EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 10.4.2017. COM(2017) 167 final KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOJ SREDIŠNJOJ BANCI, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Pregled stanja u području pravosuđa u EU-u za 2017.





1.UVOD Učinkoviti pravosudni sustavi potpora su gospodarskom rastu i branici temeljnih prava. Zato Europa promiče i brani vladavinu prava. Ova uloga pravosudnih sustava država članica, koju je naglasio Jean-Claude Juncker, predsjednik Europske komisije, ključna je u osiguravanju da pojedinci i poduzeća mogu u potpunosti uživati svoja prava, jačanju uzajamnog povjerenja te izgradnji povoljnog okruženja za poduzetništvo i ulaganja na jedinstvenom tržištu. Osim toga, kako je naglasio Frans Timmermans, prvi potpredsjednik Europske komisije, učinkovitim se pravosudnim sustavima ujedno podupire primjena prava EU-a: Europska unija izgrađena je na zajedničkom skupu vrijednosti koje su ugrađene u Ugovor. Te vrijednosti uključuju poštovanje vladavine prava. Tako funkcionira ova organizacija, tako naše države članice osiguravaju jednaku primjenu prava EU-a na čitavom području Europske unije. Zbog tih je razloga poboljšanje učinkovitosti nacionalnih pravosudnih sustava naglašeni prioritet europskog semestra – EU-ova godišnjeg ciklusa koordinacije gospodarske politike. Neovisnost, kvaliteta i učinkovitost glavne su sastavnice učinkovitog pravosudnog sustava. Pregledom stanja u području pravosuđa u EU-u za 2017. (dalje u tekstu „Pregled stanja”) pomaže se državama članicama u ostvarivanju tog prioriteta pružanjem godišnjeg usporednog pregleda neovisnosti, kvalitete i učinkovitosti nacionalnih pravosudnih sustava. Na temelju takvog usporednog pregleda pomaže se državama članicama oko utvrđivanja mogućih nedostataka, poboljšanja i dobrih praksi te trendova u funkcioniranju nacionalnih pravosudnih sustava tijekom vremena. To je od ključne važnosti i za učinkovitost prava EU-a. Kad nacionalni sudovi primjenjuju pravo EU-a djeluju kao sudovi EU-a i osiguravaju učinkovitu provedbu prava i obveza predviđenih na temelju prava EU-a. Zbog toga se u Pregledu stanja pomno promatra funkcioniranje sudova pri primjeni prava EU-a u posebnim područjima. U izdanju iz 2017. dodatno se razvija taj pregled te se ispituju novi aspekti funkcioniranja pravosudnih sustava: -radi boljeg razumijevanja načina na koji potrošači pristupaju pravosudnom sustavu u pregledu se ispituje koje kanale upotrebljavaju za ulaganje prigovora protiv trgovačkih društava (npr. sudovi, izvansudske metode), kako pravna pomoć i sudske pristojbe utječu na pristup pravosuđu, osobito za osobe u opasnosti od siromaštva, trajanje postupaka pred sudovima i tijelima za zaštitu potrošača te koliko potrošača upotrebljava platformu za internetsko rješavanje sporova (ODR) koja je s radom počela u 2016.; -radi praćenja stanja u vezi s neovisnošću sudova u državama članicama u ovom se izdanju predstavljaju rezultati nove ankete o percepciji građana i trgovačkih društava. U njoj su prikazani novi podaci o mjerama za zaštitu neovisnosti sudova; -u ovom se izdanju i dalje ispituje način funkcioniranja nacionalnih pravosudnih sustava u posebnim područjima prava EU-a koja su relevantna za jedinstveno tržište i povoljno okruženje za ulaganja. U izdanju se predstavlja prvi pregled funkcioniranja nacionalnih pravosudnih sustava pri primjeni zakonodavstva EU-a o sprečavanju pranja novca u području kaznenog pravosuđa. Ispituje se i trajanje postupaka u vezi s privremenim mjerama za sprečavanje neposrednih šteta u određenim područjima prava; -radi dobivanja jasnije slike o trenutačnoj upotrebi informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT) u pravosudnim sustavima u ovom se izdanju predstavljaju rezultati ankete među odvjetnicima o načinu na koji komuniciraju sa sudovima i razlozima zbog kojih upotrebljavaju IKT; -s obzirom na to da se standardima o funkcioniranju sudova može povećati kvaliteta pravosudnih sustava u ovom se izdanju podrobnije ispituju standardi usmjereni na poboljšanje upravljanja sudovima i informiranja stranaka o napretku u njihovim predmetima. S obzirom na to da se radi o petom izdanju u Pregledu stanja analizira se i napredak ostvaren tijekom vremena. Iako podaci za određene države članice i dalje nedostaju, praznine u podacima i dalje se smanjuju, osobito za pokazatelje učinkovitosti pravosudnih sustava. Uspješnom suradnjom s kontaktnim točkama država članica za nacionalne pravosudne sustave te raznim odborima i Europskim pravosudnim mrežama znatno je poboljšana kvaliteta podataka. Preostale poteškoće oko prikupljanja podataka obično su posljedica nedostatnih statističkih kapaciteta ili činjenice da se nacionalne kategorije za koje se podaci prikupljaju ne podudaraju u potpunosti s kategorijama koje se upotrebljavaju u Pregledu stanja. U vrlo malom broju slučajeva praznine u podacima posljedica su nedostatka volje pojedinih nacionalnih tijela da pridonose tomu. Komisija će nastaviti poticati države članice da dodatno smanje te praznine u podacima. Što je Pregled stanja u području pravosuđa u EU-u? Pregled stanja u području pravosuđa u EU-u usporedni je informativni alat kojim se EU-u i državama članicama pomaže poboljšati učinkovitost njihovih nacionalnih pravosudnih sustava jer se njime osiguravaju objektivni, pouzdani i usporedivi podaci o kvaliteti, neovisnosti i učinkovitosti pravosudnih sustava u svim državama članicama. Pregled stanja nije opća jedinstvena ljestvica, nego pregled funkcioniranja svih pravosudnih sustava na temelju različitih pokazatelja koji su od zajedničkog interesa za sve države članice. Pregledom stanja ne promiče se nijedna posebna vrsta pravosudnog sustava i prema svim se državama članicama postupa jednako. Pravodobnost, neovisnost, cjenovna dostupnost i jednostavan pristup za korisnike neki su od glavnih parametara učinkovitog pravosudnog sustava bez obzira na model nacionalnog pravosudnog sustava ili pravnu tradiciju na kojoj se temelji. Pregled stanja uglavnom je usmjeren na građanske i trgovačke parnice te na upravne predmete kako bi se državama članicama pomoglo u njihovim nastojanjima da utru put većim ulaganjima i okruženju koje je povoljnije za građane i poduzetništvo. Pregled stanja usporedni je alat koji se razvija dijalogom s državama članicama i Europskim parlamentom i cilj mu je utvrditi osnovne parametre učinkovitog pravosudnog sustava. Koja se metodologija upotrebljava u Pregledu stanja u području pravosuđa u EU-u? Pregledom stanja objedinjuju se podaci iz različitih izvora. Velik dio kvantitativnih podataka dostavlja Komisija Vijeća Europe za ocjenu učinkovitosti pravosuđa (CEPEJ), s kojom je Komisija sklopila ugovor za provedbu posebne godišnje studije. Ti su podaci iz razdoblja 2010. – 2015., a države članice dostavile su ih u skladu s metodologijom CEPEJ-a. U studiji su dostupne i iscrpne primjedbe i obrasci s informacijama po državama kojima se pruža širi kontekst. Treba ih čitati zajedno s brojčanim podacima.

U podacima o trajanju postupaka koje je prikupio CEPEJ prikazano je vrijeme potrebno za donošenje odluke, a radi se o izračunanoj duljini trajanja sudskih postupaka (na temelju omjera između predmeta koji su u postupku i riješenih predmeta). U podacima o učinkovitosti sudova u primjeni prava EU-a u posebnim područjima prikazano je prosječno trajanje postupaka izvedeno iz stvarnog trajanja predmeta pred sudovima. Treba napomenuti da se trajanje postupaka može znatno razlikovati u zemljopisnom smislu unutar države članice, osobito u gradskim središtima gdje zbog trgovačkih aktivnosti opterećenost brojem predmeta može biti veća. Ostali izvori podataka su: skupina osoba za kontakt za nacionalne pravosudne sustave, Europska mreža sudbenih vijeća (ENCJ), Mreža predsjednika vrhovnih sudova Europske unije (NPSJC), Udruženje državnih vijeća i vrhovnih upravnih sudova Europske unije (ACA-Europe), Europska mreža za tržišno natjecanje (ECN), Odbor za komunikacije (COCOM), Europska promatračnica za povrede prava intelektualnog vlasništva, Mreža za suradnju u području zaštite potrošača (CPC), Stručna skupina za sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma (EGMLTF), Eurostat, Europska mreža za pravosudnu izobrazbu (EJTN), Vijeće odvjetničkih komora Europe (CCBE) i Svjetski gospodarski forum (WEF). Metodologija koja se upotrebljava u Pregledu stanja dodatno je poboljšana bliskom suradnjom sa skupinom osoba za kontakt za nacionalne pravosudne sustave, osobito putem upitnika i prikupljanja podataka o određenim aspektima funkcioniranja pravosudnih sustava. U Pregledu stanja nalaze se slike o svim trima glavnim sastavnicama učinkovitog pravosudnog sustava: kvaliteti, neovisnosti i učinkovitosti. Treba ih čitati zajedno jer su sve tri sastavnice neophodne za učinkovitost pravosudnog sustava te su često međusobno povezane (inicijative usmjerene na poboljšanje jedne od njih mogu utjecati na ostale sastavnice). Kako se Pregledom stanja u području pravosuđa u EU-u pridonosi Europskom semestru? Pregledom stanja pruža se usporedni pregled kvalitete, neovisnosti i učinkovitosti nacionalnih pravosudnih sustava te se njime pomaže državama članicama u poboljšanju učinkovitosti njihovih nacionalnih pravosudnih sustava. Time se olakšava utvrđivanje nedostataka i najboljih praksi te vođenje evidencije o izazovima i napretku. U kontekstu europskog semestra posebna ocjenjivanja po državama obavljaju se s pomoću bilateralnog dijaloga s uključenim nacionalnim nadležnim tijelima i dionicima. Tijekom ocjenjivanja uzimaju se u obzir posebnosti pravnog sustava i kontekst tih država članica. Komisija slijedom toga Vijeću može predložiti donošenje preporuka za pojedinačne države članice za unaprjeđenje nacionalnih pravosudnih sustava. 2.KONTEKST: REFORME PRAVOSUĐA OSTAJU VISOKO NA DNEVNOM REDU – Razvoj događaja na nacionalnoj razini i razini EU-a – Veliki je broj država članica 2016. nastavio sa svojim nastojanjima oko poboljšanja učinkovitosti nacionalnih pravosudnih sustava. Reforme pravosuđa traju te je katkad potrebno nekoliko godina od prve najave novih reformi preko donošenja zakonodavnih i regulatornih mjera do stvarne provedbe donesenih mjera. Na slici 1 nalazi se pregled donesenih i predviđenih reformi pravosuđa. To je pregled činjenica o tome „tko što radi” bez ikakvih kvalitativnih ocjena. U tom je pogledu važno naglasiti da bi se pri bilo kojoj reformi pravosuđa trebalo pridržavati vladavine prava i europskih standarda o neovisnosti sudstva. Na slici 1 vidi se da se i dalje u nizu država članica posebna pozornost pridaje postupovnom pravu te da je najavljen znatan broj novih reformi za pravnu pomoć, alternativne načine rješavanja sporova (ADR), specijalizaciju sudova i zemljopisni raspored sudova. Usporedba s Pregledom stanja iz 2015. pokazuje da je razina aktivnosti ostala općenito stabilna, i u pogledu najavljenih reformi i u pogledu mjera o kojima se pregovara. Slika 1: Zakonodavne i regulatorne aktivnosti koje se odnose na pravosudne sustave u 2016. (donesene mjere/inicijative o kojima se pregovara po državi članici) (izvor: Europska komisija) EU potiče pojedine države članice na poboljšanje učinkovitosti pravosudnih sustava. Na temelju prijedloga Komisije u europskom semestru 2016. Vijeće je šest država članica u tom području uputilo preporuke. Dvije države članice kojima su 2015. upućene preporuke po pojedinim državama nisu ponovno dobile preporuke 2016. zahvaljujući ostvarenom napretku. Osim onih država članica kojima su upućene preporuke, dodatnih osam država članica i dalje se suočavaju s posebnim izazovima te ih Komisija temeljito prati kroz europski semestar i programe ekonomske prilagodbe. Komisija i dalje potpomaže reforme pravosuđa u Rumunjskoj i Bugarskoj kroz mehanizam suradnje i provjere. Komisija je na temelju Okvira EU-a za vladavinu prava 2016. donijela dvije preporuke u pogledu vladavine prava u Poljskoj u kojima se navode zabrinutosti Komisije te se preporučuju načini rješavanja tih problema. Komisija smatra da je neophodno da poljski Ustavni sud može u potpunosti izvršavati svoje zadatke na temelju Ustava, osobito radi osiguravanja učinkovitog ocjenjivanja ustavnosti zakonodavnih akata. Komisija nastavlja podupirati reforme pravosuđa kroz europske strukturne i investicijske fondove (ESI fondovi). Tijekom trenutačnog programskog razdoblja 2014. – 2020. iz ESI fondova osigurat će se do 4,2 milijarde EUR za potporu naporima država članica oko jačanja kapaciteta njihove javne uprave, uključujući pravosuđe. Pravosuđe je u prioritetna područja za potporu iz ESI fondova uvrstilo 14 država članica. Komisija naglašava važnost odabira pristupa usmjerenog na rezultate pri provedbi tih prioriteta te poziva države članice da ocijene učinak potpore iz ESI fondova. U 2016. pet je država članica zatražilo tehničku pomoć službe Komisije za potporu strukturnim reformama, primjerice oko dijeljenja nacionalnih iskustava u vezi s reformom zemljopisnog rasporeda sudova. Pozitivan gospodarski učinak dobrog funkcioniranja pravosudnog sustava zaslužuje te napore. U studiji Zajedničkog istraživačkog centra iz 2017. utvrđene su korelacije između poboljšanja učinkovitosti sudova i stope gospodarskog rasta te između percepcije poduzeća o neovisnosti sudstva i rasta produktivnosti. Kada pravosudni sustavi jamče izvršenje prava, vjerovnici su spremniji posuđivati, poduzeća nisu sklona oportunističkom ponašanju, transakcijski su troškovi niži, a inovativna poduzeća spremnija su na ulaganja. Taj pozitivni učinak naglašava se i u daljnjim istraživanjima, uključujući istraživanja Međunarodnog monetarnog fonda, Europske središnje banke, OECD-a, Svjetskog gospodarskog foruma i Svjetske banke. – Kretanja u broju predmeta –

