Odnos između Glavnog državnog odvjetnika i izvršne vlasti predmet je rasprave. Glavnog državnog odvjetnika imenuje šef države na prijedlog Vlade iz redova istaknutih španjolskih pravnika s više od 15 godina efektivnog staža. Prije nego što predloži kandidata, Vlada mora saslušati Državno sudbeno vijeće, a odgovarajući odbor Kongresa zastupnika mora ocijeniti prikladnost kandidata . Vrhovni sud može provesti ex post kontrolu zakonitosti imenovanja. Vlada nema ovlasti razriješiti Glavnog državnog odvjetnika. Međutim, mandat Glavnog državnog odvjetnika završava istodobno kad i mandat Vlade . Ovaj je sustav izložen kritikama s obzirom na to da podudaranje u trajanju mandata može utjecati na percepciju neovisnosti . Vijeće Europe istaknulo je kako za povjerenje javnosti nije samo presudno da državno odvjetništvo jest, već i da se čini nepristranim, objektivnim i nepodložnim utjecajima, osobito političke prirode . Vijeće Europe potvrdilo je da je ovo pitanje bilo podrobno razmotreno, ali je požurilo tijela vlasti da učine značajnija poboljšanja u cilju postizanja veće autonomije državnog odvjetništva, a posebno u pogledu transparentnosti komunikacije s Vladom . Glavni državni odvjetnik djeluje neovisno i nepristrano te ne može primati upute ili naredbe od Vlade ili bilo kojeg drugog upravnog ili pravosudnog tijela. Međutim, Vlada može Glavnom državnom odvjetniku ukazati na određene radnje radi zaštite javnog interesa . Iako zakon određuje da bi se svaka komunikacija između izvršne vlasti i državnog odvjetništva trebala odvijati između ministra pravosuđa i Glavnog državnog odvjetnika , zakon ne zahtijeva objavljivanje te komunikacije kao ni obvezu da se takva komunikacija zabilježi u pisanom obliku. Zabrinutost u vezi s navedenim izrazila je i Skupina država protiv korupcije (GRECO) . Čini se, međutim, da postoji praksa objavljivanja neke od tih komunikacija putem priopćenja za javnost na internetskoj stranici Ministarstva pravosuđa . Dionici skreću pozornost na važnost osiguranja takve javnosti kako bi se otklonio svaki dojam političkog miješanja izvršne vlasti u državno odvjetništvo i kako bi se ojačalo povjerenje u kazneno pravosuđe .

Percepcija neovisnosti pravosuđa na prosječnoj je razini. U razdoblju od 2016. percepcija građana i poduzeća o neovisnosti sudova i sudaca značajno fluktuira. U 2020. došlo je do blagog poboljšanja u odnosu na prethodnu godinu, i među građanima (44 % je vidi kao „vrlo dobru” ili „prilično dobru”) i među poduzećima (42 % je vidi kao „vrlo dobru” ili „prilično dobru”) .

Ustav sadržava prava na slobodu izražavanja i slobodu medija, kao i pravo na informiranje. Iako televizijski i radijski sektor podliježu pojačanim zahtjevima transparentnosti vlasništva, to ne vrijedi i za sektor tiskanih medija. Informacije dostupne u registru trgovačkih društava („registro mercantil”) jednake su kao i za svako drugo trgovačko društvo u Španjolskoj i teško su razumljive građanima. Izražena je zabrinutost zbog novog zakonodavstva u vezi s javnom sigurnošću, kojim se navodno ograničavaju slobode informiranja i izražavanja.

Španjolska je ojačala svoj okvir za borbu protiv korupcije posljednjih godina, kako na preventivnoj, tako i na represivnoj strani. Iako Španjolska nema sveobuhvatnu strategiju za borbu protiv korupcije, nacionalna strategija za borbu protiv teških i organiziranih oblika kriminaliteta, donesena u veljači 2019., ima za cilj poboljšati istražne kapacitete i pristup financijskim bazama podataka te poboljšati međuagencijsku suradnju. Iako su Kazneni zakon i Zakon o kaznenom postupku revidirani u veljači 2019., u pripremi je novi nacrt Zakona o izmjenama Zakona o kaznenom postupku. Kao rezultat toga, Španjolska je uspostavila poboljšani pravni okvir za osiguranje integriteta u javnom sektoru, jačajući mehanizme za osiguranje integriteta u parlamentu, kao i sustav objavljivanja imovine, sukobu interesa i nespojivosti dužnosti visokorangiranih dužnosnika u središnjoj državnoj upravi. Sada postoji duži rok zastare za teška kaznena djela, a kaznena djela povezana s korupcijom mogu se strože sankcionirati, uključujući i dulji period zabrane obavljanja javne dužnosti. Predložene su zakonodavne promjene koje se odnose na lobiranje i jačanje zaštite zviždača te sveobuhvatni prijedlog zakona o borbi protiv korupcije, no one još uvijek nisu donesene. U travnju 2019. donesen je novi etički kodeks za zastupnike Parlamenta, a njime je osnovan parlamentarni Ured za sukob interesa čiji je zadatak nadgledati njegovu provedbu.

