EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 20.7.2021. COM(2021) 421 final 2021/0240(COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o osnivanju tijela za suzbijanje pranja novca i financiranja terorizma i izmjeni uredaba (EU) br. 1093/2010, (EU) br. 1094/2010, (EU) br. 1095/2010 (Tekst značajan za EGP) {SWD(2021) 190, 191}

{SEC(2021) 391}



OBRAZLOŽENJE 1.KONTEKST PRIJEDLOGA •Razlozi i ciljevi prijedloga Pranje novca i financiranje terorizma ozbiljna su prijetnja integritetu gospodarstva i financijskog sustava EU-a i sigurnosti njegovih građana. Prema procjenama Europola za otprilike 1 % godišnjeg bruto domaćeg proizvoda EU-a „utvrđena je uključenost u sumnjive financijske aktivnosti”. U srpnju 2019., nakon više istaknutih slučajeva navodnog pranja novca u kreditnim institucijama EU-a, Komisija je donijela paket dokumenata u kojima je analizirala djelotvornost i učinkovitost EU-ova sustava za sprečavanje pranja novca i borbu protiv financiranja terorizma („SPNFT”) koji je tada bio na snazi te je zaključila da su potrebne reforme, među ostalim u područjima nadzora i suradnje među financijsko-obavještajnim jedinicama (FOJ-evi). U tom je kontekstu u strategiji EU-a za sigurnosnu uniju za 2020.–2025. istaknuta važnost poboljšanja okvira EU-a za sprečavanje pranja novca i borbu protiv financiranja terorizma da bi se Europljane zaštitilo od terorizma i organiziranog kriminala. Komisija je 7. svibnja 2020. predstavila akcijski plan za sveobuhvatnu politiku Unije o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma. U tom se akcijskom planu Komisija obvezala poduzeti mjere za jačanje pravila EU-a o borbi protiv pranja novca i financiranja terorizma te je definirala šest prioriteta: 1.osigurati djelotvornu provedbu postojećeg okvira EU-a za SPNFT; 2.uvesti jedinstvena pravila EU-a o SPNFT-u; 3.uvesti nadzor SPNFT-a na razini EU-a; 4.uspostaviti mehanizam za potporu i koordinaciju financijsko-obavještajnih jedinica; 5.provoditi kaznenopravne odredbe na razini EU-a i poboljšati razmjenu informacija; i 6.ojačati međunarodnu dimenziju okvira EU-a za SPNFT. Svrha ovog zakonodavnog prijedloga jest provesti 3. i 4. mjeru tog akcijskog plana, dok je svrha dvaju popratnih zakonodavnih prijedloga provesti 2. mjeru i pridonijeti 6. mjeri. Za 1. i 5. mjeru nije potrebna zakonodavna mjera. Europski parlament i Vijeće poduprli su uspostavu nadzora u području SPNFT-a na razini EU-a te mehanizma za potporu i koordinaciju financijsko-obavještajnih jedinica: Europski parlament u svojoj rezoluciji od 10. srpnja 2020. o sveobuhvatnoj politici Unije o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma pozdravio je akcijski plan Komisije i njezinu namjeru da predstavi nadzorno tijelo za SPNFT na razini EU-a te mehanizam EU-a za koordinaciju i potporu za FOJ-eve. Europski parlament dodatno je pozvao Komisiju da razmotri uspostavu mehanizma EU-a za koordinaciju i potporu u obliku FOJ-a EU-a, da osigura da odgovornosti nadzornog tijela za SPNFT obuhvate financijske i nefinancijske obveznike izravnim nadzornim ovlastima nad određenim obveznicima, ovisno o njihovoj veličini ili riziku koji predstavljaju, kao i nadzor nad primjenom pravila EU-a od strane nacionalnih nadzornih tijela, jasnu podjelu ovlasti između nadzornih tijela EU-a i nacionalnih nadzornih tijela te da se nadzornom tijelu za SPNFT na razini EU-a i FOJ-u EU-a dodijeli proračunska i funkcionalna neovisnost. U tom je kontekstu Europski parlament primijetio da predložena proračunska sredstva i ljudski resursi nisu dostatni kako bi se pružila puna potpora istragama povezanima sa sprečavanjem pranja novca i postojećim koordinacijskim mehanizmima te je zaključio da bi za borbu protiv pranja novca trebalo dodijeliti više ljudskih i financijskih resursa. Vijeće isto tako podupire akcijski plan Komisije u svojim Zaključcima o sprječavanju pranja novca i borbi protiv financiranja terorizma od 5. studenoga 2020.. Među ostalim, Vijeće je pozvalo Komisiju da uspostavu nadzora SPNFT-a na razini EU-a te mehanizma za koordinaciju i potporu FOJ-eva odredi kao prioritet. Nadzorno tijelo EU-a za SPNFT trebalo bi imati nadležnosti koje se temelje isključivo na procjeni rizika. Tom bi tijelu trebalo omogućiti da podupire nacionalna tijela i potiče konvergenciju nadzora, također i u nefinancijskom sektoru. Kako bi ispunilo svoju zadaću izravnog nadzora, tijelo bi trebalo osnovati zajedničke nadzorne timove, obavljati opće inspekcije te izricati nadzorne mjere i administrativne sankcije uz poštovanje posebnosti nacionalnih sustava i sustava provedbe. Novo nadzorno tijelo trebalo bi imati neovisnu i autonomnu upravljačku strukturu te surađivati​ s drugim relevantnim tijelima EU-a i nacionalnim tijelima. Za uspostavu mehanizma za koordinaciju i potporu FOJ-eva Vijeće predlaže da se novom tijelu dodijeli središnja uloga u jačanju i olakšavanju zajedničke analize među FOJ-evima, podupiranju analiza FOJ-eva i promicanju razmjena i izgradnje kapaciteta među FOJ-evima te s drugim nadležnim tijelima. Upravljanje mehanizmom za koordinaciju i potporu trebalo bi se temeljiti na upravljanju u koje su u potpunosti uključeni FOJ-evi i kojim se poštuju temeljne uloge i odgovornosti FOJ-eva u pogledu operativne neovisnosti i autonomije te sigurnosti i povjerljivosti financijskih obavještajnih podataka. Ovim prijedlogom osniva se tijelo za suzbijanje pranja novca i financiranja terorizma („AMLA” ili „Tijelo”). To novo europsko tijelo nužno je za otklanjanje postojećih nedostataka u nadzoru SPNFT-a u Uniji: nadzor SPNFT-a u EU-u trenutačno se provodi na razini država članica. Njegova kvaliteta i djelotvornost nisu ujednačeni zbog znatnih razlika u resursima i praksi u državama članicama. Kao što pokazuju nedavni slučajevi navodnog pranja novca u koje su bile uključene kreditne institucije EU-a, pristup prekograničnim situacijama nije dosljedan. Izvješće Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA) o pristupima nadležnih tijela nadzoru SPNFT-a potvrdilo je da, unatoč napretku, nisu sva nadležna tijela u mogućnosti djelotvorno surađivati s domaćim i međunarodnim dionicima. Razlikuju se i metode utvrđivanja rizika i primjena pristupa nadzoru koji se temelji na procjeni rizika. Iako su neki rizici i dalje nacionalne prirode, drugi su horizontalni ili mogu utjecati na cijeli financijski sustav Unije. U odgovoru na ciljani upitnik koji je Komisija poslala u sklopu javnog savjetovanja pokrenutog pri donošenju akcijskog plana 7. svibnja 2020. države članice naglasile su potrebu za zajedničkom, dosljednom metodologijom za procjenu i utvrđivanje rizika. Uz već opisane razlike u nadzornim ovlastima, EBA je napomenula i da nacionalna nadzorna tijela za SPNFT možda ne žele uvijek primijeniti sve nadzorne ovlasti koje su im dostupne. To dovodi ne samo do neodgovarajućeg nadzora na nacionalnoj razini, već i do nedostatnog nadzora nad pružateljima prekograničnih usluga, čime se stvaraju rizici za cijelo jedinstveno tržište. Ti su nalazi uglavnom potvrđeni i u najnovijem izvješću Europskog revizorskog suda. Kako bi se uklonili ti nedostaci, Tijelo će postati središnji dio integriranog sustava nadzora SPNFT-a, koji će se sastojati od samog Tijela i nacionalnih tijela s ovlastima za nadzor SPNFT-a (u daljnjem tekstu „nadzorna tijela”). Izravnim nadzorom i donošenjem odluka koje se odnose na neke od najrizičnijih obveznika iz financijskog sektora koji posluju prekogranično Tijelo će izravno pridonijeti sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma u Uniji. Tijekom posljednjih godina u javnosti se raspravljalo o nekoliko slučajeva u kojima je došlo do propusta u provedbi u poduzećima i/ili su izostale odgovarajuće protumjere nadzornih tijela. Uspostavom izravnog europskog nadzora nad subjektima koji nose visok rizik od pranja novca i financiranja terorizma popunit će se te praznine, osobito u prekograničnom nadzoru. Istodobno će doći do koordinacije nacionalnih nadzornih tijela, što će im pomoći da povećaju svoju djelotvornost u provedbi jedinstvenih pravila i osiguravanju homogenih i kvalitetnih nadzornih standarda, pristupa i metodologija za procjenu rizika. Svi nedavni veliki slučajevi pranja novca prijavljeni u EU-u imali su prekograničnu dimenziju. Međutim, otkrivanje tih financijskih transakcija prepušteno je nacionalnim FOJ-evima i njihovoj suradnji. Iako to odražava operativnu neovisnost i autonomiju FOJ-eva, nepostojanje zajedničke strukture kojom bi se poduprla ta suradnja dovodi do situacija u kojima se zbog nedostatka zajedničkih alata ili resursa ne provode zajedničke analize. Te razlike otežavaju prekograničnu suradnju i time smanjuju sposobnost ranog i djelotvornog otkrivanja pranja novca i financiranja terorizma. Posljedica toga je fragmentirani pristup koji je podložan zloupotrebama u pogledu pranja novca i financiranja terorizma i koji ne omogućuje pravodobno otkrivanje trendova i tipologija na razini Unije. Novo Tijelo trebalo bi odigrati ključnu ulogu u poboljšanju razmjene informacija i suradnje među FOJ-evima. Tijelo će služiti kao središnja točka za potporu i koordinaciju koje će im pomoći u radu, među ostalim, na zajedničkim analizama prijava sumnjivih transakcija i prijava sumnjivih aktivnosti sa znatnim prekograničnim učinkom te pružanjem usluga stabilnog smještaja na poslužitelju za platformu FIU.net. Nadalje, Tijelo će omogućiti razvoj zajedničkih predložaka i standarda izvješćivanja za FOJ-eve EU-a.

