Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2020/C 317/10)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 (1) Europskog parlamenta i Vijeća u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„ČESKÝ MODRÝ MÁK”

EU br.: PGI-CZ-02236 – 3.11.2016.

ZOI ( ) ZOZP (X)

1. Naziv

„Český modrý mák”

2. Država članica ili treća zemlja

Češka

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1. Vrsta proizvoda

Razred 1.8.: Ostali proizvodi iz Priloga I. Ugovoru (začini itd.)

3.2. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Český modrý mák” namijenjena je za zaštitu sjemena jednogodišnjeg plavog maka (Papaver somniferum L.) koje ispunjava zahtjeve za upotrebu u prehrani u skladu sa specifikacijama kvalitete iz ovog dokumenta.

Proizvod obuhvaćen zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Český modrý mák” namijenjen je za upotrebu u hrani i mora imati sljedeća svojstva kad se pušta u prodaju krajnjem potrošaču:

Fizikalna i organoleptička svojstva

Izgled: bubrežasto sjeme, dugačko oko 1 mm, rupičaste površine sa šesterokutnim udubljenjima koja su obrubljena pomalo izbočenim rebrima, zdravo, neoštećeno, zrelo, prikladno za skladištenje.

Boja: svijetla, od nebesko plave do plavo-sive.

Okus: sladak, uz blagu natruhu gorčine.

Aroma: prepoznatljiva, tipična za „Český modrý mák”, blaga i ugodna.

Konzistencija: sipka, bez grudica.

Podaci o kemijskim i nutritivnim vrijednostima:

Prosječna nutritivne vrijednosti za 100 g (odabranog) sjemena maka obuhvaćenog oznakom „Český modrý mák”:

kalcij: 1 402 mg

bakar: 2,20 mg

masti: 45,80 g

cink: 10 mg

niacin: 0,99 mg

magnezij: 333 mg

željezo: 9,50 mg

vitamin E: 4 mg

natrij: 21 mg

tiamin: 0,86 mg

mangan: 2 mg

fosfor: 854 mg

vitamin B6: 0,55 mg

kalij: 705 mg

riboflavin: 0,17 mg.

Ukupan sadržaj morfija, tebaina i kodeina ne smije biti veći od 25 mg/kg na površini sjemena te 0,8 % u suhoj tvari tobolca. Proizvod obuhvaćen zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Český modrý mák” nipošto se ne smije zamijeniti s tehničkim sjemenom maka koje se proizvodi kao sirovina za farmaceutske potrebe.

3.3. Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

–

3.4. Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na definiranom zemljopisnom području

Uzgoj, berba i sušenje

Proizvod se uzgaja na pogodnom tlu na definiranim područjima, a sjetva se vrši do 20. travnja.

Berba sjemena može biti mehanizirana (obično u konvencionalnoj poljoprivredi) ili ručna (posebno u slučaju ekološkog uzgoja).

Makova slama i mješavina sjemena moraju se u potpunosti osušiti u halama s aktivnom ventilacijom.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Proizvod se ne smije miješati s proizvodima koji ne ispunjavaju zahtjeve iz specifikacije.

3.6. Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

4. Sažeta definicija zemljopisnog područja

Granice zemljopisnog područja definirane su kako slijedi:

— na jugozapadu: Chebská pánev, Český les, Šumava, Blanský les i podnožje Novohradské hory,

— na jugu: Třeboňská pánev, južni rub Češko-moravske visočine (Českomoravská vrchovina) i rijeke Dyje i Morava iza Hodonína,

— na jugoistoku: zapadni i sjeverni rubovi zaštićenog krajolika Bijeli Karpati (Bílé Karpaty),

— na istoku: zapadni, sjeverni i jugoistočni rubovi zaštićenog krajolika Beskidi (Beskydy),

— na zapadu je područje omeđeno rijekom Ohře,

— sjeverozapadnu granicu određuju Mostecká pánev i rijeka Laba (Labe) sve do Děčína,

— sjevernu granicu određuju rijeke Ploučnice i Kamenice, gorje Lužické hory, a dalje i Liberecká pánev, južni obronci uzvisina Krkonoše, Broumovské hory i južni obronci Orlické hory,

na sjeveroistoku: podnožje uzvisina Kralický Sněžník, Rychlebské hory i Zlatohorská vrchovina, rijeka Opavice do njezina ušća u rijeku Opavu, rijeka Opava do njezina ušća u rijeku Oder, rijeka Oder do njezina ušća u rijeku Olše, rijeka Olše do njezina ušća u rijeku Lomná i rijeka Lomná do zaštićenog krajolika Beskidi.

