2010. 
                                                            
15 Preporuka Vije ća od 2. prosinca 2003. o pregledima za rano otkrivanje raka; SL L 327, 16.12.2003. Vidi i 
europske smjernice za osiguranje kvalitete pregleda za rano otkrivanje i dijagnozu raka debelog crijeva, pregleda 
za rano otkrivanje raka vrata maternice te pregleda za rano otkrivanje i dijagnozu raka dojke. 

 
7 
 Slika 4: pregledi za rano otkrivanje raka do jke – % pregledanih žena od 50 do 69 godina 
 
Izvor podataka: Ukratko o zdravlju, Europa 2012., OECD, nacionalna statistika  
Glavna saznanja  
Mogu se donijeti prva opažanja u pogledu tih po sebnih pokazatelja, iako oni nisu dovoljno 
reprezentativni da bi mogli podržati opširnu ocjenu zdravstvenih sustava. U tim opažanjima 
odražavaju se velika odstupanja me đu državama članicama EU-a. Pokazuju i da su posljedice za 
zdravlje višedimenzionalne i teško ih je definirati. Op ćenito je procjena u činkovitosti zdravstvenih 
sustava složen postupak: u činci mjera zdravstvene zaštite mo gu se pokazati tek nakon dugih 
razdoblja, a usporedivost je i pouzdanost podataka izazov. Me đutim, provode se aktivnosti za 
poboljšanje sustava. 
Komisija je podržala razvoj temeljnih pokazatelj a europskog zdravlja (ECHI), niza pokazatelja za 
praćenje zdravlja stanovništva i rada zdravstvenih sust ava. Objavljeno je i nekoli ko izvještaja u kojima 
se procjenjuju europski zdravstveni sust avi. Posebno su vrijedni primjeri zajedni čki izvještaj EPC-a i 
Europske komisije o zdravstvenim sustavima, objavlje n 2010., te serija „Ukratko o zdravlju”, koju su 
objavili OECD i Komisija. 
Još je jedan važan korak poduzet 2013.: Odbo r za socijalnu zaštitu razvio je zajedni čki okvir procjene 
zdravlja, koji je trebao biti sredstvo za prvo otkrivanje mogu ćih problema u zdravstvenim sustavima 
država članica. Taj je okvir klju čan doprinos usporednoj analizi rada  zdravstvenih sustava, a u obzir se 
uzima i dostupnost podata ka na razini EU-a. Kona čno, iz okvirnih programa za istraživanje i tehnološki 
razvoj omogu ćena su sredstva za nekoliko projekata za ra zvoj pokazatelja i metodologijâ procjene 
rada zdravstvenih sustava.16 
3. Povećanje d ostupnosti zdravstvenih sust ava  
Zdravstveni sustavi moraju biti dostupni. To je jedno od na čela navedenih u Europskoj socijalnoj 
povelji 17kojim se naglašava važnost transparentnih kriterija za pristup lije čenju i obveza država da 
                                                            
16 Vidi na primjer projekte ECHO ( http://www.echo-health.eu ), Eurohope ( http://www.eurohope.info ) i 
EuroREACH ( http://www.euroreach.net ). 
17 Revidirana Europska socijalna povelja, Strasbourg, 3. svibnja 1996. 

 
8 
 imaju prikladan sustav zdravstvene zaštite kojim se ne isklju čuje dijelove stanovništva iz primanja 
usluga zdravstvene zaštite. 
Međutim, pristup zdravstvenoj zaštiti teško je izmjerit i, a ne postoji detaljna metodologija na razini 
EU-a za pra ćenje i promicanje najbolje prakse. To bi bio važan korak za smanjenje zdravstvenih 
nejednakosti.18  
Pokazatelj koji se često upotrebljava odstupanja su u cijelo m EU-u u postotcima stanovnika koji 
prijavljuju poteško će u pristupu zdravstvenoj skrbi zbog razloga povezanih19 s dostupnosti 
zdravstvenih sustava: vremena čekanja, udaljenosti i podjele troškova. Me đutim, ti rezultati proizlaze 
iz samoprijavljenih potreba te je stoga moglo do ći do kulturnih predrasuda pri usporedbi razli čitih 
zemalja. 
Slika 5: Neispunjene potrebe za lije čničkim pregledima po razlogu, udjelu stanovništva (%), prema 
vlastitim navodima 
 