Posljednje, ali ne manje važno, Tijelo će imati ovlasti izrađivati regulatorne i provedbene tehničke standarde, smjernice i preporuke u okviru svojih zadaća, kao i davati savjete i informacije Komisiji i suzakonodavcima o mnogim aspektima politike SPNFT-a, uključujući rizike povezane s jurisdikcijama izvan Unije. • Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području Sadašnji pravni okvir za SPNFT u Uniji sastoji se od Direktive o SPNFT-u i Uredbe o prijenosu sredstava. Uz ovaj Prijedlog dostavljaju se i tri druga prijedloga za izmjenu važećeg prava EU-a o SPNFT-u: i.nova uredba kojom se utvrđuju jedinstvena pravila o SPNFT-u; ii.nova direktiva o SPNFT-u koja nadopunjuje Uredbu; i iii.preinaka Uredbe (EU) 2015/847 o informacijama koje su priložene prijenosu novčanih sredstava. Ovaj paket od četiri zakonodavna prijedloga smatra se jednom koherentnom cjelinom u provedbi akcijskog plana Komisije o SPNFT-u od 7. svibnja 2020., čime se stvara novi i stroži okvir za provedbu pravila o SPNFT-u u Uniji. Izravno primjenjivim pravilima o SPNFT-u u uredbi, s više pojedinosti nego u postojećoj Direktivi o SPNFT-u, promiče se konvergencija nadzornih i provedbenih praksi u državama članicama te se utvrđuju pravila koja Tijelo samo treba primjenjivati kao izravno nadzorno tijelo za određene odabrane obveznike. U području neizravnog nadzora te koordinacije i potpore FOJ-evima prijedlozi priloženi ovom Prijedlogu sadržavaju odredbe kojima se Tijelo ovlašćuje za izradu različitih regulatornih i provedbenih tehničkih standarda te za donošenje smjernica i preporuka, čime se utvrđuje jasna uloga i funkcija Tijela. Svojom potporom nadzornim tijelima i FOJ-evima u procjenama i analizama rizika Tijelo će imati i ključnu funkciju u novom sustavu za osiguravanje provedbe propisa o SPNFT-u. Tijelo će osim toga podupirati politiku Unije prema trećim zemljama s obzirom na prijetnje pranja novca i financiranja terorizma koje potječu izvan Unije. Tijelo će u tom pogledu surađivati s relevantnim službama Komisije, Europskom službom za vanjsko djelovanje (ESVD) te tijelima i agencijama EU-a. • Dosljednost u odnosu na druge politike Unije Iako će nadležnost Tijela biti ograničena na područje primjene zakonodavstva EU-a o SPNFT-u, to je zakonodavstvo povezano i usklađeno s drugim zakonodavstvom u području financijskih usluga i kaznenog prava. To uključuje zakonodavstvo EU-a o plaćanjima i prijenosu sredstava (npr. Direktiva o platnim uslugama, Direktiva o računima za plaćanje i Direktiva o elektroničkom novcu). Kad je riječ o FOJ-evima, uzeta je u obzir i Direktiva o olakšavanju uporabe financijskih informacija u svrhu sprečavanja, otkrivanja, istrage ili progona određenih kaznenih djela. Nadležnosti Tijela u području virtualne imovine usklađene su s paketom o digitalnim financijama koji je Komisija objavila 24. rujna 2020. Odredbama u Nacrtu uredbe predviđena je dobra suradnja Tijela s drugim relevantnim decentraliziranim agencijama EU-a i drugim tijelima EU-a i nacionalnim tijelima, među kojima su Agencija Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol), Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF), Ured europskog javnog tužitelja (EPPO), Jedinstveni nadzorni mehanizam (SSM) na razini Unije te različita nacionalna tijela, uključujući tijela za bonitetni nadzor financijskih institucija. Kako bi se poboljšao nadzor i provedba zakonodavstva u svim sektorima, Tijelo bi trebalo omogućiti djelotvornu razmjenu informacija među prethodno navedenim tijelima i stvoriti sinergije s tim tijelima kad se time može povećati uspješnost borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma. 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST • Pravna osnova Ovaj Prijedlog temelji se na članku 114. UFEU-a, istoj pravnoj osnovi kao i postojeći pravni okvir EU-a za SPNFT. Utvrđeno je da je članak 114. primjeren za zakonodavstvo o SPNFT-u s obzirom na to da bi, s jedne strane, nejednak razvoj nacionalnih zakonodavstava mogao narušiti uredno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, dok bi se, s druge strane, slobodno kretanje kapitala i sloboda pružanja financijskih usluga mogli pokušati iskoristiti za aktivnosti pranja novca i financiranja terorizma, što bi dovelo do ekonomskih gubitaka, narušavanja funkcioniranja jedinstvenog tržišta i narušavanja ugleda Unije. Prema ustaljenoj sudskoj praksi zakonodavac EU-a u skladu s člankom 114. UFEU-a može smatrati potrebnim predvidjeti osnivanje tijela EU-a odgovornog za doprinos provedbi procesa usklađivanja. • Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost) U Komisijinu paketu o SPNFT-u iz 2019., koji se sastoji od komunikacije i četiriju izvješća, istaknuto je da su kriminalci iskoristili razlike u provedbi europskog sustava za SPNFT među državama članicama. Zbog prekogranične prirode pranja novca i financiranja terorizma za sprečavanje tih kaznenih djela ključna je dobra suradnja nacionalnih nadzornih tijela i FOJ-eva. Brojni subjekti koji podliježu obvezama povezanima sa SPNFT-om uključeni su u prekogranične aktivnosti, a različiti pristupi nadzornih tijela i FOJ-eva ometaju ih u primjeni optimalne prakse SPNFT-a na razini grupe. Za rješavanje tih prekograničnih pitanja i maksimalno iskorištavanje kapaciteta financijskog sustava EU-a za sprečavanje i otkrivanje pranja novca i financiranja terorizma potrebna je bolja koordinacija na razini Unije, uključujući komponentu izravnog nadzora EU-a nad nekima od najrizičnijih subjekata. • Proporcionalnost Zbog prekogranične prirode pranja novca i financiranja terorizma potrebno je pojačano djelovanje na razini Unije kako bi se postigla veća suradnja između nadzornih tijela i FOJ-eva. Međutim, kako je opisano u procjeni učinka koja je priložena ovom prijedlogu, opcije podvrgavanja svih velikih ili prekograničnih financijskih institucija nadzoru SPNFT-a na razini EU-a i stvaranja FOJ-a na razini EU-a odbačene su kao nerazmjerne. • Odabir instrumenta

Uredba Europskog parlamenta i Vijeća propisani je instrument za osnivanje nove agencije EU-a. 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA • Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva Potpuna ex-post evaluacija postojećeg EU-ova sustava za SPNFT te provedbe nadležnosti Europskog nadzornog tijela za bankarstvo u području SPNFT-a, koje je to tijelo preuzelo početkom 2020., u kontekstu najnovijih zakonodavnih promjena još nije provedena. Četvrta direktiva o suzbijanju pranja novca donesena je 20. svibnja 2015., a rok za njezino prenošenje u nacionalno pravo za države članice bio je 26. lipnja 2017. Peta direktiva o suzbijanju pranja novca donesena je 30. svibnja 2018., a rok za njezino prenošenje u nacionalno pravo bio je 10. siječnja 2020. Kontrola prenošenja još se uvijek provodi. Međutim, Komunikacija Komisije iz srpnja 2019. i prethodno navedena priložena izvješća služe kao evaluacija djelotvornosti EU-ova sustava SPNFT-a koji je tada bio na snazi. • Savjetovanja s dionicima Strategija savjetovanja o akcijskom planu Komisije o SPNFT-u sastojala se od nekoliko komponenti: –savjetovanje o planu djelovanja kojim je najavljen akcijski plan Komisije. Savjetovanje se održavalo na Komisijinu portalu Iznesite svoje mišljenje od 11. veljače do 12. ožujka 2020., a od dionika iz različitih područja prikupljena su 42 mišljenja, –javno savjetovanje o djelovanjima iznesenima u akcijskom planu, otvoreno općoj javnosti i svim skupinama dionika, pokrenuto 7. svibnja 2020. i otvoreno do 26. kolovoza. U okviru savjetovanja prikupljena su 202 službena mišljenja, –ciljano savjetovanje država članica i nadležnih tijela za SPNFT. Države članice imale su mogućnost iskazati svoje stavove na raznim sastancima Stručne skupine za sprječavanje pranja novca i financiranja terorizma, a FOJ-evi EU-a dali su svoj doprinos na sastancima Platforme za FOJ-eve i u pisanim dokumentima, –zahtjev za savjet Europskog nadzornog tijela za bankarstvo iz ožujka 2020.; EBA je svoje mišljenje dostavila 10. rujna 2020., –Europski nadzornik za zaštitu podataka svoje je mišljenje o akcijskom planu Komisije objavio 23. srpnja 2020., –Komisija je 30. rujna 2020. organizirala konferenciju na visokoj razini na kojoj su se okupili predstavnici nacionalnih tijela i tijela EU-a, zastupnici u Europskom parlamentu, predstavnici privatnog sektora i civilnog društva te članovi akademske zajednice. Povratne informacije dionika o akcijskom planu bile su općenito vrlo pozitivne, s većinskom podrškom za nadzorno tijelo EU-a s nadležnostima za sve obveznike, financijske i nefinancijske, i s ovlastima za izravni nadzor nad barem određenim obveznicima financijskog sektora. • Prikupljanje i primjena stručnog znanja U pripremi ovog Prijedloga Komisija se oslanjala na kvalitativne i kvantitativne podatke prikupljene iz pouzdanih izvora, uključujući tehničke savjete Europskog nadzornog tijela za bankarstvo. Informacije o provedbi pravila o suzbijanju pranja novca prikupljene su i od država članica upitnicima i u Stručnoj skupini za sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma. • Procjena učinka Ovom prijedlogu priložena je procjena učinka, koja je 6. studenoga 2020. dostavljena Odboru za nadzor regulative, a odobrena je 4. prosinca 2020. Ista procjena učinka priložena je dvama drugim zakonodavnim prijedlozima predstavljenima zajedno s ovim Prijedlogom, a to su Nacrt uredbe o SPNFT-u i preinaka Direktive 2015/849 o SPNFT-u. Odbor za nadzor regulative u svojem je pozitivnom mišljenju predložio različita poboljšanja u prikazu procjene učinka, koja su i provedena. U procjeni učinka Komisija je zasebno razmotrila opcije politike u pogledu poboljšanja djelotvornosti i dosljednosti nadzora suzbijanja pranja novca te podizanja razine suradnje i razmjene informacija među FOJ-evima. Kad je riječ o nadzoru, razmotrene su sljedeće opcije: (1)nadzor suzbijanja pranja novca nastavio bi se provoditi na nacionalnoj razini, a Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo bilo bi zaduženo za nadgledanje tog nadzora u financijskom sektoru (osnovni scenarij);

(2)uspostava neizravnog nadzora nad svim obveznicima; (3)ovlasti za izravni nadzor nad odabranim rizičnim obveznicima u financijskom sektoru koji podliježu zahtjevima za SPNFT i neizravno nadgledanje svih drugih subjekata; (4)izravni nadzor suzbijanja pranja novca nad svim obveznicima na razini EU-a. Na temelju ishoda procjene učinka utvrđeno je da je najpoželjnija treća opcija, kombinacija ovlasti za izravni i neizravni nadzor nadzornog tijela na razini EU-a u obliku decentralizirane agencije. Kad je riječ o suradnji i razmjeni informacija među FOJ-evima, razmotrene su sljedeće opcije: (1)financijsko-obavještajne jedinice nastavile bi surađivati u okviru platforme za FOJ-eve EU-a, koja bi se klasificirala kao mreža (osnovni scenarij); (2)pretvorba platforme za FOJ-eve EU-a u komitološki odbor, pri čemu bi se Komisiji prepustilo da donese provedbene akte kojima se definiraju standardi za FOJ-eve; (3)platforma za FOJ-eve EU-a postala bi mehanizam EU-a s ovlastima za izdavanje smjernica i tehničkih standarda, organiziranje zajedničkih analiza i osposobljavanja te provedbu analize trendova i rizika; (4)platforma za FOJ-eve EU-a postala bi FOJ na razini EU-a koji bi zamijenio nacionalne FOJ-eve. Najpoželjnija je treća opcija kojoj se daje prednost, mehanizam za koordinaciju i potporu za FOJ-eve na razini EU-a kao dio tijela EU-a. Objedinjavanje svih tih zadaća u novom tijelu ključan je korak kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje novog tijela jer ono mora surađivati s različitim dionicima iz financijskog i nefinancijskog sektora te koordinirati funkciju nadzora i financijsko-obavještajnu funkciju. Nakon pažljive analize mogućnost dodjele novih zadaća postojećim tijelima (na primjer Europskom nadzornom tijelu za bankarstvo, EBA) odbačena je iz nekoliko razloga: pojavile su se poteškoće povezane s izvršavanjem nekih od trenutačnih ovlasti EBA-e, posebno onih koje se odnose na provedbu, zbog posebnosti EBA-ina modela upravljanja: EBA bi trebala imati dvostruki model donošenja odluka, jedan za postojeće funkcije osim suzbijanja pranja novca, a drugi samo za zadaće suzbijanja pranja novca. Osim toga, učinci sinergije bili bi vrlo ograničeni jer EBA nema iskustva s izravnim