5. Povezanost sa zemljopisnim područjem

Zahtjev za registraciju proizvoda „Český modrý mák” temelji se na senzornim i nutritivnim svojstvima tog sjemena maka zbog kojih se ono razlikuje od drugih vrsta sjemena maka na tržištu i koja su povezana s uzgojem na predmetnom zemljopisnom području.

Proizvod obuhvaćen zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Český modrý mák” odlikuje se karakterističnim mirisom i okusom, za razliku od sjemena drugih vrsta plavog maka, a posebno svijetle varijante, koje ima vrlo blag okus i miris ili uopće nema okus i miris te koje je zbog svoje iznimno tanke opne siromašno vlaknima, ligninom i popratnim tvarima koje su važne za okus. „Český modrý mák” stoga je proizvod karakterističnih senzornih svojstava po kojima se razlikuje od drugih vrsta maka. Sjemenke maka sadržavaju od 40 do 60 % veoma dragocjenih ulja (prevladava linolna kiselina, a prisutne su i oleinska, palmitinska, stearinska i linolenska kiselina).

Jedinstvene značajke proizvoda obuhvaćenog zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Český modrý mák” povezane su s kombinacijom specifičnih vrsta tla i klimatskih regija na predmetnom zemljopisnom području, na kojem se mak tradicionalno uzgaja u tim uvjetima već više od 150 godina. Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla uključuje sva područja određenih vrsta tla do nadmorske visine od 700 m. Regije namijenjene uzgoju proizvoda koji nosi zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla uključuju klimatske regije do visine od 700 m, a najbolji su uvjeti za proizvodnju na blago brdovitim do ravnim područjima na visinama od 300 do 700 m u zonama u kojima se proizvode repa i ječam ili krumpir i pšenica ili ječam (Vrbenský, 1960.). Klimatske regije utvrđene na karti klimatskih regija Češke uvelike se podudaraju s vrstama tla.

(a) Utvrđene vrste tla

pararendzina, rendzina (leptosol (vapnenački)), pjeskoviti regosol, fluvisol, smonica (vertisol), černozem (crno tlo), crnice, šedozem (sivo tlo), hnědozem (smeđe tlo), luvisol, modalni kambisol, kiseli kambisol, distrični kambisol, eutrični kambisol, pelozem (glinasti kambisol), pseudoglej (stagnosol), glej, pretežno organsko tlo, antropogeno tlo.

(b) Klimatske regije

topla, suha; topla, umjereno suha; topla, umjereno vlažna; umjereno topla, suha umjereno topla, umjereno vlažna; umjereno topla (do topla), znatno vlažna; umjereno topla, vlažna.

Na kvalitetu proizvoda „Český modrý mák” znatno utječu klimatski uvjeti, posebno temperature i padaline tijekom godine, koje se znatno razlikuju od onih na drugim područjima. Posebno su važni u kombinaciji s vrstama tla koje su prisutne na predmetnom području. Glavna razlika između klime utvrđenih klimatskih regija i obalnih klima odnosi se na zimsko razdoblje (razine viška vlage na početku proljeća više su i stoga su prikladnije za sadnju). Osim toga, manja količina vlage u ljetnim mjesecima ne utječe negativno na proizvodnju maka jer mak ne može podnijeti vlažno vrijeme tijekom dozrijevanja. Nestašica voda znatno ograničava proizvodnju maka. „Český modrý mák” zahtijeva strukturirane vrste tla s dobrim upravljanjem vodom. Uvjeti u navedenim vrstama tla idealni su zato što omogućavaju sjetvu usjeva u hladnom tlu, koje zadržava barem preostalu zimsku vlažnost i vlagu koja se kondenzirala iz tla i zraka. Sunčano i toplo vrijeme u navedenim klimatskim regijama idealno je za uzgoj maka, koji raste za dugih dana. Takvi su vremenski uvjeti iznimno poželjni i tijekom cvjetanja i dozrijevanja tobolca jer ubrzavaju taj proces. Zahtjevi u pogledu topline mijenjaju se tijekom razdoblja vegetacije. Ti se zahtjevi najbolje mogu ispuniti samo u klimatskim regijama Češke zato što pretjerano vruće klime negativno utječu na stvaranje masti i, zbog negativne korelacije između sadržaja lipida i proteina, dovode do većeg sadržaja proteina, prekursora morfija.