Izvor: Eurostat, Statistika o dohotku i životnim uvjeti ma iz 2012. (podaci iz 2011. za Austriju i Irsku) 
Pristup zdravstvenoj zaštiti rezultat je interakcije razli čitih čimbenika, uklju čujući pokrivenost 
zdravstvenim sustavom (odnosno tko ima pravo na  zdravstvenu zaštitu), razinu pokrivenosti 
(odnosno na što sve gra đani imaju pravo), pristupa čnost i dostupnost usluga zdravstvene zaštite. Na 
pristup zdravstvenoj zaštiti isto tako izravno utje ču i modeli organizacije i upravljanja koji se 
upotrebljavaju u zdravstvenim sustavima. Pacije ntu se pristup zdravstvenoj zaštiti može činiti 
otežanim ako su zdravstveni sustavi sl oženi i nedostaje im  transparentnosti. 
Pokrivenost zdravstvenim 
osiguranjem
(udjel stanovništva)
Košarica zdravstvene 
zaštite
(razina pokrivenosti)Pristupačnost skrbi
(participacija, sudjelovanje 
u troškovima)
Dostupnost skrbi
(udaljenost, vrijeme 
čekanja)PRISTUP ZDRA VSTVENOJ 
ZAŠTITI
 
                                                            
18 COM(2009) 567. 
19 Napomena: klasifikacija „ostali razlozi” u ovom istraživanju odnosi se na razloge koji nisu povezani s 
lokalnim zdravstvenim sustavima, npr. „nedostatak vremena”, „strah od lije čnika“ itd. 

 
9 
 Pokrivenost stanovništva 
Zdravstvene usluge najve ćim se dijelom financiraju iz javn ih izvora u gotovo svim državama članicama 
EU-a. Pokrivenost zdravstvenom zaštitom univer zalna je ili gotovo univerzalna u svim državama 
članicama; me đutim, neki stanovnici iz koji žive u nepovoljnim okolnostima i dalje su isklju čeni iz 
primjerene pokrivenosti zdravstvenom zaštitom. 
Razina pokrivenosti Javno financirani zdravstven i postupci razlikuju se me đu nacionalnim zdravstvenim sustavima. Na 
primjer, usluge stomatološke i oftalmološke zaštite te odre đeni suvremeni postupci lije čenja 
pokriveni su samo u nekim državama članicama. U nekoliko država članica nisu izri čito definirani 
postupci lije čenja koji se financiraju iz javnih izvora. Ti me se komplicira postupak usporedbe i analize 
kojim bi se moglo pridonijeti donošenju konsenzusa  o minimalnim ili optimalnim razinama pružanja 
skrbi. 
Pristupačnost  
Od ljudi se često zahtijeva da financijski pridonose uslugama  koje su im potrebne tako da sudjeluju u 
troškovima ili participaciji. Time se može pomo ći osigurati odgovorna upotreba zdravstvenih usluga; 
međutim, istovremeno ta participacija ne bi smje la biti prepreka ili smetnja ljudima da prime 
zdravstvenu zaštitu koja im je  potrebna. Mjerama za ograni čavanje troškova u zdravstvenim 
sustavima kojima bi se trebala poticati racionalnija upotreba zdravstvene zaštite ne bi trebalo 
neopravdano smanjiti pristup zdravstv enoj zaštiti visoke kvalitete.  
Dostupnost (zdravstveni djelatnici, udaljenost od mjesta pružanja skrbi, vrijeme čekanja) 
Pacijenti bi trebali imati razuman pristup uslugama zdravstvene zaštite: ne bi smjeli trebati putovati 
predaleko ili predugo čekati da bi pristupili uslugama koje su  im potrebne. To je posebno ozbiljan 
izazov u ruralnim i udaljenim podru čjima. 
Probleme u pogledu udaljenosti moglo bi se prevladati s pomo ću cjelovitijih modela zdravstvene 
skrbi kojima bi se poboljšao kontakt izme đu pacijenata i zdravstvenog sustava te širom upotrebom 
rješenja e-zdravstva. 
Na razini cijelog EU-a ne postoji definicija mjerenja vremena čekanja, iako je to važan koncept iz 
Uredbe 883/04
20 i Direktive 2011/24. To bi se moglo promijeniti jer se Direktivom 2011/24 
poboljšava odgovornost zdravstvenog sustava za pristup skrbi pove ćanjem transparentnosti 
koncepta „nepotrebne odgode” pri čekanju na lije čenje. 
Zbog starenja stanovništva i pove ćanja broja višestrukih kroni čnih bolesti zahtijeva se kombinacija 
različitih vještina, s posljedicama na sadržaj pr ograma medicinskog usavršavanja. Razdvojenost 
zanimanja mogla bi postati manje stroga zbog st varanja multidisciplinarnih timova. Potražnja za 
vještinama i sposobnostima u sektoru zdravs tvene zaštite neprestano se mijenja te će se uloge i 
zanimanja vjerojatno razvijati kako bi se ispunile po trebe stanovništva. Na prim jer, zbog visoke stope 
                                                            