nadzorom subjekata te bi morala steći odgovarajuća stručna znanja, i to ne samo za financijski nego i za nefinancijski sektor. To je u skladu i s nalazima javnog savjetovanja koji su pokazali nisku razinu potpore za prijedlog da Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo postane buduće nadzorno tijelo EU-a za SPNFT. Dok jedna trećina ispitanika nije izrazila svoje mišljenje, samo 19 % onih koji jesu poduprlo je EBA-u. Osim toga, zbog novine zadaća mehanizma za potporu i koordinaciju FOJ-eva te činjenice da nijedno postojeće tijelo Unije nema odgovarajuće zakonske ovlasti za izvršavanje takvih zadaća, vjerojatno bi za mehanizam za potporu i koordinaciju FOJ-eva bila potrebna nova posebna agencija. Može se pretpostaviti da bi se objedinjenjem obiju funkcija (nadzor i koordinacija FOJ-eva) u novom tijelu u odnosu na dvije agencije ostvarile uštede i sinergije. Čini se da je jedini odgovor politike kojim se ispunjava zahtjev za uspostavu sveobuhvatne politike EU-a za SPNFT objedinjavanje različitih faza i elementa za djelotvorno suzbijanje pranja novca i financiranja terorizma unutar jednog tijela za suzbijanje pranja novca na razini Unije. • Primjerenost i pojednostavnjenje propisa Ovaj Prijedlog inicijativa je za stvaranje nove agencije EU-a te se njime ne stavlja izvan snage niti se pojednostavnjuje postojeće zakonodavstvo. Ispitano je mogu li postojeće agencije EU-a preuzeti puni opseg zadaća predloženih za novo Tijelo za suzbijanje pranja novca te je zaključeno da to iz pravnih i drugih razloga nije bio slučaj. Kad je riječ o pojednostavnjenju, može se napomenuti da visokorizični prekogranični financijski subjekti koje će Tijelo EU-a za suzbijanje pranja novca izravno nadzirati više neće morati surađivati s više nadzornih tijela za suzbijanje pranja novca u različitim državama članicama, što će im pojednostavniti nadzor. Uz to, stvaranjem mehanizma za koordinaciju FOJ-eva pojednostavnit će se i olakšati suradnja među FOJ-evima. • Temeljna prava Unija je odlučna osigurati visoke standarde zaštite temeljnih prava. Tijelo, kao tijelo EU-a, pri obradi osobnih podataka podliježe relevantnoj uredbi o zaštiti podataka. 4.UTJECAJ NA PRORAČUN Tijelo će biti novoosnovana decentralizirana agencija Unije koja će se financirati dijelom iz proračuna EU-a, a dijelom naknadama koje se ubiru od obveznika koje će Tijelo izravno ili neizravno nadzirati. Metodologija za odabir subjekata koji podliježu naknadama i za određivanje samih naknada utvrdit će se delegiranim aktom Komisije. Potrebno osoblje i proračunska sredstva Tijela određeni su njegovim zadaćama. Osim središnjih administrativnih i upravljačkih zadaća tri su glavne kategorije zadaća: i.izravni nadzor određenih odabranih obveznika iz financijskog sektora;

ii.neizravni nadzor obveznika iz financijskog i nefinancijskog sektora nadgledanjem nadzornih tijela ili samoregulatornih tijela; i iii.mehanizam za koordinaciju i potporu financijsko-obavještajnih jedinica EU-a. Kad se sva radna mjesta popune, predviđa se da će osoblje Tijela svih kategorija brojiti 250. Tijelo će preuzeti i upravljanje dvjema postojećim infrastrukturama: i. bazom podataka o SPNFT-u, kojom trenutačno upravlja Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo, i ii. sigurnom komunikacijskom mrežom za FOJ-eve, FIU.net. Te dvije infrastrukture već se financiraju iz proračuna EU-a. Time bi se njihov ukupni utjecaj na proračun EU-a trebao promijeniti samo u mjeri u kojoj se uvode dodatne funkcije i druga poboljšanja. Izračunano je da ukupni godišnji rashodi Tijela kad bude potpuno funkcionalno iznose 45,6 milijuna EUR, od čega se očekuje da će se približno tri četvrtine financirati iz naknada obveznika. Tijelo će se osnovati početkom 2023., izravni nadzor započet će početkom 2026. i stoga će Tijelo raspolagati svim resursima krajem 2025., a prva godina u kojoj će imati sve resurse za cijelu kalendarsku godinu bit će 2026. Financijski i proračunski učinci ovog prijedloga detaljno su objašnjeni u zakonodavnom financijskom izvještaju koji je priložen ovom Prijedlogu. 5.DRUGI ELEMENTI • Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja Tijelo će biti novoosnovana decentralizirana agencija Unije koja će se financirati dijelom iz proračuna EU-a, a dijelom naknadama koje se ubiru od obveznika koje će Tijelo izravno ili neizravno nadzirati. Metodologija za odabir subjekata koji podliježu naknadama i za određivanje samih naknada utvrdit će se delegiranim aktom Komisije. Potrebno osoblje i proračunska sredstva Tijela određeni su njegovim zadaćama. Osim središnjih administrativnih i upravljačkih zadaća tri su glavne kategorije zadaća: izravni nadzor određenih odabranih obveznika iz financijskog sektora; neizravni nadzor obveznika iz financijskog i nefinancijskog sektora nadgledanjem nadzornih tijela ili samoregulatornih tijela; i mehanizam za koordinaciju i potporu financijsko-obavještajnih jedinica EU-a. Kad se sva radna mjesta popune, predviđa se da će osoblje Tijela svih kategorija brojiti 250. Tijelo će preuzeti i upravljanje dvjema postojećim infrastrukturama: i. bazom podataka o SPNFT-u, kojom trenutačno upravlja Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo, i ii. sigurnom komunikacijskom mrežom za FOJ-eve, FIU.net. Te dvije infrastrukture već se financiraju iz proračuna EU-a. Time bi se njihov ukupni utjecaj na proračun EU-a trebao promijeniti samo u mjeri u kojoj se uvode dodatne funkcije i druga poboljšanja. Izračunano je da ukupni godišnji rashodi Tijela kad bude potpuno funkcionalno iznose 45,6 milijuna EUR, od čega se očekuje da će se približno tri četvrtine financirati iz naknada obveznika. Tijelo će se osnovati početkom 2023., izravni nadzor započet će početkom 2026. i stoga će Tijelo raspolagati svim resursima krajem 2025., a prva godina u kojoj će imati sve resurse za cijelu kalendarsku godinu bit će 2026. Financijski i proračunski učinci ovog prijedloga detaljno su objašnjeni u zakonodavnom financijskom izvještaju koji je priložen ovom Prijedlogu. • Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga Tijelo će biti tijelo s pravnom osobnošću u obliku decentralizirane agencije EU-a. Djelovat će u okviru područja primjene zakonodavstva EU-a o SPNFT-u, uključujući novu Uredbu o SPNFT-u koju Komisija predlaže uz ovaj Prijedlog, te izmjena postojeće Direktive (EU) 2015/849 i izmjena Uredbe (EU) 2015/847. Njegov je cilj spriječiti pranje novca i financiranje terorizma u Uniji tako što će pridonijeti povećanom nadzoru i boljoj suradnji između FOJ-eva -a i nadzornih tijela. Odluku o sjedištu Tijela trebalo bi donijeti u skladu s odgovarajućim odredbama Zajedničkog pristupa Europskog parlamenta, Vijeća EU-a i Europske komisije o decentraliziranim agencijama. • Zadaće i ovlasti Tijela (članci od 5. do 44.)

Zadaće Tijela mogu se podijeliti u pet područja: i.Tijelo u odnosu na odabrane obveznike osigurava usklađenost na razini grupe sa zahtjevima utvrđenima u Direktivi/Uredbi o suzbijanju pranja novca i svim drugim pravno obvezujućim aktima Unije kojima se financijskim institucijama uvode obveze povezane sa SPNFT-om Provodi nadzorne preglede i procjene na razini pojedinačnog subjekta i na razini grupe, sudjeluje u nadzoru na razini grupe te razvija i održava ažuriran sustav za procjenu rizika i ranjivosti odabranih obveznika. ii.Tijelo u odnosu na financijska nadzorna tijela provodi periodična preispitivanja kako bi se osiguralo da sva financijska nadzorna tijela imaju odgovarajuće resurse i ovlasti potrebne za obavljanje svojih zadaća. Olakšava funkcioniranje kolegija i pridonosi konvergenciji nadzornih praksi i promicanju visokih nadzornih standarda. Koordinira razmjenu osoblja i informacija među financijskim nadzornim tijelima u Uniji i pruža pomoć nadzornim tijelima. iii.Tijelo u odnosu na nefinancijska nadzorna tijela, uključujući samoregulatorna tijela prema potrebi, koordinira stručne preglede nadzornih standarda i praksi te od nefinancijskih nadzornih tijela traži da istraže moguća kršenja zahtjeva koji se primjenjuju na obveznike i razmotre izricanje sankcija ili korektivnih mjera povezanih s tim kršenjima. Provodi periodična preispitivanja i pruža pomoć nadzornim tijelima. Kad se nadzor posebnih sektora delegira samoregulatornim tijelima na nacionalnoj razini, Tijelo izvršava zadaće iz prvog podstavka u odnosu na javna tijela koja nadgledaju djelovanje tih samoregulatornih tijela. iv.Tijelo u odnosu na FOJ-eve u državama članicama ima značajnu ulogu u provedbi zajedničkih analiza s FOJ-evima, odnosno u utvrđivanju relevantnih slučajeva i izradi odgovarajućih metoda za zajedničke analize prekograničnih slučajeva. Nadalje, FOJ-evima stavlja na raspolaganje usluge IT-a i umjetne inteligencije te alate za sigurnu razmjenu informacija, uključujući i pružanje usluga smještaja na poslužitelju za FIU.net. Promiče stručna znanja o metodama otkrivanja, analize i distribucije informacija o sumnjivim transakcijama, pruža specijalističko osposobljavanje i pomoć FOJ-evima te priprema i koordinira procjene prijetnji. v.Opće ovlasti Tijela koje se odnose na sve prethodno navedene zadaće uključivat će ovlast donošenja regulatornih tehničkih standarda i provedbenih tehničkih standarda ako je to predviđeno primjenjivim zakonodavstvom o SPNFT-u i široke ovlasti za donošenje smjernica ili preporuka upućenih obveznicima, nadzornim tijelima za SPNFT ili FOJ-evima. U kontekstu izravnog nadzora Tijelo ima ovlasti za donošenje obvezujućih odluka, administrativnih mjera i novčanih sankcija protiv izravno nadziranih obveznika. U kontekstu neizravnog nadzora, u odnosu na financijska i nefinancijska nadzorna tijela, Tijelo među ostalim ima ovlasti za izdavanje zahtjeva za postupanje i uputa povezanih izvršavanjem nadzornih ovlasti tih tijela. • Izravni nadzor određenih odabranih obveznika iz financijskog sektora (članci od 12. do 27.) Tijelo će biti nadzorno tijelo ograničenog broja najrizičnijih prekograničnih obveznika iz financijskog sektora („odabrani obveznici”). Osim toga, predviđen je postupak za preuzimanje nadzora od nacionalnih nadzornih tijela nad bilo kojim obveznikom iz financijskog sektora u izvanrednim okolnostima ako postoje naznake o kršenju propisa o SPNFT-u koje nadzorno tijelo ne rješava učinkovito i na odgovarajući način. Periodični odabir subjekata za izravni nadzor obavljat će se svake tri godine na temelju objektivnih kriterija. Da bi bili odabrani, subjekti moraju imati aktivnosti u minimalnom broju država članica, a barem u određenom broju tih država članica trebaju biti razvrstani u kategoriju najvišeg rizika od strane nadzornog tijela na temelju usklađene metodologije procjene rizika. Tijelo može preuzeti nadzor nad pojedinačnim obveznikom iz financijskog sektora u slučajevima kad je došlo do problema u usklađenosti s primjenjivim zahtjevima na razini subjekta, a odgovarajuće nadzorno tijelo nije poduzelo odgovarajuće mjere za pravodobno rješavanje neusklađenosti. Preuzimanje se može dogoditi samo nakon postupka okončanog odlukom Komisije kojom se potvrđuje preuzimanje. Prije toga bi Tijelo naložilo nadzornom tijelu da poduzme posebne mjere kako bi ispravilo utvrđene nedostatke na razini obveznika, nacionalno tijelo ne bi poduzelo takve mjere u predviđenom roku, a Tijelo bi to pitanje izložilo Komisiji i zatražilo donošenje odluke o prijenosu nadležnosti za nadzor. Nadzor nad izravno nadziranim odabranim obveznicima provodit će zajednički nadzorni timovi na čelu s Tijelom, ali u koje će biti uključeno i osoblje nacionalnih nadzornih tijela. Posjeti na licu mjesta bit će dio nadzora. Tijelo će imati ovlast za upućivanje obvezujućih odluka odabranim obveznicima i izricanje administrativnih sankcija pravnim subjektima u iznosu do najviše 10 % prometa ili 10 milijuna EUR, ovisno o tome što je više. • Neizravni nadzor neodabranih obveznika (članci od 25. do 27.) i nefinancijskih obveznika (članci od 28. do 29.) Uloga Tijela povezana s neizravnim nadzorom sastojat će se od koordinacije i nadgledanja nacionalnih nadzornih tijela za SPNFT, uključujući samoregulatorna tijela određenih država članicama za određene nefinancijske obveznike. Stručni pregledi i tematska preispitivanja bit će važni alati za utvrđivanje primjera dobre i manje dobre prakse i osiguravanje visokih nadzornih standarda u cijeloj