EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 12.3.2021. JOIN(2021) 6 final ZAJEDNIČKO IZVJEŠĆE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU Posebno Upravno Područje Hong Kong:





godišnje izvješće za 2020.



ZAJEDNIČKO IZVJEŠĆE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU POSEBNO UPRAVNO PODRUČJE HONG KONG: GODIŠNJE IZVJEŠĆE ZA 2020. Sažetak Od predaje Hong Konga Narodnoj Republici Kini 1997. Europska unija (EU) i njezine države članice pozorno prate razvoj događaja u području politike i gospodarstva u Posebnom Upravnom Području (PUP) Hong Kong. EU dosljedno podupire načelo „jedna zemlja, dva sustava” i njegovu provedbu. Komisija i visoki predstavnik, u skladu s obvezom prema Europskom parlamentu preuzetom 1997., objavljuju godišnje izvješće o razvoju događaja u Hong Kongu. Tijekom godina poseban se naglasak u tom izvješću stavljao na provedbu načela „jedna zemlja, dva sustava” i na autonomiju Hong Konga kako je predviđena u Temeljnom zakonu. Ovo je 23. takvo izvješće i u njemu se daje prikaz stanja 2020. Glavni događaji u toj godini bili su, kao prvo, važna politička kretanja i, kao drugo, posljedice pandemije bolesti COVID-19, koja je ozbiljno pogodila i gospodarstvo Hong Konga. Pregled političkih i društvenih kretanja U političkom smislu, narušavanje visokog stupnja autonomije te prava i sloboda u Hong Kongu, koji su trebali biti zaštićeni barem do 2047., znatno se pojačalo 2020. To je posljedica intervencija vlasti iz kontinentalne Kine kojima se dovodi u pitanje spremnost Kine na poštovanje međunarodnih obveza i obveze prema stanovnicima Hong Konga u skladu s načelom „jedna zemlja, dva sustava” i Temeljnim zakonom Hong Konga. Nametanje Zakona o nacionalnoj sigurnosti, koji je uveden 30. lipnja odlukom Stalnog odbora Nacionalnog narodnog kongresa, izazvalo je ozbiljnu zabrinutost u pogledu zakonodavnog postupka i sadržaja zakonodavstva. Tijekom godine uhićeni su brojni prodemokratski aktivisti, članovi Zakonodavnog vijeća i novinari pod optužbama povezanima s kršenjem Zakona o nacionalnoj sigurnosti i narušavanjem javnog reda.

Širok raspon kažnjivih djela iz Zakona o nacionalnoj sigurnosti te neizvjesnosti oko načina na koji će se tretirati izazvali su ozbiljnu zabrinutost i negativno utjecali na ostvarivanje zaštićenih prava i sloboda u Hong Kongu. Iako u odgovoru na Zakon o nacionalnoj sigurnosti nije bilo mnogo otvorene cenzure, a nijedna prodemokratska publikacija nije izravno zabranjena, ubrzao se trend autocenzure u medijima, akademskoj zajednici i civilnom društvu. Vlasti iz kontinentalne Kine na druge su načine pojačale nadzor nad poslovima Hong Konga. Strahovi u pogledu ugroženosti načela „jedna zemlja, dva sustava” pojačali su se u travnju, kada je Ured za vezu u Hong Kongu, koji ondje predstavlja vlasti iz kontinentalne Kine, ustvrdio da nije vezan obvezom nemiješanja u poslove Hong Konga utvrđenom Temeljnim zakonom. Vladavina prava i neovisnost pravosuđa i dalje su osnovni zaštitni mehanizmi za poštovanje ključnih prava i sloboda u Hong Kongu. Neki su političari tijekom godine neutemeljeno optuživali sudove za pristranost, što je potaknulo predsjednika Najvišeg žalbenog suda na davanje detaljne izjave u kojoj je podsjetio na odredbe i načela iz Temeljnog zakona na kojima se temelji ustrojstvo pravosuđa i koje štite ulogu, neovisnost i integritet sudova. I dalje postoji visok stupanj povjerenja u kompetentnost i integritet sudaca i njihovu spremnost na poštovanje vladavine prava, ali zasad se još ne može reći kako će hongkonški sudovi tumačiti Zakon o nacionalnoj sigurnosti i u kojoj će se mjeri štititi prava i slobode u kontekstu primjene tog zakona. U većini predmeta povezanih sa Zakonom o nacionalnoj sigurnosti sudovi su optuženike pustili na slobodu uz jamčevinu do početka suđenja, ali u drugim su se predmetima pojavila pitanja zašto je određenim istaknutim osobama ta mogućnost odbijena. U jednom takvom predmetu o pitanjima povezanima sa sigurnošću koja nisu u domeni Zakona o nacionalnoj sigurnosti za predsjedavajućeg je suca na zahtjev tužiteljstva imenovan sudac zadužen za suđenje u predmetima iz domene Zakona o nacionalnoj sigurnosti. Time se otvaraju pitanja o području primjene i tumačenju odredbi o imenovanju sudaca iz članka 44. Zakona o nacionalnoj sigurnosti. Izbori za Zakonodavno vijeće koji su se trebali održati 6. rujna odgođeni su za godinu dana, a vlada je kao opravdanje navela pandemiju bolesti COVID-19. Stalni odbor Nacionalnog narodnog kongresa donio je odluku o produljenju mandata Zakonodavnog vijeća za najmanje godinu dana do novih izbora, a većina pandemokratskih članova Vijeća odlučila je nastaviti s obnašanjem dužnosti u Zakonodavnom vijeću tijekom te godine produljenog mandata. Odlukom Stalnog odbora Nacionalnog narodnog kongresa od 11. studenoga o uvjetima za obnašanje dužnosti članova Zakonodavnog vijeća PUP-a Hong Kong uvedeni su kriteriji za razrješenje s dužnosti aktualnih i isključenje potencijalnih članova Zakonodavnog vijeća. Time su vlasti Hong Konga dobile pravnu osnovu da istog dana razriješe s dužnosti četvoricu prodemokratskih članova Zakonodavnog vijeća, čime je dodatno narušen visok stupanje autonomije te zaštite temeljnih prava i sloboda u Hong Kongu. Ta odluka Stalnog odbora Nacionalnog narodnog kongresa dovela je do ostavke preostalih prodemokratskih članova Zakonodavnog vijeća, koje je nastavilo s radom, ali u uvjetima oslabljenog demokratskog sustava provjere i ravnoteže. EU potiče PUP Hong Kong i središnje vlasti na nastavak izborne reforme kako je predviđena u Temeljnom zakonu. Važno je da se uspostavi demokratski, pravedan, otvoren i transparentan izborni sustav koji se temelji na općem pravu glasa u skladu s obvezom iz Temeljnog zakona. Uvođenjem općeg prava glasa vlada Hong Konga dobila bi veću legitimnost, što bi pridonijelo ostvarenju gospodarskih ciljeva i rješavanju socioekonomskih problema Hong Konga. Pregled EU-ova odgovora na uvođenje Zakona o nacionalnoj sigurnosti Visoki predstavnik iznio je u ime EU-a sljedeća očitovanja o Hong Kongu: -29. svibnja – o nacrtima propisa o nacionalnoj sigurnosti koje je odobrio Nacionalni narodni kongres, -1. srpnja – o uvođenju Zakona o nacionalnoj sigurnosti, -3. kolovoza – o odgodi izbora za Zakonodavno vijeće, -12. studenoga – o isključenju članova Zakonodavnog vijeća Hong Konga. Glasnogovornici EU-a dali su sljedeće izjave o Hong Kongu: -10. kolovoza – o uhićenjima i racijama na temelju Zakona o nacionalnoj sigurnosti, -24. rujna – o uhićenju Joshue Wonga i drugih prodemokratskih aktivista, -2. studenoga – o uhićenju osmero prodemokratskih članova Zakonodavnog vijeća i političara, -29. prosinca – o suđenju desetero Hongkonžana u Shenzhenu. Ministri vanjskih poslova skupine G7 dali su 17. lipnja zajedničku izjavu o Hong Kongu. U zaključcima Vijeća donesenima u srpnju EU je utvrdio paket mjera kao početni odgovor na Zakon o nacionalnoj sigurnosti. Paket, među ostalim, obuhvaća politiku azila i viza, kontrole izvoza, promatranje suđenja, potporu civilnom društvu, stipendije i akademske razmjene, preispitivanje sporazumâ o izručenju te suzdržavanje od pokretanja bilo kakvih novih pregovora. Na sastanku Vijeća za vanjske poslove 7. prosinca dogovoreno je da bi EU trebao nastaviti provoditi mjere dogovorene u srpnju te, prema potrebi, razmotriti dodatne mjere, ovisno o razvoju situacije. EU je zabrinutost zbog razvoja događaja u Hong Kongu izravno izrazio kineskom vodstvu na sastanku na vrhu između EU-a i Kine održanom 22. lipnja te na sastancima čelnika EU-a i Kine održanima 14. rujna i 30. prosinca. Pregled situacije u vezi s bolešću COVID-19 i gospodarskih kretanja Kad je riječ o pandemiji bolesti COVID-19, odličan zdravstveni sustav Hong Konga i odlučan odgovor politike, uključujući stroge mjere karantene i odgovorno ponašanje stanovnika Hong Konga (koje se vidi u gotovo sveprisutnom nošenju maski za lice tijekom pandemije), pridonijeli su djelotvornom upravljanju pandemijom.