20 Uredba 883/2004 od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti, SL L 166, 30.04.2004. 
 
10 
 tjelesne neaktivnosti u EU-u i s njom povezanih čimbenika rizika za zdravlje zdravstveni stru čnjaci 
imaju klju čnu ulogu savjetovanja pacijenata o važnosti tjelesne aktivnosti i sura đuju s drugim 
sektorima kao što je sektor sporta.21 
Kako bi išli ukorak s tim razvojem doga đaja, sustavi planiranja medicins kog usavršavanja moraju biti 
pametniji, brže djelovati i biti u boljem položaju za privla čenje studenata specij alizacijama koje su 
najpotrebnije. 
Osim toga,  dokazi pokazuju da treba obratiti pozorn ost na lijekove zbog toga što su privatni troškovi 
u slučaju lijekova znatno ve ći od onih za druge vrste zdravstvene zaštite pokrivene javnim sredstvima. 
Nacionalne odluke o odre đivanju cijena i naknadama troškova im aju izravne i neizravne utjecaje na 
pristup lijekovima u cijelom EU-u: inovativni proizv odi nisu uvijek u isto vrijeme dostupni u svim 
državama članicama, a u nekim zemljama možda uop će neće biti dostupni. 
Prvi korak za poboljšanje napravljen je po stupkom korporativne odgovornosti u podru čju farmacije, 
kojim je potaknuta rasprava me đu nadležnim tijelima odgovornima za odre đivanje cijena i naknade i 
drugih zainteresiranih strana te je podržana tran sparentna razmjena podataka o tome kako posti ći 
bolji pristup lijekovima. 
4. Poboljšanje otpornosti zdravstvenih sust ava  
Suvremeni zdravstveni sustavi trebaju ostati dostupni i u činkoviti, a u isto vrijeme težiti dugoro čnoj 
održivosti. Da bi to mogli posti ći, moraju ostati fiskalno održivi.  Komisija u tom radu podržava države 
članice, daje analize i predvi đanja te preporu čuje reforme koje su dio procesa europskog semestra. 
Zdravstveni sustavi trebal i bi uzimati u obzir i čimbenike koji nisu fiskalni. Moraju biti sposobni 
učinkovito se prilagoditi okolinama koje se mijenjaju te utvrditi i primijeniti inovativna rješenja za 
suočavanje sa znatnim izazovima – nedostatkom stru čnosti/sredstava u odre đenim podru čjima, 
neočekivanim pove ćanjima u potražnji (npr. zbog epidemija) itd. – uz ograni čena sredstva. Drugim 
riječima, trebaju izgraditi i održati otpornost. 
Zdravstveni sustavi u EU-u nisu se jednako dobro no sili s gospodarskom krizom i neki od njih morali 
su provesti velike i ponekad teške reforme u vrlo kr atkom razdoblju. Iskoristivši iskustvo iz nedavno 
provedenih reformi, Komisija je utvrdila čimbenike otpornosti navedene u nastavku kojima se nekim 
zdravstvenim sustavima pomo glo zaštititi dostupne i u činkovite usluge zdravstvene zaštite za njihovo 
stanovništvo. 
                                                            
21 Preporuka Vije ća od 26. studenoga 2013. o me đusektorskom promicanju tjel esne aktivnosti korisne za 
zdravlje, SL C 354, 4.12.2013. 
 