Opći je kontekst obilježen poprilično stabilnom, ali velikom opterećenošću brojem predmeta u pravosudnim sustavima država članica unatoč tome što se ta količina znatno razlikuje među pojedinim državama članicama (slika 2). To pokazuje važnost daljnjih napora u cilju osiguravanja učinkovitosti pravosudnih sustava. Slika 2: Broj novih građanskih, trgovačkih, upravnih i ostalih predmeta* (prvi stupanj / na 100 stanovnika) (izvor: studija CEPEJ-a) * Na temelju metodologije CEPEJ-a ova kategorija uključuje sve građanske i trgovačke parnične i neparnične predmete, neparnične zemljišnoknjižne predmete i predmete koji se odnose na poslovne registre, predmete koji se odnose na ostale registre, ostale neparnične predmete, upravne predmete i druge predmete koji nisu kazneni predmeti. Metodologija je izmijenjena u CZ, HR, MT i FI. Slika 3: Broj novih građanskih i trgovačkih parničnih predmeta* (prvi stupanj / na 100 stanovnika) (izvor: studija CEPEJ-a) * Na temelju metodologije CEPEJ-a građanski i trgovački parnični predmeti odnose se na sporove između stranaka, npr. sporove u vezi s ugovorima. Neparnični građanski/trgovački predmeti odnose se na neosporavane postupke, npr. neosporavane platne naloge. Metodologija je izmijenjena u CZ, HR, IT i FI. Podaci za NL uključuju neparnične predmete. DE: podaci se temelje isključivo na statističkim podacima o upravljanju pravosuđem koje je objavio njemački Savezni ured za statistiku. 3.Glavni nalazi Pregleda stanja u području pravosuđa u EU-u za 2017. Učinkovitost, kvaliteta i neovisnost glavni su parametri učinkovitog pravosudnog sustava, a u Pregledu stanja prikazani su pokazatelji za sva tri. 3.1. Učinkovitost pravosudnih sustava U Pregledu stanja ispituje se učinkovitost postupaka u širokim područjima građanskih, trgovačkih i upravnih predmeta te u posebnim područjima u kojima sudovi primjenjuju pravo EU-a. 3.1.1. Opći podaci o učinkovitosti Pokazatelji učinkovitosti postupka u širokim područjima građanskih, trgovačkih i upravnih predmeta su: trajanje postupka (vrijeme potrebno za donošenje odluke), stopa rješavanja predmeta i broj predmeta u postupku. 3.1.1.1. Trajanje postupaka Trajanje postupaka prikazuje procijenjeno vrijeme (u danima) potrebno za rješavanje predmeta na sudu, odnosno vrijeme koje je potrebno sudu da donese prvostupanjsku odluku. Pokazatelj „vrijeme potrebno za donošenje odluke” odnosi se na broj neriješenih predmeta podijeljen s brojem riješenih predmeta na kraju godine i pomnožen s 365 (dana). Sve se slike odnose na prvostupanjske postupke i uspoređuju se, ako su dostupni, podaci za 2010., 2013., 2014. i 2015. * Na temelju metodologije CEPEJ-a ova kategorija uključuje sve građanske i trgovačke parnične i neparnične predmete, neparnične zemljišnoknjižne predmete i predmete koji se odnose na poslovne registre, predmete koji se odnose na ostale registre, ostale neparnične predmete, upravne predmete i druge predmete koji nisu kazneni predmeti. Metodologija je izmijenjena u CZ, HR, IT, HU, MT, PT i FI. U CZ i SK u predmetima u postupku obuhvaćeni su svi stupnjevi. Slika 5: Vrijeme potrebno za donošenje odluke u građanskim i trgovačkim parničnim predmetima*(prvi stupanj / u danima) (izvor: studija CEPEJ-a) * Na temelju metodologije CEPEJ-a građanski/trgovački parnični predmeti odnose se na sporove između stranaka, npr. sporove u vezi s ugovorima. Neparnični građanski/trgovački predmeti odnose se na neosporavane postupke, npr. neosporavane platne naloge. Metodologija je izmijenjena u CZ, HR, IT, HU, MT, PT i FI. U CZ i SK u predmetima u postupku obuhvaćeni su svi stupnjevi. Podaci za NL uključuju neparnične predmete. DE: podaci se temelje isključivo na statističkim podacima o upravljanju pravosuđem koje je objavio njemački Savezni ured za statistiku. Slika 6:Vrijeme potrebno za donošenje odluke u upravnim predmetima* (prvi stupanj / u danima) (izvor: studija CEPEJ-a)

* Na temelju metodologije CEPEJ-a upravni predmeti odnose se na sporove između građana i lokalnih, regionalnih ili nacionalnih tijela vlasti. Metodologija je izmijenjena u HR, HU i FI. U CZ i SK u predmetima u postupku obuhvaćeni su svi stupnjevi. DK, IE i AT ne vode posebnu evidenciju o upravnim predmetima. DE: podaci se temelje isključivo na statističkim podacima o upravljanju pravosuđem koje je objavio njemački Savezni ured za statistiku. 3.1.1.2. Stopa rješavanja predmeta Stopa rješavanja predmeta omjer je između broja riješenih predmeta i broja novih predmeta. Njome se mjeri zaostaje li sud s rješavanjem novih predmeta. Kada je stopa rješavanja predmeta oko 100 % ili viša, to znači da je pravosudni sustav sposoban riješiti barem sve nove predmete. Kada je stopa rješavanja ispod 100 %, to znači da sudovi rješavaju manje predmeta od broja novih predmeta. Slika 7: Stopa rješavanja građanskih, trgovačkih, upravnih i drugih predmeta*

(prvi stupanj / u % — vrijednosti veće od 100 % upućuju na to da se rješava više predmeta nego što je zaprimljeno, a vrijednosti ispod 100 % upućuju na to da se rješava manje predmeta nego što je zaprimljeno) (izvor: studija CEPEJ-a) * Metodologija je izmijenjena u CZ, HR, IT, HU, MT, PT i FI. Podaci iz EE odražavaju povećanje od 50 % u riješenim predmetima koji se odnose na registre. IE: očekuje se da će zbog metodologije broj riješenih predmeta o kojima je izviješteno biti nepotpun. Slika 8: Stopa rješavanja građanskih i trgovačkih parničnih predmeta* (prvi stupanj / u %) (izvor: studija CEPEJ-a) * Metodologija je izmijenjena u CZ, HR, IT, HU, MT, PT i FI. IE: očekuje se da će zbog metodologije broj riješenih predmeta o kojima je izviješteno biti nepotpun. Podaci za NL uključuju neparnične predmete. DE: podaci se temelje isključivo na statističkim podacima o upravljanju pravosuđem koje je objavio njemački Savezni ured za statistiku. Slika 9: Stopa rješavanja upravnih predmeta* (prvi stupanj / u %) (izvor: studija CEPEJ-a) * Metodologija je izmijenjena u HU i FI. Sustav upravnih sudova u HR je reorganiziran. U CZ i SK u predmetima u postupku obuhvaćeni su svi stupnjevi. DK, IE i AT ne vode posebnu evidenciju o upravnim predmetima. DE: podaci se temelje isključivo na statističkim podacima o upravljanju pravosuđem koje je objavio njemački Savezni ured za statistiku. 3.1.1.3. Predmeti u postupku Broj predmeta u postupku odnosi se na broj predmeta koje je potrebno riješiti na kraju određene godine. To utječe i na vrijeme potrebno za donošenje odluke. Slika 10: broj ostalih građanskih, trgovačkih i upravnih predmeta u postupku* (prvi stupanj / na 100 stanovnika) (izvor: studija CEPEJ-a) * Metodologija je izmijenjena u CZ, HR, IT, HU, MT, PT i FI. U CZ i SK u predmetima u postupku obuhvaćeni su svi stupnjevi. Slika 11: Broj građanskih i trgovačkih parničnih predmeta u postupku* (prvi stupanj / na 100 stanovnika) (izvor: studija CEPEJ * Metodologija je izmijenjena u CZ, HR, IT, HU, MT, PT i FI. U CZ i SK u predmetima u postupku obuhvaćeni su svi stupnjevi. Podaci za NL uključuju neparnične predmete. DE: podaci se temelje isključivo na statističkim podacima o upravljanju pravosuđem koje je objavio njemački Savezni ured za statistiku.