Godina 2020. bila je izazovna godina za svjetsko gospodarstvo, pa tako i za gospodarstvo Hong Konga. Gospodarstvo je znatno oslabjelo, a većina ključnih industrija u gradu bila je teško pogođena, uz primjetnu iznimku financijske industrije. Pad broja turista imao je teške posljedice za sektore luksuzne robe, ugostiteljstva, hrane i pića te prijevoza, dok je na sektore trgovine i logistike utjecalo slabljenje međunarodne trgovine. Unatoč tomu što je vlada provela nekoliko ciklusa mjera za jačanje gospodarstva, stopa nezaposlenosti udvostručila se tijekom godine (na 6,6 % u posljednjem tromjesečju 2020.). Počeo se pogoršavati i fiskalni položaj PUP-a, iako Hong Kong i dalje ima znatne pričuve. Nisu bila pošteđena ni europska poduzeća u gradu, posebno ona koja ovise o priljevu turista i međunarodnoj trgovini. Glavni su problem bila ograničenja putovanja jer se mnoga poduzeća iz EU-a nalaze u Hong Kongu radi usmjeravanja svojeg poslovanja u regiji i kontinentalnoj Kini. I poduzeća su zabrinuta zbog političkih zbivanja u Hong Kongu, među ostalim zbog narušavanja načela „jedna zemlja, dva sustava” i potencijalnog učinka Zakona o nacionalnoj sigurnosti na poslovno okruženje. I. Politička i društvena kretanja Iako se prosvjedi i dalje povremeno održavaju, društveni nemiri i masovni prosvjedi koji su počeli 2019. kao odgovor na vladin Prijedlog zakona o počiniteljima u bijegu i uzajamnoj pravnoj pomoći prestali su 2020. Ključni čimbenici u sprečavanju javnih prosvjeda bili su uvođenje Zakona o nacionalnoj sigurnosti odlukom Stalnog odbora Nacionalnog narodnog kongresa 30. lipnja i mjere koje je vlada Hong Konga uvela radi suzbijanja pandemije bolesti COVID-19. Do danas je zbog navodnih kažnjivih djela povezanih s nemirima uhićeno približno 10 000 osoba, među kojima je i mnogo maloljetnika. Dugotrajni postupci povezani s odlukama o kaznenom progonu u brojnim predmetima znače da su mnogi uhićenici suočeni s neizvjesnošću u pogledu postupanja s optužbama koje im se stavljaju na teret, čime se dovodi u pitanje pravednost tih postupaka. Mjere kaznenog progona dosad su poduzete u približno 20 % slučajeva. Zakon o nacionalnoj sigurnosti izazvao je zabrinutost u više pogleda. Način na koji je donesen nije bio u skladu s člankom 23. Temeljnog zakona, u kojem se predviđa da takve mjere PUP Hong Kong donosi „samostalno”. Dionici iz Hong Konga mogli su dati tek minimalan doprinos nacrtu zakona prije njegova uvođenja (pri čemu je cjelovit tekst postao dostupan tek nakon službene objave zakona), a Zakonodavno vijeće nije dobilo nikakvu mogućnost demokratskog preispitivanja nacrta. U tjednu prije uvođenja Zakona o nacionalnoj sigurnosti čelnica vlade javno je izjavila da nije upoznata sa svim pojedinostima predloženog zakonodavstva. Isključenje nekoliko pandemokratskih članova Zakonodavnog vijeća iz ponovne kandidature na izborima za Zakonodavno vijeće djelomično se temeljilo na njihovu protivljenju Zakonu o nacionalnoj sigurnosti. Time je dodatno ograničena mogućnost izabranih zastupnika da kontroliraju provedbu mjera iz Zakona o nacionalnoj sigurnosti. Zakonom o nacionalnoj sigurnosti uvode se četiri kažnjiva djela: odcjepljenje, subverzija, terorističke aktivnosti i tajno dogovaranje sa stranim silama ili vanjskim čimbenicima. Širok raspon kažnjivih djela te neizvjesnosti oko načina na koji će se tretirati izazvali su veliku zabrinutost te ograničili ostvarivanje zaštićenih prava i sloboda u Hong Kongu. Trenutačno je teško utvrditi koliko je dubok taj učinak ograničavanja prava i sloboda. Ured EU-a i diplomatska predstavništva država članica EU-a u Hong Kongu vodili su brojne razgovore s predstavnicima civilnog društva, akademske zajednice i medija kako bi stekli uvid u učinak Zakona o nacionalnoj sigurnosti na njihov rad. Zakon je nedvojbeno potaknuo više autocenzure i pristup „sigurnost na prvom mjestu” pri pohranjivanju informacija i upotrebi društvenih medija te izazvao zabrinutost da bi legitimni kontakti sa stranim diplomatskim predstavništvima pojedince mogli izložiti kaznenom progonu zbog „tajnog dogovaranja”. Zakon o nacionalnoj sigurnosti ima neograničenu eksteritorijalnu primjenu i u određenim slučajevima predviđa da nadležnost za njegovo provođenje izvršavaju tijela iz kontinentalne Kine. Osim toga, suđenja u predmetima iz domene Zakona o nacionalnoj sigurnosti mogu se voditi iza zatvorenih vrata, na što treba obratiti posebnu pozornost.

Ovlasti povjerene čelniku vlade u pogledu imenovanja skupine sudaca koji sude u predmetima iz domene Zakona o nacionalnoj sigurnosti predmet su kritike. Međutim, pri imenovanju tih sudaca čelnik vlade može zatražiti savjet predsjednika Najvišeg žalbenog suda. Štoviše, predsjednik Najvišeg žalbenog suda ne dodjeljuje određeni predmet određenom sucu. I dalje je nejasno u kojoj će mjeri na ljudska prava i temeljne slobode utjecati zahtjev iz Zakona o nacionalnoj sigurnost prema kojem vlada Hong Konga mora pojačati nadzor i regulativu u pogledu pitanja nacionalne sigurnosti u školama, na sveučilištima, u društvenim organizacijama i medijima te na internetu. Zakonu o nacionalnoj sigurnosti izložena su i strana poduzeća u Hong Kongu. U člancima 21. i 23. Zakona o nacionalnoj sigurnosti predviđaju se teške zatvorske kazne za svakoga tko „potiče na počinjenje kažnjivih djela subverzije ili odcjepljenja, pomaže ili sudjeluje u njihovu počinjenju ili pruža novčanu ili drugu financijsku pomoć za njihovo počinjenje”. Nije propisano da takvo pomaganje mora biti namjerno da bi činilo kažnjivo djelo na temelju tog zakona, što je banke potaknulo na nadziranje usluga koje pružaju pojedincima i skupinama uključenima u prodemokratske i druge političke aktivnosti. Na temelju članka 31. Zakona o nacionalnoj sigurnosti poduzeća i organizacije mogu kazneno odgovarati, mogu im se izreći novčane kazne i može im se oduzeti dozvola za rad. Na temelju Zakona o nacionalnoj sigurnosti 2020. uhićena je 31 osoba, a u četiri predmeta podignute su optužnice. Među uhićenima bili su i neki istaknuti prodemokratski aktivisti. Nakon što je 10. kolovoza zbog navodnog tajnog dogovaranja sa stranim silama uhićen medijski magnat Jimmy Lai, u njegovoj medijskoj kući Apple Daily provedena je racija u kojoj je sudjelovalo oko 200 policijskih službenika. Ta velika policijska operacija usmjerena protiv istaknute i otvoreno kritične medijske grupe izazvala je sumnje u pogledu mogućih političkih motiva koji su potaknuli provođenje te operacije. Na temelju optužbi povezanih sa Zakonom o nacionalnoj sigurnosti 10. kolovoza uhićena je i Agnes Chow, suosnivačica sada raspuštene prodemokratske platforme Demosisto. Slične sumnje izražene su i zbog odluka Ministarstva pravosuđa o kaznenom progonu prodemokratskih aktivista i članova Zakonodavnog vijeća za kažnjiva djela narušavanja javnog reda povezana s prosvjedima i nemirima te s njihovim ponašanjem tijekom rada Zakonodavnog vijeća. Međutim, optužnice nisu podignute protiv osoba iz stranaka koje podupiru postojeću vlast, a koje su isto sudjelovale u nekima od tih incidenata u Zakonodavnom vijeću. Dodatne sumnje u ispravnost odluka tužiteljstva izazvalo je i to što ono nije poduzelo uvjerljive mjere kako bi privelo pravdi napadače koji su 2019. sudjelovali u napadu na stanici javnog željezničkog prijevoza u Yuen Longu. Zasad se još ne može reći kako će sudovi u Hong Kongu tumačiti Zakon o nacionalnoj sigurnosti i u kojoj će se mjeri štititi prava i slobode, iako se u Zakonu navodi da će se u okviru zaštite nacionalne sigurnosti poštovati i štititi ljudska prava. U prvom oglednom sporu na temelju Zakona o nacionalnoj sigurnosti Prvostupanjski sud istaknuo je da će sudovi moći primjenjivati načela sustava common law pri tumačenju tog novog zakona te će voditi računa o zaštiti ljudskih prava. I dalje postoji visok stupanj povjerenja u kompetentnost i integritet sudaca i njihovu spremnost na poštovanje vladavine prava, no treba imati na umu da Stalni odbor Nacionalnog narodnog kongresa ima vrhovno pravo izdavanja „tumačenja” Zakona o nacionalnoj sigurnosti. Prvo suđenje u predmetu iz domene Zakona o nacionalnoj sigurnosti treba početi tek 2021. Ispitivanja javnog mnijenja pokazuju da se većina ispitanika protivi Zakonu o nacionalnoj sigurnosti. U ispitivanju koje je u kolovozu 2020. u ime agencije Reuters proveo Hongkonški institut za ispitivanje javnog mnijenja gotovo 60 % ispitanika izrazilo je protivljenje tom zakonu. To je ispitivanje ukazalo i na smanjenje podrške prosvjednom pokretu, a potporu pokretu izrazilo je samo 44 % ispitanika. Policija je odlučno suzbijala nedopuštena okupljanja, oslanjajući se na kombinaciju odredbi iz Zakona o nacionalnoj sigurnosti, zakonâ o javnom redu i ograničenja povezana s pandemijom bolesti COVID-19. Pritom je upotrijebila novu ljubičastu zastavu kojom se upozorava na sumnje u povredu Zakona o nacionalnoj sigurnosti, a nadležna tijela primjenjivala su široko tumačenje toga što čini potencijalno kršenje novog zakona u kontekstu prosvjeda. To su među ostalim upotreba popularnog prosvjednog slogana „Oslobodimo Hong Kong – revolucija našeg doba”, pa čak i slučajevi kad prosvjednici drže prazne transparente. Iako himna koja se povezuje s prosvjedima („Slava Hong Kongu”) nije izričito zabranjena, zabranjeno je njezino izvođenje u školama. Osim toga, policijska jedinica za nacionalnu sigurnost pokrenula je dežurnu telefonsku liniju radi lakšeg prijavljivanja djela kojima se navodno krši Zakon o nacionalnoj sigurnosti. EU-ov odgovor na uvođenje Zakona o nacionalnoj sigurnosti Ministri EU-a u srpnju su donijeli zaključke Vijeća u kojima se naglašava da postupci Kine povezani s donošenjem Zakona o nacionalnoj sigurnosti nisu u skladu s međunarodnim obvezama koje je preuzela u okviru Kinesko-britanske deklaracije iz 1984. ni u skladu s Temeljnim zakonom. Prema zaključcima, Kina je tim postupcima dovela u pitanje svoju spremnost na poštovanje međunarodnih obveza, narušila povjerenje i negativno utjecala na svoje odnose s EU-om. Ministri su utvrdili koordinirani paket mjera kao početni odgovor EU-a na Zakon o nacionalnoj sigurnosti, a te su mjere sljedeće:

1.razmatranje posljedica zakonodavstva o nacionalnoj sigurnosti na politiku azila, migracija, viza i boravka u skladu s mjerodavnim pravom, među ostalim raspravom o relevantnim aspektima na razini EU-a; 2.daljnje nadziranje i ograničavanje izvoza određene osjetljive opreme i tehnologija za krajnju upotrebu u Hong Kongu, osobito ako postoje razlozi za sumnju na neželjenu upotrebu povezanu s unutarnjom represijom, presretanjem unutarnjih komunikacija ili kibernadzorom; 3.razmatranje mogućnosti za jačanje i koordinaciju stipendija i akademskih razmjena u kojima sudjeluju studenti i sveučilišta iz Hong Konga; 4.daljnja suradnja s civilnim društvom u Hong Kongu i potpora tom civilnom društvu; 5.osiguravanje stalnog promatranja suđenjâ prodemokratskim aktivistima u Hong Kongu; 6.vođenje rasprava na razini EU-a o mogućim rizicima koje zakonodavstvo o nacionalnoj sigurnosti predstavlja za građane EU-a; 7.praćenje izvanteritorijalnog učinka zakonodavstva o nacionalnoj sigurnosti; 8.preispitivanje implikacija zakonodavstva o nacionalnoj sigurnosti na funkcioniranje sporazumâ o izručenju i drugih relevantnih sporazuma država članica s Hong Kongom; 9.nepokretanje novih pregovora s Hong Kongom u ovom trenutku. Ključne mjere poduzete na temelju zaključaka Vijeća uključuju suspendiranje, nakon donošenja zaključaka Vijeća, sporazumâ o izručenju ili pregovora o takvim sporazumima, koje šest država članica EU-a ima odnosno vodi s Hong Kongom; pojačanu kontrolu koju tijela država članica provode u pogledu odgovarajućeg izvoza za krajnju upotrebu u Hong Kongu; koordinirano prisustvovanje diplomatskih predstavnika EU-a i država članica na suđenjima u Hong Kongu radi promatranja suđenja prodemokratskim aktivistima te jačanje njihovih kontakata s organizacijama civilnog društva. Hongkonški studenti te akademsko i sveučilišno osoblje nastavili su sudjelovati u širokom spektru razmjena u području visokog obrazovanja u okviru programa Erasmus+ i bilateralnih programa razmjene koje vode države članice. S Hong Kongom nisu pokrenuti novi pregovori.

Relevantna tijela Vijeća pomno su pratila provedbu mjera predviđenih u zaključcima Vijeća. Na sastanku Vijeća za vanjske poslove 7. prosinca visoki predstavnik iznio je pregled provedbe Zakona o nacionalnoj sigurnosti, njegovih posljedica na prava, slobode i poslovno okruženje u Hong Kongu te učinka paketa odgovora EU-a. Ministri su se na temelju toga dogovorili da bi EU trebao nastaviti provoditi mjere dogovorene u srpnju te, prema potrebi, razmotriti dodatne mjere, ovisno o razvoju situacije. Sporna pitanja povezana sa Zakonom o nacionalnoj sigurnosti iznesena su na sastanku na vrhu između EU-a i Kine održanom 22. lipnja, a pitanje Hong Konga otvoreno je i na sastancima čelnika EU-a i Kine održanima 14. rujna i 30. prosinca. EU je izrazio ozbiljnu zabrinutost zbog narušavanja temeljnih prava i sloboda nakon uvođenja Zakona o nacionalnoj sigurnosti, a ponovo je izrazio i zabrinutost zbog odgađanja izbora za Zakonodavno vijeće za jednu cijelu godinu i isključenja nekoliko prodemokratskih kandidata. Predsjednica Europske Komisije Ursula von der Leyen spomenula je kršenja ljudskih prava u Hong Kongu u govoru o stanju Unije održanom 16. rujna u Europskom parlamentu. Europski parlament 19. lipnja donio je Rezoluciju o Zakonu Narodne Republike Kine o nacionalnoj sigurnosti za Hong Kong i potrebi da EU brani visok stupanj autonomije Hong Konga. U Rezoluciji se izražava žaljenje zbog donošenja Zakona o nacionalnoj sigurnosti, koje predstavlja napad na autonomiju Hong Konga i kršenje međunarodnih obveza koje je Kina preuzela, među ostalim i u okviru Kinesko-britanske deklaracije iz 1984. U Rezoluciji se EU-u i drugim dionicima daje nekoliko preporuka za djelovanje. Međunarodni odgovor na uvođenje Zakona o nacionalnoj sigurnosti Zabrinutost u pogledu Zakona o nacionalnoj sigurnosti izrazili su i međunarodni dionici, uključujući skupinu G7, Visokog povjerenika UN-a za ljudska prava i posebne izvjestitelje UN-a.

Vlada SAD-a objavila je 27. svibnja da je Kina u bitnoj mjeri narušila autonomiju Hong Konga te da različito postupanje prema Hong Kongu u odnosu na postupanje prema kontinentalnoj Kini više nije opravdano. Predsjednik SAD-a zatim je 14. srpnja potpisao američki Zakon o autonomiji Hong Konga. SAD je 7. kolovoza uveo sankcije protiv 11 osoba iz vlada Hong Konga i kontinentalne Kine zbog sudjelovanja u narušavanju autonomije PUP-a i ograničavanju slobode izražavanja ili okupljanja. Među tim su osobama bili čelnica vlade Hong Konga, ministrica pravosuđa, ministar sigurnosti, ministar za ustavna pitanja i poslove s kontinentalnom Kinom, načelnik policije, ravnatelj Ureda za vezu u Hong Kongu Luo Huining i drugi viši dužnosnici iz kontinentalne Kine umiješani u poslove Hong Konga. Sankcijama se predviđa zapljena i zamrzavanje imovine u SAD-u kao odgovor na „neuobičajenu i izvanrednu prijetnju” koja proizlazi iz kineskog narušavanja autonomije Hong Konga. SAD je 9. studenoga i 7. prosinca uveo sankcije protiv još 18 osoba povezanih s provedbom Zakona o nacionalnoj sigurnosti.

Ujedinjena Kraljevina proširila je imigracijska prava kako bi osigurala način za stjecanje državljanstva Hongkonžanima sa statusom britanskih državljana iz prekomorskih područja. Procjenjuje se da približno tri milijuna stanovnika Hong Konga ima status britanskih državljana iz prekomorskih područja. U skladu s tim novim aranžmanima, osobe sa statusom britanskih državljana iz prekomorskih područja dobivaju ograničenu dozvolu boravka u Ujedinjenoj Kraljevini na pet godina s pravom na rad ili studiranje. Nakon pet godina mogu podnijeti zahtjev za status trajnog rezidenta, a nakon dodatnih 12 mjeseci sa statusom trajnog rezidenta moći će podnijeti zahtjev za državljanstvo. Odredbe o vizama koje prate te nove aranžmane objavljene su u listopadu.

Osim toga, kao odgovor na Zakon o nacionalnoj sigurnosti, Ujedinjena Kraljevina, Australija i Novi Zeland suspendirali su svoje sporazume o izručenju s Hong Kongom. Gušenje neslaganja Uhićenja prodemokratskih aktivista na temelju raznih optužbi već su započela 2020. prije donošenja Zakona o nacionalnoj sigurnosti, a nastavila su se i tijekom cijele godine. U travnju je uhićeno petnaest istaknutih osoba, među kojima su bili i Martin Lee, osnivač Demokratske stranke i istaknuti odvjetnik, Albert Ho, viši pravnik i bivši predsjednik Demokratske stranke, i Jimmy Lai, osnivač medijske kuće Apple Daily. Uhićenja su povezana s navodnim „nezakonitim okupljanjem” na skupovima i prosvjedima održanima u kolovozu i listopadu 2019., što je kažnjivo djelo za koje je predviđena zatvorska kazna u trajanju do pet godina. Uhićenici su pušteni na slobodu uz jamčevinu do početka suđenja koja trebaju početi 2021. Jimmy Lai ponovo je uhićen 10. kolovoza na temelju Zakona o nacionalnoj sigurnosti, no kasnije je optužen za prijevaru. Puštanje na slobodu uz jamčevinu odbijeno mu je 3. prosinca. Kineska obalna straža 23. kolovoza zaustavila je 12 Hongkonžana koji su čamcem pokušali pobjeći iz Hong Konga te ih je zadržala u pritvoru u kontinentalnoj Kini. Njihovi su predmeti 27. studenoga formalno prebačeni tijelima za kazneni progon na temelju optužbi za pokušaj prelaska granice.