11 
 Otporni 
zdravstveni 
sustaviStabilni 
mehanizmi 
financiranja
Opravdane 
metode 
prilagodbe 
na rizik
Dobro 
upravljanjePrimjereni 
troškovi 
zdravstvenih 
usluga
Protok 
informacija u 
sustavuOdgovaraju ći 
i kvalificirani 
zdravstveni 
djelatnici
 
Stabilni mehanizmi financiranja  
Stabilnim financiranjem omogu ćuje se učinkovito planiranje ulaganja i nesmetani kontinuitet usluga u 
organizaciji i upravljanju pružanjem skrbi. Za zdravstvene sustave čije se financiranje temelji na manje 
stabilnim izvorima prihoda vjerojatnije je da će pretrpjeti šokove izvana: na primjer, sustavi koji se za 
financiranje najviše oslanjaju na doprinose utemel jene na zaposlenju izloženiji su posljedicama 
porasta nezaposlenosti. Pri čuvama ili drugim protucikli čkim formulama za prijenos državnog 
proračuna moglo bi se pomo ći osigurati stabilnost sredstava.  
Solidne metode prilagodbe na rizik Dosljedan sustav prilagodbe na rizik i podjele rizika klju čan je alat za osiguravanje da se sredstva troše 
u skladu s potrebama. Na primjer, kada nekolik o društava za socijalno zdravstveno osiguranje 
prikuplja socijalne doprinose ili premije osigur anja, upotrebljava se mehanizam prilagodbe na 
rizik / izjedna čavanja rizika kako bi se uzeli u obzir veli čina, dobno-spolna struktura i pokazatelj 
uzoraka morbiditeta pojedinaca osi guranih svakim od fondo va. Time se izbjegava selekcija pacijenata 
i diskriminacija te osigurava prilago đenost financiranja potrebama. 
Dobro upravljanje Upravljanje se odnosi na dobro utvr đene odgovornosti upravljanja zd ravstvenim sustavom i njegovim 
glavnim sastavnim dijelovima, zajedno s jakim vo dstvom, pouzdanim mehanizmima odgovornosti i 
jasnom organizacijskom strukturom. To omogu ćuje sustavima brzu prilagodbu novim ciljevima i 
prioritetima te ja ča njihovu sposobnost suo čavanja s ve ćim izazovima utvr đivanjem i provo đenjem 
mjera potrebnih za podržavanje pametnih odluka o ulaganjima. 
Protok informacija u sustavu  
 