Uniji. Tijelo će imati ovlasti za upućivanje smjernica, mišljenja i preporuka nacionalnim nadzornim tijelima i samoregulatornim tijelima. • Mehanizam za koordinaciju i potporu financijsko-obavještajnih jedinica (članci od 33. do 37.) Tijelo će imati ovlast provedbenim tehničkim standardima donijeti obvezujuće predloške i modele za prijavu sumnjivih transakcija i sumnjivih aktivnosti obveznika FOJ-evima i time olakšati bržu i učinkovitiju suradnju i razmjenu informacija među FOJ-evima. Promicat će i sudjelovati u organiziranju zajedničkih analiza određenih prekograničnih sumnjivih transakcija i aktivnosti. Provodit će preispitivanja provođenja te metoda i procedura za provođenje takvih zajedničkih analiza s ciljem stalnog poboljšanja njihove djelotvornosti. Naposljetku, pružat će usluge smještaja na poslužitelju za FIU.net, sigurnu mrežu za komunikaciju među FOJ-evima, i upravljat će njome. • Organizacija i upravljanje Tijelom (članci od 45. do 63.) Tijelo će uključivat dva upravljačka kolegija, Izvršni odbor s pet neovisnih stalnih članova i predsjednikom Tijela te Opći odbor sastavljen od predstavnika država članica. Kako bi se Opći odbor mogao baviti raznim zadaćama dodijeljenima Tijelu, imat će dva alternativna sastava – nadzorni sastav s čelnicima javnih tijela odgovornih za nadzor suzbijanje pranja novca i sastav FOJ-eva s čelnicima FOJ-eva u državama članicama. Općim odborom predsjedava predsjednik Tijela u oba sastava. Opći odbor, u odgovarajućem sastavu ovisno o predmetu, donosit će sve regulatorne instrumente, nacrte regulatornih i tehničkih provedbenih standarda, smjernice i preporuke. Opći odbor u nadzornom sastavu može dati svoje mišljenje i o bilo kojoj odluci koja se odnosi na izravno nadzirane odabrane obveznike i koju pripremi zajednički nadzorni tim prije nego što Izvršni odbor donese konačnu odluku. Izvršni odbor bit će upravljačko tijelo Tijela. Donosit će sve odluke koje se odnose na pojedinačne obveznike ili pojedinačna nadzorna tijela kad Tijelo djeluje kao izravno nadzorno tijelo odabranih obveznika ili kao neizravno nadzorno tijelo neodabranih obveznika ili nefinancijskih obveznika, uz posebne ovlasti za nadgledanje njihovih nadzornih tijela. Izvršni odbor donositi će i odluke povezane s nacrtom proračuna te drugim pitanjima koja se odnose na administraciju, poslovanje i funkcioniranje Tijela. Predstavnik Komisije ima pravo glasa o tim odlukama. Tijelo će imati predsjednika i izvršnog direktora. Predsjednik će predstavljati Tijelo i bit će odgovoran za pripremu rada Općeg odbora i Izvršnog odbora. Izvršni direktor bit će zadužen za svakodnevno upravljanje Tijelom i odgovoran u administrativnom smislu za izvršenje proračuna, resurse, osoblje i nabavu Tijela. Predsjednik Tijela i izvršni direktor birat će se u skladu sa zasebnim postupkom odabira za svaku funkciju. Postojat će Administrativni odbor za preispitivanja koji će rješavati žalbe protiv obvezujućih odluka Tijela upućene obveznicima pod njegovim izravnim nadzorom; na odluke Administrativnog odbora za preispitivanja moći će se uložiti žalba Sudu Europske unije. Administrativni odbor za preispitivanja sastojat će se od pojedinaca visokog ugleda koji će imati zadaću rješavanja upravnih žalbi odabranih obveznika povezanih s obvezujućim odlukama koje im je Tijelo uputilo. Administrativni odbor za preispitivanja može predložiti izmjenu ili zamjenu izvorne odluke Izvršnog odbora protiv koje je podnesena upravna žalba. Izvršni odbor uzima u obzir mišljenje Administrativnog odbora za preispitivanja, ali nije vezan njime. • Financijske odredbe (članci od 64. od 72.)

Tijelo će sastaviti godišnji proračun, koji mora biti uravnotežen i koji donosi proračunsko tijelo. Donijet će unutarnju financijsku uredbu i mjere za suzbijanje prijevara. Revizorski sud dat će svoje primjedbe na nacrt proračuna i bit će nadležan za reviziju Tijela. Europski parlament dat će razrješnicu za proračun kao što čini i za druge decentralizirane agencije. Prihodi Tijela dolazit će iz proračuna EU-a i od naknada koje se ubiru od određenih odabranih i neodabranih obveznika iz financijskog sektora. Naknade koje se ubiru od odabranih i neodabranih obveznika odgovarat će troškovima Tijela za izravan i neizravan nadzor obveznika iz financijskog sektora. Delegiranim aktom Komisije odredit će se podskup obveznika koji podliježu naknadama i utvrdit će se metodologija za izračun naknada po obvezniku. • Pravilnik o osoblju (članci od 73. do 76.) i suradnja (članci od 77. do 81.) Tijelo će primjenjivati Pravilnik o osoblju za dužnosnike Europske unije i Uvjete zaposlenja ostalih službenika, uključujući odredbe o čuvanju poslovne tajne, povlasticama i imunitetu. Pravilima o zaštiti podataka i pristupu dokumentima uspostavit će se obveza bliske suradnje s Europskim nadzornikom i Odborom za zaštitu podataka. Od Tijela se zahtijeva da u dobroj vjeri surađuje s relevantnim vanjskim tijelima, uključujući tijela EU-a (Europol, europska nadzorna tijela, jedinstveni nadzorni mehanizam i Ured europskog javnog tužitelja), druga relevantna nacionalna nadležna tijela, kao što su bonitetna tijela, sanacijska tijela i tijela sustava za osiguranje depozita te tijela trećih zemalja. • Završne odredbe (članci od 82. do 93.) Nadležnosti Europskog nadzornog tijelo za bankarstvo u području SPNFT-a ukidaju se i prenose na Tijelo. Tijelo će se osnovati početkom 2023., a aktivnost izravnog nadzora započet će početkom 2026. Evaluacija će se provesti do prosinca 2029. 2021/0240 (COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o osnivanju tijela za suzbijanje pranja novca i financiranja terorizma i izmjeni uredaba (EU) br. 1093/2010, (EU) br. 1094/2010, (EU) br. 1095/2010 (Tekst značajan za EGP) EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima, uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, uzimajući u obzir mišljenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka, u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

budući da: (1)Iskustvo s postojećim okvirom za sprečavanje pranja novca i borbu protiv financiranja terorizma (SPNFT), koje se uvelike oslanja na nacionalnu provedbu mjera za SPNFT, pokazalo je slabosti ne samo s obzirom na učinkovito funkcioniranje okvira Unije za SPNFT nego i u pogledu integriranja međunarodnih preporuka. Te slabosti dovode do pojave novih prepreka pravilnom funkcioniranju unutarnjeg tržišta, i zbog rizika na unutarnjem tržištu i zbog vanjskih prijetnji s kojima se unutarnje tržište suočava. (2)Prekogranična priroda kriminala i imovinske koristi ostvarene kaznenim djelima ugrožavaju napore financijskog sustava Unije usmjerene na sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma. S tim se valja uhvatiti u koštac na razini Unije osnivanjem Tijela odgovornog za doprinos provedbi usklađenih pravila. Osim toga, Tijelo bi trebalo primijeniti usklađen pristup kako bi se ojačao postojeći preventivni okvir Unije za SPNFT, a posebno nadzor sprečavanja pranja novca i suradnja među FOJ-evima. Tim pristupom trebale bi se smanjiti razlike u nacionalnom zakonodavstvu i nadzornoj praksi i uvesti strukture koje odlučno pridonose nesmetanom funkcioniranju unutarnjeg tržišta te bi se stoga on trebao temeljiti na članku 114. UFEU-a. (3)Stoga bi trebalo osnovati europsko tijelo za suzbijanje pranja novca i financiranja terorizma, odnosno Tijelo za suzbijanje pranja novca („Tijelo”). Osnivanje tog novog Tijela ključno je za osiguravanje učinkovitog i primjerenog nadzora obveznika s visokim inherentnim rizikom od pranja novca i financiranja terorizma, pri čemu se jačaju zajednički nadzorni pristupi za neodabrane obveznike i olakšavaju zajedničke analize i suradnja među financijsko-obavještajnim jedinicama (FOJ-evi). (4)Novi instrument dio je sveobuhvatnog paketa usmjerenog na jačanje okvira Unije za SPNFT. Taj će instrument, zajedno s Direktivom [unijeti upućivanje – Prijedlog šeste direktive o suzbijanju pranja novca], Uredbom [unijeti upućivanje – Prijedlog o preinaci Uredbe (EU) 2015/847] i Uredbom [unijeti upućivanje – Prijedlog uredbe o suzbijanju pranja novca], činiti pravni okvir kojim se uređuju zahtjevi za SPNFT koje moraju ispunjavati obveznici i na kojem će se temeljiti institucionalni okvir Unije za SPNFT. (5)Kako bi nadzor SPNFT-a učinkovito i ujednačeno funkcionirao na razini cijele Unije, potrebno je Tijelu dati sljedeće ovlasti: izravan nadzor određenog broja odabranih obveznika iz financijskog sektora, praćenje, analiza i razmjena informacija o rizicima od pranja novca i financiranja terorizma koji utječu na unutarnje tržište, koordinacija i nadgledanje nadzornih tijela za SPNFT u financijskom sektoru, koordinacija i nadgledanje nadzornih tijela za SPNFT u nefinancijskom sektoru, uključujući samoregulatorna tijela te koordinaciju i potporu FOJ-evima. (6)Najprikladniji je način za ostvarenje nadzora i suradnje među FOJ-evima na razini Unije objedinjavanje nadležnosti za izravan i za neizravan nadzor nad obveznicima i funkcije mehanizma za potporu i suradnju FOJ-eva. To bi se trebalo postići uspostavom tijela koje bi trebalo biti neovisno i posjedovati visoku razinu tehničke stručnosti i koje bi trebalo osnovati skladu sa Zajedničkom izjavom i Zajedničkim pristupom Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o decentraliziranim agencijama. (7)Između Tijela i države članice domaćina trebalo bi sklopiti sporazum o sjedištu, kojim se utvrđuju uvjeti osnivanja sjedišta i pogodnosti koje će država članica osigurati Tijelu i njegovu osoblju. (8)Tijelo bi trebalo imati ovlasti koje mu omogućuju da na različite načine poboljša nadzor SPNFT-a u Uniji. Tijelo bi u odnosu na odabrane obveznike trebalo osigurati usklađenost na razini grupe sa zahtjevima utvrđenima u okviru za SPNFT i svim drugim pravno obvezujućim aktima Unije kojima se financijskim institucijama uvode obveze povezane sa SPNFT-om. Nadalje, Tijelo bi trebalo provoditi periodična preispitivanja kako bi se osiguralo da sva financijska nadzorna tijela imaju odgovarajuće resurse i ovlasti potrebne za obavljanje svojih zadaća. Time bi se trebalo olakšati funkcioniranje kolegija nadzornih tijela za suzbijanje pranja novca i pridonijeti konvergenciji nadzornih praksi i promicanju visokih nadzornih standarda. Tijelo bi u odnosu na nefinancijska nadzorna tijela, uključujući samoregulatorna tijela, prema potrebi, trebalo koordinirati stručne preglede nadzornih standarda i praksi te od nefinancijskih nadzornih tijela tražiti da istraže moguća kršenja zahtjeva za SPNFT. Osim toga, Tijelo bi trebalo koordinirati zajedničke analize koje provode FOJ-evi i FOJ-evima staviti na raspolaganje usluge i alate informacijske tehnologije i umjetne inteligencije za sigurnu razmjenu informacija, uključujući pružanje usluga smještaja na poslužitelju za FIU.net. (9)S ciljem jačanja pravila o SPNFT-u na razini Unije i poboljšanja njihove jasnoće, uz osiguravanje usklađenosti s međunarodnim standardima i drugim zakonodavstvom, potrebno je uspostaviti koordinacijsku ulogu Tijela na razini Unije u odnosu na sve vrste obveznika radi pomoći nacionalnim nadzornim tijelima i promicanja konvergencije nadzora kako bi se povećala učinkovitost provedbe mjera za SPNFT, također i u nefinancijskom sektoru. Stoga bi Tijelo trebalo imati ovlasti za izradu regulatornih tehničkih standarda, donošenje smjernica, preporuka i mišljenja s ciljem da se, ako nadzor ostaje na nacionalnoj razini, na sve usporedive subjekte u načelu primjenjuju iste nadzorne prakse i standardi. Zbog visoko specijalizirane stručnosti Tijela trebalo bi mu povjeriti izradu metodologije nadzora, u skladu s pristupom koji se temelji na procjeni rizika. Određeni aspekti metodologije, koji mogu uključivati usklađene kvantitativne referentne vrijednosti kao što su pristupi za klasificiranje profila inherentnog rizika obveznika, trebali bi biti detaljno opisani u izravno primjenjivim obvezujućim regulatornim mjerama, odnosno regulatornim ili provedbenim tehničkim standardima. Ostale aspekte koji zahtijevaju širu nadzornu diskreciju, kao što su pristupi procjeni profila preostalog rizika i unutarnje kontrole obveznika, trebalo bi obuhvatiti neobvezujućim smjernicama, preporukama i mišljenjima Tijela. U okviru usklađene metodologije nadzora trebalo bi uzeti u obzir i, prema