Prodemokratski aktivist Joshua Wong uhićen je 24. rujna u jednom od brojnih uhićenja tijekom ljeta u okviru kojih su uhićeni i njegovi kolege aktivisti Ivan Lam i Agnes Chow. To troje aktivista osuđeno je 2. prosinca na zatvorske kazne u rasponu od sedam do trinaest i pol mjeseci zbog kažnjivih djela narušavanja javnog reda povezanih s prosvjedima iz 2019. Policija je 7. prosinca uhitila osam osoba zbog prosvjeda održanih prethodnog mjeseca na Kineskom sveučilištu u Hong Kongu, od kojih su tri osumnjičene za kršenje Zakona o nacionalnoj sigurnosti „poticanjem na odcjepljenje”. Još osam prodemokratskih aktivista uhićeno je 8. prosinca zbog navodnih uloga u nedopuštenom okupljanju u srpnju. Neovisno vijeće za pritužbe na rad policije (IPCC) 15. svibnja objavilo je izvješće o prosvjedima koji su započeli zbog prijedloga zakona o izručenju. Njime su obuhvaćeni događaji od lipnja do listopada 2019., a zaključeno je da nisu utvrđeni nikakvi sustavni problemi u postupanju policijskih snaga. IPCC je utvrdio da nije bilo nikakvih pogrešaka u postupcima policije tijekom napada bande na stanici u Yuen Longu u srpnju 2019., kada je skupina muškaraca odjevenih u bijelo, za koje se sumnja da su povezani s trijadama, napala putnike u podzemnoj željeznici. IPCC je upozorio na opasnosti od pojave terorizma u Hong Kongu i na to da su policijske snage suočene s „očitom propagandom” kojom se nastoji ocrniti policija. U 52 preporuke iz izvješća naglašena je potreba za dodatnim osposobljavanjem u području taktike, korištenja suzavca, poboljšanja komunikacije i opovrgavanja glasina. IPCC-u su povjerene samo ograničene ovlasti, a njegovo izvješće izazvalo je oštre kritike jer u njemu nije na uvjerljiv način problematizirano pitanje odgovornosti. Prvi put u 30 godina vlasti u Hong Kongu nisu dopustile održavanje događanja radi obilježavanja godišnjice gušenja prosvjeda na trgu Tiananmen u Kini 1989., navodeći kao razlog zabrinutost za javno zdravlje povezanu s bolešću COVID-19. Organizatori godišnjeg bdijenja (Hongkonški savez za potporu domoljubnim demokratskim pokretima u Kini) tvrdili su da je ta zabrana politički motivirana. Nekoliko je osoba uhićeno i optuženo zbog sudjelovanja u nedopuštenom okupljanju nakon održavanja bdijenja usprkos zabrani. Aktivnosti povezane s obilježavanjem gušenja prosvjeda na Tiananmenu inače su dopuštene, a muzej kojim upravlja Savez za potporu domoljubnim demokratskim pokretima u Kini ponovo je otvorio svoja vrata u svibnju. Zakonodavno vijeće donijelo je 4. lipnja kontroverzan Prijedlog zakona o nacionalnoj himni, kojim vrijeđanje himne „Marš dobrovoljaca” postaje kaznenim djelom s predviđenom maksimalnom novčanom kaznom do 50 000 HKD (5 530 EUR) i kaznom zatvora do tri godine. Stalni odbor Nacionalnog narodnog kongresa u Pekingu prvo je u rujnu 2017. donio Zakon o nacionalnoj himni, a dva mjeseca kasnije odlučio ga je dodati u Prilog III. Temeljnom zakonu. Ta je odluka postala važeća na lokalnoj razini nakon glasovanja u Zakonodavnom vijeću. Ured za vezu u Hong Kongu vršio je sve veći utjecaj na donošenje odluka i vladajuće političke strukture u Hong Kongu te tako doveo u pitanje očuvanje visokog stupnja autonomije Hong Konga. Zakonom o nacionalnoj sigurnosti osnovana je i nova institucija kontinentalne Kine u Hong Kongu – Ured za zaštitu nacionalne sigurnosti, koji može imati nadležnost za teške slučajeve ugrožavanja nacionalne sigurnosti, uključujući slučajeve u kojima postoje „složeni” elementi povezani s uplitanjem strane države ili „vanjskih elemenata” koji nisu odgovorni institucijama Hong Konga. Te odredbe zasad još nisu primjenjivane. Izbori za Zakonodavno vijeće trebali su se održati 6. rujna, a 30. srpnja iz sudjelovanja na izborima isključeno je 12 prodemokratskih kandidata. Službenici zaduženi za izbore izjavili su da smatraju da kandidati ne bi istinski poštovali Temeljni zakon, kako se formalno zahtijeva u potpisanim izjavama. Među isključenim kandidatima bila su i četvorica aktualnih članova Zakonodavnog vijeća. Kandidiranje je zabranjeno i trima okružnim vijećnicima izabranima općim pravom glasa te bivšem vođi platforme Demosisto Joshui Wongu. Vlada Hong Konga izdala je priopćenje u kojem je podržala ta isključenja, navodeći kao opravdanje za tu mjeru stvarno ili navodno ponašanje isključenih osoba, uključujući podržavanje neovisnosti Hong Konga (koju predmetne osobe izravno ne zagovaraju), protivljenje Zakonu o nacionalnoj sigurnosti, namjeru da neselektivno glasaju protiv zakonskih prijedloga vlade i poticanje stranih vlada na intervenciju. Vlada Hong Konga uporno je tvrdila da nema političke cenzure ili ograničenja sloboda te upozorila na to da će policija istražiti uvrede i prijetnje službenicima zaduženima za izbore. Zadovoljstvo odlukom službenika zaduženih za izbore izrazio je i Ured za vezu u Hong Kongu. Masovno isključenje kandidata izazvalo je brojne kritike u međunarodnoj zajednici. U izjavi EU-a koju je objavio visoki predstavnik i potpredsjednik Borrell navedeno je da se isključenjem kandidata „oslabljuje međunarodni ugled Hong Konga kao slobodnog i otvorenog društva”. Pandemokrati su 11. i 12. srpnja proveli predizbore za odabir kandidata za Zakonodavno vijeće, na koje je izašlo približno 600 000 birača. Aktivisti mlađe generacije, koji općenito zagovaraju veće pravo na samoodređenje, ostvarili su dobre rezultate na tim predizborima.