12 
 Dobro poznavanje snaga i slabosti te sposobnost pra ćenja informacija, uklju čujući na razini 
pojedinačnih pacijenata ili pružatelja zdravstvene zaštite, omogu ćuju voditeljima zdravstvenih 
sustava da u odre đenim podsektorima donose prilago đene odluke temeljene na dokazima. 
Sustavima informacija koji se temelje na e-zdravstvu olakšava se i pruža podrška ja čanju 
informacijskih sustava upravlja nja znanjem. Nadalje, e-zdravstvom može se omogu ćiti zdravstvena 
zaštita prilago đenija pacijentu, koja je usmjerenija, u činkovitija i djelotvornija te pomaže smanjenju 
pogrešaka i trajanja hospitalizacija. 
Primjereni troškovi zdravstvenih usluga Radi razumijevanja složenosti postupaka koji vode  od troškova do rezultata nužno je znati sljede će: 
na koji na čin troškovi odgovaraju ljudskim i fizi čkim resursima, na koji na čin resursi pridonose 
aktivnostima (npr. kirurškim intervencijama, dijagnosti čkim pretragama), kojim skupinama 
intervencija pripadaju aktivnosti i, kona čno, kako intervencije utje ču na zdravlje. 
Procjena zdravstvene tehnologije klju čna je za osiguravanje zajedni čke metode ocjenjivanja 
učinkovitosti intervencija i pravilnog odre đivanja cijena usluga te je stoga klju čna za omogu ćivanje 
donositeljima odluka da rasporede resurse na naju činkovitiji na čin. 
Sposobnost pravilnog odre đivanja cijena usluga zdravstvene zaštit e nije potrebna samo radi kontrole 
troškova, ve ć je i preduvjet za donošenje u činkovitih odluka o ulaganjima i odre đivanju prioriteta.  
Zdravstveni djelatnici odgovaraju ćih kapaciteta i s odgovaraju ćim vještinama 
Visokokvalificirani i motivirani zdravstveni djelatnici, odgovaraju ćih kapaciteta i s odgovaraju ćim 
vještinama, klju čni su za pronalazak inovativnih rješenja s pomo ću organizacijskih i tehnoloških 
promjena. U činkovita struktura poticaja klju
čna je za poboljšanje rada zdravstvenih stru čnjaka i 
osiguranje usredoto čenosti na izravno pružanje zdravstvene zaštite.  
5. Program EU-a za u činkovite, pristupa čne i otporne 
zdravstvene sust ave 
Glavnu odgovornost za zdravs tvene sustave imaju države članice. EU je poduzeo odre đene mjere za 
pružanje podrške državama članicama, posebno omogu ćivanjem smjernica i alata za pra ćenje ili 
ocjenjivanje.  
Komisija je osnovala neovisno stru čno povjerenstvo koje će davati savjete u pogledu ulaganja u 
zdravstvo.22 To će povjerenstvo Komisiji dostavljati analize i preporuke o odre đenim pitanjima o 
kojima se raspravljalo. 
Potpora ja čanju učinkovitosti zdravs tvenih sustava 
Procjena rada zdravstvenih sustava 
                                                            
22 Odluka Komisije od 5. srpnja 2012. o osnivanju multisektorskog i neovisnog stru čnog povjerenstva za 
savjetovanje o u činkovitim na činima ulaganja u zdravlje, SL C 198, 06.07. 2012.).  
 
13 
 Vijeće ministara zdravlja pozvalo je države članice na upotrebu procjene rada zdravstvenih sustava za 
donošenje politika, odgovornost i transparentnost te je pozvalo Komisiju da podrži države članice pri 
upotrebi te procjene. 
Kao odgovor na taj poziv, zajedni čki rad na procjeni rada zdravstvenih sustava omogu ćit će državama 
članicama alate i metodologije, uklju čujući sljedeće:  
• iskorištavanje istraživanja koja financira EU  o mjerama i pokazateljima procjene rada;  
• definiranje kriterija i postupaka odabira prioritetnih podru čja procjene rada zdravstvenih 
sustava na nacionalnoj razini i razini EU-a;  
• razvoj prilago đenog sustava za izvješ ćivanje; i  
• jačanje suradnje s me đunarodnim organizacijama, posebno OECD-om i Svjetskom 
zdravstvenom organizacijom. 
Tim bi se zajedni čkim radom omogu ćio i usmjereniji rad na razini EU-a radi smanjenja nejednakosti 
pružanjem potpore državama članicama koje postižu rezultate loši je od prosjeka EU-a kako bi se 
poboljšalo njihovo stanje. Isto bi se tako mogao pokazati važnim u pomo ći državama članicama da 
ispune zahtjeve u skladu s Direktivom 2011/ 24 za informacije o kvaliteti i sigurnosti. 
Kvaliteta skrbi, uklju čujući sigurnost pacijenata 
Komisija u prolje će 2014. planira predstaviti svoje drugo izvješ će o provedbi preporuke Vije ća o 
sigurnosti pacijenata.23 Na temelju zaklju čaka tog izvješ ća, Komisija namjerava raspraviti o radnjama 
za daljnje poboljšanje sigurnosti pacijenata  i za smanjenje neopravdanih odstupanja me đu državama 
članicama i unutar njih. 
Zaključci nedavnog javnog savjetovanja o sigurnosti pa cijenata i kvaliteti skrbi pokazuju da postoji 
veliko zanimanje za razvoj šireg programa EU-a namijenjenog čimbenicima koji utje ču na kvalitetu u 
području zdravstvene zaštite. Komi sija namjerava provesti pra ćenje na odgovaraju ći način. 
Integracija skrbi  Integracija skrbi trebala bi se provoditi me đu različitim razinama zdravstvene zaštite (primarna skrb, 
bolnička skrb itd.) i izme đu zdravstvene i socijalne skrbi, posebno u pogledu starijih ljudi ili ljudi koji 
pate od kroni čnih bolesti. 
Reformama država članica za smanjenje ovisnosti njihovih zd ravstvenih sustava o skrbi koja se temelji 
na bolnicama boljom integracijom skrbi pruža se mogu ćnost razmjene iskustava u čenja u klju čnim 
područjima i odgovara se na sljede ća pitanja:  
• Koji bi pacijenti mogli bolje ili jednako dobro lije čenje primiti izvan bolnice?  
• Kako se može uspješno smanjiti ho spitalizacije koje nisu potrebne? 
                                                           