Slika 12: Broj upravnih predmeta u postupku* (prvi stupanj / na 100 stanovnika) (izvor: studija CEPEJ-a) * Metodologija je izmijenjena u HR, HU i FI. U CZ i SK u predmetima u postupku obuhvaćeni su svi stupnjevi. DK, IE i AT ne vode posebnu evidenciju o upravnim predmetima. DE: podaci se temelje isključivo na statističkim podacima o upravljanju pravosuđem koje je objavio njemački Savezni ured za statistiku. 3.1.2. Učinkovitost u posebnim područjima prava EU-a U ovom se odjeljku dopunjuju opći podaci o učinkovitosti pravosudnih sustava i prikazuje se prosječno trajanje postupaka u posebnim područjima koja uključuju pravo EU-a. Podaci iz Pregleda stanja za 2017. nastavljaju se na prijašnje podatke iz područja tržišnog natjecanja, elektroničkih komunikacija, žiga EU-a i zaštite potrošača te se omogućuju podaci o sprečavanju pranja novca. Područja se odabiru s obzirom na njihovu važnost za jedinstveno tržište i poslovno okruženje. Općenito, posljedice dugotrajnih kašnjenja sudskih postupaka mogle bi se negativno odraziti na prava proizašla iz prava EU-a, npr. kad više nisu dostupni prikladni pravni lijekovi ili kad više nije moguće osigurati povrat velike financijske štete. – Tržišno natjecanje – Učinkovitom provedbom prava tržišnog natjecanja osiguravaju se ravnopravni uvjeti za poduzeća pa je ona stoga ključna za privlačno poslovno okruženje. Na slici u nastavku prikazano je prosječno trajanje predmeta u kojima se preispituju odluke nacionalnih tijela za zaštitu tržišnog natjecanja primjenom članaka 101. i 102. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Slika 13 Tržišno natjecanje: prosječno trajanje sudskog preispitivanja* (prvi stupanj / u danima) (izvor: Europska komisija s Europskom mrežom za tržišno natjecanje) * IE i AT: scenarij nije primjenjiv jer tijela nisu ovlaštena donositi odgovarajuće odluke. AT: podaci se ne temelje na žalbama protiv nacionalnog tijela za zaštitu tržišnog natjecanja. Broj predmeta bio je ograničen (manje od pet godišnje) u nekim godinama u većini država članica, zbog čega godišnji podaci mogu ovisiti o trajanju jednog iznimno dugotrajnog ili kratkotrajnog predmeta, a razlike između uzastopnih godina mogu biti velike. DE: podaci se odnose na predmete s novčanim kaznama u kojima je prvostupanjski sud donio svoju presudu, pri čemu je odluka tijela za zaštitu tržišnog natjecanja predstavljala optužnicu. FR: podaci uključuju dva predmeta koja se odnose na preispitivanje odluka kojima se odobravaju privremene mjere pa su riješena iznimno brzo. Prazan stupac za pojedinu godinu znači da BE, CZ, HR, LV, LT, LU, NL, PL, SK, FI, SE i UK nisu prijavili nijedan predmet, a u slučaju AT nije bilo dostupnih podataka. U državama članicama u kojima nije bilo predmeta mogući je razlog to da nijedna odluka tijela za zaštitu tržišnog natjecanja nije bila osporavana na sudu (npr. u LU). DE: prosjek iznosi 1 246 dana; CZ: prosjek iznosi 2 091 dana. – Elektroničke komunikacije – Zakonodavstvom EU-a o elektroničkim komunikacijama nastoji se povezana tržišta učiniti konkurentnijima, pridonijeti razvoju unutarnjeg tržišta te ostvariti ulaganja, inovacije i rast. Učinkovita provedba tog zakonodavstva bitna je i radi postizanja nižih cijena za potrošače te kvalitetnijih usluga. Na slici u nastavku prikazano je prosječno trajanje sudskog preispitivanja odluka nacionalnih regulatornih tijela na temelju primjene prava EU-a o elektroničkim komunikacijama. Obuhvaćen je širok spektar predmeta, u rasponu od složenijih „tržišnih analiza” do pitanja usmjerenih na potrošače. Slika 14 Elektroničke komunikacije: prosječno trajanje sudskog preispitivanja odluka* (prvi stupanj / u danima) (izvor: Europska komisija s Odborom za komunikacije) * Broj predmeta razlikuje se po državama članicama. Prazan stupac označava da država članica nije prijavila nijedan predmet za tu godinu. U nekim slučajevima ograničeni broj odgovarajućih predmeta (BE, EE, IE, CY, LT i UK) može dovesti do toga da godišnji podaci ovise o trajanju jednog iznimno dugotrajnog ili kratkotrajnog predmeta, a razlike između uzastopnih godina mogu biti velike. DK: za prvostupanjske žalbe nadležno je neformalno sudsko tijelo. ES, AT i PL: nadležni su različiti sudovi, ovisno o sadržaju predmeta. PT: prosjek iznosi 1 706 dana. – Žig EU-a – Učinkovita provedba prava intelektualnog vlasništva ključna je za poticanje ulaganja u inovacije. Žig EU-a najčešće je pravo intelektualnog vlasništva u EU-u. U zakonodavstvu EU-a o žigu EU-a važna uloga dodijeljena je nacionalnim sudovima koji djeluju kao sudovi EU-a i donose odluke koje utječu na jedinstveno tržište. Na slici 15 u nastavku prikazano je prosječno trajanje postupaka koji se odnose na povredu žiga EU-a u parnicama između privatnih stranaka.

Slika 15 Žig EU-a: prosječno trajanje postupaka koji se odnose na povredu žiga EU-a* (prvi stupanj / u danima) (izvor: Europska komisija s Europskom promatračnicom za povrede prava intelektualnog vlasništva) * FR, IT i LT: upotrijebljen je uzorak predmeta. PL: za 2015. upotrijebljene su procjene sudova. Broj odgovarajućih predmeta u nekim godinama bio je ograničen (manje od pet godišnje) u EE, IE, HR, HU, LU i FI, što može dovesti do toga da godišnji podaci ovise o trajanju jednog iznimno dugotrajnog ili kratkotrajnog predmeta, a razlike između uzastopnih godina mogu biti velike. IE: jedan posebno težak predmet u trajanju od 2 326 dana znatno je utjecao na prosječno trajanje. MT: podaci se odnose na prekogranične predmete u carinskoj provedbi. DK: podacima su obuhvaćeni i predmeti EU-a i nacionalni predmeti koji se odnose na žigove na pomorskom i trgovačkom sudu. AT: metodologija je izmijenjena u usporedbi s 2013. Prazan stupac za pojedinu godinu znači da EE, HR i FI nisu prijavili nijedan predmet, a u slučaju CZ, DE, EL, IT, AT, PL i SK nije bilo dostupnih podataka. – Zaštita potrošača – Učinkovitom provedbom prava o zaštiti potrošača potrošačima se osigurava korist od njihovih prava i onemogućuje se trgovačkim društvima da povredom pravila o zaštiti potrošača nepošteno ostvaruju korist. Tijela za zaštitu potrošača i sudovi imaju ključnu ulogu u provedbi prava EU-a o zaštiti potrošača unutar različitih nacionalnih provedbenih sustava. Na slici 16 prikazano je prosječno trajanje sudskog preispitivanja odluka tijela za zaštitu potrošača na temelju primjene prava EU-a. Za potrošače ili trgovačka društva učinkovita provedba može uključivati lanac sudionika, ne samo sudove, nego i upravna tijela. Osim trajanja sudskog preispitivanja odluka tijela za zaštitu potrošača, u ovom je izdanju obuhvaćeno i trajanje postupaka pred tim tijelima radi boljeg proučavanja tog lanca provedbe. Na slici 17 prikazano je prosječno trajanje postupaka u kojima nacionalna tijela za zaštitu potrošača donose upravne odluke za 2014. i 2015. od trenutka pokretanja predmeta. Odgovarajuće odluke uključuju odluke o povredi materijalnih pravila, privremene mjere, naloge za obustavu, pokretanja sudskih postupaka ili okončanja predmeta. Slika 16 Zaštita potrošača: prosječno trajanje sudskog preispitivanja* (prvi stupanj / u danima) (izvor: Europska komisija s Mrežom za suradnju u području zaštite potrošača) * BE, LU, AT, FI, SE i UK: scenarij nije primjenjiv jer tijela za zaštitu potrošača nisu ovlaštena odlučivati o povredama odgovarajućih pravila o zaštiti potrošača. U nekima od ovih država članica (npr. FI i SE) tijela za zaštitu potrošača mogu pokrenuti tužbu pred sudom ili kontaktirati državnog odvjetnika (BE). DE: upravna tijela mogu donositi odluke samo u prekograničnim predmetima, ali u tom razdoblju nije bilo ni jednog odgovarajućeg predmeta jer je Savezno ministarstvo pravosuđa i zaštite potrošača naredilo drugim kvalificiranim subjektima da poduzimaju provedbene mjere. Neke države članice imaju mješovite sustave (BG, DK, EE, IE, ES i LT) u kojima tijela za zaštitu potrošača moraju pokretati sudske tužbe u vezi s nekim pravilima (npr. nepošteni uvjeti u potrošačkim ugovorima u slučaju BG i CY). DE, AT: uglavnom građanskopravni ovršni postupci u pravu o zaštiti potrošača koje pokreću potrošači ili privatna/poluprivatna tijela. ES: podacima su obuhvaćene četiri autonomne zajednice. U nekim je godinama broj predmeta bio ograničen (manje od pet godišnje) u DK, EE, EL, FR, HR i NL. To može dovesti do toga da godišnji podaci ovise o trajanju jednog iznimno dugotrajnog ili kratkotrajnog predmeta, a razlike između uzastopnih godina mogu biti velike. IT, PL i RO dostavili su procjene. Prazan stupac za pojedinu godinu znači da DK i NL nisu prijavili nijedan predmet, a u slučaju EL, FR, PT i SK nije bilo dostupnih podataka. Ovlasti nekih tijela uključuju samo dijelove relevantnog prava EU-a o zaštiti potrošača. Slika 17 Zaštita potrošača: prosječno trajanje postupaka u kojima tijela za zaštitu potrošača donose upravne odluke* (u danima) (izvor: Europska komisija s Europskom mrežom za zaštitu potrošača)