potrebi, iskoristiti postojeće nadzorne metodologije koje se odnose na druge aspekte nadzora obveznika iz financijskog sektora, posebno kad postoji interakcija između nadzora SPNFT-a i bonitetnog nadzora. Konkretno, metodologija nadzora koju će izraditi Tijelo trebala bi nadopuniti smjernice i druge instrumente koje je izradilo Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo, u kojima se detaljno opisuju pristupi bonitetnih nadzornih tijela u pogledu uzimanja u obzir rizika od pranja novca i financiranja terorizma u bonitetnom nadzoru kako bi se osigurala djelotvorna interakcija između bonitetnog nadzora i nadzora SPNFT-a. (10)Tijelo bi trebalo biti ovlašteno za izradu regulatornih tehničkih standarda kako bi dovršilo usklađena pravila utvrđena u [unijeti upućivanje – Prijedlog šeste direktive o suzbijanju pranja novca, Uredba o suzbijanju pranja novca i Prijedlog o preinaci Uredbe (EU) 2015/847]. Komisija bi trebala potvrditi nacrte regulatornih tehničkih standarda delegiranim aktima na temelju članka 290. UFEU-a kako bi im dala obvezujući pravni učinak. Oni bi trebali podlijegati izmjenama samo u vrlo ograničenim i izvanrednim okolnostima s obzirom na to da je Tijelo u bliskom dodiru s okvirom za SPNFT i najbolje ga poznaje. Kako bi se osigurao nesmetan i žuran postupak donošenja ovih standarda, odluka Komisije kojom se odobrava nacrt regulatornih tehničkih standarda trebala bi podlijegati vremenskom roku. (11)Komisija bi također trebala biti ovlaštena za donošenje provedbenih tehničkih standarda putem provedbenih akata na temelju članka 291. UFEU-a. (12)S obzirom na to da ne postoje dovoljno djelotvorni mehanizmi za rješavanje incidenata povezanih sa SPNFT-om koji imaju prekogranične aspekte, potrebno je uspostaviti integrirani sustav nadzora SPNFT-a na razini Unije kojim se osigurava dosljedna i kvalitetna primjena metodologije nadzora SPNFT-a i promiče učinkovita suradnja među svim relevantnim nadležnim tijelima. Iz tih razloga Tijelo i nacionalna nadzorna tijela za SPNFT („nadzorna tijela”) trebali bi činiti sustav nadzora SPNFT-a. Od toga bi imala koristi i nadzorna tijela pri suočavanju s posebnim izazovima, na primjer u slučaju povećanog rizika u pogledu SPNFT-a ili nedostatka resursa, jer bi unutar tog sustava trebala biti moguća uzajamna pomoć na zahtjev. To bi moglo uključivati razmjenu i upućivanje osoblja, aktivnosti osposobljavanja i razmjenu najbolje prakse. Nadalje, Komisija bi mogla pružati tehničku potporu državama članicama na temelju Uredbe (EU) 2021/240 Europskog parlamenta i Vijeća za promicanje reformi usmjerenih na jačanje borbe protiv pranja novca. (13)Uzimajući u obzir važnu ulogu tematskih preispitivanja u okviru nadzora SPNFT-a u Uniji, jer se njima omogućuje utvrđivanje i usporedba razine izloženosti rizicima i trendova u odnosu na nadzirane obveznike, te činjenicu da se nadzorna tijela u različitim državama članicama trenutačno nemaju koristi od tih preispitivanja, potrebno je da Tijelo utvrdi nacionalna tematska preispitivanja sličnog opsega i vremenskog rasporeda te osigura njihovu koordinaciju na razini Unije. Kako bi se izbjegle situacije moguće zbunjujuće komunikacije s nadziranim subjektima, koordinacijska uloga Tijela trebala bi biti ograničena na interakciju s relevantnim nadzornim tijelima i ne bi smjela uključivati nikakvu izravnu interakciju s neodabranim obveznicima. Iz istog razloga Tijelo bi trebalo istražiti mogućnost usklađivanja ili sinkronizacije rasporeda nacionalnih tematskih preispitivanja i olakšati sve aktivnosti koje bi relevantna nadzorna tijela željela provesti zajednički ili na sličan način. (14)Učinkovitim korištenjem podataka postiže se bolje praćenje i usklađenost društava. Stoga bi se i izravni i neizravni nadzor koji Tijelo i nadzorna tijela provode nad svim obveznicima u cijelom sustavu trebao oslanjati na brz pristup odgovarajućim podacima i informacijama o samim obveznicima i nadzornim aktivnostima i mjerama koje se prema njima poduzimaju. U tu bi svrhu Tijelo trebalo uspostaviti središnju bazu podataka koja bi sadržavala informacije o SPNFT-u prikupljene od svih nadzornih tijela i te informacije selektivno stavljati na raspolaganje svim nadzornim tijelima u sustavu. Ti bi podaci trebali obuhvaćati i postupke oduzimanja odobrenja za rad te procjene sposobnosti i primjerenosti dioničara i članova pojedinačnih obveznika jer će se time relevantnim tijelima omogućiti da pravilno razmotre moguće nedostatke određenih subjekata i pojedinaca koji su se možda pojavili u drugim državama članicama. Baza podataka trebala bi sadržavati i statističke informacije o nadzornim i drugim javnim tijelima uključenima u nadzor SPNFT-a. Te bi informacije omogućile da Tijelo djelotvorno nadgleda ispravno funkcioniranje i djelotvornost sustava nadzora SPNFT-a. Zahvaljujući informacijama iz baze podataka Tijelo bi moglo pravodobno reagirati na moguće slabosti i slučajeve neusklađenosti neodabranih obveznika. U skladu s člankom 24. Uredbe Vijeća (EU) 2017/1939 Tijelo će bez nepotrebne odgode izvijestiti EPPO o svakom kažnjivom postupanju u pogledu kojeg bi EPPO mogao izvršavati svoju nadležnost u skladu s člankom 22. te člankom 25. stavcima 2. i 3. te uredbe. U skladu s člankom 8. Uredbe 883/2013 Tijelo će odmah proslijediti OLAF-u sve informacije o mogućim slučajevima prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. (15)Kako bi se zajamčila veća djelotvornost i manja rascjepkanost zaštite financijskog okvira Unije, Tijelo bi trebalo izravno nadzirati ograničen broj najrizičnijih obveznika. S obzirom na to da rizici od pranja novca i financiranja terorizma nisu razmjerni veličini nadziranih subjekata, za utvrđivanje najrizičnijih subjekata trebalo bi primijeniti druge kriterije. Posebno bi trebalo uzeti u obzir dvije kategorije: visokorizične prekogranične kreditne i financijske institucije s aktivnostima u znatnom broju država članica, koje se odabiru periodično, te, u iznimnim slučajevima, sve subjekte čije bitne povrede primjenjivih zahtjeva ne rješava u dovoljnoj mjeri ili pravodobno njegovo nacionalno nadzorno tijelo. Ti bi subjekti ušli u kategoriju „odabranih obveznika”. (16)Prvu kategoriju kreditnih i financijskih institucija ili grupe takvih institucija trebalo bi procjenjivati svake tri godine na temelju kombinacije objektivnih kriterija koji se odnose na njihovu prekograničnu prisutnost i aktivnost te kriterija koji se odnose na profil njihova inherentnog rizika od pranja novca i financiranja terorizma. U postupak odabira trebale bi biti uključene samo velike složene financijske grupe prisutne u više država članica koje bi se mogle učinkovitije nadzirati na razini Unije. Kad je riječ o kreditnim institucijama, minimalna prekogranična prisutnost za uključivanje u postupak odabira trebala bi se temeljiti na broju društava kćeri i podružnica u različitim državama članicama jer je za rizične bankarske aktivnosti znatnog opsega potrebna lokalna prisutnost u obliku poslovnog nastana. S druge strane, drugi subjekti iz financijskog sektora mogu obavljati aktivnosti koje mogu biti dovoljno rizične iz perspektive pranja novca i financiranja terorizma izravnim pružanjem usluga, na primjer preko mreže agenata, iako možda nemaju društva kćeri ni podružnice u velikom broju država članica. Stoga bi primjena istih prekograničnih kriterija, odnosno kriterija povezanog sa slobodom poslovnog nastana, dovela do isključenja iz njihova opsega velikih subjekata iz financijskog sektora koji mogu imati znatan profil rizika u više država članica a da u njima nemaju poslovni nastan. Budući da je opseg aktivnosti u okviru izravnog pružanja usluga obično manji od opsega aktivnosti koje se obavljaju u podružnici ili društvu kćeri, primjereno je uzeti u obzir samo grupe koje imaju poslovni nastan u najmanje dvije države članice, ali pružaju usluge izravno ili preko mreže agenata u još najmanje osam država članica. (17)Kako bi se osiguralo da se samo najrizičniji obveznici među onima sa znatnim prekograničnim poslovima nadziru izravno na razini Unije, trebalo bi uskladiti procjenu njihova inherentnog rizika. Trenutačno postoje razni nacionalni pristupi i nadzorna tijela primjenjuju zasebne referentne vrijednosti za procjenu i klasifikaciju inherentnog rizika obveznika za pranje novca i financiranje terorizma. Primjena tih nacionalnih metodologija za odabir subjekata za izravni nadzor na razini Unije moglo bi dovesti do nejednakih uvjeta među njima. Stoga bi Tijelo trebalo biti ovlašteno za izradu regulatornih tehničkih standarda kojima se utvrđuju usklađena metodologija i referentne vrijednosti za kategorizaciju inherentnog rizika od pranja novca i financiranja terorizma kao niskog, srednjeg, znatnog ili visokog. Metodologiju bi trebalo prilagoditi određenim vrstama rizika i stoga bi trebala pratiti različite kategorije obveznika koji su financijske institucije u skladu s Uredbom Europskog parlamenta i Vijeća o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma [OP, unijeti sljedeći broj za COM(2021)420]. Ta bi metodologija trebala biti dovoljno detaljna i u njoj bi se trebale utvrditi posebne kvantitativne i kvalitativne referentne vrijednosti, uzimajući u obzir barem čimbenike rizika koji su povezani s vrstama stranaka kojima obveznici pružaju usluge i proizvoda i usluga koje nude te zemljopisnim područjima, uključujući jurisdikcije trećih zemalja u kojima obveznici posluju ili su s njima povezani. Konkretno, svaki procijenjeni obveznik imao bi svoj profil inherentnog rizika klasificiran u svakoj državi članici u kojoj posluje na način koji je u skladu s klasifikacijom bilo kojeg drugog obveznika u Uniji. Kvantitativnim i kvalitativnim referentnim vrijednostima omogućilo bi se da takva klasifikacija bude objektivna i da ne ovisi o diskrecijskom pravu određenog nadzornog tijela u državi članici ili diskrecijskom pravu Tijela. (18)Posljednjim kriterijem odabira trebalo bi zajamčiti jednake uvjete među izravno nadziranim obveznicima i u tu svrhu Tijelu i nadzornim tijelima ne bi trebalo ostaviti nikakva diskrecijska prava pri odlučivanju o popisu obveznika koji bi trebali podlijegati izravnom nadzoru. Stoga, ako određeni procijenjeni obveznik posluje prekogranično i nalazi se u kategoriji visokog rizika u skladu s usklađenom metodologijom u minimalnom broju država članica, trebalo bi ga smatrati odabranim obveznikom. U slučaju kreditnih institucija prekogranični aspekt trebalo bi riješiti uključivanjem kreditnih institucija koje su klasificirane kao visokorizične u najmanje četiri države članice i ako je subjekt u najmanje jednoj državi članici od te četiri bio pod nadzorom ili drugom javnom istragom zbog bitnih povreda zahtjeva za SPNFT. U slučaju drugih financijskih institucija prekogranični aspekt trebalo bi riješiti uključivanjem financijskih institucija koje su klasificirane kao visokorizične u najmanje jednoj državi članici u kojoj imaju poslovni nastan i u najmanje pet drugih država članica u kojima posluju izravnim pružanjem usluga. (19)Kako bi se relevantnim institucijama osigurala transparentnost i jasnoća, Tijelo bi trebalo objaviti popis odabranih obveznika u roku od mjesec dana od početka kruga odabira, nakon provjere podudaranja informacija koje su dostavila financijska nadzorna tijela s kriterijima prekograničnih aktivnosti i metodologijom inherentnog rizika. Stoga je važno da na početku svakog razdoblja odabira relevantna financijska nadzorna tijela dostave Tijelu ažurirane statističke informacije kako bi moglo utvrditi popis financijskih institucija prihvatljivih za procjenu u skladu s ulaznim kriterijima za procjenu koji se odnose na njihove prekogranične aktivnosti. U tom kontekstu financijska nadzorna tijela trebala bi obavijestiti Tijelo o kategoriji inherentnog rizika u kojoj se financijska institucija nalazi u njihovim jurisdikcijama u skladu s metodologijom utvrđenom u regulatornim tehničkim standardima. Tijelo bi tada pet mjeseci nakon objavljivanja popisa trebalo preuzeti zadaće povezane s izravnim nadzorom. Navedeno vrijeme potrebno je za odgovarajuću pripremu prijenosa nadzornih zadaća s nacionalne razine na razinu Unije, što uključuje osnivanje zajedničkog nadzornog tima i postizanje svih relevantnih radnih dogovora s odgovarajućim financijskim nadzornim tijelima.