Španjolski pravosudni sustav se sa sve duljim sudskim postupcima suočava s problemom neučinkovitosti. Za njegovo rješavanje u pripremi je novi Zakon o kaznenom postupku koji ima za cilj ubrzanje kaznenog postupka, kao i nacrt zakona o procesnim i tehničkim mjerama. Korištenje elektroničkih sredstava uvriježeno je u pravosudnom sustavu i provode se daljnja poboljšanja, ali postoje određeni problemi, posebno u vezi s interoperabilnošću među sustavima koji se koriste u različitim regijama zemlje. Situacija sa sudbenim vijećem predstavlja dodatan izazov, posebno s obzirom na to da njegovi novi članovi još nisu imenovani. Odnos između glavnog državnog odvjetnika i izvršne vlasti predmet je rasprave, posebno sustav imenovanja i mandata glavnog državnog odvjetnika kao i registracija komunikacije s ministrom pravosuđa.

Španjolska ima mješoviti sustav za ocjenu ustavnosti zakona. Ustavni sud ima isključivu nadležnost za ocjenu ustavnosti zakona. Općenito, ako Sud proglasi da je zakon neustavan, on postaje ništetan erga omnes, s retroaktivnim učinkom. Redovni sudovi isto tako mogu vršiti nadzor ustavnosti podzakonskih propisa, poput vladinih propisa. U potonjem slučaju učinak ocjene ograničen je na proglašenje neprimjenjivosti norme u konkretnom slučaju. Međutim, postoji i poseban sudski postupak koji omogućuje proglašenje ništetnosti norme u određenim slučajevima. Mogućnost traženja ocjene ustavnosti pred Ustavnim sudom ima predsjednik Vlade, ombudsman, pedeset zastupnika, pedeset senatora, državno odvjetništvo, autonomne regije i sudovi. Pojedinci mogu pokrenuti postupak pred Ustavnim sudom, ali ne mogu tražiti ocjenu ustavnosti zakonodavstva. . Mogućnost traženja ocjene ustavnosti iskoristila je u svibnju 2020. skupina od preko pedeset zastupnika koji su pred Ustavnim sudom osporili ustavnost nekoliko zakonskih odredbi donesenih u kontekstu stanja uzbune proglašenog radi upravljanja zdravstvenom krizom izazvanom pandemijom bolesti COVID-19 .

Sloboda medija zaštićena je zakonom. Kad je riječ o okviru za zaštitu novinara, Ustav daje polaznu osnovu, jer sadržava slobodu medija, pravo na slobodu izražavanja, kao i pravo na pristup dokumentima u posjedu javnih tijela. Uz to, Španjolska je donijela progresivno zakonodavstvo i razvila sveobuhvatan pravni okvir za osiguravanje medijskog pluralizma. Za slučajeve teške klevete nekih članova kraljevske obitelji dok obavljaju svoju dužnost jedna od predviđenih sankcija je i kazna zatvora . Štoviše, posljednjih godina zabilježeni su slučajevi neprijateljstva prema novinarima, uključujući situacije u kojima su novinari bili meta prijetnji ili nasilja .

Odredbe o transparentnosti vlasništva nad medijima sadržane su u Općem zakonu o audiovizualnoj komunikaciji . Ovim se zakonom uspostavlja Nacionalni registar pružatelja audiovizualnih komunikacijskih usluga , kojem javnost može slobodno pristupiti . Kada je riječ o dioničarstvu, člankom 33. stavkom 2. ovog zakona nalaže da se vlasnici sa značajnim sudjelovanjem u pružateljima usluga isto tako trebaju nalaziti u Registru s naznakom postotka vlasništva u kapitalu. Informacije su dostupne i u registru trgovačkih društava („registro mercantil”), ali one nisu iscrpne. MPM 2020 smatra da je i stručnjacima teško razjasniti tko se točno nalazi iza pojedinog trgovačkog društva i utvrđuje postojanje srednjeg rizika za medijski pluralizam pod tim pokazateljem .

Ustav sadržava prava na slobodu izražavanja i slobodu medija. Uz to, Španjolska je donijela progresivno zakonodavstvo i razvila sveobuhvatan pravni okvir za osiguravanje medijskog pluralizma. Neovisno multiregulatorno tijelo preuzima ulogu audiovizualnog regulatora. Španjolska ima Nacionalni registar pružatelja usluga audiovizualnih komunikacija, kojem javnost može slobodno pristupiti, a sadržava podatke o vlasnicima koji značajno sudjeluju u kapitalu pružatelja usluga.