* BE, DE, LU, AT i SE: scenarij nije primjenjiv. Na slici su prikazani ponderirani prosjeci upravnih postupaka koje su pokrenula tijela za zaštitu potrošača 2014. i 2015. DK, EL, CY i LT: dostavili su procjene. IE, FI: podaci pokazuju prosjek raspona, pri čemu se trajanje može razlikovati ovisno o složenosti povrede. NL: podacima su obuhvaćene odluke kojima se nameću upravne novčane kazne zbog povrede materijalnih pravila. PT: trajanje može biti posljedica složenih postupaka, a u nekim predmetima posljedica nepostojanja alata IKT-a za digitalizaciju nekih postupaka. Neke su države članice navele da upotrebljavaju neformalne instrumente za provedbu, u načelu s uspjehom (LU i NL). Neka su tijela nadležna samo za dijelove relevantnog prava EU-a. – Privremene mjere – Privremene mjere o kojima odlučuju sudovi hitni su postupci koji uključuju primjerice privremene zabrane i privremeno oduzimanje roba, a usmjerene su na odvraćanje ili sprečavanje neposredne povrede prava prije konačnog rješavanja predmeta. Učinkovitost postupaka o privremenim mjerama posebno je važna jer se njih obično upotrebljava u hitnim slučajevima u kojima bi odgode mogle dovesti do nepopravljive štete za podnositelja zahtjeva. Na slici 18 prikazano je prosječno vrijeme potrebno da nacionalni sud odluči o zahtjevu za primjenu privremenih ili prijelaznih mjera radi prekida povreda prava žiga EU-a i pravila o elektroničkim komunikacijama. Slika 18 Privremene mjere — prosječno trajanje privremenih mjera u 2015.* (prvi stupanj / u danima) (izvor: Europska komisija s Europskom promatračnicom za povrede prava intelektualnog vlasništva i Odborom za komunikacije) * Žig EU-a: LU, HU i RO nisu prijavili nijedan predmet; BE, BG, DK, DE, EE, ES, FR, HR, NL, AT i UK nisu dostavili podatke o privremenim mjerama u ovom području. Elektroničke komunikacije: BE, DK, EE, IE, LV, NL, AT i UK nisu prijavili nijedan predmet; LU i RO nisu dostavili podatke o privremenim mjerama u ovom području. Broj predmeta je nizak (manje od pet godišnje) kod većine država članica u svakom području, zbog čega godišnji podaci mogu ovisiti o jednom iznimno dugotrajnom ili kratkotrajnom predmetu. – Pranje novca – Osim što pridonosi borbi protiv kriminala, učinkovitost borbe protiv pranja novca ključna je za dobro funkcioniranje, integritet i stabilnost financijskog sektora, povjerenje u financijski sustav i pošteno tržišno natjecanje na jedinstvenom tržištu. Međunarodni monetarni fond ističe da kaznena djela pranja novca mogu odvratiti strana ulaganja, poremetiti međunarodne tokove kapitala i imati negativne posljedice na makroekonomske rezultate države čime se dovodi do smanjenja blagostanja, izvlačenja sredstava iz produktivnijih gospodarskih aktivnosti, a mogu dovesti i do destabilizirajućih učinaka širenja na gospodarstva drugih zemalja. Direktivom o sprečavanju pranja novca zahtijeva se da države članice vode statistiku o učinkovitosti sustava.U suradnji s državama članicama azličitihkaznene Na slici 19 prikazano je prosječno trajanje prvostupanjskih predmeta koji se bave kaznenim djelima pranja novca. Slika 19: Pranje novca: prosječno trajanje sudskih predmeta* (prvi stupanj / u danima) (izvor: Europska komisija sa Stručnom skupinom za sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma) * EL, ES i FR: podaci samo za broj predmeta, a ne trajanje predmeta. IT: izračun se temelji na uzorku presuda donesenih 2015. i 2016. SE: rezultat predstavlja maksimalno trajanje predmeta u teoriji, a ne prosjek. CY, RO i SE: podaci samo za osude. 3.1.3. Sažetak o učinkovitosti pravosudnih sustava Pravodobno donošenje sudskih odluka ključno je za osiguravanje neometanog funkcioniranja pravosudnog sustava. Glavni parametri upotrijebljeni u Pregledu stanja za ispitivanje učinkovitosti pravosudnih sustava su trajanje postupaka (vrijeme, procijenjeno u danima, potrebno za rješavanje predmeta), stopa rješavanja predmeta (omjer broja riješenih predmeta i broja novih predmeta) i broj predmeta u postupku (koje je potrebno riješiti do kraja godine). Opći podaci o učinkovitosti Promatrajući široka područja građanskih, trgovačkih i upravnih predmeta, u Pregledu stanja za 2017. vidi se da se nastavio pozitivan razvoj koji je zabilježen već prethodne godine. Tamo gdje su podaci dostupni vidi se i da je više država članica u kojima se učinkovitost poboljšala, nego onih u kojima se ona smanjila od prvog izdanja Pregleda stanja 2013. Ohrabrujuće je primijetiti pozitivne promjene, osobito u državama članicama za koje je u kontekstu europskog semestra ili programa ekonomske prilagodbe utvrđeno da su suočene s izazovima: trajanje građanskih i trgovačkih parničnih predmeta znatno se popravilo u nizu tih država članica (slika 5). To se poboljšanje može jasnije primijetiti iz petogodišnje perspektive (tj. od 2010.), nego iz kratkoročne. Međutim, u kategoriji „svi predmeti” (slika 4), a još više u kategoriji „upravni predmeti” (slika 6), vidi se pozitivna slika i u usporedbi s prethodnom godinom, tj. vidi se stabilnost ili poboljšanje; stope rješavanja građanskih i trgovačkih parničnih predmeta poboljšale su se u većini država članica tijekom pet godina (slika 8). Uz nekoliko iznimaka, isto vrijedi u kratkom roku i za upravne predmete (slika 9), što je veliko poboljšanje u odnosu na prethodnu godinu, a ujedno i za široku kategoriju „svi predmeti” (slika 7). To znači da su države članice općenito sposobne rješavati nove predmete u analiziranim područjima; što se tiče predmeta u postupku, iako je tu napredak manje vidljiv tijekom petogodišnjeg razdoblja, mogu se primijetiti određena poboljšanja u posljednje dvije godine neovisno o kategoriji koju se analizira. Dok je kategorija „svi predmeti” općenito stabilna (slika 10), vide se jasna poboljšanja i u pogledu građanskih i trgovačkih parničnih predmeta u postupku (slika 11) i u pogledu upravnih predmeta (slika 12). Međutim, unatoč tim poboljšanjima, razina predmeta u postupku i dalje je visoka u nizu država članica; kod reforma pravosuđa potrebno je vrijeme da bi se pokazao njihov učinak. Međutim, čini se da se određenim pokrenutim reformama već pridonijelo poboljšanju učinkovitosti. Na primjer jedna je država članica izvijestila o velikom poboljšanju u broju riješenih slučajeva te o posljedičnom smanjenju broja predmeta u postupku uglavnom zbog činjenice da se upravni predmeti rješavaju samo na jednom sudu. Učinkovitost u posebnim područjima prava EU-a Slikama o postupcima u posebnim područjima (slike 13 – 19) nastoji se bolje prikazati kako funkcioniraju pravosudni sustavi u konkretnim vrstama poslovnih sporova obuhvaćenih pravom EU-a. Za građane ili trgovačka društva učinkovita provedba može uključivati lanac sudionika, ne samo sudove, nego i upravna tijela. Osim trajanja sudskog preispitivanja odluka tijela za zaštitu potrošača, u ovom je izdanju obuhvaćeno i trajanje postupaka pred tim tijelima radi boljeg proučavanja tog lanca provedbe. Prikazano je i trajanje privremenih mjera za sprečavanje neminovnih povreda ili šteta u područjima elektroničkih komunikacija i prava intelektualnog vlasništva. Iz slika proizlazi da: predmeti iz područja tržišnog natjecanja i elektroničkih komunikacija u prosjeku traju barem nekoliko mjeseci dulje od predmeta u posebnim područjima prava žiga EU-a i prava o zaštiti potrošača. To se može objasniti složenošću i gospodarskom važnošću predmeta u području tržišnog natjecanja i elektroničkih komunikacija, a možda i postupovnim pravilima u nekim državama EU-a. Trajanje predmeta u jednoj državi članici može znatno varirati ovisno o kojem se području prava radi; u području zaštite potrošača predstavljena je važnost različitih sudionika u provedbenom lancu. Na slikama 16 – 17 prikazano je trajanje i upravnih postupaka i postupaka sudskog preispitivanja. Kada ta dva dijela lanca postanu relevantni spojeni postupci mogu trajati primjerice između oko 160 i 1 200 dana, ovisno o kojoj se državi članici radi. Međutim, podaci pokazuju da u se mnogim državama članicama velik dio upravnih odluka ne osporava na sudu, što upućuje na zaključak da se mnoge povrede prava rješavaju isključivo upravnim putem; sud može donijeti odluku o privremenim ili prijelaznim mjerama radi odvraćanja ili sprečavanja povrede prava na privremenoj osnovi. Podaci iz područja žiga EU-a i elektroničkih komunikacija pokazuju da trajanje takvih sudskih postupaka može varirati od nekoliko dana do osam mjeseci među državama članicama (slika 20) kao i po vrsti predmeta u istoj državi. Nedostatak predmeta u kojima se odlučuje o privremenim mjerama u nekim državama članicama može biti i posljedica postupovnih pravila kojima se dodatno otežava njihova upotreba; učinkovita borba protiv pranja novca ključna je za zaštitu financijskog sustava, poštenog tržišnog natjecanja i sprečavanje negativnih gospodarskih posljedica. U ovom su izdanju prikazani rezultati probnog prikupljanja podataka o trajanju pravosudnih postupaka koji se bave kaznenim djelima pranja novca u skladu s direktivom o sprečavanju pranja novca. U državama članicama za koje postoje podaci čini se da postoje znatne varijacije u trajanju predmeta – od manje od pola godine do gotovo tri godine (slika 19). Očekuje se da će se prikupljanje podataka poboljšati provedbom Direktive u lipnju 2017.



3.2. Kvaliteta pravosudnih sustava Za učinkovitost pravosudnih sustava potrebne su ne samo pravodobno donesene odluke već i visokokvalitetne odluke. Kvaliteta je pokretač povjerenja građana i poduzeća u pravosudni sustav. Iako ne postoji jedan dogovoreni način mjerenja kvalitete pravosudnih sustava, u Pregledu stanja u području pravosuđa u EU-u fokus je stavljen na određene čimbenike koji se, u načelu, prihvaćaju kao relevantni za poboljšanje kvalitete pravosuđa. Oni su razvrstani u četiri kategorije:

1. pristupačnost pravosuđa za građane i poduzeća, 2. odgovarajuća materijalna sredstva i ljudski potencijali, 3. uvođenje alata za ocjenu i 4. primjena standarda kvalitete. 3.2.1. Pristupačnost Pristupačnost je potrebna u cijelom pravosudnom lancu radi olakšavanja dobivanja odgovarajućih informacija – o pravosudnom sustavu, o tome kako podnijeti tužbu i financijskim aspektima povezanima s time te o trenutačnom stanju određenog postupka do njegova okončanja – kako bi se presudama moglo brzo pristupiti na internetu. – Davanje informacija o pravosudnom sustavu – Kao preduvjet za pristup pravosuđu potrebno je da građani i poduzeća budu dobro informirani na način jednostavan za korisnike o različitim aspektima pravosudnog sustava. Na slici 20 prikazana je dostupnost informacija o pravosudnom sustavu na internetu za javnost. Slika 20: Dostupnost informacija o pravosudnom sustavu na internetu za javnost* (izvor: Europska komisija) * DE: svaka savezna zemlja i savezna razina odlučuju koje će informacije omogućiti na internetu. – Pravna pomoć i sudske pristojbe – Pristup pravnoj pomoći temeljno je pravo koje je ugrađeno u Povelju o temeljnim pravima („Povelja”) . Radi prikupljanja usporedivih podataka o različitim sustavima pravne pomoći i sudskih pristojbi utvrđena su dva posebna scenarija koja se odnose na sporove u području zaštite potrošača u kontekstu dohotka i životnih uvjeta u svakoj državi članici. Podaci na slici 21 pokazuju dostupnost pravne pomoći za ta dva scenarija. Temelje se na dvije različite vrijednosti sporova: sporovi velike vrijednosti (tj. 6 000 EUR) i sporovi male vrijednosti (tj. odgovarajući prag siromaštva Eurostata za svaku državu članicu pretvoren u mjesečni dohodak). Većina država članica daje pravnu pomoć na temelju dohotka podnositelja zahtjeva. Na slici 21 uspoređeni su u postotku dohodovni pragovi za dobivanje pravne pomoći u određenom predmetu u području zaštite potrošača s pragom siromaštva Eurostata u svakoj državi članici. Na primjer, ako je prihvatljivost za pravnu pomoć utvrđena na 20 %, podnositelj zahtjeva s dohotkom 20 % višim od odgovarajućeg praga siromaštva Eurostata može dobiti pravnu pomoć. Naprotiv, ako je prihvatljivost za pravnu pomoć utvrđena na –20 %, dohodovni je prag za pravnu pomoć 20 % niži od praga siromaštva Eurostata. U okviru sustava pravne pomoći nekih država članica osigurava se podmirenje 100 % troškova povezanih s parnicom (puna pravna pomoć), što je dopunjeno sustavom za podmirenje dijelova tih troškova (djelomična pravna pomoć). U drugim državama članicama predviđen je sustav samo pune ili samo djelomične pravne pomoći. Slika 21: Dohodovni prag za pravnu pomoć u određenim predmetima u području zaštite potrošača* (razlike u postotku od praga siromaštva Eurostata) (izvor: Europska komisija s CCBE-om) * Na slici su prikazani pragovi za pravnu pomoć u rasponu od 40 % do -30 %. DK, DE, IE, FR, HR, LT, NL, PT, FI i SE daju pravnu pomoć kad je dohodovni prag u rasponu između 40 % i 154 %. HU, RO i UK(SC) daju pravnu pomoć kad je dohodovni prag u rasponu između -30 % i -68 %. „Spor male vrijednosti” znači spor koji odgovara pragu siromaštva Eurostata za pojedinca u svakoj državi članici, pretvorenom u mjesečni dohodak (npr. 2014. ta je vrijednost bila u rasponu između 110 EUR u RO i 1 716 EUR u LU). Za izračun praga prihvatljivosti za dobivanje pravne pomoći većina država članica upotrebljava raspoloživi dohodak, osim DK, LU i NL koji upotrebljavaju bruto dohodak. U IE, SK i UK (SC) pravna pomoć nije dostupna za vrijednost spora na odgovarajućem pragu rizika od siromaštva jer bi taj iznos bio previše malen. DE: temelj za iznos dohodovnog praga su Prozesskostenhilfebekanntmachung 2016. i prosječni godišnji troškovi stanovanja (SILC). LV: dohodak u rasponu od 128,06 EUR i 320 EUR, ovisno o mjestu boravišta podnositelja. Stopa se temelji na aritmetičkoj sredini.