(20)Kako bi se osigurala pravna sigurnost i jednaki uvjeti za odabrane subjekte, svaki odabrani subjekt trebao bi ostati pod izravnim nadzorom Tijela najmanje tri godine, čak i ako od trenutka odabira i u te tri godine prestane ispunjavati bilo koje kriterije povezane s prekograničnom aktivnošću ili s rizikom zbog, npr. moguće konsolidacije, proširenja ili preraspodjele aktivnosti koje se obavljaju u okviru poslovnog nastana ili slobode pružanja usluga. Tijelo bi trebalo osigurati i da obveznici i njihova nadzorna tijela imaju dovoljno vremena kako bi se pripremili za prijenos nadzora s nacionalne razine na razinu Unije. Stoga bi svaki sljedeći odabir trebao započeti šest mjeseci prije datuma završetka trogodišnjeg razdoblja nadzora prethodno odabranih subjekata. (21)Relevantni sudionici uključeni u primjenu okvira za SPNFT trebali bi međusobno surađivati u skladu s načelo lojalne suradnje utvrđenim Ugovorima. Kako bi se osiguralo da sustav nadzora sprečavanja pranja novca koji se sastoji od Tijela i nadzornih tijela djeluje kao integrirani mehanizam te da se rizici specifični za određenu jurisdikciju i lokalna nadzorna stručna znanja na odgovarajući način uzmu u obzir i dobro iskoriste, izravni nadzor nad odabranim obveznicima trebali bi provoditi zajednički nadzorni timovi. Te timove trebao bi voditi član osoblja Tijela koji koordinira sve nadzorne aktivnosti tima. Kako bi se osiguralo primjereno razumijevanje mogućih nacionalnih posebnosti, voditelj tima („koordinator zajedničkog nadzornog tima”) trebao bi biti smješten u državi članici u kojoj odabrani subjekt ima sjedište. Tijelo bi trebalo biti zaduženo za uspostavu i sastav zajedničkog nadzornog tima, a lokalna nadzorna tijela trebala bi osigurati da u tim bude imenovan dovoljan broj članova njihova osoblja uzimajući u obzir profil rizika odabranog subjekta u njihovoj jurisdikciji. (22)Kako bi se osiguralo da Tijelo može učinkovito ispunjavati svoje nadzorne obveze u odnosu na odabrane obveznike, Tijelo bi trebalo biti u mogućnosti pribaviti sve interne dokumente i informacije potrebne za izvršavanje svojih zadaća te bi u tu svrhu svim nadzornim tijelima trebalo dodijeliti opće istražne ovlasti u skladu s nacionalnim upravnim pravom. (23)Tijelo bi trebalo imati ovlasti zahtijevati provedbu mjera unutar subjekta kako bi se poboljšala usklađenost obveznika s okvirom za SPNFT, uključujući jačanje internih procedura i promjene upravljačke strukture, pa čak i razrješenje članova upravljačkog tijela, ne dovodeći u pitanje ovlasti drugih relevantnih nadzornih tijela istog odabranog subjekta. Po primitku odgovarajućih nalaza koji se odnose na neusklađenost ili djelomičnu usklađenost obveznika s primjenjivim zahtjevima, trebalo bi biti u mogućnosti nametnuti posebne mjere ili postupke za određene stranke ili kategorije stranaka koje predstavljaju veliki rizik. Redovna značajka tog nadzora trebali bi biti izravni nadzori na licu mjesta. Ako je za određenu vrstu izravnog nadzora potrebno odobrenje nacionalnog pravosudnog tijela, Tijelo bi trebalo podnijeti zahtjev za to odobrenje. (24)Tijelo bi trebalo imati široke nadzorne ovlasti u odnosu na izravno nadzirane subjekte kako bi se osigurala usklađenost s primjenjivim zahtjevima. Te ovlasti trebale bi se primjenjivati​ u slučajevima kad odabrani subjekt ne ispunjava zahtjeve, u slučajevima kad nije vjerojatno da će neki zahtjevi biti ispunjeni, kao i u slučajevima kad unutarnji proces i kontrole nisu primjereni kako bi se osiguralo dobro upravljanje rizicima od pranja novca i financiranja terorizma odabranog obveznika. Te ovlasti mogle bi se provoditi obvezujućim odlukama upućenima odabranim pojedinačnim obveznicima. (25)Uz nadzorne ovlasti i kako bi se osigurala usklađenost, u slučajevima bitnih povreda izravno primjenjivih zahtjeva Tijelo bi trebalo biti u mogućnosti odabranim obveznicima izreći administrativne novčane sankcije. Takve bi sankcije trebale biti proporcionalne i odvraćajuće te imati kazneni i odvraćajući učinak i biti u skladu s načelom ne bis in idem. Maksimalni iznosi novčanih sankcija trebali bi biti u skladu s onima utvrđenima [unijeti upućivanje – Šesta direktiva o suzbijanju pranja novca] i dostupni svim nadzornim tijelima u Uniji. Osnovne iznose tih sankcija trebalo bi utvrditi u granicama utvrđenima okvirom za SPNFT, uzimajući u obzir prirodu zahtjeva koji su prekršeni. Kako bi Tijelo na odgovarajući način uzelo u obzir otegotne ili olakotne okolnosti, trebalo bi biti moguće prilagoditi odgovarajući osnovni iznos. Kako bi se štetna poslovna praksa pravodobno promijenila, Izvršni odbor Tijela trebao bi biti ovlašten izricati periodične novčane kazne kako bi se odgovarajuću pravnu ili fizičku osobu primoralo da prestane s predmetnim ponašanjem. S ciljem povećanja svijesti svih obveznika i njihova poticanja da usvoje poslovnu praksu u skladu s okvirom za SPNFT, sankcije i kazne trebalo bi objavljivati. Sud bi u skladu s člankom 263. UFEU-a trebao biti nadležan za preispitivanje zakonitosti odluka koje su donijeli Tijelo, Vijeće i Komisija, kao i za utvrđivanje njihove izvanugovorne odgovornosti. (26)Kako bi Tijelo i financijska nadzorna tijela brzo i učinkovito komunicirali unutar sustava nadzora SPNFT-a i kako bi procesi donošenja odluka bili usklađeniji, potrebno je odrediti posebne aranžmane za komunikaciju unutar tog sustava. (27)Nadzor SPNFT-a za neodabrane obveznike ostaje ponajprije na nacionalnoj razini, pri čemu nacionalna nadležna tijela zadržavaju potpunu odgovornost za izravni nadzor. Tijelu bi trebalo dodijeliti odgovarajuće ovlasti neizravnog nadzora kako bi se osiguralo da nadzorne aktivnosti na nacionalnoj razini budu dosljedne i visoke kvalitete u cijeloj Uniji. Stoga bi trebalo provoditi procjene stanja konvergencije nadzora i objavljivati izvješća o nalazima. Tijelo bi trebalo biti ovlašteno za izdavanje smjernica i preporuka obveznicima i nadzornim tijelima s ciljem osiguravanja usklađene nadzorne prakse na visokoj razini u cijeloj Uniji. (28)Određeni obveznici u financijskom sektoru koji ne ispunjavaju zahtjeve za redovni odabir svejedno bi mogli imati profil visokog inherentnog rizika sa stajališta pranja novca i financiranja terorizma ili bi mogli započeti, promijeniti ili proširiti aktivnosti koje u sebi nose visok rizik, koji se ne smanjuje razmjernom razinom unutarnjih kontrola, što dovedi do bitnih povreda zahtjeva za SPNFT. Ako postoje naznake bitnih povreda primjenjivih zahtjeva za SPNFT, to može biti znak grube nepažnje obveznika. Nadzorno tijelo trebalo bi u većini slučajeva biti u mogućnosti primjereno odgovoriti na moguće povrede i spriječiti da se rizici ostvare i dovedu do grube nepažnje u pogledu zahtjeva za SPNFT. Međutim, u određenim slučajevima odgovor na nacionalnoj razini možda neće biti dostatan ili pravodoban, osobito ako postoje naznake da su bitne povrede na razini subjekta već počinjene. U tim slučajevima Tijelo bi trebalo biti u mogućnosti zatražiti od lokalnog nadzornog tijela da poduzme posebne mjere za ispravljanje situacije, uključujući izricanje financijskih sankcija. Kako bi se spriječilo ostvarenje rizika od pranja novca i terorizma, rok za djelovanje na nacionalnoj razini trebao bi biti dovoljno kratak. (29)Tijelo bi trebalo imati priliku na vlastitu inicijativu zatražiti prijenos nadzornih zadaća i ovlasti koje se odnose na određenog obveznika u slučaju nedjelovanja ili nepoštovanja njegovih uputa u predviđenom roku. S obzirom na to da bi za prijenos zadaća i ovlasti u odnosu na obveznika na Tijelo bez posebnog zahtjeva financijskog nadzornog tijela bila potrebna diskrecijska odluka Tijela, ono bi u tu svrhu trebalo uputiti poseban zahtjev Komisiji. Kako bi Komisija mogla donijeti odluku koja je usklađena s okvirom zadaća dodijeljenih Tijelu na temelju okvira za SPNFT, Tijelo bi uz zahtjev trebalo priložiti odgovarajuće obrazloženje i navesti točno trajanje preraspodjele zadaća i ovlasti Tijelu. Razdoblje preraspodjele ovlasti trebao bi odgovarati vremenu koje je Tijelu potrebno za rješavanje rizika na razini subjekta i ne bi smjelo biti dulje od tri godine. Komisija bi odluku o prijenosu ovlasti i zadaća za nadzor nad subjektom Tijelu trebala donijeti brzo, u svakom slučaju u roku od mjesec dana. (30)Kako bi se poboljšala nadzorna praksa u nefinancijskom sektoru, Tijelo bi trebalo provesti stručne preglede nadzornih tijela u nefinancijskom sektoru, uključujući javna tijela koja nadziru samoregulatorna tijela, te objaviti izvješća sa svojim nalazima; uz njih bi se mogle priložiti smjernice ili preporuke upućene relevantnim javnim tijelima, uključujući javna tijela koja nadziru samoregulatorna tijela. Samoregulatorna tijela trebala bi moći sudjelovati u stručnim pregledima na pojedinačnoj osnovi ako su izrazila spremnost na sudjelovanje. (31)Kako bi se povećala učinkovitost provedbe mjera za SPNFT i u nefinancijskom sektoru, Tijelo bi trebalo moći istraživati moguće povrede ili pogrešnu primjenu prava Unije nadzornih tijela u tom sektoru, uključujući javna tijela koja nadziru samoregulatorna tijela. (32)Kako bi se analizirale sumnjive aktivnosti koje utječu na više jurisdikcija, relevantni FOJ-evi koji su primili povezana izvješća trebali bi moći učinkovito provoditi zajedničke analize slučajeva od zajedničkog interesa. U tu svrhu Tijelo bi trebalo biti u mogućnosti predlagati, koordinirati i svim odgovarajućim sredstvima podupirati zajedničke analize prekograničnih sumnjivih transakcija ili aktivnosti. Zajedničke analize trebalo bi pokrenuti kad postoji potreba za provođenjem takvih zajedničkih analiza u skladu s odgovarajućim odredbama prava Unije. Nakon izričitog pristanka FOJ-eva koji sudjeluju u zajedničkim analizama osoblje Tijela koje pruža podršku provedbi zajedničkih analiza trebalo bi biti u mogućnosti primiti i obraditi sve potrebne podatke i informacije, uključujući podatke i informacije koji se odnose na analizirane slučajeve. (33)Kako bi se poboljšala djelotvornost zajedničkih analiza, Tijelo bi trebalo biti u mogućnosti pokrenuti preispitivanja metoda, procedura i provedbe zajedničkih analiza radi utvrđivanja stečenih iskustava te poboljšanja i poticanja tih analiza. Na temelju povratnih informacija o zajedničkoj analizi Tijelo bi trebalo biti u mogućnosti izdati zaključke i preporuke koji bi u konačnici doveli do redovitog usavršavanja i poboljšanja metoda i postupaka za provođenje zajedničkih analiza. (34)Kako bi se olakšala i poboljšala suradnja između FOJ-eva i Tijela, među ostalim za potrebe provođenja zajedničkih analiza, FOJ-evi bi Tijelu trebali moći delegirati po jednog zaposlenika na dobrovoljnoj osnovi. Nacionalni predstavnici FOJ-eva trebali bi podupirati osoblje Tijela u izvršavanju svih zadaća koje se odnose na FOJ-eve, uključujući provedbu zajedničkih analiza i pripremu