Izbori za Zakonodavno vijeće odgođeni su 31. srpnja za godinu dana na temelju Pravilnika o donošenju propisa u kriznim situacijama. Čelnica vlade je kao opravdanje za tu mjeru navela rizike za zdravlje do kojih bi došlo ako bi se izbori održali usred „trećeg vala” pandemije bolesti COVID-19. Naglasila je posebnu opasnost koju to predstavlja za starije glasače, nemogućnost da svoje pravo glasa ostvari približno 100 000 građana s pravom glasa koji se trenutačno nalaze u kontinentalnoj Kini i prepreke u vođenju političke kampanje zbog mjera ograničavanja socijalnih kontakata. Navela je i da su izbori odgođeni i u drugim jurisdikcijama. U Temeljnom zakonu nije predviđena situacija u kojoj bi se izbori odgađali za tako dugo razdoblje. U članku 69. propisuje se da mandat Zakonodavnog vijeća traje četiri godine. Stalni odbor Nacionalnog narodnog kongresa donio je nakon toga kratku odluku o tome da će šesti saziv Zakonodavnog vijeća nastaviti obavljati svoje dužnosti još barem godinu dana nakon što mu 30. rujna istekne mandat. Sljedeći će saziv Zakonodavnog vijeća biti izabran na uobičajeni mandat od četiri godine. Aktualni članovi Zakonodavnog vijeća kojima je zabranjeno ponovno kandidiranje na izborima isprva u tom jednogodišnjem produžetku mandata nisu bili isključeni iz mjesta u Zakonodavnom vijeću. Međutim, unutar skupine pandemokratskih članova Zakonodavnog vijeća došlo je do žestoke rasprave o tome bi li prodemokratski članovi Zakonodavnog vijeća u njemu trebali ostati. S obzirom na podijeljenost mišljenja unutar tog pokreta, naručeno je ispitivanje javnog mnijenja kako bi se dobila stajališta javnosti o tom pitanju. To ispitivanje nije dalo jasne rezultate, stoga su se svi članovi Zakonodavnog vijeća, osim dvojice, dogovorili da će ostati na svojim mjestima. Treća članica Zakonodavnog vijeća podnijela je ostavku zbog zdravstvenih razloga. Stalni odbor Nacionalnog narodnog kongresa donio je 11. studenoga odluku koja je vladi Hong Konga poslužila kao osnova da iz Zakonodavnog vijeća odmah izbaci četvoricu prodemokratskih članova. U toj su odluci određeni i široki kriteriji za utvrđivanje situacija u kojima se smatra da pojedinačni ili potencijalni član Zakonodavnog vijeća ne može ispuniti svoju prisegu da će poštovati Temeljni zakon, pa bi ga stoga trebalo razriješiti dužnosti. To uključuje izražavanje podrške neovisnosti Hong Konga, odbijanje priznavanja kineskog suvereniteta nad Hong Kongom, poticanje stranih država ili „vanjskih elemenata” na uplitanje u poslove Hong Konga ili počinjenje djela kojima se ugrožava nacionalna sigurnost. Ta odluka Stalnog odbora Nacionalnog narodnog kongresa izazvala je oštre kritike u Hong Kongu i međunarodnoj zajednici, među ostalim i zato što se njome znatno narušavaju visok stupanj autonomije Hong Konga te zaštita temeljnih prava i sloboda. Isključenje četvorice članova Zakonodavnog vijeća potaknulo je 15 preostalih prodemokratskih članova Vijeća da daju ostavke. Zakonodavno tijelo nastavilo je s radom, ali u uvjetima znatno oslabljenog demokratskog sustava provjere i ravnoteže. Nakon tih događaja, nekoliko viših prodemokratskih političara podnijelo je ostavke na stranačke funkcije. Ted Hui iz Demokratske stranke, kojemu se na teret stavlja nekoliko kaznenih optužbi s kojima su povezani uvjeti puštanja na slobodu uz jamčevinu, svojevoljno je otišao u izgnanstvo u Ujedinjenu Kraljevinu, što je izazvalo oštru reakciju vlasti kontinentalne Kine i Hong Konga. Sudovi su tijekom cijele godine bili na udaru optužbi za pristranost, posebno s obzirom na presude u predmetima povezanima s prosvjedima. Predsjednik Najvišeg žalbenog suda dao je 23. rujna izjavu, što inače rijetko čini, u kojoj je branio pravosuđe i upozorio na to da će napadi na suce narušiti povjerenje javnosti u vladavinu prava. U rujnu je australski sudac James Spigelman dao ostavku na mjesto jednog od 14 inozemnih sudaca članova Najvišeg žalbenog suda Hong Konga u svojstvu nestalnih sudaca. Vlada Hong Konga naglasila je svoju predanost sustavu imenovanja inozemnih sudaca te istakla njegovu važnost za neovisnost pravosudnog sustava. U listopadu je vlada u Najviši žalbeni sud imenovala suca Patricka Hodgea, zamjenika predsjednika Vrhovnog suda Ujedinjene Kraljevine. Najviši žalbeni sud 21. prosinca jednoglasno je, uključujući predsjednika Suda Geoffreyja Maa i lorda Hoffmana iz Ujedinjene Kraljevine, koji u radu suda sudjeluje u svojstvu nestalnog člana, odbio pravno osporavanje vladine zabrane pokrivanja lica koje su pokrenuli prodemokratski aktivisti te potvrdio ustavnost Pravilnika o donošenju propisa u kriznim situacijama, na temelju kojeg je ta zabrana uvedena. Odlukom Najvišeg žalbenog suda opravdana je vladina primjena Pravilnika o donošenju propisa u kriznim situacijama tijekom nemira, pri čemu se naglašava da, iako su ovlasti u kriznim situacijama široke i fleksibilne, njihovo izvršavanje podliježe „znatnoj kontroli” u obliku sudskog preispitivanja, provjere koju provodi Zakonodavno vijeće i zahtjeva iz Temeljnog zakona u skladu s kojima se ti propisi moraju propisati zakonom i biti proporcionalni. Povodom 30. godišnjice donošenja Temeljnog zakona pojavile su se kontroverze oko pitanja diobe vlasti. U kontekstu revizije školskih udžbenika vlada Hong Konga tvrdila je da se to načelo ne primjenjuje u Hong Kongu. To je pokrenulo veliku raspravu u kojoj su vodeći pravnici tvrdili da, iako se u Temeljnom zakonu dioba vlasti izričito ne spominje, postoji jasno razgraničenje odgovornosti među različitim granama vlasti, pri čemu se neovisnost pravosuđa štiti člankom 85. U Zakonodavnom vijeću tijekom te godine došlo je do ružnih nasilnih izgreda, od kojih je jedan bio prouzročen sporom oko toga tko će predsjedati Odborom Doma. Odbor je nekoliko mjeseci bio paraliziran zbog opstrukcije rada koju su vršili pandemokratski članovi i neslaganja oko prepuštanja mjesta predsjedavajućeg zamjeniku predsjednika do ishoda izbora novog predsjednika u svibnju. Osmero pandemokratskih političara, uključujući petero aktualnih i dvojicu bivših članova Zakonodavnog vijeća, kasnije je uhićeno zbog incidenata u dvorani Zakonodavnog vijeća. Ta su uhićenja izazvala ozbiljnu zabrinutost zbog primjene kaznenih odredbi protiv aktualnih i bivših članova Zakonodavnog vijeća te selektivne primjene na prodemokratske političare.

Čelnica vlade odgodila je za mjesec dana svoje godišnje predstavljanje politike koje je trebala održati 14. listopada. Navela je da ta odgoda motivirana potrebom za savjetovanjem s tijelima središnje vlade o mjerama za pomoć oporavku Hong Konga te je u tu svrhu početkom studenoga posjetila Peking. Čelnica vlade održala je 25. studenoga svoje četvrto predstavljanje politike pred Zakonodavnim vijećem bez predstavnika oporbe. Govorila je o „višestrukim udarcima” koji su pogodili Hong Kong, uključujući posljedice bolesti COVID-19 na ljude i gospodarstvo te društvene nemire. Branila je Zakon o nacionalnoj sigurnosti i druge novije razvoje događaja u području politike, uključujući isključenje prodemokratskih članova Zakonodavnog vijeća, te je uključila i odjeljak pod naslovom „Puna potpora središnje vlade”. Navela je članke 9. i 10. Zakona o nacionalnoj sigurnosti kao osnovu za vladine planove za jačanje propisa s obzirom na društvene organizacije, medije i internet te za promicanje obrazovanja o nacionalnoj sigurnosti u školama i na sveučilištima. Potvrdila je i da će vlada predložiti zakon kojim bi se izmijenile odredbe o davanju prisege. Posljedice pandemije bolesti COVID-19 Kad je riječ o pandemiji bolesti COVID-19, u Hong Kongu je zabilježeno više od 8 847 slučajeva zaraze i 148 smrtnih slučajeva. Odličan zdravstveni sustav Hong Konga i odlučan odgovor politike, uključujući stroge mjere karantene i odgovorno ponašanje stanovnika Hong Konga (koje se vidi u gotovo sveprisutnom nošenju maski za lice tijekom pandemije), pridonijeli su djelotvornom upravljanju pandemijom. Hong Kong se oslonio i na dragocjeno iskustvo s epidemijom SARS-a iz 2003. Prvi slučaj zaraze u Hong Kongu zabilježen je krajem siječnja. Ubrzo nakon toga PUP Hong Kong zatvorio je sve granične prijelaze osim međunarodne zračne luke, Shenzhenskog zaljeva i mosta Hong Kong–Zhuhai–Makao, koji su ostali otvoreni kako bi se stanovnici Hong Konga mogli vratiti u grad. Početna reakcija vlade na izbijanje bolesti naišla je na određene kritike, uključujući pitanje nabave maski. Uz potporu središnje vlade, Hong Kong je u rujnu proveo program dobrovoljnog testiranja na razini cijelog grada u kojem je sudjelovalo približno 1,78 milijuna ljudi. Vlada je osigurala brojne mjere pomoći za ublažavanje gospodarskih i društvenih posljedica pandemije. Tijekom pandemije, koja je imala tri vala širenja zaraze tijekom godine, vlada je u više navrata postroživala i popuštala mjere ograničavanja socijalnih kontakata. Mjere su uključivale zatvaranje određenih trgovačkih objekata koje se smatralo visokorizičnima, ograničenja u pogledu maksimalnog broja ljudi u restoranima i minimalnog razmaka među njima te maksimalnog broja osoba koje su se smjele okupiti u jednoj skupini. U drugoj polovini godine Hong Kong je pokrenuo rasprave o mogućim „koridorima” za putovanja kako bi se olakšala putovanja među 11 država. Načelni sporazum o uspostavljanju takvog koridora sa Singapurom postignut je u listopadu, ali je njegova provedba odgođena zbog naglog porasta slučajeva bolesti COVID-19. EU je u listopadu odlučio PUP-ove Hong Kong i Makao staviti na popis regija s kojima se ponovo mogu uspostaviti putovanja koja nisu nužna, i to na osnovi uzajamnosti i ako uvjeti to dopuštaju. Prava, slobode i jednake mogućnosti Zakon o nacionalnoj sigurnosti nedvojbeno je utjecao na ostvarivanje sloboda, a nakon stupanja Zakona na snagu vođe platforme Demosisto raspustili su tu prodemokratsku stranku. Stranka je zagovarala pravo na samoodređenje za Hong Kong, no od toga je odustala u siječnju 2020. U javnom se životu povećala autocenzura, ali teško je procijeniti u kojem opsegu. Izravna cenzura zasad još nije široko raširena pojava u medijskom prostoru, iako neki novinari govore o dvojbenim uredničkim odlukama i povećanom nadzoru urednikâ nad time koji se sadržaj objavljuje kad je riječ o osjetljivim temama. Iako to nije izravno povezano sa Zakonom o nacionalnoj sigurnosti, javna televizijska kuća RTHK podvrgnuta je sve većem pritisku da izbjegne aktivnosti i izvještavanje o temama koje vlada smatra „provokativnima”. Uhićenje slobodne novinarke 3. studenoga zbog rada na istraživačkom dokumentarnom filmu za RTHK o napadima koji su se u srpnju 2019. dogodili na stanici javnog željezničkog prijevoza u Yuen Longu naišlo je na oštre kritike zbog pokušaja kriminaliziranja legitimnog novinarskog rada.