 
23 Prvo je izvješ će objavljeno 2012. COM(2012) 658. 
 
14 
 Stručno povjerenstvo o istraživanju u podru čju zdravstva objavilo je izvješ će o primarnoj skrbi i 
integraciji skrbi, o kojem je Komisija zapo čela javno savjetovanje kako bi utvrdila nova podru čja za 
razmatranje. 
Povećanje dostupnosti zdravstvene zaštite  
Radna snaga u zdravstvu EU-a Utvrđeni su znatni nedostatci u sposobnosti država članica da planiraju budu će zahtjeve za ljudske 
resurse u zdravstvu, u vezi s njihovim ukupnim broj em i kombinacijama potrebnih vještina, kako bi 
ispunile o čekivane potrebe za zdravstvenom zaštitom. 
Rezultati akcijskog plana u pogledu radne snage u zdravstvu 
24 pomoći će u boljem predvi đanju 
budućih potreba za vještinama i omogu ćiti važan uvid za obuku budu ćih generacija zdravstvenih 
stručnjaka s odgovaraju ćim vještinama. Poboljšanjem dostupnih podataka radi ja čanja nacionalnih 
sustava planiranja isto se tako može pomo ći rješavanju izazova koje predstavlja mobilnost 
zdravstvenih djelatnika te prona ći rješenja kojima se uzima u obzir pravo slobodnog kretanja unutar 
EU-a. 
Naporima u planiranju zdravstvenih djelatnika trebalo bi razviti održiva rješenja na razini EU-a kako bi 
se osigurao dovoljan broj primjereno osposobljenih zdravstvenih stru čnjaka s odgovaraju ćim 
vještinama za pružanje skrbi svima kojima  je potrebna. Kako bi se izbjeglo budu će nedostatke i 
neusklađenosti vještina, Komisija namjerava i dalje sura đivati s državama članicama u razvoju 
preporuka, zajedni čkih alata, pokazatelja i smjernica, ja čajući podršku EU-a planiranju država članica.  
Isplativa upotreba lijekova  
U EU-u postoji potreba za konkurentnom  farmaceutskom industrijom. Uzimaju ći to u obzir, države 
članice i Komisija trebale bi dodatno razmotriti kako uskladiti ciljeve politike osiguranja dostupne 
zdravstvene zaštite za sve gra đane EU-a s potrebom za smanjenjem troškova. Potrebno je razmotriti 
poboljšanu suradnju na izgr adnji mehanizama za pove ćanje transparentnosti i bolju koordinaciju radi 
smanjenja svih neplaniranih u činaka koje bi trenuta čni nacionalni sustavi za odre đivanje cijena mogli 
imati u smislu dostupnosti u cijelom EU-u. 
Optimalna provedba Direktive 2011/24  Direktivom 2011/24 proširuje se izbor koji je dostupan pacijentima u podru čju zdravstvene zaštite te 
im se bez nepotrebne odgode pomaže da prime lije čenje koje im je po trebno. Direktivom će se 
poboljšati transparentnost zahtijevaju ći od država članica da uvedu nacionalne kontaktne to čke za 
dostavu informacija gra đanima, uklju
čujući one o njihovim pravima, sigurnosti pacijenata i 
standardima kvalitete zdravstvene zaštite. U njoj se  isto tako poziva na bolje razumijevanje košarica 
zdravstvene zaštite. Države članice trebale bi osigurati da se sve odredbe Direktive provode na 
odgovaraju ći način. Komisija će pažljivo pratiti kako se koncept nepotrebne odgode primjenjuje u 
državama članicama. 
                                                            