procjena prijetnji i strateških analiza prijetnji, rizika i metoda pranja novca i financiranja terorizma. Osim zajedničkih analiza Tijelo bi trebalo potaknuti i olakšati razne oblike uzajamne pomoći među FOJ-evima, uključujući osposobljavanje i razmjene osoblja kako bi se poboljšala izgradnja kapaciteta i omogućila razmjena znanja i dobre prakse među FOJ-evima. (35)Tijelo bi trebalo upravljati, pružati usluge smještaja na poslužitelju i održavati FIU.net, posebni informatički sustav u okviru kojeg FOJ-evi mogu surađivati i razmjenjivati informacije međusobno, s ekvivalentnim tijelima iz trećih zemalja i s trećim stranama. Tijelo bi u suradnji s državama članicama trebalo održavati sustav ažurnim. U tu svrhu Tijelo bi trebalo osigurati da se u svakom trenutku za razvoj mreže FIU.net primjenjuje najnaprednija i najsuvremenija tehnologija, uz provedbu analize troškova i koristi. (36)Kako bi se uspostavila dosljedna, učinkovita i djelotvorna nadzorna praksa i praksa povezana s FOJ-evima te osigurala zajednička, ujednačena i dosljedna primjena prava Unije, Tijelo bi trebalo moći izdavati smjernice i preporuke svim obveznicima ili određenoj kategoriji obveznika i svim nadzornim tijelima i FOJ-evima ili određenoj kategoriji nadzornih tijela i FOJ-eva. Smjernice i preporuke mogle bi se izdavati u skladu s posebnim ovlastima iz primjenjivih akata Unije ili na vlastitu inicijativu Tijela kad postoji potreba za jačanjem okvira za SPNFT na razini Unije. (37)Za djelotvorno izvršavanje zadaća dodijeljenih Tijelu i za učinkovit i objektivan proces donošenja odluka ključna je uspostava čvrste upravljačke strukture unutar Tijela. Zbog složenosti i raznolikosti zadaća dodijeljenih Tijelu u području nadzora i FOJ-eva, odluke ne može donositi jedno upravljačko tijelo, kao što je to često slučaj u decentraliziranim agencijama. Dok određene vrste odluka, kao što su odluke o donošenju zajedničkih instrumenata, trebaju donositi predstavnici odgovarajućih tijela ili FOJ-ova u skladu s pravilima o glasovanju iz UFEU-e, neke druge odluke, kao što su odluke o pojedinim odabranim obveznicima ili pojedinim tijelima, treba donositi manje tijelo za donošenje odluka, čiji bi članovi trebali podlijegati primjerenim mehanizmima odgovornosti. Stoga bi Tijelo trebalo imati Opći odbor i Izvršni odbor koji se sastoji od pet neovisnih stalnih članova s punim radnim vremenom i predsjednika Tijela. (38)Kako bi se osigurala odgovarajuća stručnost, Opći odbor trebao bi imati dva sastava. Za sve odluke o donošenju akata opće primjene, kao što su regulatorni i provedbeni tehnički standardi, smjernice, preporuke i mišljenja koji se odnose na FOJ-eve, odbor bi se trebao sastojati od čelnika FOJ-eva država članica („Opći odbor u sastavu FOJ-eva”). Za iste vrste akata koji se odnose na izravan ili neizravan nadzor nad financijskim i nefinancijskim obveznicima odbor bi se trebao sastojati od čelnika nadzornih tijela za SPNFT koji su javna tijela („Opći odbor u nadzornom sastavu”). Sve strane zastupljene u Općem odboru trebale bi nastojati ograničiti mijenjanje svojih predstavnika radi osiguranja kontinuiteta njegova rada. Sve strane trebale bi nastojati postići uravnoteženu zastupljenost muškaraca i žena u Općem odboru. (39)Za nesmetan proces donošenja odluka zadaće bi trebale biti jasno podijeljene: Opći odbor u sastavu FOJ-eva trebao bi odlučivati o relevantnim mjerama za FOJ-eve, a Opći odbor u nadzornom sastavu trebao bi odlučivati o delegiranim aktima, smjernicama i sličnim mjerama za obveznike. Opći odbor u nadzornom sastavu isto tako trebao bi moći Izvršnom odboru davati mišljenja i savjete o svim nacrtima odluka u odnosu na pojedinačne odabrane obveznike koje su predložili zajednički nadzorni timovi. U nedostatku takvog mišljenja ili savjeta odluke bi trebao donositi Izvršni odbor. Kad god Izvršni odbor u konačnoj odluci odstupi od savjeta Općeg odbora u nadzornom sastavu, trebao bi u pisanom obliku objasniti razloge za to.

(40)Za potrebe glasovanja i donošenja odluka svaka država članica trebala bi imati jednog predstavnika s pravom glasa. Stoga bi čelnici javnih tijela trebali imenovati stalnog predstavnika kao člana s pravom glasa u Općem odboru u nadzornom sastavu. U protivnom, ovisno o predmetu odluke ili dnevnom redu određene sjednice Općeg odbora, javna tijela države članice mogu odlučiti o ad hoc predstavniku. Praktične aranžmane povezane s donošenjem odluka i glasovanjem članova Općeg odbora u nadzornom sastavu trebalo bi utvrditi poslovnikom Općeg odbora koji Tijelo treba izraditi. (41)Predsjednik Tijela trebao bi predsjedavati sjednicama Općeg odbora i imati pravo glasa kad se odluke donose običnom većinom glasova. Komisija bi trebala biti član Općeg odbora bez prava glasa. Kako bi uspostavio dobru suradnju s drugim relevantnim institucijama, Opći odbor trebao bi biti u mogućnosti primiti i druge promatrače bez prava glasa, kao što su predstavnik jedinstvenog nadzornog mehanizma i svakog od triju europskih nadzornih tijela (EBA, EIOPA i ESMA), u Opći odbor u njegovu nadzornom sastavu te Europola, EPPO-a i Eurojusta u Opći odbor u njegovu sastavu FOJ-eva kad se raspravlja ili odlučuje o pitanjima iz djelokruga rada tih tijela. Kako bi se omogućio nesmetan proces donošenja odluka, odluke Općeg odbora trebale bi se donositi običnom većinom glasova, osim odluka o nacrtima regulatornih i provedbenih tehničkih standarda, smjernicama i preporukama, koje bi se trebale donositi kvalificiranom većinom glasova predstavnika država članica u skladu s pravilima o glasovanju iz UFEU-a. (42)Upravljačko tijelo Tijela trebao bi biti Izvršni odbor sastavljen od predsjednika Tijela i pet stalnih članova, koje imenuje Opći odbor na temelju na temelju popisa kandidata koji su ušli u uži izbor koji sastavlja Komisija. Radi osiguranja brzog i učinkovitog procesa donošenja odluka Izvršni odbor trebao bi biti zadužen za planiranje i izvršavanje svih zadaća Tijela, osim ako su posebne odluke izričito dodijeljene Općem odboru. Kako bi se osigurala objektivnost i odgovarajuća brzina procesa donošenja odluka u području izravnog nadzora nad odabranim obveznicima, sve obvezujuće odluke upućene odabranim obveznicima trebao bi donositi Izvršni odbor. Osim toga, zajedno s predstavnikom Komisije, Izvršni odbor trebao bi biti kolektivno odgovoran za administrativne i proračunske odluke Tijela. Kad Izvršni odbor donosi odluke povezane s upravljanjem proračunom, nabavom, zapošljavanjem i revizijom Tijela, trebala bi biti potrebna suglasnost Komisije s obzirom na to da će se dio financiranja Tijela osigurati iz proračuna Unije. (43)Kako bi se omogućilo brzo donošenje odluka, sve odluke Izvršnog odbora, uključujući odluke u kojima Komisija ima pravo glasovanja, trebale bi se donositi običnom većinom glasova, s tim da u slučaju izjednačenog broja glasova predsjednik ima odlučujući glas. Kako bi se osiguralo dobro financijsko upravljanje Tijelom, za odluke povezane s proračunom, administracijom i zapošljavanjem trebala bi biti potrebna suglasnost Komisije. Članove Izvršnog odbora s pravom glasa, osim predsjednika, trebao bi odabirati Opći odbor na temelju popisa kandidata koji su ušli u uži izbor koji sastavi Komisija. (44)Kako bi se osiguralo neovisno djelovanje Tijela, pet članova Izvršnog odbora i predsjednik Tijela trebali bi djelovati neovisno i u interesu Unije u cjelini. Oni bi se tijekom svojeg mandata i nakon njega trebali ponašati časno i diskretno kad je riječ o prihvaćanju određenih imenovanja ili pogodnosti. Kako se ne bi stvorio dojam da bi član Izvršnog odbora mogao iskoristiti svoj položaj člana Izvršnog odbora Tijela kako bi po isteku svojeg mandata dobio visoko rangirani položaj u privatnom sektoru i radi sprečavanja bilo kakvih sukoba interesa nakon odlaska iz javne službe, za pet članova Izvršnog odbora, uključujući predsjednika Tijela trebalo bi uvesti razdoblje mirovanja. (45)Predsjednika Tijela trebalo bi imenovati Vijeće na temelju objektivnih kriterija nakon odobrenja Europskog parlamenta. Ta osoba trebala bi zastupati Tijelo i izvješćivati o izvršavanju zadaća Tijela. (46)Izvršni odbor trebao bi imenovati izvršnog direktora Tijela na temelju popisa kandidata koji su ušli u uži izbor koji sastavi Komisija. Izvršni direktor Tijela trebao bi biti viši administrativni dužnosnik Tijela, zadužen za svakodnevno upravljanje Tijelom i odgovoran za upravljanje proračunom, nabavu te zapošljavanje i kadrovske poslove. (47)Kako bi se djelotvorno zaštitila prava predmetnih strana te radi ekonomičnosti postupka i smanjenja opterećenja Suda Europske unije, Tijelo bi trebalo fizičkim i pravnim osobama omogućiti da zatraže preispitivanje odluka koje su im upućene ili koje se izravno i pojedinačno na njih odnose, a donesene su na temelju ovlasti povezanih s izravnim nadzorom koje su dodijeljene Tijelu ovom Uredbom. Neovisnost i objektivnost odluka koje donosi Administrativni odbor za preispitivanja trebale bi, među ostalim, biti osigurane njegovim sastavom od pet neovisnih i odgovarajuće kvalificiranih osoba. Protiv odluka Administrativnog odbora za preispitivanja može se uložiti žalba Sudu Europske unije. (48)Kako bi se zajamčilo pravilno funkcioniranje Tijela, financiranje bi se trebalo osigurati kombinacijom naknada koje se ubiru od određenih obveznika i doprinosa iz proračuna Unije, ovisno o zadaćama i funkcijama. Proračun Tijela trebao bi biti dio proračuna Unije, koji na temelju prijedloga Komisije potvrđuje proračunsko tijelo. Tijelo bi trebalo Komisiji podnijeti nacrt proračuna i unutarnju financijsku uredbu na odobrenje. (49)Kako bi se osiguralo da Tijelo može ispuniti i svoje zadaće kao izravno i neizravno nadzorno tijelo obveznika, trebalo bi uvesti odgovarajući mehanizam za utvrđivanje i naplatu naknada. Kad je riječ o naknadama koje se ubiru od odabranih obveznika i određenih neodabranih obveznika, metodologiju njihova izračuna i postupak naplate naknada trebalo bi utvrditi u delegiranom aktu Komisije. Metodologija bi se trebala temeljiti na riziku izravno i neizravno nadziranih subjekata te na njihovu prometu ili prihodima. (50)Pravila o donošenju i izvršenju proračuna Tijela, kao i način podnošenja godišnjih financijskih izvještaja Tijela, trebali bi biti u skladu s odredbama Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/715 u pogledu suradnje s Uredom europskog javnog tužitelja i djelotvornosti istraga Europskog ureda za borbu protiv prijevara. (51)Radi sprečavanja i djelotvornog suzbijanja unutarnjih prijevara, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti unutar Tijela, ono bi trebalo podlijegati Uredbi (EU, Euratom) br. 883/2013 u pogledu suradnje s Uredom europskog javnog tužitelja i djelotvornosti istraga Europskog ureda za borbu protiv prijevara. Tijelo bi trebalo pristupiti Međuinstitucionalnom