Članovi akademske zajednice suočavaju se s neizvjesnostima u pogledu toga što smiju i što ne smiju poučavati s obzirom na Zakon o nacionalnoj sigurnosti, osobito oni koji predaju „osjetljive” predmete i oni koji predaju studentima iz kontinentalne Kine. Neki članovi akademske zajednice suzdržavaju se od traženja financijskih sredstava za istraživanja iz inozemnih izvora, osobito iz SAD-a, kako se ne bi našli u osjetljivim situacijama. Nevladine organizacije trude se osigurati da ne dođu u sukob sa Zakonom o nacionalnoj sigurnosti, što im uzrokuje komplikacije u radu. Zaklada Friedrich Naumann Stiftung prva je velika međunarodna organizacija koja je prekinula rad u Hong Kongu zbog uvođenja Zakona o nacionalnoj sigurnosti. Škole su pod sve većim pritiskom nakon što su vlasti iz Pekinga i Hong Konga ukazale na to da poučavanje treba preusmjeriti prema poticanju domoljublja i razumijevanju Zakona o nacionalnoj sigurnosti. Ured za obrazovanje doživotno je jednog učitelja izbrisao iz registra učitelja jer je u učionici raspravljao o idejama o neovisnosti prije stupanja na snagu Zakona o nacionalnoj sigurnosti, školski su udžbenici revidirani, a učiteljima je savjetovano da izbjegavaju dolaziti u sukob s tim zakonom. Obrazovni sektor sve je više ispolitiziran, a političari naklonjeni Pekingu tvrde da mnogi učitelji podupiru borbu za demokraciju, pa čak i neovisnost, te da se učenici u učionicama indoktriniraju zapadnim ideologijama i potiču na uključivanje u društvene pokrete. Čelnica vlade predložila je reforme osposobljavanja učitelja kako bi se osiguralo veće poštovanje vladinih smjernica. Sloboda okupljanja podvrgnuta je ograničenjima povezanima s pandemijom bolesti COVID-19 i stupanjem na snagu Zakona o nacionalnoj sigurnosti. U prvih šest mjeseci 2020. podneseno je 107 zahtjeva za dopuštanje javnih okupljanja, od čega je 87 odbijeno. Odbijeni su svi zahtjevi podneseni od srpnja 2020. Pandemija bolesti COVID-19 redovito se navodi kao glavni razlog za odbijanje zahtjeva, a od ožujka su zabranjena okupljanja više od četiri osobe, što je kasnije promijenjeno na osam. Policija podizanjem ljubičaste zastave upozorenja na nedopuštenim okupljanjima upozorava na moguća kršenja Zakona o nacionalnoj sigurnosti, iako nije jasno što se u smislu političkog izražavanja smatra dopuštenim, a što ne. Na hongkonškim sudovima ostvaren je određen napredak u pogledu priznavanja prava LGBTI osoba. U ožujku je Žalbeni sud proglasio protuustavnom i protuzakonitom politiku Tijela za stambene poslove na temelju koje se nekim istospolnim parovima koji su sklopili brak u inozemstvu zabranjivalo podnošenje zahtjeva za javni stan. U lipnju je Porezna uprava izmijenila porezni zakonik kako bi omogućila osobama u braku, heteroseksualnom ili istospolnom, da odaberu zajedničko oporezivanje ili pojedinačno oporezivanje zajedno sa svojim bračnim drugom. Visoki sud Hong Konga presudio je 18. rujna da bi istospolni parovi koji su sklopili brak u skladu sa zakonima drugih jurisdikcija trebali uživati jednaka prava u okviru zakona o nasljeđivanju u Hong Kongu. Međutim, istog je dana odbio pružiti šire priznanje istospolnim brakovima sklopljenima u inozemstvu, napominjući da se konkretni slučajevi diskriminacije mogu rješavati u okviru posebnih sudskih predmeta. U 2020. na vidjelo su izašle optužbe o homofobnim primjedbama koje je jedan sudac iznio u vezi sa spolnom orijentacijom jednog tražitelja azila. Hong Kong je poduzeo određene mjere za rješavanje problema trgovine ljudima, iako je SAD uvrstio Hong Kong na razinu 2 svojeg popisa za praćenje. U godišnjem izvješću SAD-a o trgovanju ljudima među razlozima za zabrinutost navode se nedjelotvoran mehanizam identifikacije, mali broj kaznenih progona i kažnjavanje žrtava za nezakonita djela na čije su počinjenje bile prisiljene. Peti seminar EU-a i Hong Konga o trgovini ljudima održao se 17. i 18. prosinca i na njemu su se razmatrala pitanja od zajedničkog interesa, koja su uključivala međunarodnu suradnju u suzbijanju trgovine ljudima, pružanje pomoći žrtvama i suradnju s civilnim društvom. Smatra se da je pandemija bolesti COVID-19 negativno utjecala na uvjete rada nekih stranih radnika u kućanstvu. To uključuje izvješća o tome da neki poslodavci nisu dopuštali radnicima da napuste kućanstvo kako bi iskoristili svoj uobičajeni slobodan dan tjedno. Hongkonški savez sindikata azijskih radnika u kućanstvu prijavio je povećanje diskriminacije prema radnicima koja je posljedica pandemije. Primjeri toga uključuju nezakonito raskidanje ugovora u slučajevima kada se sumnjalo da su se zaposlenici zarazili koronavirusom te odbijanje isplate plaće radnicima koji su došli iz inozemstva za razdoblje koje su proveli u obveznoj karanteni. Velik broj radnika u kućanstvu koji su izgubili posao nije mogao napustiti Hong Kong, pa se uvelike morao oslanjati na karitativnu potporu u nedostatku druge pomoći. Vlada Hong Konga uvela je besplatne testove na COVID-19 i besplatne maske za strane radnike u kućanstvu koji čekaju u pansionima prije nego što će se pridružiti svojim novim poslodavcima u njihovim kućanstvima. Sustav za suzbijanje korupcije i dalje je snažan i otporan te se Hong Kong može pohvaliti visokim standardima transparentnosti i mjera za suzbijanje korupcije. Tijela vlasti, političari i poslovni ljudi svjesni su toga da je transparentnost ključna za očuvanje snažnog položaja Hong Konga kao međunarodnog poslovnog središta. Gospodarske posljedice pandemije bolesti COVID-19 utjecale su na razine siromaštva, pri čemu se stopa nezaposlenosti do kraja 2020. povećala na razinu od 6,6 %, što je najviša razina nezaposlenosti u posljednjih 16 godina, a stopa nezaposlenosti mladih u dobi od 20 do 29 godina dosegla je 11 %. Stopa siromaštva povećala se na 20,4 % već 2019. U siječnju 2020. čelnica vlade najavila je deset novih inicijativa namijenjenih najširim slojevima stanovništva i siromašnim osobama, što uključuje povećanje ciljne vrijednosti za privremeni smještaj s 10 000 na 15 000 jedinica do 2023. te osiguravanje novčanih naknada za podnositelje zahtjeva za najam javnih stanova koji čekaju dulje od tri godine. II. Gospodarska kretanja