24  SWD(2012) 93 prate ći dokument uz  COM(2012) 173. 
 
15 
 Referentnim mrežama promicat će se suradnja me đu visokospecijaliziranim pružateljima zdravstvene 
zaštite u svim državama članicama, čime se pacijentima koji pate od bolesti s niskom prevalencijom, 
složenih ili rijetkih bolesti omogu ćuje pristup zdravstvenoj zaštiti vi soke kvalitete. Komisija namjerava 
objaviti pozive na iskaz interesa za članstvo u Europskoj referentnoj mreži. Članovi te mreže isto bi 
tako mogli omogu ćiti usavršavanje zdravstvenih stru čnjaka i pružiti potporu pri odre đivanju 
zajedničkih zahtjeva za osiguranje kvalitete. 
Poboljšavanje otpornosti zdravstvenih sustava Postoji hitna potreba za daljnjim istraživanjem čimbenika otpornosti zdravstvenih sustava i na čina na 
koje se oni mogu izgraditi. Države članice trebale bi razviti bolje analize tih čimbenika na temelju 
nacionalnog iskustva. Tome bi trebao pridonijeti i rad EU-a na dijeljenju najbolje prakse i na 
osmišljavanju mjera politike. Sljede ći pristupi bit će korisni za poboljšanje otpornosti zdravstvenih 
sustava u Europskoj uniji. 
Procjena zdravstvene tehnologije Procjena zdravstvene tehnologije znanstveni je pristup kojim se ocjenjuje relativan u činak koji 
određena zdravstvena tehnologija ima na zdravstven o stanje odgovaranjem na pitanja kao što su 
sljedeća:  
• Je li tehnologija djelotvorna?  
• Za koga je predvi đena?  
• Koji su troškovi uklju čeni?  
• Koliko dobro funkcionira u usporedbi s drugim tehnologijama?  
Procjena zdravstvene tehnologije pokazala se u činkovitim alatom za poboljšanje pristupa inovativnim 
tehnologijama za pacijente, kao i za pružanje podrške u činkovitijoj raspodjeli sredstava. 
Države članice sura đuju u procjeni zdravstvene tehnologije u okviru mreže uspostavljene u Direktivi 
2011/24. Komisija podržava ambiciozan cilj mreže za  procjenu zdravstvene te hnologije, posebno to 
da bi zajedni čki dobivene informacije iz procjene zdravs tvene tehnologije trebalo ponovno iskoristiti 
na nacionalnoj razini. Time će se smanjiti udvostru čenje posla regulatora, nadležnih tijelia za 
procjenu zdravstvene tehnologije i industrije zdravstvene tehnologije te dovesti do zajedni č
kog 
razumijevanja klini čkih aspekata zdravstvenih tehnologija (odnosno njihove relativne sigurnosti i 
učinkovitosti/djelotvornosti). 
Sljedećih će se godina razviti ambicioznija i stabilnij a struktura potpore znanstvenoj suradnji na 
procjenama zdravstvene tehnologije. Komisija sura đuje s mrežom za procjenu zdravstvene 
tehnologije na mogu ćim prijedlozima za tu strukturu. 
Zdravstveni informacijski sustav Svakom intervencijom kojom se pove ćava otpornost zdravstvenog sustava mora se u obzir uzeti i sam 
taj sustav. Odluke o ulaganju ili povla čenju ulaganja u odre đene sektore treba donositi na temelju 
 