Većina država članica zahtijeva da stranke pri pokretanju pravosudnog postupka plate sudsku pristojbu. Na slici 22 uspoređuje se razina sudskih pristojbi za navedena dva scenarija koja je prikazana kao udio u vrijednosti spora. Ako je, na primjer, sudska pristojba utvrđena na 10 % od spora u vrijednosti od 6 000 EUR na slici u nastavku, potrošač će morati platiti 600 EUR sudske pristojbe za pokretanje pravosudnog postupka. Sporovi male vrijednosti temelje se na pragu siromaštva Eurostata za svaku državu članicu. Slika 22: Sudske pristojbe za pokretanje pravosudnog postupka u određenim predmetima u području zaštite potrošača (razina sudske pristojbe kao udio u vrijednosti spora) (izvor: Europska komisija s CCBE-om) * „Spor male vrijednosti”, vidjeti ispod slike 21. – Podnošenje i praćenje tužbenih zahtjeva na internetu – Elektroničkim podnošenjem tužbenih zahtjeva, mogućnošću praćenja i nastavljanja postupka na internetu te elektroničkom komunikacijom između sudova i odvjetnika isto se tako olakšava pristup pravosuđu i smanjuju se kašnjenja i troškovi. Sustavi IKT-a na sudovima imaju sve važniju ulogu u prekograničnoj suradnji među pravosudnim tijelima te također olakšavaju provedbu zakonodavstva EU-a. Slika 23: Dostupnost elektroničkih sredstava* (0 = dostupno na 0 % sudova, 4 = dostupno na 100 % sudova) (izvor: studija CEPEJ-a) * DK: elektronički obrasci dostupni su na web-mjestu, no trenutačno ih se može podnijeti samo elektroničkom poštom. LT: određene dokumente može se podnijeti preko portala sudova za elektroničke usluge. PL: mogućnost pokretanja sudskog postupka elektroničkim putem postoji samo za predmete koji se odnose na naloge za plaćanje. RO: predmet se sudu može podnijeti elektroničkom poštom. SK: elektroničko podnošenje moguće je u određenim građanskim postupcima. Građanin ima pristup informacijama o sudskim postupcima preko web-mjesta sudova. SI: u određenim vrstama predmeta moguće je praćenje postupovnih akata. – Komunikacija između sudova i odvjetnika – Učestalost primjene različitih tehnika IKT-a u komunikaciji između sudova i odvjetnika kao i razlozi njihove primjene ili ne-primjene znatno se razlikuju među državama članicama. Radi dobivanja jasnije slike o stvarnoj primjeni IKT-a na slici 24 prikazani su rezultati ankete među odvjetnicima o načinu njihove komunikacije sa sudovima i razlozima zbog kojih upotrebljavaju IKT. Slika 24: Primjena IKT-a između sudova i odvjetnika* (izvor: anketa CCBE-a) * Podnošenje sudu obuhvaća sljedeće moguće odgovore: „ elektroničko podnošenje tužbenih zahtjeva”, „elektroničko podnošenje sudskih poziva”, „elektroničko podnošenje dokaza / dodatnih dokumenata”. Slika 25: Razlozi za (ne)primjenu IKT-a između sudova i odvjetnika* (izvor: anketa CCBE-a)

* Pod pozitivnim iskustvima obuhvaćeni su sljedeći mogući odgovori: „vrlo praktično”, „prilagođeno korisnicima” i „ostale prednosti”. Pod negativnim iskustvima obuhvaćeni su sljedeći mogući odgovori: „nije dovoljno prilagođeno korisnicima”, „tehnički problemi” i „ostale prepreke”. Ispitanici su mogli navesti najviše dva razloga za (ne)primjenu IKT-a. – Komuniciranje s medijima – Mediji javnosti služe kao kanal kojim se pridonosi pristupačnosti pravosudnih sustava i rada sudova. Slika 26: Odnosi između sudova i novinara/medija* (izvor: Europska komisija) * Za svaki od triju stupnjeva mogu se dodijeliti dva boda ako su obuhvaćeni građanski/trgovački i upravni predmeti. Ako je obuhvaćena samo jedna od dvije kategorije predmeta dodjeljuje se samo jedan bod. Najviši broj bodova: 7. DE: svaka savezna zemlja ima vlastite smjernice za suce o komuniciranju s novinarima i medijima. FI: na svim sudovima postoji osoba koja može biti u kontaktu s novinarima kada je to potrebno, no to nisu njegova/njezina glavna zaduženja. – Pristupanje presudama – Omogućavanjem presuda na internetu unapređuje se transparentnost i razumijevanje pravosudnog sustava. Pomaže se građanima i poduzećima da pri pristupanju

pravosuđu donose odluke na temelju pouzdanih informacija. Time bi se moglo pridonijeti i većoj usklađenosti sudske prakse. Slika 27: Pristup javnosti objavljenim presudama na internetu* (građanski/trgovački i upravni predmeti, svi stupnjevi) (izvor: Europska komisija) * Za građanske/trgovačke i upravne predmete dodijeljen je po jedan bod za svaki stupanj na kojem su sve presude dostupne (0,5 bodova ako su samo neke presude dostupne). Ako u državi članici postoje samo dva stupnja, bodovi su dodijeljeni za tri stupnja tako da je odgovarajući viši stupanj predstavljao stupanj koji ne postoji. Kod onih država članica u kojima se ne pravi razlika između dva područja prava za oba su područja dodijeljeni jednaki bodovi. Najviši broj bodova: 6. DK: o većini upravnih predmeta odlučuju neovisna kolegijalna neformalna upravna tijela izvan sudova. SE: sudovi ne objavljuju redovito presude na internetu (samo one koje se odnose na značajne predmete). U skladu s načelom javnog pristupa informacijama građani imaju pravo pročitati sve presude ili odluke. DE: svaka savezna zemlja odlučuje o tome hoće li prvostupanjske presude biti dostupne na internetu. Slika 28: Modaliteti objavljivanja presuda sudova svih stupnjeva na internetu* (građanski/trgovački i upravni predmeti, svi stupnjevi) (izvor: Europska komisija) * Za svaki od triju stupnjeva mogu se dodijeliti dva boda ako su obuhvaćeni građanski/trgovački i upravni predmeti. Ako je obuhvaćena samo jedna od dviju kategorija predmeta, dodjeljuje se samo jedan bod po stupnju. Najviši broj bodova: 30. DK: o većini upravnih predmeta odlučuju neovisna kolegijalna neformalna upravna tijela izvan danskih sudova. NL: nema ključnih riječi, no svakoj objavljenoj presudi dodaje se pregled sadržaja.

– Podnošenje pritužbi trgovačkim društvima – Pristup pravosuđu uključuje izvansudske načine rješavanja sporova. Slika 29 temelji se na anketi o stajalištima maloprodajnih trgovaca o prekograničnoj trgovini i zaštiti potrošača. Tražilo se da trgovačka društva navedu jesu li primila pritužbe potrošača koji se nalaze u njihovoj zemlji i kojim kanalima. Slika 29: Kanali za pritužbe potrošača izvan trgovačkih društava* (izvor: anketa o stajalištima maloprodajnih trgovaca o prekograničnoj trgovini i zaštiti potrošača iz 2016. ). * Udio poduzeća koja su primila pritužbe potrošača preko odgovarajućih kanala. Izvorno je pitanje sadržavalo i moguće odgovore „interni kanali za podnošenje pritužbi” i „ostali kanali”, a to su dva glavna kanala koja se primjenjuju u većini država članica. Javna su tijela u ovom kontekstu ona koja se bave pitanjima povezanima s potrošačima. – Pristup alternativnim načinima rješavanja sporova – Na slici 30 prikazani su napori država članica oko promicanja i poticanja dobrovoljne upotrebe alternativnih načina rješavanja sporova. Na slici 31 prikazan je broj pritužbi podnesenih preko Europske platforme za internetsko rješavanje sporova (ODR). Taj internetski višejezični alat dostupan je javnosti od 15. veljače 2016. Potrošači i trgovci koji vode ugovorni spor oko proizvoda ili usluge kupljene na internetu i žele pronaći rješenje izvan suda mogu podnijeti svoje ugovorne sporove na platformu. Slika 30: Promicanje i poticanje upotrebe alternativnih načina rješavanja sporova (ADR) * (izvor: Europska komisija) * Ukupni podaci temelje se na sljedećim pokazateljima: web-mjesta s informacijama o ADR-u, promidžbene kampanje u medijima, brošure za javnost, sudovi pružaju posebna informativna predavanja o ADR-u na zahtjev, koordinator za ADR/mirenje na sudovima, objavljivanje ocjena upotrebe ADR-a, objavljivanje statističkih podataka o upotrebi ADR-a, troškovi (djelomično ili u cijelosti) nastali ADR-om podmiruju se iz pravne pomoći, potpun ili djelomičan povrat plaćenih sudskih pristojbi, uključujući biljege, u slučaju uspješnog ADR-a, u postupku ADR-a nisu obvezni odvjetnici, sudac može djelovati kao izmiritelj, ostalo. Za svaki od tih 12 pokazatelja dodijeljen je jedan bod za svako pravno područje. IE: promicanje i poticanje u građanskim i trgovačkim sporovima odnosi se samo na obiteljske postupke. PT: u građanskim/trgovačkim sporovima sudske se pristojbe vraćaju samo u predmetima koje rješavaju mirovni suci. LV: sudske pristojbe ne naplaćuju se u radnim sporovima. Slika 31: Broj pritužbi potrošača podnesenih na platformi ODR (na 100 000 stanovnika) (izvor: platforma ODR — podaci od 24. ožujka 2017.)