Stanje hongkonškog gospodarstva znatno se pogoršalo 2020. te je zabilježena druga uzastopna godina recesije, nakon pada BDP-a za 1,2 % u 2019. Unatoč određenom poboljšanju krajem godine zahvaljujući oporavku kineskoga gospodarstva, gospodarstvo se u odnosu na 2019. ipak smanjilo za 9,1 % u prvom, 9,0 % u drugom i 3,5 % u trećem tromjesečju 2020. Veliku ulogu u smanjenju gospodarstva imala je pandemija bolesti COVID-19, iako je ona samo pojačala već postojeće nepovoljne okolnosti, kao što su nemiri iz 2019. i trgovinski rat između SAD-a i Kine. PUP Hong Kong ima vrlo otvoreno gospodarstvo, čiji se razvoj tradicionalno temelji na činjenici da je Hong Kong trostruko čvorište: za prikupljanje offshore kapitala za Kinu, za globalnu i kinesku trgovinu te za turizam (uglavnom za kineske turiste). Među četirima ključnim industrijama grada – financijske usluge, turizam, trgovina i logistika te profesionalne i proizvodne usluge – jedino je financijska industrija imala dobre rezultate 2020. Tijekom godine među najpogođenijima bile su industrije s velikom izloženošću turističkoj potrošnji. To uključuje maloprodaju, sektor hrane i pića, ugostiteljstvo, prijevoz i zrakoplovstvo. U odnosu na prethodnu godinu maloprodaja se u prvih jedanaest mjeseci 2020. smanjila za 25,3 %, prihod restorana u prva tri tromjesečja smanjio se za 30,8 %, a broj putnika u zračnoj luci za cijelu je godinu pao za 87,5 %. To se u velikoj mjeri može objasniti golemim padom broja turističkih dolazaka, koji se smanjio za 93,6 % u odnosu na prethodnu godinu na svega 3,6 milijuna turista, i to zbog ograničenja putovanja i straha od putovanja. Tradicionalno, približno 80 % turista dolazi iz kontinentalne Kine te se na njih prema procjenama odnosi 40 % maloprodaje u gradu, ponajprije u sektoru luksuzne robe. Slabo gospodarstvo i lokalna pravila o ograničavanju socijalnih kontakata u restoranima i drugim poslovnim objektima utjecali su i na domaću potrošnju. Zahvaljujući određenom poboljšanju potkraj godine i poboljšanju gospodarskog stanja u Kini i nekim drugim dijelovima svijeta, utjecaj pandemije na vanjsku trgovinu Hong Konga bio je ograničen: u prvih jedanaest mjeseci 2020. izvoz robe (gotovo isključivo ponovni izvoz) pao je za 2,8 % u odnosu na prethodnu godinu, a uvoz je pao za 5,0 %. To je pak utjecalo na industrije trgovine i logistike, koje čine približno 20 % BDP-a Hong Konga. Stanje na tržištu rada znatno se pogoršalo tijekom godine. Stopa nezaposlenosti do kraja je godine dosegla 6,6 %, u usporedbi s 3,3 % potkraj 2019. Postoje i znatne razlike među sektorima, pri čemu je stopa nezaposlenosti iznosila svega 3,2 % u financijskoj industriji. Cijene nekretnina povećale su se tijekom godine za 0,3 % (u usporedbi s povećanjem od 5,5 % u 2019.). Hong Kong je i dalje jedno od cjenovno najmanje pristupačnih urbanih središta na svijetu za kupce stambenih prostora. Nestašica stambenog prostora dugotrajan je problem koji utječe na mnoga kućanstva. Financijski sektor pokazao se mnogo otpornijim od ostatka gospodarstva te je tijekom godine nastavio rasti. Potpora mu je dolazila iz znatnog portfelja aktivnosti u području inicijalnih javnih ponuda (IPO). Tijekom godine provedene su 154 inicijalne javne ponude, u okviru kojih je prikupljen ukupan iznos od 397,5 milijardi HKD (42,4 milijarde EUR). To je povećanje od 26,5 % u odnosu na prethodnu godinu u smislu prikupljenog iznosa, čak i nakon što je dvostruka inicijalna javna ponuda društva Ant Group u Hong Kongu i Šangaju, koja je trebala biti najveća u povijesti, otkazana u posljednjem trenutku zbog protivljenja regulatora iz kontinentalne Kine. Inicijalne javne ponude izvor su prihoda mnogim sudionicima u financijskoj industriji te privlače ulagatelje i kapital. Smatra se da nova stroža pravila za kineska društva uvrštena na burzu u SAD-u i šire napetosti između SAD-a i Kine potiču provođenje inicijalnih javnih ponuda kineskih poduzeća u Hong Kongu. Još jedan razlog za otpornost financijske industrije njezina je relativno mala izloženost lokalnom gospodarstvu. Približno 80 % tržišne kapitalizacije na burzi u Hong Kongu sastoji se od društava iz kontinentalne Kine, što znači da je ta industrija jako izložena kineskom gospodarstvu (koje je tijekom godine ostvarilo bolje rezultate od Hong Konga). Tijekom godine prosječni se dnevni promet na hongkonškoj burzi povećao za 49 % u odnosu na prethodnu godinu, a tržišna kapitalizacija dosegnula je rekordno visok iznos od 47,5 bilijuna HKD (5,1 bilijun EUR). Hongkonški indeks Hang Seng smanjio se za približno 3,4 %. Bankarski sektor ostao je dobro kapitaliziran i imao je velike zaštitne slojeve kapitala. Unatoč neizvjesnoj gospodarskoj situaciji i destabilizirajućem lokalnom razvoju događaja u području politike, PUP Hong Kong nije zabilježio znatne odljeve kapitala. Hongkonški dolar bio je jak, Monetarno tijelo Hong Konga nekoliko je puta moralo intervenirati kako bi osiguralo da mu vrijednost previše ne poraste i da ostane unutar raspona dopuštene fluktuacije tečaja u odnosu na američki dolar. S obzirom na to, priljevi novca koji su slijedili aktivnosti inicijalnih javnih ponuda podupirali su snagu valute, zajedno s velikim deviznim rezervama. Prosječna stopa inflacije iznosila je 0,4 % u prvih jedanaest mjeseci 2020. Vladina potpora i fiskalna situacija

Kako bi izašla na kraj s gospodarskom recesijom i pružila potporu stanovništvu, vlada je tijekom godine provela nekoliko ciklusa mjera pomoći. Te su mjere ukupno iznosile 311,5 milijardi HKD (33,2 milijarde EUR) ili približno 10–11 % BDP-a grada, prema podacima vlade. To je uključivalo jednokratni gotovinski poticaj stanovnicima u iznosu od 10 000 HKD (1 066 EUR), program subvencioniranja plaća i razne porezne olakšice, oslobođenja od plaćanja naknada i pristojbi te programe subvencioniranja za razne industrije. Iako se tim mjerama pružala ključna potpora gospodarstvu, one su i kritizirane jer nisu bile dovoljno usmjerene, čime je smanjena njihova učinkovitost, a povećan fiskalni trošak. To je bio slučaj s dvjema najskupljim mjerama (gotovinski poticaji i subvencije za plaće) jer su bile na raspolaganju većini građana i poduzeća, bez obzira na njihovo financijsko stanje. Većina mjera najavljena je u prvoj polovini godine, a nakon toga vlada je smanjila potporu. Te su mjere dopunjene skupom mjera Monetarnog tijela Hong Konga, uključujući povećanje likvidnosti u bankarskom sektoru, smanjenje razine regulatornih rezervi za polovinu kako bi se oslobodio kapacitet za davanje zajmova te provedbu moratorija na otplatu glavnice na zajmove za klijente banaka. U ljeto je vlada spasila Cathay Pacific, glavnog zračnog prijevoznika iz Hong Konga, s pomoću velike injekcije likvidnosti, a kao cilj je utvrdila očuvanje radnih mjesta i statusa Hong Konga kao čvorišta za zračni promet. Unatoč toj potpori, društvo je nekoliko mjeseci kasnije najavilo masovno restrukturiranje. Na fiskalnom planu, nakon što je 2019. zabilježen prvi proračunski deficit u 15 godina, stanje se znatno pogoršalo 2020. zbog niskih prihoda i troška mjera potpore gospodarstvu. Slijedom toga, u razdoblju od travnja do studenoga javni deficit dosegnuo je rekordan iznos od 318 milijardi HKD (34 milijarde EUR), a fiskalne su se rezerve smanjile s 1,16 bilijuna HKD na 842 milijarde HKD (90 milijardi EUR). Poslovno okruženje Gospodarska recesija i utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na poslovanje poduzeća i prihode bili su tijekom godine glavni izvor razloga za zabrinutost europskih poduzeća. Istodobno, mnoga su poduzeća u obzir uzela i promjene u političkom okruženju u gradu, uključujući provedbu Zakona o nacionalnoj sigurnosti i sve veći utjecaj Pekinga. Kao što je bio slučaj i tijekom nemira 2019., europska poduzeća uglavnom su i tijekom 2020. pratila i čekala razvoj situacije. Međutim, prema percepciji poslovne zajednice, Zakon o nacionalnoj sigurnosti naštetio je međunarodnoj reputaciji Hong Konga. Poslovnu zajednicu zabrinjavaju i potencijalni učinci tog zakona na poduzeća te, općenitije, na poslovno okruženje u PUP-u Hong Kong. Ti su učinci različiti među industrijama, ali razlozi za zabrinutost općenito su potreba da se osiguraju trajna neovisnost pravosuđa, sloboda govora i poslovanja, pristup podacima te učinak na zapošljavanje i zadržavanje zaposlenika s potrebnim znanjem i iskustvom . Kao rezultat toga neka poduzeća preispituju hoće li ostati u gradu, dok druga rade na planovima djelovanja u nepredviđenim okolnostima. Iako postoje i poduzeća koja Zakon o nacionalnoj sigurnosti smatraju pozitivnom promjenom, među ostalim i sa stajališta društvene stabilnosti, istraživanja među poduzećima pokazuju da su takva poduzeća u manjini. Zbog gospodarskog pada neka su europska poduzeća smanjila opseg svojeg poslovanja u PUP-u Hong Kong. Poduzeća iz industrija s velikom izloženošću turističkoj potrošnji među najteže su pogođenima i zabilježila su znatan pad prihoda. Na poduzeća iz sektora trgovine i logistike utjecala je slaba globalna trgovina i svjetska gospodarska kriza. Ograničenja putovanja u Hong Kong i iz njega isto znatno utječu na europska poduzeća, posebno s obzirom na to da mnoga od njih posluju s Kinom i azijskom regijom.