Odredbe o etici i sukobu interesa utvrđene su kad je riječ o Vladi i visokim dužnosnicima. Međutim, osim ovih odredaba ne postoji samostalni kodeks za sve izabrane dužnosnike. GRECO je povezano s time primijetio potrebu za jedinstvenim kodeksom ponašanja koji bi bio dostupan javnosti i koji bi među ostalim imao praktične mjere za provedbu . Kongres je 28. veljače 2019. odobrio svoj prvi Kodeks ponašanja . Kodeks ponašanja utvrđuje načela koja reguliraju ponašanje zastupnika i određuje da zastupnici moraju poduzeti sve potrebne mjere kako bi izbjegli da dođu u situaciju sukoba interesa. Parlamentarni Ured za sukob interesa odgovoran je za provjeru sadržaja izjava uključenih u Registar financijskih interesa. Među izmjenama ugrađenim u ovaj Kodeks ponašanja, svaki zastupnik mora objaviti svoj institucionalni program na portalu za transparentnost Kongresa. To uključuje sastanke održane s predstavnicima bilo kojeg subjekta koji ima status interesne skupine. Kodeks sadržava i postupak izricanja sankcija zastupnicima u slučaju njegove povrede.

Istraga i kazneni progon za kaznena djela povezana s korupcijom podijeljena je između nekoliko tijela za provedbu zakona. Glavna nadležnost Specijaliziranog ureda državnog odvjetništva za borbu protiv korupcije i organiziranog kriminaliteta (ACPO) u okviru Državnog odvjetništva istražiti je sve velike slučajeve povezane s kaznenim djelima protiv gospodarstva ili drugim kaznenim djelima koja su javni službenici počinili u izvršavanju svojih službenih dužnosti povezanih s korupcijom . Osim provođenja istražnih radnji, ACPO može izravno intervenirati u kaznenim postupcima u posebnim slučajevima korupcije koji su u njegovoj nadležnosti, kao što su pronevjera javnih sredstava, kaznena djela trgovine utjecajem, davanje mita stranim dužnosnicima. Četiri jedinice koje uključuju porezne inspektore, kontrolore, policiju i specijalizirane policijske službenike, svojim analitičkim kapacitetima pružaju dobru podršku istražiteljskom radu. Preostalim slučajevima bave se drugi odjeli državnog odvjetništva i teritorijalne jedinice . Kad je riječ o resursima, ACPO ima 29 državnih odvjetnika, uključujući najvišeg državnog odvjetnika. S obzirom na nedostatak sredstava koji je utvrđen u godišnjem izvješću za 2018. , Vlada je u travnju 2019. ojačala kapacitet ACPO-a s devet dodatnih radnih mjesta . Kad je riječ o raspoređivanju osoblja, GRECO je izrazio zabrinutost u pogledu samostalnosti Državnog odvjetništva i Ureda državnog odvjetništva za borbu protiv korupcije, s obzirom na to da Ministarstvo pravosuđa odlučuje o raspoređivanju osoblja . Prema podacima koje je objavilo Državno sudbeno vijeće, u 91 (71 %) predmetu u 2019. donesene su osuđujuće presude za koruptivna kaznena djela, dok su u 26 (29 %) donesene oslobađajuće presude.

Španjolska je ojačala svoj pravni okvir s ciljem da opsežno obuhvati inkriminaciju i progon kaznenih djela povezanih s korupcijom, kao i kaznenu odgovornost pravnih osoba za podmićivanje i korupciju u međunarodnim trgovinskim transakcijama. U posljednjih pet godina provedene su dvije velike reforme u vezi s izmjenama Kaznenog zakona. Izmijenjena je definicija trgovanja utjecajem u odnosu na strane javne službenike, a opseg kaznenog djela primanja i davanja mita u gospodarskom poslovanju proširen je na osobe koje prihvate obećanje koristi ili prednosti . Nadalje, kaznenopravna odgovornost pravnih osoba proširena je na kazneno djelo pronevjere javnih sredstava , a samim time i na one pravne osobe koje upravljaju javnim sredstvima ili su za njih odgovorne. Sada postoji dulji rok zastare za teška kaznena djela, a kaznena djela povezana s korupcijom mogu se strože sankcionirati, uključujući i dulji period zabrane obavljanja javne dužnosti.