* Na slici je prikazan broj pritužbi podnesenih na platformi ODR, a ne broj sporova koje su zaprimili subjekti za ADR preko platforme ODR. Brojni predmeti podneseni na platformi ODR naknadno su riješeni dvostrano između stranaka izvan platforme bez ikakvog daljnjeg uključivanja subjekata za ADR. 3.2.2. Sredstva Odgovarajuća sredstva i uvjeti na sudovima te kvalificirano osoblje potrebni su za dobro funkcioniranje pravosudnog sustava. Bez dovoljno osoblja s potrebnim kvalifikacijama, vještinama i pristupom kontinuiranoj izobrazbi dovodi se u pitanje kvaliteta postupaka i odluka. – Financijska sredstva – Na slikama u nastavku prikazan je proračun koji je stvarno potrošen na sudove, prvo po stanovniku (slika 32), a potom kao udio u bruto domaćem proizvodu (BDP) (slika 33). Slika 32: Ukupni rashodi opće države za sudove* (u EUR po stanovniku) (izvor: Eurostat) * Podaci za NL i SK su privremeni. Slika 33: Ukupni rashodi opće države za sudove* (kao postotak BDP-a) (izvor: Eurostat) * Podaci za NL i SK su privremeni. Na slici 34 prikazano je koja grana vlasti u državi (sudska, zakonodavna ili izvršna) utvrđuje kriterije za određivanje financijskih sredstava namijenjenih pravosuđu te koji se kriteriji primjenjuju. Slika 34: Kriteriji za određivanje financijskih sredstava za sudstvo* * DK: u obzir je uzet broj novih i riješenih predmeta na prvostupanjskim sudovima; DE: samo za proračun Saveznog vrhovnog suda – u pogledu prvostupanjskih i drugostupanjskih sudova; Pravosudni sustavi razlikuju se među saveznim zemljama; EE: broj novih i riješenih predmeta prvostupanjskih i drugostupanjskih sudova; FR: broj novih i riješenih predmeta sudova svih stupnjeva; IT: Ministarstvo pravosuđa utvrđuje kriterije za građanske i kaznene sudove, dok sudbeno vijeće (CPGA) utvrđuje kriterije za upravne sudove; HU: zakonom je propisano da se plaće sudaca moraju utvrditi zakonom o državnom proračunu tako da iznos nije niži nego što je bio prethodne godine; NL: uzima se u obzir broj riješenih predmeta na temelju ocjene troškova za sudove. – Ljudski potencijali – Primjereni ljudski potencijali ključni su za kvalitetu pravosudnog sustava. Raznolikošću među sucima, uključujući rodnu ravnotežu sudaca, osiguravaju se dodatno znanje, vještine i iskustvo te se time odražava stvarno stanje društva. Slika 35: Broj sudaca* (na 100 000 stanovnika) (izvor: studija CEPEJ-a) * Na temelju metodologije CEPEJ-a ova kategorija uključuje suce koji rade u punom radnom vremenu. Ne uključuje Rechtspfleger / sudske službenike koji postoje u nekim državama članicama. EL: ukupan broj profesionalnih sudaca uključuje različite kategorije tijekom prethodno prikazanih godina, čime se djelomično mogu objasniti promjene u njihovu broju. UK: ponderirani prosjek triju područja nadležnosti; podaci za 2010. sadržavaju podatke iz 2012. za UK (NI). Slika 36: Udio profesionalnih sutkinja na prvostupanjskim, drugostupanjskim i vrhovnim sudovima (izvor: Europska komisija (vrhovni sudovi) i studija CEPEJ-a (prvostupanjski i drugostupanjski sudovi))

* PL i UK: podaci za 2014. za prvostupanjske i drugostupanjske sudove. Slika 37: Promjene u udjelu profesionalnih sutkinja na prvostupanjskim i drugostupanjskim sudovima za 2010. – 2015. i vrhovnim sudovima za 2010. – 2016.* (razlika u postotnim bodovima) (izvor: Europska komisija (vrhovni sudovi) i studija CEPEJ-a (prvostupanjski i drugostupanjski sudovi)) * LU: udio profesionalnih sutkinja na vrhovnom sudu smanjio se sa 100 % u 2010. na 0 % u 2016. UK: za Englesku i Wales upotrijebljen je prosjek prvostupanjskih i drugostupanjskih sudova. PL i UK: uspoređuju se podaci iz 2010. s podacima iz 2014. Slika 38: Broj odvjetnika* (na 100 000 stanovnika) (izvor: studija CEPEJ-a) * Na temelju metodologije CEPEJ-a odvjetnik je osoba koja je kvalificirana i ovlaštena u skladu s nacionalnim pravom braniti svoje klijente i postupati u njihovo ime, baviti se odvjetničkim zanimanjem, izlaziti pred sud ili savjetovati i predstavljati svoje klijente u pravnim pitanjima (Preporuka (2000)21 Odbora ministara Vijeća Europe o slobodi obavljanja odvjetničkog zanimanja). – Izobrazba – Pravosudna izobrazba važna je za doprinos kvaliteti sudskih odluka i pravosudnih usluga pruženih građanima. Podacima navedenima u nastavku obuhvaća se pravosudna izobrazba u širokom rasponu područja, uključujući komunikaciju sa strankama i novinarima te pravosudne vještine. Slika 39: Obvezna izobrazba sudaca* (izvor: studija CEPEJ-a) * Neke države članice ne nude obveznu izobrazbu u određenim kategorijama, no mogu nuditi izbornu izobrazbu. Slika 40: Suci koji sudjeluju u aktivnostima trajne izobrazbe o pravu EU-a ili pravu druge države članice* (kao postotak ukupnog broja sudaca) (izvor: Europska komisija, Izvješće o europskoj pravosudnoj izobrazbi za 2016.) * U nekoliko država članica omjer sudionika prelazi 100 %, što znači da su neki sudionici sudjelovali u više od jedne aktivnosti izobrazbe. Podaci za AT uključuju državne odvjetnike, za DK uključuju sudsko osoblje. Slika 41: Udio aktivnosti trajne izobrazbe sudaca o različitim vrstama vještina* (kao postotak ukupnog broja sudaca uključenih u izobrazbu) (izvor: Europska komisija) * U tablici je prikazana raspodjela sudaca koji sudjeluju u aktivnostima trajne izobrazbe (tj. onima provedenima nakon početnog razdoblja izobrazbe potrebne da se postane sucem) u svakom od četiri utvrđena područja kao postotak ukupnog broja sudaca uključenih u izobrazbu. Aktivnosti pravne izobrazbe nisu uzete u obzir. Tijela nadležna za pravosudnu izobrazbu u UK (NI) nisu provodila posebne aktivnosti izobrazbe o odabranim vještinama.

Slika 42: Dostupnost izobrazbe za suce o komunikaciji sa strankama i novinarima (izvor: Europska komisija) 3.2.3. Alati za ocjenu Praćenjem i ocjenjivanjem rada sudova potiče se otkrivanje nedostataka i potreba te se time pomaže da pravosudni sustav bolje odgovara na trenutačne i buduće izazove. Odgovarajućim alatima IKT-a mogu se osigurati sustavi za upravljanje predmetima u stvarnom vremenu te se može pomoći u vođenju standardiziranih statistika sudova na razini čitave države. Dodatno, može ih se upotrebljavati za upravljanje zaostatkom neriješenih predmeta i automatizirane sustave ranog upozoravanja. Ankete su, iz perspektive pravnika i korisnika sudova, ključne za ocjenu rada pravosudnih sustava. Odgovarajuće daljnje praćenje anketa preduvjet je za poboljšanje kvalitete pravosudnih sustava. Slika 43: Dostupnost praćenja i ocjenjivanja aktivnosti sudova* (izvor: studija CEPEJ-a) * Sustav ocjenjivanja odnosi se na uspješnost sustava sudova, primjenom pokazatelja i ciljeva. Godine 2015. sve su države članice, osim LV, izvijestile da imaju sustav koji im omogućava praćenje broja novih predmeta, trajanja postupaka i broja donesenih odluka, što ove kategorije čini nebitnima. Slično tome, zbog temeljitijeg rada na standardima kvalitete njezina upotreba kao kategorije ocjene postala je bespredmetna. Podaci o „ostalim elementima” uključuju, primjerice, žalbene postupke (EE, ES i LV), ročišta (SE) ili broj predmeta riješenih u određenim vremenskim okvirima (DK). Slika 44: Dostupnost IKT-a za upravljanje predmetima i vođenje statistika o aktivnostima sudova*

(0 = dostupno na 0 % sudova; 4 = dostupno na 100 % sudova) (izvor: studija CEPEJ-a) Slika 45: Teme anketa provedenih među korisnicima sudova ili pravnicima* (izvor: Europska komisija) * Državama članicama dodijeljen je po jedan bod po navedenoj temi ankete neovisno o razini na kojoj je anketa provedena. Slika 46: Praćenje anketa provedenih među korisnicima sudova ili pravnicima (izvor: Europska komisija) 3.2.4. Standardi Standardima se može poboljšati kvaliteta pravosudnih sustava. Slijedeći općeniti pregled standarda kvalitete iz Pregleda stanja za 2016. u ovom se izdanju podrobnije ispituju određeni vremenski standardi i standardi o pružanju informacija strankama. Na slikama 47 – 49 prikazana je primjena standarda o vremenskim ograničenjima, vremenskim okvirima i zaostatku neriješenih predmeta te pregled država članica koje primjenjuju te standarde. Vremenska su ograničenja kvantitativni rokovi, npr. za vrijeme proteklo od prijave predmeta do prvog ročišta. Vremenski okviri su mjerljivi ciljevi/prakse, npr. određivanje prethodno utvrđenih kvota za predmete koje treba riješiti u određenom vremenu. Zaostatak neriješenih predmeta su predmeti koji su i dalje u postupku nakon određenog prethodno utvrđenog vremena, npr. tri mjeseca ili čak deset godina. Na slici 48 prikazano je u koliko pravnih područja postoje vremenski standardi. Slika 47: Vremenski standardi* (izvor: Europska komisija)

* Državama članicama dodijeljen je po jedan bod za svako pravno područje (građansko/trgovačko, upravno ili drugo) za koje su utvrđeni standardi. Na slici 48 prikazane su nadležnosti različitih grana vlasti u državi za utvrđivanje i praćenje vremenskih standarda. Slika 48: Utvrđivanje i praćenje standarda* (izvor: Europska komisija) * Države članice poredane su u skladu s redoslijedom na slici 47. Napominjemo da se definicija „od strane parlamenta (standardi utvrđeni zakonom)” ovdje odnosi na određene standarde koji su utvrđeni isključivo zakonom. Čak i kad je za utvrđivanje/praćenje vremenskih standarda navedeno više od jedne grane vlasti, svaka grana vlasti može biti u potpunosti odgovorna za jednu vrstu standarda. „Izvršna vlast” obuhvaća institucije pod izravnim ili neizravnim nadzorom vlade. „Sudbena vlast” uključuje tijela kao što su predsjednici sudova, sudbena vijeća, sudačka tijela itd. CY i PT: nema informacija o praćenju. Na slici 49 prikazano je koje se mjere primjenjuju u slučaju nepridržavanja vremenskih standarda (slika 48). Na primjer u određenim državama članicama nepridržavanje standarda dovodi do posebnog sastanka između predmetnog suca i predsjednika suda radi razmatranja te situacije. Ako se standarda ne pridržava čitav sud, taj se sastanak može održati između predsjednika predmetnog suda i predsjednika višeg suda. Slika 49: Praćenje nepridržavanja standarda (izvor: Europska komisija) – Pružanje informacija strankama – Na slici 50 prikazani su standardi o načinu informiranja stranaka i vrsti informacija koje one dobivaju o napretku njihova predmeta. Određene države članice imaju sustav automatskog obavješćivanja elektroničkom poštom ili SMS-om kojima se pružaju informacije o kašnjenjima, vremenskim planovima ili općem napretku predmeta. Ostale jednostavno pružaju pristup informacijama na internetu tijekom trajanja predmeta dok neke to prepuštaju i slobodnoj odluci sudova. Slika 50: Standardi o informacijama o napretku predmeta * (izvor: Europska komisija)