Operativna učinkovitost Hong Konga, njegov visok stupanj autonomije, vladavina prava i neovisno pravosuđe već se dugo smatraju ključnim konkurentskim prednostima. Stoga bi narušavanje bilo koje od tih prednosti negativno utjecalo na privlačnost Hong Konga. Poduzeća su zabrinuta i zbog napetosti između Kine i SAD-a, među ostalim i u pogledu Hong Konga. Trgovinska politika i druge politike U siječnju je na snagu stupio sporazum o slobodnoj trgovini s Australijom, koji je potpisan u ožujku 2019., a uključuje i izmijenjeni sporazum o ulaganjima. U ožujku je na snagu stupio sporazum o ulaganjima s Ujedinjenim Arapskim Emiratima. Tijekom godine nastavio je postupno stupati na snagu i sporazum o slobodnoj trgovini s Udruženjem država jugoistočne Azije (ASEAN), koji je potpisan 2017. Vlada je najavila mjere za potporu ulozi Hong Konga kao financijskog čvorišta i glavnog čvorišta „zelenoga” gospodarstva u regiji. To uključuje oslobođenje od plaćanja administrativne pristojbe za fondove čijim se udjelima trguje na burzi (ETF) i mjere za privlačenje fondova vlasničkog kapitala. Pokrenut je i novi tehnološki indeks pod nazivom Hang Seng TECH Index. Čini ga 30 najvećih tehnoloških poduzeća uvrštenih na burzu u Hong Kongu koja imaju visoku izloženost tehnologiji i ispunjavaju kriterije za odabir za taj indeks. Kad je riječ o zelenom financiranju, vlada i financijski regulatori u gradu osnovali su Međuagencijsku upravljačku skupinu za zeleno i održivo financiranje, a vlada je izjavila da će u sljedećih nekoliko godina izdati nove zelene državne obveznice (nakon prvog izdanja iz 2019.). Kako bi potaknula inovacije i razvoj tehnologija, što je među njezinim glavnim prioritetima, vlada je predvidjela sredstva u iznosu od 3 milijarde HKD (320 milijuna EUR) za proširenje hongkonškog znanstvenog parka i pojačala svoj program vaučera za tehnologiju. U prosincu je vlada objavila i drugu inačicu Plana za pametni grad za Hong Kong. Kad je riječ o stambenom pitanju, vlada je utvrdila ciljnu vrijednost od 100 400 javnih stambenih jedinica koje će osigurati do 2024. (te 19 600 privatnih stambenih jedinica godišnje do 2024.). Na planu zaštite okoliša jedan je od prioriteta bio dodatno promicati upotrebu električnih vozila i postupno isključiti iz upotrebe vozila koja više onečišćuju okoliš. Vlada je pokrenula program subvencioniranja od 2 milijarde HKD (212 milijuna EUR) za poboljšanje punionica za električna vozila u privatnim stambenim zgradama. Kad je riječ o energiji, vlada nastoji povećati udio prirodnog plina u strukturi izvora energije kako bi omogućila smanjenje udjela ugljena. Gospodarenje otpadom i dalje je velik problem u gradu, pri čemu se samo manji udio gradskog otpada reciklira lokalno. U lipnju je došlo do zastoja kad su članovi Zakonodavnog vijeća povukli prijedlog zakona o obveznoj naknadi za zbrinjavanje otpada iz 2018., čije je donošenje dugo odgađano. Čelnica vlade u svojem je predstavljanju politike iz 2020., koje je održala 25. studenoga, predložila jačanje oporavka Hong Konga. Kratkoročni je naglasak bio na obuzdavanju pandemije, a u dugoročnijim su gospodarskim planovima potvrđeni utvrđeni prioriteti: jačanje integracije na području zaljeva Guangdonga i s kontinentalnom Kinom; podupiranje uloge Hong Konga kao čvorišta za trgovinu, financije i poslovne usluge; promicanje inovacija i razvoja tehnologija te razvoj pametnoga grada. Iako je predstavljanje politike sadržavalo određene mjere za poduzeća i obećanje o povećanju rashoda za infrastrukturu, u njemu se ne najavljuju dodatna znatna sredstva uz 10–11 % BDP-a koje je već uloženo u gospodarstvo tijekom godine. U predstavljanju politike još je jednom naglašena potreba rješavanja dugotrajnih problema nestašice i nepristupačnih cijena stambenog prostora. U tom pogledu čelnica vlade ponovo je istaknula svoju potporu projektu „Lantau Tomorrow Vision”, golemom i osporavanom projektu oduzimanja kopna moru. Uzimajući u obzir probleme s reputacijom s kojima se Hong Kong suočava, u predstavljanju politike najavljena je i velika promidžbena kampanja radi promicanja grada kao poslovnog čvorišta. Zapažena je i najava odluke o ostvarivanju ugljične neutralnosti Hong Konga do 2050., u okviru koje će se do sredine 2021. ažurirati akcijski plan Hong Konga u području klimatske politike. Predstavljanje politike uključivalo je i druge „zelene” najave, među ostalim o prijevozu, građevinarstvu, zelenom financiranju i proizvodnji energije iz otpada. Zbog posjeta čelnice vlade Pekingu povećala su se očekivanja da bi Kina uskoro mogla ponovo otvoriti svoju granicu s Hong Kongom. Mnoga poduzeća posluju ili imaju klijente i/ili dobavljače u kontinentalnoj Kini, a kineski turisti koji posjećuju Hong Kong vrlo su važni potrošači u maloprodaji, sektoru hrane i pića, ugostiteljstvu i prijevozu. Međutim, kad je riječ o stanju na kraju godine, ograničenja putovanja, kao što je obvezna karantena, i dalje su bila na snazi.

III. Odnosi između Hong Konga i kontinentalne Kine Ured za vezu u Hong Kongu vršio je sve veći utjecaj na oblikovanje politika i vladajuće političke strukture u Hong Kongu te tako doveo u pitanje očuvanje visokog stupnja autonomije Hong Konga. Tvrdnjom koju je u travnju iznio Ured za vezu u Hong Kongu o tome da nije vezan obvezom o zaštiti autonomije Hong Konga od uplitanja središnje vlade (članak 22. Temeljnog zakona) poslana je zabrinjavajuća poruka o kineskoj predanosti zaštiti načela „jedna zemlja, dva sustava”. Ured za vezu u Hong Kongu u izjavi u kojoj potvrđuje to tumačenje naveo je da uživa široke ovlasti u Hong Kongu, uključujući nadzorne. Imenovanje Luoa Huininga za ravnatelja Ureda za vezu u Hong Kongu u siječnju 2020. nagovijestilo je proaktivniji nastup Ureda, koji se odražavao u redovitom objavljivanju priopćenja za medije u kojima su se iznosile primjedbe o razvoju događaja u vezi s Hong Kongom. To je uključivalo oštro kritiziranje pandemokratskih članova Zakonodavnog vijeća. Kontinentalna Kina i dalje je glavni trgovinski partner Hong Konga u trgovini robom te se na nju odnosilo 59 % ukupnog izvoza Hong Konga i 43 % njegova ukupnog uvoza tijekom prvih jedanaest mjeseci 2020. Međutim, PUP Hong Kong važno je trgovinsko čvorište za kontinentalnu Kinu te je 2020. bio peti najveći trgovinski partner Kine. Kineska provincija Guangdong i dalje je važna baza vanjske proizvodnje za Hong Kong. Hong Kong je i dalje ključno offshore financijsko središte i investicijsko čvorište za Kinu. Prema stanju na kraju 2019., kontinentalna Kina bila je Hong Kongu najveći izvor ulaznih izravnih stranih ulaganja (FDI), ne uzimajući u obzir offshore financijska središta, i prvo odredište za izlazna izravna strana ulaganja Hong Konga te se na nju odnosilo 28 % ukupnog iznosa ulaznih izravnih stranih ulaganja odnosno 45 % ukupnog iznosa izlaznih izravnih stranih ulaganja. Međutim, približno 65 % izravnih stranih ulaganja u kontinentalnu Kinu dolazi iz Hong Konga, a 61 % toka kineskih izlaznih izravnih stranih ulaganja odlazi u Hong Kong. U Hong Kongu je na burzu uvršteno 1 319 poduzeća iz kontinentalne Kine, koja čine 80 % ukupne tržišne kapitalizacije u tom gradu. Tržišta kapitala Hong Konga i kontinentalne Kine povezana su Sustavom povezivanja burza, kojim je burza u Hong Kongu povezana s burzama u Šangaju i Shenzhenu, i Povezivanjem obveznica, programom uzajamnog pristupa tržištu za tržišta obveznica. Hong Kong i kontinentalna Kina nastavili su tijekom godine razvijati odnose u okviru Sporazuma o bliskom gospodarskom partnerstvu između Kine i Hong Konga (CEPA), koji je prvi put potpisan 2003. Nove mjere za liberalizaciju trgovine uslugama, potpisane u studenome 2019., stupile su na snagu u lipnju 2020. Tijekom godine nastavila se i regionalna integracija u okviru plana za zaljev Guangdonga, Hong Konga i Makaa (Zaljev). U planu objavljenom 2019. kao cilj je utvrđeno ostvarivanje neometanog toka roba, usluga i kapitala u Zaljevu do 2035. Tijekom godine vlada je najavila mjere za daljnju integraciju i olakšavanje poslovanja u različitim sektorima. U području financija Narodna banka Kine, Monetarno tijelo Hong Konga i Monetarno tijelo Makaa u lipnju su zajedno najavili plan o provedbi dvosmjernog prekograničnog pilot-programa za povezivanje upravljanja imovinom. Njime bi se stanovnicima iz Hong Konga, Makaa i devet gradova u provinciji Guangdong omogućilo da provode prekogranična ulaganja u proizvode iz područja upravljanja imovinom koje distribuiraju banke na tom području. U Zaljevu se planira i program „Povezivanje osiguranja”. Poduzeća imaju uglavnom pozitivno mišljenje o mogućnostima koje se pružaju u okviru regionalne integracije u Zaljevu, no s tom integracijom dolaze i problemi povezani s poreznim politikama, regulatornim i pravnim aspektima, nesigurnošću u pogledu politika, transparentnošću i vidljivošću te zaštitom prava intelektualnog vlasništva. U širem smislu i dalje postoje otvorena pitanja oko toga kako povezati tri različita gospodarska, pravna, porezna i carinska sustava te oko mogućeg suparništva među gradovima koji sudjeluju u tom projektu. Moglo bi doći i do slabljenja konkurentske prednosti Hong Konga kao glavne poveznice s Kinom kako gradovi u provinciji Guangdong budu liberalizirali svoja gospodarstva, povećavali svoju konkurentnost i povezivali se sa svijetom preko financija i trgovine. IV. Bilateralni odnosi i suradnja EU-a i Hong Konga tijekom 2020. Godišnji strukturirani dijalog između EU-a i Hong Konga nije se održao 2020., što je prvi put od pokretanja tih sastanaka 2006. U prošlosti je strukturirani dijalog pružao mogućnost za preispitivanje i poticanje suradnje u područjima kao što su financijske usluge, trgovina, ulaganja, javna nabava, carine, inovacijska tehnologija, trgovanje ljudima i pitanja zaštite okoliša. EU smatra da je za obje strane važno da redovito održavaju institucionalni dijalog koji omogućuje sveobuhvatno preispitivanje međusobnih odnosa i rješavanje bilo kojeg spornog pitanja ili pitanja od zajedničkog interesa koje je pod jurisdikcijom ili u nadležnosti druge strane. EU se nada da će se uspostaviti uvjeti za nastavak strukturiranog dijaloga 2021. Poslovanje u Hong Kongu 2020. je pokrenulo 1 560 poduzeća iz EU-a, a mnoga od njih ondje imaju regionalno sjedište ili regionalni ured. Poduzeća iz EU-a djeluju u brojnim sektorima, a uglavnom u sektoru financijskih i poslovnih usluga, trgovini, logistici, maloprodaji, sektoru hrane i pića te građevinarstvu.