16 
 razumijevanja postupaka kojima se upravlja tim se ktorima i utjecaja intervencija na zdravstvene i 
gospodarske parametre. 
Države članice stoga bi trebale ulagati u razvoj svoj ih protoka informacija kako bi, na primjer, 
osigurale da se protok informacija na razini pacijenata na odgovaraju ći način usmjeri na sve potrebne 
pružatelje zdravstvene zaštite ili da se pruži podrška u činkovitijim i više održivim zdravstvenim 
sustavima i uslugama.25 
Komisija razmatra pružanje podrške državama članica u pogledu uspostavljanja održivog i 
integriranog zdravstvenog informacij skog sustava u EU-u, posebno istražuju ći potencijal 
sveobuhvatnog Konzorcija europskih istraživa čkih infrastruktura (ERIC) u pogledu zdravstvenih 
informacija. 
E-zdravstvo 
Komisija snažno poti če suradnju me đu državama članicama u pogledu e-zdravstva te ih podržava u 
razvoju i provedbi isplativih i interoperabilnih rješenja e-zdravstva za poboljšanje zdravstvenih 
sustava.26 Kako se zahtijeva Direktivom 2011/24,  Komisija podržava mrežu e-zdravstva, čiji je cilj 
dobivanje održivih koristi od europskih sustava, usl uga i interoperabilnih aplikacija e-zdravstva. U 
akcijskom planu e-zdravstva za razdoblje od 2012. do  2020. isto se tako nagl ašavaju koristi usluga e-
zdravstva za gra đane, pacijente i pružatelje zdr avstvene zaštite te predlažu odre đene radnje za 
smanjenje prepreka provo đenju tih usluga. 
Potrebni su dodatni napori za razvoj u činkovitih i interoperabilnih usluga telemedicine. Europske 
referentne mreže bit će najbolja prilika za uvo đenje i testiranje te lemedicine u EU-u. 
6. Zaklju čci 
U Godišnjem pregledu rasta za 2013. prepoznato je da  bi „u kontekstu demografskih izazova i pritiska 
na troškove povezane s dobi trebalo poduzeti reforme sustava zdravstven e zaštite kako bi se 
osigurala isplativost i održivost procjenom rada  tih sustava u usporedbi s dvostrukim ciljem 
učinkovitije upotrebe javnih sredstava i prist upa zdravstvenoj zaštiti visoke kvalitete”. 
Sposobnost država članica da u budu ćnosti svima pružaju zdravstvenu zaštitu visoke kvalitete ovisit 
će o jačanju otpornosti zdravstvenih sustava koji bi bi li sposobniji nositi se s izazovima koji im 
predstoje. Isto tako, to moraju posti ći tako da istovremeno ostanu isplativi i fiskalno održivi. 
Za to su prije svega odgovorne države članice, a ovom je komunikacijom naglašeno više inicijativa 
kojima EU može podržati donositelje politika u državama članicama. EU će morati razviti te inicijative 
i unaprijediti ih kako bi osigurao da o čekivanja gra đana u pogledu zdravstvene zaštite visoke kvalitete 
mogu biti ispunjena. Naglasak će morati biti na metodama i alat ima kojima se dopušta državama 
članicama da postignu ve ću djelotvornost, dostupnost i otporn ost svojih zdravstvenih sustava, u 
                                                            
25 Vidi zaklju čke izvješća radne skupine o e-zdravstvu pod nazivom  „Redizajniranje zdravstva u Europi za 
2020.”, u kojem se poziva donositelje politike da upotrijebe snagu podataka: http://ec.europa.eu/digital-
agenda/en/news/eu-task-force-ehealth-redesigning-health-europe-2020 . 
26 COM(2012) 736 
 
17 
 skladu s preporukama za reforme upu ćenima državama članicama u kontekstu europskog semestra. 
U cilju provedbe reformi utvr đenih u tim preporukama, države članice poti ču se i na upotrebu 
europskih instrumenata za financiranje. 
Plan EU-a za u činkovite, dostupne i otporne zdravstvene sustave
Jačanje učinkovitosti Pove ćanje dostupnosti Poboljšanje otpornosti
Procjena rada zdravstvenih 
sustava
Sigurnost pacijenata i 
kvaliteta skrbi
Integracija skrbiPlaniranje zdravstvenih 
djelatnika u EU-u
Isplativa upotreba lijekova
Optimalna provedba 
Direktive 2011/24Procjena zdravstvene 
tehnologije
Zdravstveni informacijski 
sustav
E-zdravstvo