Španjolska je razvila takozvane „Planove otvorene vlasti”. Vlada provodi načela otvorene vlasti od 2013. s ciljem jačanja veza između građana i tijela vlasti te razvijanja trajnog dijaloga kako bi se građani više uključili u razvoj javnih politika. U tom kontekstu Španjolska je razvila „Planove otvorene vlasti” . Ovi su planovi usmjereni na pojednostavljenje postupaka te poboljšanje transparentnosti informacija i pristupačnosti kvalitetnijim informacijama za građane na širokom političkom području, uključujući pravosuđe. Posebna inicijativa poduzeta u ovom kontekstu bilo je stvaranje „Foruma otvorene vlasti”. Forum, sastavljen od predstavnika javne uprave i civilnoga društva, ima za cilj uspostavljanje dijaloga s civilnim društvom i omogućavanje dostupnosti informacija građanima. Svi sporazumi, zapisnici i drugi dokumenti sa sastanaka foruma objavljeni su na portalu za transparentnost . Cilj je četvrtog Akcijskog plana otvorene vlasti, koji bi trebao biti odobren u trećem tromjesečju 2020., senzibilizirati javnost o vrijednostima otvorene vlasti i tako pomoći u postizanju ciljeva iz Programa održivog razvoja do 2030 . Ova je inicijativa isto tako relevantna s obzirom na činjenicu da se prostor za djelovanje civilnog društva u Španjolskoj smatra suženim .

Europska mreža nacionalnih institucija za ljudska prava (2020.), Vladavina prava u EU-u – Izvješća nacionalnih institucija za ljudska prava.

Europska mreža sudbenih vijeća (2020.), Doprinos Europske mreže sudbenih vijeća savjetovanju s dionicima za Izvješće o vladavini prava za 2020.

Glavna uprava za komunikaciju (2016.–2020.), Eurobarometar: percepcija neovisnosti nacionalnih pravosudnih sustava u EU-u u općoj javnosti.

Glavna uprava za komunikaciju (2020.), Flash Eurobarometer 482: stavovi poduzećâ o korupciji u EU-u.

Glavna uprava za komunikaciju (2020.), Posebna anketa Eurobarometra br. 502: korupcija.

GRECO (2013.), Četvrti evaluacijski krug – Evaluacijsko izvješće o prevenciji korupcije u odnosu na članove parlamenta, suce i državne odvjetnike za Španjolsku.

GRECO (2019.), Četvrti evaluacijski krug – Drugo privremeno izvješće o sukladnosti za Španjolsku u vezi s prevencijom korupcije u odnosu na članove Parlamenta, suce i državne odvjetnike.

GRECO (2019.), Peti evaluacijski krug – evaluacijsko izvješće za Španjolsku o sprečavanju korupcije i promicanju integriteta središnje države (najviše funkcije izvršne vlasti) i integriteta tijela kaznenog progona.

Indeks percepcije korupcije organizacije Transparency International (2019.). https://www.transparency.org/en/cpi/2019/results/esp .

Juezas y Jueces para la Democracia (18. svibnja 2020.), priopćenje za medije. http://www.juecesdemocracia.es/2020/05/18/comunicado-jjpd-reclama-la-inmediata-reanudacion-la-actividad-judicial/ .

Kongres zastupnika (2. travnja 2019.), priopćenje za medije. http://www.congreso.es/portal/page/portal/Congreso/Congreso/SalaPrensa/NotPre?_piref73_7706063_73_1337373_1337373.next_page=/wc/detalleNotaSalaPrensa?idNotaSalaPrensa=32975&mostrarvolver=N .

Odbor ministara Vijeća Europe (2000.), Preporuka Rec(2000)19 Odbora ministara državama članicama o ulozi državnog odvjetništva u sustavu kaznenog pravosuđa.

OECD (2008.), Specijalizirane institucije za borbu protiv korupcije – Pregled modela, antikorupcijska mreža za istočnu Europu i središnju Aziju.

Platforma Vijeća Europe za zaštitu novinarstva i sigurnost novinara – Španjolska. https://www.coe.int/en/web/media-freedom/spain .

Reporteri bez granica (2019.), Alarm about growing violence against reporters in Catalonia. (Upozorenje zbog porasta nasilja nad reporterima u Kataloniji.) https://rsf.org/en/reports/alarm-about-growing-violence-against-reporters-catalonia .

Reporteri bez granica (2020.), RSF indeks za 2020.: Europe’s journalists face growing dangers. (Europski se novinari suočavaju sa sve većim opasnostima.) https://rsf.org/en/2020-rsf-index-europes-journalists-face-growing-dangers .

Rješenje Građanskog odjela Vrhovnog suda Španjolske (5. lipnja 2019.) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ES/TXT/PDF/?uri=CELEX:82019ES0605(53)&from=EN .

Stručna skupina za financijsko djelovanje (2014.), Mjere za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma, Zajedničko evaluacijsko izvješće o Španjolskoj, 2014. http://www.fatf-gafi.org/media/fatf/documents/reports/mer4/Mutual-Evaluation-Report-Spain-2014.pdf .

Španjolska Vlada (2020.), Informacije koje je dostavila Španjolska za Izvješće o vladavini prava za 2020.

Union Progresista de Fiscales (2020), Doprinos internetskom savjetovanju s dionicima za Izvješće o vladavini prava za 2020.