* Državama članicama dodijeljeni su bodovi ovisno o načinu pružanja svake vrste informacija. 1,5 bodova za automatsko obavješćivanje elektroničkom poštom ili SMS-om, 1 bod za pristup informacijama na internetu tijekom trajanja predmeta, 0,5 bodova za informacije koje se daju na zahtjev stranaka, na osnovi slobodne odluke suda ili bilo koje druge metode koja se primjenjuje. 3.2.5. Sažetak o kvaliteti pravosudnih sustava U Pregledu stanja u području pravosuđa za 2017. ispituju se čimbenici koji pridonose kvaliteti pravosudnih sustava: jednostavan pristup, odgovarajuća sredstva, učinkoviti alati za ocjenu i odgovarajući standardi. Pristupačnost U ovom se izdanju podrobnije promatra koliko su pravosudni sustavi pristupačni iz perspektive korisnika sudova, tj. građana, potrošača ili poduzeća. Većina država članica pruža informacije na internetu o svojem pravosudnom sustavu (slika 20). Međutim, postoji prostor za poboljšanja u pogledu prilagođenosti tih informacija korisnicima, primjerice internetske stranice koje su pristupačne osobama s oštećenjem vida ili kojima se pružaju interaktivni alati koji omogućavaju da građani saznaju ispunjavaju li uvjete prihvatljivosti za pravnu pomoć. Na svim bi se stupnjevima mogla poboljšati i dostupnost sudskih presuda za građanske/trgovačke i upravne predmete (slika 27). Samo 17 država članica objavljuje sve građanske/trgovačke i upravne presude najviših sudova. Dostupnost pravne pomoći i razina sudskih pristojbi imaju ključni učinak na pristup pravosuđu, osobito za siromašne građane. U ovom se izdanju ispituje u kojoj se mjeri sustavima za pravnu pomoć podupire potrošače u sporovima s trgovačkim društvima koji se dijele na sporove velike vrijednosti (tj. 6 000 EUR) i sporove male vrijednosti (tj. sporove čija vrijednost odgovara pragu siromaštva Eurostata). Na slici 21 prikazano je da u pojedinim državama članicama potrošači s dohotkom ispod praga siromaštva Eurostata ne bi primili pravnu pomoć. Poteškoće oko ostvarivanja koristi od pravne pomoći mogu imati posebno obeshrabrujući učinak u predmetima u kojima sudske pristojbe predstavljaju znatan udio u vrijednosti spora (slika 22). Ispravnom upotrebom IKT-a na sudovima pridonosi se ubrzavanju postupaka i smanjenju troškova. Na primjer u jednoj državi članici reformom kojom je sudovima omogućeno da strankama elektronički dostavljaju dokumente, a da preostalu poštu dostave centraliziranim poštanskim sustavom, uštedjelo se više od 4,5 milijuna EUR u 2016. (što čini više od 2 % proračuna sudova). U Pregledu stanja prikazano je da u svim državama članicama nije uvedeno elektroničko podnošenje tužbenih zahtjeva (slika 23) kao ni načini praćenja na internetu napretka u sudskim postupcima. U anketi o stvarnoj upotrebi IKT-a između sudova i odvjetnika pokazalo se da se alati IKT-a široko upotrebljavaju u 10 od 20 država članica obuhvaćenih anketom (slika 24). Oni se najčešće upotrebljavaju za opću komunikaciju sa sudovima dok se potpisivanje dokumenata te podnošenje tužbenih zahtjeva, sudskih poziva i dokaza nešto rjeđe obavlja elektroničkim sredstvima. U osam od deset država članica u kojima su odvjetnici naveli da znatno manje upotrebljavaju IKT kao najčešći razlog naveli su nepostojanje alata, a u manjoj se mjeri radilo o lošem iskustvu s upotrebom IKT-a. Promatrajući pobliže kanale koje potrošači upotrebljavaju za podnošenje pritužbi protiv trgovačkih društava (tj. podnose li se pritužbe preko sudova, javnih tijela, izvansudskih mehanizama ili nevladinih organizacija za zaštitu potrošača) čini se da su javna tijela najčešći kanal, a slijede ih sudovi i izvansudski mehanizmi (slika 29). U usporedbi s prethodnim godinama, u svim se državama članicama pojačano promiče i potiče upotreba metoda za alternativno rješavanje sporova (slika 30). Znatnim brojem pritužbi podnesenih preko novoosnovane platforme za rješavanje sporova na internetu (ODR) pokazuje se spremnost potrošača na upotrebu alternativnih načina rješavanja sporova. U većini država članica prekogranični sporovi čine znatan udio u svim sporovima podnesenima na platformu ODR (slika 31). Sredstva Za visokokvalitetno pravosuđe potrebni su odgovarajuća razina financijskih sredstava i ljudskih potencijala, odgovarajuća izobrazba i raznolikost među sucima, uključujući rodnu ravnotežu. Na temelju Pregleda stanja može se zaključiti sljedeće: u pogledu financijskih sredstava podaci pokazuju da je općenito više od pola država članica povećalo rashode za pravosudni sustav po stanovniku u 2015. (slika 32). Međutim, nekoliko država članica suočenih s posebnim izazovima smanjilo je svoje proračune. Države članice uglavnom upotrebljavaju povijesne ili stvarne troškove za određivanje financijskih sredstava za pravosuđe umjesto da se oslanjaju na stvarno radno opterećenje ili zahtjeve sudova (slika 34); razina rodne ravnoteže među sucima na prvostupanjskim i/ili drugostupanjskim sudovima i dalje je općenito dobra ili se čini da se stanje kreće prema ravnoteži (slika 36). Međutim, kada se radi o vrhovnim sudovima, iako se stanje u većini država članica kreće prema rodnoj ravnoteži, u nekim se državama članicama ono kreće u suprotnom smjeru (slika 37); u pogledu izobrazbe sudaca, iako se čini da većina država članica priznaje važnost trajne izobrazbe (slike 39 i 40) potrebni su napori kako bi se povećala raznolikost opsega izobrazbe koja se nudi. Trajna izobrazba o pravosudnim vještinama (vještine sudaca), informatičkim vještinama, upravljanju sudovima i pravosudnoj etici ne postoji u svim državama članicama (slika 41). Nadalje, neke države članice ne pružaju nikakvu izobrazbu o komuniciranju sa strankama i novinarima (slika 42). Europska mreža za pravosudnu izobrazbu uspostavila je 2016. kratkoročni program razmjene predsjednika sudova i voditelja državnih odvjetništva koji je usmjeren, primjerice, na upravljanje promjenama i IKT. Alati za ocjenu Alati za praćenje i ocjenjivanje aktivnosti sudova postoje u svim državama članicama (slika 43), no sve države članice nemaju čitav raspon takvih alata. U mnogim državama članicama i dalje treba poboljšati postizanje potpunog potencijala sustava IKT-a za upravljanje predmetima (slika 44) radi osiguravanja da se njima može služiti u različite svrhe, uključujući izradu statističkih podataka, te osiguravanja njihove sustavne provedbe na razini čitavog pravosudnog sustava. Na primjer u nekim državama članicama nije moguće alatima IKT-a upravljati zaostatkom neriješenih predmeta, uključujući otkrivanje posebno starih predmeta. S druge strane, određene države članice imaju sustave ranog upozoravanja radi otkrivanje neispravnosti ili nepoštovanja standarda za obradu predmeta, kojima se olakšava pravodobno pronalaženje rješenja. U nekim državama članicama još uvijek nije moguće osigurati prikupljanje podataka iz svih pravosudnih područja na razini čitave države. Redovita upotreba anketa i dalje je glavni izvor za razumijevanje stajališta korisnika i struke o pravosudnom sustavu. Ankete je 2015. provelo oko pola država članica (slika 45). Iako su sve države članice koje su provele ankete ujedno osigurale i njihovo praćenje, razmjeri tog praćenja uvelike se razlikuju među državama članicama. Najčešća je praksa unošenje rezultata anketa u godišnja izvješća na lokalnoj ili nacionalnoj razini (slika 46). U nekoliko država članica sudovi objavljuju ankete o zadovoljstvu klijenata. Standardi Standardima se može poboljšati kvaliteta pravosudnih sustava. U ovom se izdanju podrobnije ispituju određeni standardi usmjereni na poboljšanje stanja u vezi s trajanjem postupaka i informiranja stranaka. Većina država članica primjenjuje vremenske standarde. Međutim, neke države članice suočene s posebnim izazovima u pogledu učinkovitosti trenutačno ne primjenjuju takve standarde. Standardi kojima se utvrđuju vremenska ograničenja (npr. za vrijeme proteklo od prijave predmeta do prvog ročišta) su najrašireniji dok se standardi o vremenskim okvirima (npr. kojima se unaprijed određuje kvota predmeta koji moraju biti riješeni unutar određenog vremena) i zaostatku neriješenih predmeta manje primjenjuju (slika 47). Za praćenje pridržavanja tih standarda uglavnom je odgovorno pravosuđe (slika 48). Nepridržavanje standarda može rezultirati različitim vrstama daljnjih postupanja. Najčešće se od predmetnog suca traži da izvijesti o problemu i/ili da ga obrazloži, no ostale posljedice mogu biti povećanje ljudskih potencijala ili financijskih sredstava određenog suda, osiguravanje privremene pomoći koju pružaju posebni suci ili reorganizacija postupka upravljanja sudom (slika 49). Većina država članica ima standarde o načinima informiranja stranaka o napretku njihova predmeta, vremenskim planovima suda ili mogućim kašnjenjima (slika 50). Razlike među državama članicama uglavnom se odnose na metode koje pritom primjenjuju. Određene države članice imaju sustav automatskog obavješćivanja elektroničkom poštom ili SMS-om kojima se pružaju informacije o kašnjenjima, vremenskim planovima ili općem napretku predmeta. Ostale jednostavno pružaju pristup informacijama na internetu tijekom trajanja predmeta dok neke to prepuštaju i slobodnoj odluci sudova. Iz perspektive jednostavnosti za građane automatizirano obavješćivanje koje provodi sud ima prednost u odnosu na ono kod kojeg je potreban angažman stranaka.