Proizvod obuhvaćen zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Český modrý mák” uljani je mak koji se odlikuje niskim sadržajem alkaloida i znatno nižim razinama morfija i tebaina, što je jedna od njegovih tipičnih značajki, na koju upućuju i njegova senzorna svojstva (aroma i okus). Dugoročnim analizama provedenima u Češkoj i u stranim laboratorijima potvrđeno je da je sadržaj morfija u proizvodu obuhvaćenom zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Český modrý mák” niži od granice utvrđene lokalnim zakonodavstvom. Proizvod se odlikuje i vrlo niskim sadržajem ostalih alkaloida. Druge vrste maka moraju se preraditi prije upotrebe u prehrani jer je njihov sadržaj morfija, primjerice, i do deset puta veći. Međutim, kvaliteta i senzorna svojstva (okus, miris) tih sorti maka pogoršavaju se tijekom takve prerade (pranje sjemenki, termostabilizacija itd.) Drugim riječima, pozitivna senzorna svojstva proizvoda obuhvaćenog zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Český modrý mák” prirodno nastaju kao rezultat zemljopisnog područja iz kojeg proizvod potječe i nema potrebe za preradom.

Proizvod obuhvaćen zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Český modrý mák” ima korisna nutritivna svojstva i sadržava znatnu količinu hranjivih sastojaka. Ima posebno visok sadržaj kalcija (600 puta veći od pšeničnog brašna i devet puta veći od orahovih jezgri), visok sadržaj vitamina E, pantotenske kiseline, niacina i tiamina te visok sadržaj minerala (bakar, cink, magnezij, željezo).

Nadalje, viša zemljopisna širina i povoljna nadmorska visina pozitivno utječu na stvaranje većeg udjela nezasićenih masnih kiselina s nižom viskoznošću i manjom sklonosti oksidaciji. Povoljno utječu i na nutritivne vrijednosti. To potkrepljuju stručne studije i rezultati pokusa kojima se može pratiti ponašanje masnih kiselina i njihovih estera (Steinbach, M., Lazarovici, M., Ille, C. et al., Rev Tomaine Med Ing1, 451, 1964.; Vereschagin, A. G., Biochimija 27, 1866, 1962.). Proizvod koji se uzgaja u ovoj klimatskoj regiji sadržava znatnu količinu linolenske i linolne kiseline. To je dodatna potvrda specifične prirode proizvoda obuhvaćenog zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Český modrý mák”, koja proizlazi iz njegovih prepoznatljivih značajki koje se mogu pripisati zemljopisnom podrijetlu (Zehnálek, P., Mák – stále nedoceněný (Mak – i dalje podcijenjen), 4, Výživa a potraviny (Prehrana i hrana) 5/2016).

Zahvaljujući svojim kvalitativnim svojstvima Český modrý mák iznimno je cijenjen u brojnim zemljama, o čemu svjedoči činjenica da se više od 85 % sjemena tog proizvoda izvozi. Popularan je kao prehrambeni sastojak, posebno u zemljama u kojima se sjeme maka upotrebljava kao nadjev u pekarskim proizvodima.

Upućivanje na objavu specifikacije proizvoda

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

https://isdv.upv.cz/webapp/resdb.print_detail.det?pspis=OP/263

(1) SL L 343, 14.12.2012., str. 1.