3.3. Neovisnost Neovisnost sudstva zahtjev je koji proizlazi iz prava na učinkovit pravni lijek koje je ugrađeno u Povelju (članak 47.). Njome se osigurava pravičnost, predvidljivost i sigurnost pravnog sustava, a to su važni elementi privlačnog okruženja za ulaganja. Uz informacije o percepciji neovisnosti sudstva iz različitih izvora, u Pregledu stanja prikazan je način organizacije pravosudnih sustava u svrhu zaštite neovisnosti sudstva u određenim situacijama u kojima ona može biti ugrožena. Nastavljajući suradnju s Europskim pravosudnim mrežama, a posebno Europskom mrežom sudbenih vijeća (ENCJ), u Pregledu stanja za 2017. prikazani su ažurni podaci o strukturnoj neovisnosti te su predstavljeni novi podaci o imenovanju i ocjenjivanju sudaca. 3.3.1. Percepcija neovisnosti sudstva Slika 51: Percepcija neovisnosti sudova i sudaca u javnosti (izvor: Eurobarometar– svijetle boje: 2016., tamne boje: 2017.) Na slici 52 prikazani su glavni razlozi zbog kojih javnost smatra da sudovima i sucima nedostaje neovisnosti. Ispitanici iz šire javnosti koji su ocijenili neovisnost pravosudnog sustava kao „lošu” ili „vrlo lošu” mogli su birati među trima razlozima kojima objašnjavaju svoju ocjenu. Redoslijed država članica jednak je kao na slici 51. Slika 52: Glavni razlozi zbog kojih javnost smatra da nedostaje neovisnosti (udio svih ispitanika – viša vrijednost znači veći utjecaj) (izvor: Eurobarometar) Slika 53: Percepcija neovisnosti sudova i sudaca među trgovačkim društvima (izvor: Eurobarometar– svijetle boje: 2016., tamne boje: 2017.) Na slici 54 prikazani su glavni razlozi zbog kojih javnost smatra da sudovima i sucima nedostaje neovisnosti. Ispitana društva koja su ocijenila neovisnost pravosudnog sustava kao „lošu” ili „vrlo lošu” mogla su birati među trima razlozima kojima objašnjavaju svoju ocjenu. Redoslijed država članica jednak je kao na slici 53. Slika 54: Glavni razlozi zbog kojih trgovačka društva smatraju da nedostaje neovisnosti (udio svih ispitanika – viša vrijednost upućuje na veći utjecaj) (izvor: Eurobarometar) Slika 55: Svjetski gospodarski forum (WEF): percepcija poduzeća o neovisnosti sudstva (percepcija — viša vrijednost znači bolja percepcija) (izvor: Svjetski gospodarski forum)

3.3.2. Strukturna neovisnost U Pregledu stanja prikazan je pregled načina organizacije pravosudnih sustava u svrhu zaštite neovisnosti sudstva u određenim situacijama u kojima ona može biti ugrožena. Ovo je izdanje usmjereno na neke od glavnih aspekata položaja sudaca: imenovanje sudaca (slike 56 i 57), ocjenjivanje sudaca (slika 58), premještaj sudaca bez njihove suglasnosti (slika 59) i razrješenje sudaca (slika 60). U Preporuci Vijeća Europe o sucima: neovisnost, učinkovitost i odgovornosti iz 2010. („Preporuka”) utvrđeni su standardi za očuvanje neovisnosti sudstva u takvim situacijama. U podacima prikazanima u Pregledu stanja ne pruža se ocjena niti se prikazuju kvantitativni podaci o učinkovitosti tih zaštitnih mjera. Njima se ne nastoji dati sliku o složenosti i detaljima zaštitnih mjera. Postojanje više zaštitnih mjera samo po sebi ne osigurava učinkovitost pravosudnog sustava. Važno je napomenuti i da je provedba politika i praksi za promicanje integriteta i sprečavanje korupcije u pravosuđu isto tako bitna za jamstvo neovisnosti sudstva. – Zaštitne mjere koje se odnose na suce – Za jamstva strukturne neovisnosti potrebna su pravila, uključujući ona o imenovanju sudaca. Na slici 56 prikazana su tijela i nadležna tijela koja predlažu suce za njihovo prvo imenovanje na prvostupanjske sudove i nadležna tijela koja ih imenuju. Na njoj se prikazuje i pronalazi li se kandidate za suce preko posebnog ispita ili natječaja za suce ili preko natječaja za radno mjesto bez posebnog ispita. Slika 56: Imenovanje sudaca: nadležna tijela koja predlažu i imenuju suce* * U nekoliko država druga nadležna tijela ili tijela (npr. predsjednici sudova, suci) mogu ili bi trebala raspravljati o sucima kandidatima ili bi se s njima o tome trebalo savjetovati (npr. u BE, CZ, DE, EE, LT, HU, NL, AT, UK (EN + WL) i UK (SC)). U nekim su državama (npr. LT i PL) određeni kandidati oslobođeni od polaganja posebnog ispita za suce zbog svojih prethodnih kvalifikacija ili iskustva. CZ: predsjednik formalno imenuje suce, ministar pravosuđa odlučuje o raspoređivanju sudaca na određeni sud. U praksi suce kandidate za imenovanje predlažu predsjednici regionalnih sudova. Nakon toga se popis kandidata prosljeđuje Ministarstvu pravosuđa koje prosljeđuje taj popis kandidata (nakon razmatranja svih okolnosti) šefu države. DE: postupci na razini saveznih zemalja uvelike se razlikuju. U pola od 16 saveznih zemalja u pronalaženju kandidata za suce sudjeluju sudbeni izborni odbori. U nekima od saveznih zemalja ovim se pitanjem isključivo bave njihova ministarstva pravosuđa dok je u drugim saveznim zemljama ovlast odlučivanja o pronalaženju kandidata i njihovu (prvom) imenovanju prebačena na predsjednike viših regionalnih sudova. U nekim saveznim zemljama predviđeno je obvezno sudjelovanje vijeća sudaca. U drugima se u slučaju protivljenja vijeća sudaca zahtijeva zajedničko imenovanje koje provode nadležni ministar i odbor za mirenje. U nekim saveznim zemljama suce biraju parlamenti te ih mora imenovati izvršna vlast te zemlje. IE: savjetodavni odbor za imenovanja sudaca predlaže najmanje sedam kandidata vladi koja odlučuje o imenovanju. Nakon vladine odluke suca formalno imenuje predsjednik koji ne može odbiti imenovati predloženog kandidata. FR: suci kandidati odabiru se putem posebnog ispita za suce i rangiraju prema rezultatima. Nakon razgovora između kandidata i Ministarstva pravosuđa o raspoređivanju na određeni sud Conseil Supérieur de la Magistrature mora izdati mišljenje o prvom imenovanju tih kandidata, nakon čega ministar pravosuđa prosljeđuje popis kandidata predsjedniku republike koji mora odlukom formalno imenovati kandidate za suce te pritom nema diskrecijsku ovlast. LV: nakon tri godine odbor za sudsku nadležnost, sastavljen i izabran od strane sudaca, daje mišljenje u ocjeni profesionalnog rada suca. NL: odluku kojom se predlaže suca za imenovanje formalno donosi predsjednik suda na temelju preporuke neovisnog odbora za odabir. RO: slika se odnosi na imenovanje viših sudaca. UK (EN + WL): različiti se postupci, koji su prethodno prikazani, primjenjuju za prva imenovanja viših sudaca (suci Visokog suda i viši od njih) i za imenovanja nižih sudaca (okružni suci i niži od njih). Na slici 57 prikazana je moguća sloboda odlučivanja koju ima izvršna vlast (npr. predsjednik republike, vlada) ili parlament pri imenovanju na prvostupanjske sudove sudaca kojima je to prvo imenovanje, a na temelju podnesenih prijedloga nadležnih tijela koja predlažu kandidate (npr. sudbeno vijeće, sud). Visina stupca ovisi o tome može li izvršna vlast uopće odbiti suca kandidata, može li birati samo među predloženim kandidatima ili može odabrati i imenovati bilo kojeg drugog kandidata, čak i ako tog kandidata nije predložilo nadležno tijelo. Važnu zaštitnu mjeru u slučaju neimenovanja predstavlja obveza navođenja razloga za to i mogućnost sudskog preispitivanja odluke o neimenovanju. Na slici se nalazi činjenični prikaz pravnog sustava, a ne kvalitativna ocjena učinkovitosti tih zaštitnih mjera. Na primjer trebalo bi imati na umu da se u onim državama u kojima su izvršna vlast ili parlament ovlašteni da odbiju suca kandidata takav slučaj nikada nije dogodio (npr. u NL, AT, SK, SE, UK (EN + WL) i UK (SC)) ili se dogodio u svega nekoliko navrata (npr. u LV, SI i FI). Slika 57: Imenovanje sudaca: ovlasti izvršne vlasti i parlamenta* (viša vrijednost znači veća moguća sloboda odlučivanja) * Svakoj državi članici dodijeljen je jedan bod ako izvršna vlast / parlament može odbiti predloženog kandidata i odabrati drugog kandidata među predloženima; jedan je bod dodijeljen ako ne postoji obveza izvršne vlasti / parlamenta da navedu razloge za neimenovanje suca kandidata; dva su boda dodijeljena ako izvršna vlast može odbiti kandidata i odabrati bilo kojeg drugog kandidata i dva su boda dodijeljena ako ne postoji mogućnost sudskog preispitivanja odluke o neimenovanju. DE: nema podataka. IE: vlada može imenovati osobu koja se ne nalazi na popisu Savjetodavnog odbora za imenovanja sudaca, no ona u praksi to ne čini. Konačno imenovanje vrši predsjednik koji to ne može odbiti učiniti. EL (uprav.): konačno imenovanje vrši predsjednik koji to ne može odbiti učiniti. LT: predsjednik ne može imenovati suca bez savjetovanja sa sudbenim vijećem. Ako sudbeno vijeće predsjedniku iznese pozitivan savjet, predsjednik može slobodno donijeti konačnu odluku. Ako sudbeno vijeće predsjedniku iznese negativan savjet, tada se predsjednik mora pridržavati tog savjeta pri donošenju konačne odluke. LU: Ne postoji obvezujući tekst o tom pitanju, ali tijelo nadležno za imenovanja nije nikada odbilo suca kandidata kojeg je za imenovanje predložila Commission du recrutement et de la formation des attaches de justice. PL: pitanje mora li predsjednik navesti razloge za odluku o neimenovanju i postoji li mogućnost sudskog preispitivanja u slučaju odluke o neimenovanju sudaca trenutačno se razmatra na Vrhovnom upravnom sudu. RO: predsjednik može samo jednom odbiti imenovanje višeg suca ili državnog odvjetnika. Odluka o odbijanju s obrazloženjem šalje se Višem pravosudnom vijeću. SK: predsjednik bi mogao odbiti imenovanje suca kandidata, no to se nikad nije dogodilo. FI: ako predsjednik ne imenuje predloženog kandidata, ne može odabrati nekog drugog kandidata, no može, samo jednom, vratiti nacrt odluke o imenovanju u daljnji pripremni postupak. SE: ako vlada želi imenovati kandidata kojeg nije predložio Odbor za predlaganje sudaca, zakonski je obvezna zatražiti novo mišljenje Odbora o tom drugom kandidatu. UK (EN + WL) i UK (NI): tijelo nadležno za imenovanja je „lord kancelar” (ministar pravosuđa UK-a) koji preporučuje suca kandidata kojeg službeno imenuje kraljica. UK (SC): tijelo nadležno za imenovanja je škotski premijer koji preporučuje suca kandidata kojeg službeno imenuje kraljica. Ako škotski premijer odbije suca kandidata, tijelo koje predlaže imenovanja (Odbor za imenovanja sudaca za Škotsku) može mu ponovno predložiti prethodno odbijenog kandidata. Na slici 58 prikazano je tko odlučuje o ocjenjivanju sudaca i koji se kriteriji upotrebljavaju (npr. kvantitativni, kvalitativni). Preporukom se predviđa da tamo gdje pravosudna tijela uspostave sustav za ocjenjivanje sudaca, takvi se sustavi trebaju temeljiti na objektivnim kriterijima. Slika 58: Pojedinačno ocjenjivanje sudaca* * Svakoj državi članici dodijeljena su dva boda ako je ocjenjivanje provelo jedno nadležno tijelo ili tijelo, a jedan je bod dodijeljen ako tu nadležnost dijele dva nadležna tijela / tijela. Jedan je bod dodijeljen ako država upotrebljava kvantitativne i kvalitativne kriterije, a dva su boda dodijeljena ako se upotrebljavaju samo kvantitativni kriteriji. UK (EN + WL): nema podataka. EL: ocjenjivanje kaznenih i građanskih sudaca provodi sudbeno vijeće, a ocjenjivanje upravnih sudaca provodi sudsko inspekcijsko tijelo. IT: za kaznene i građanske suce ocjenjuju se kvalitativni i kvantitativni kriteriji. Za upravne suce ocjenjuju se kvantitativni kriteriji. Na slici 59 prikazano je je li dopušten premještaj sudaca bez njihove suglasnosti te, ako je dopušten, koja tijela donose odluku, koji su razlozi takvih premještaja te je li moguće žaliti se na takvu odluku. Brojevima se pokazuje koliko je sudaca bilo premješteno bez njihove suglasnosti 2015. zbog organizacijskih, stegovnih ili drugih razloga te koliko se njih žalilo (ako broj nije naveden, znači da podaci nisu dostupni).