sporazumu o unutarnjim istragama OLAF-a, koji bi trebao biti u mogućnosti provoditi provjere na licu mjesta u okviru svoje nadležnosti. (52)Kao što je navedeno u Strategiji Europske unije za kibersigurnost, ključno je osigurati visoku razinu kiberotpornosti u svim institucijama, tijelima i agencijama EU-a u kontekstu rastućih prijetnji. Izvršni direktor stoga mora osigurati odgovarajuće upravljanje rizicima u području informacijske tehnologije, snažno unutarnje upravljanje informacijskim tehnologijama i dostatno financiranje za informatičku sigurnost. Tijelo blisko surađuje s timom za hitne računalne intervencije institucija, tijela i agencija Europske unije (CERT EU) te njemu i Komisiji prijavljuje velike incidente u roku od 24 sata. (53)Tijelo bi za izvršavanje svojih zadaća i provedbu ove Uredbe trebalo biti odgovorno i Europskom parlamentu i Vijeću. Predsjednik Tijela trebao bi svake godine podnijeti odgovarajuće izvješće Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji. (54)Osoblje Tijela trebalo bi se sastojati od privremenog osoblja, ugovornog osoblja i upućenih nacionalnih stručnjaka te nacionalnih delegata koje FOJ-evi Unije stave na raspolaganje Tijelu. Tijelo bi u suglasnosti s Komisijom trebalo donijeti odgovarajuće provedbene mjere u skladu s postupcima iz članka 110. Pravilnika o osoblju. (55)Kako bi se osiguralo primjereno postupanje s povjerljivim informacijama, svi članovi upravljačkih tijela u okviru Tijela, sve osoblje Tijela, uključujući upućeno osoblje i osoblje stavljeno na raspolaganju Tijelu, kao i sve osobe koje obavljaju zadaće za Tijelo na temelju ugovora, trebali bi podlijegati obvezi čuvanja poslovne tajne, uključujući sva ograničenja i obveze povjerljivosti koje proizlaze iz odgovarajućih odredbi zakonodavstva Unije, u odnosu na posebne zadaće Tijela. Međutim, obveze povjerljivosti i čuvanja poslovne tajne ne bi trebale sprečavati Tijelo da surađuje i razmjenjuje informacije s drugim relevantnim nacionalnim tijelima ili tijelima Unije ili im objavljuje informacije ako je to potrebno za obavljanje njihovih zadaća i u slučajevima u kojima su takva suradnja i razmjena informacija obveze predviđene pravom Unije. (56)Ne dovodeći u pitanje obveze povjerljivosti koje se primjenjuju na osoblje i predstavnike Tijela u skladu s odgovarajućim odredbama prava Unije, Tijelo bi trebalo podlijegati Uredbi (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća. U skladu s ograničenjima u pogledu povjerljivosti i čuvanja poslovne tajne povezanima s nadzornim zadaćama Tijela i njegovim zadaćama potpore i koordinacije FOJ-eva, takav pristup ne bi se trebao odnositi na povjerljive informacije kojima rukuje osoblje Tijela. Povjerljivima bi se posebno trebali smatrati svi operativni podaci i informacije povezane s takvim operativnim podacima Tijela i FOJ-eva EU-a kojima Tijelo raspolaže radi izvršavanja zadaća i aktivnosti povezanih s potporom i koordinacijom FOJ-eva. Kad je riječ o nadzornim zadaćama, pristup informacijama ili podacima Tijela, financijskih nadzornih tijela ili obveznika dobivenima prilikom izvršavanja zadaća i aktivnosti povezanih s izravnim nadzorom u načelu bi se isto tako trebao smatrati povjerljivim i ne bi trebao podlijegati ikakvom objavljivanju. Međutim, navedene povjerljive informacije koje se odnose na postupak nadzora mogu se u cijelosti ili djelomično otkriti obveznicima koji su stranke u takvom postupku nadzora, podložno legitimnom interesu drugih fizičkih i pravnih osoba u zaštiti njihovih poslovnih tajni. (57)Ne dovodeći u pitanje bilo kakva posebna pravila u pogledu jezika koja bi se mogla donijeti u okviru sustava nadzora suzbijanja pranja novca i kod odabranih obveznika, na Tijelo bi se trebala primjenjivati Uredba Vijeća br. 1, a sve usluge prijevoda koje bi mogle biti potrebne za djelovanje Tijela trebao bi osigurati Prevoditeljski centar za tijela Europske unije. (58)Ne dovodeći u pitanje obveze država članica i njihovih tijela, obradu osobnih podataka na temelju ove Uredbe u svrhu sprečavanja pranja novca i financiranja terorizma trebalo bi smatrati nužnom za izvršavanje zadaće koja se obavlja u javnom interesu ili pri izvršavanju službenih ovlasti koje su dodijeljene Tijelu na temelju članka 5. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća i članka 6. Uredbe 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća. Pri izradi bilo kakvih instrumenata ili donošenju odluka koje mogu imati značajan utjecaj na zaštitu osobnih podataka Tijelo bi prema potrebi trebalo blisko surađivati s Europskim odborom za zaštitu podataka osnovanim Uredbom (EU) 2016/679 i s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka osnovanim Uredbom (EU) 2018/1725 kako bi se izbjeglo udvostručavanje. (59)Tijelo bi trebalo uspostaviti odnose suradnje s odgovarajućim agencijama i tijelima Unije, uključujući Europol, Eurojust, EPPO i europska nadzorna tijela, i to Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo, Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala i Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje. Radi poboljšanja međusektorskog nadzora i bolje suradnje između bonitetnih nadzornih tijela i nadzornih tijela za SPNFT Tijelo bi trebalo uspostaviti i suradnju s tijelima nadležnima za bonitetni nadzor obveznika iz financijskog sektora, uključujući Europsku središnju banku u pogledu pitanja povezanih sa zadaćama koje su joj dodijeljene Uredbom Vijeća (EU) br. 1024/2013, kao i sa sanacijskim tijelima kako su definirana u članku 3. Direktive (EU) 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća te imenovanim tijelima za sustave osiguranja depozita kako su definirani u članku 2. stavku 1. točki 18. Direktive 2014/49/EU Europskog parlamenta i Vijeća. U tu bi svrhu Tijelo trebalo moći sklopiti sporazume ili memorandume o razumijevanju s takvim tijelima, uključujući one koji se odnose na razmjene informacije koje su potrebne za izvršavanje zadaća Tijela i tih tijela. Tijelo bi trebalo u najvećoj mogućoj mjeri nastojati dijeliti informacije s takvim tijelima na njihov zahtjev, u granicama zakonskih ograničenja, uključujući ona iz zakonodavstva o zaštiti podataka. Osim toga, Tijelo bi trebalo omogućiti djelotvornu razmjenu informacija između svih financijskih nadzornih tijela u sustavu nadzora SPNFT-a i prethodno spomenutih tijela, a takva suradnja i razmjena informacija trebale bi se odvijati na strukturiran i učinkovit način.

(60)Javno-privatna partnerstva postala su sve važniji forumi za suradnju i razmjenu informacija među FOJ-evima, raznim nacionalnim nadzornim tijelima i tijelima za izvršavanje zakonodavstva te obveznicima u nekim državama članicama. Ako Tijelo djeluje kao izravno nadzorno tijelo odabranih obveznika koji su dio javno-privatnog partnerstva u bilo kojoj državi članici, moglo bi biti korisno da i Tijelo u njima sudjeluje, pod uvjetima koje odredi relevantno nacionalno javno tijelo ili tijela koja su osnovala to javno-privatnog partnerstva i uz njihovu izričitu suglasnost. (61)S obzirom na to da je suradnja između nadzornih tijela, upravnih tijela i tijela za izvršavanje zakonodavstva ključna za uspješno suzbijanje pranja novca i financiranja terorizma, a određena tijela Unije imaju posebne zadaće ili ovlasti u tom području, Tijelo bi trebalo uspostaviti suradnju s tim tijelima, osobito s OLAF-om, Europolom, Eurojustom i EPPO-om. Ako postoji potreba za uspostavom posebnih radnih dogovora ili sklapanjem memoranduma o razumijevanju između Tijela i tih tijela, Tijelo bi trebalo biti u mogućnosti to učiniti. Dogovor bi trebao biti strateške i tehničke prirode i ne bi trebao podrazumijevati razmjenu bilo kakvih povjerljivih ili operativnih informacija kojima Tijelo raspolaže te bi trebalo uzeti u obzir zadaće koje već obavljaju druge institucije, tijela, uredi ili agencije Unije u pogledu sprečavanja i borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma. (62)Budući da su predikatna kaznena dijela i samo kazneno djelo pranja novca globalne često prirode i s obzirom na to da obveznici Unije posluju i s trećim zemljama i u trećim zemljama, djelotvorna suradnja sa svim relevantnim tijelima trećih zemalja u područjima nadzora i funkcioniranje FOJ-eva ključna je za jačanje okvira Unije za SPNFT. S obzirom na jedinstvenu kombinaciju izravnog i neizravnog nadzora te zadaća i ovlasti povezanih sa suradnjom s FOJ-evima, Tijelo bi trebalo imati aktivnu ulogu u takvim vanjskim sporazumima o suradnji. Konkretno, Tijelo bi trebalo biti ovlašteno za uspostavu kontakata i sklapanje administrativnih sporazuma s tijelima u trećim zemljama koje imaju regulatorne i nadzorne nadležnosti te nadležnosti povezane s FOJ-evima. Uloga Tijela mogla bi biti osobito korisna u slučajevima kad se interakcija nekoliko javnih tijela Unije i FOJ-eva s tijelima trećih zemalja odnosi na pitanja iz djelokruga Tijela. U takvim slučajevima Tijelo bi trebalo imati vodeću ulogu u olakšavanju te interakcije. (63)S obzirom na to da će Tijelo imati široke ovlasti i zadaće povezane s izravnim i neizravnim nadzorom i nadgledanjem svih obveznika, te ovlasti trebaju ostati objedinjene unutar jednog tijela Unije i ne smiju dovesti do sukoba nadležnosti s drugim tijelima Unije. Stoga Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo ne bi trebalo zadržati svoje zadaće i ovlasti povezane sa suzbijanjem pranja novca i financiranja terorizma, a odgovarajuće članke u Uredbi (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća trebalo bi izbrisati. Resurse dodijeljene Europskom nadzornom tijelu za bankarstvo za izvršenje tih zadaća trebalo bi prenijeti na Tijelo. S obzirom na to da će sva tri europska nadzorna tijela (EBA, ESMA i EIOPA) surađivati s Tijelom te da mogu prisustvovati sastancima Općeg odbora u nadzornom sastavu u svojstvu promatrača, ista mogućnost trebala bi se dati Tijelu u vezi sa sastancima Odbora nadzornika europskih nadzornih tijela. U slučajevima kad odgovarajući odbori nadzornika raspravljaju ili odlučuju o pitanjima koja su važna za izvršavanje zadaća i ovlasti Tijela, Tijelo bi trebalo imati mogućnost sudjelovanja na njihovim sastancima kao promatrač. Stoga bi članke o sastavu Odbora nadzornika u Uredbi (EU) br. 1093/2010, Uredbi (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbi (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća trebalo na odgovarajući način izmijeniti. (64)Tijelo bi trebalo biti u potpunosti funkcionalno do početka 2024. To bi trebalo omogućiti dovoljno vremena da Tijelo osnuje svoje sjedište u državi članici kako je određeno ovom Uredbom. (65)Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 42. Uredbe (EU) 2018/1725 [te je on dao mišljenje…], DONIJELI SU OVU UREDBU: POGLAVLJE I. OSNIVANJE, PRAVNI STATUS I DEFINICIJE Članak 1. Osnivanje i područje djelovanja 1.Tijelo za suzbijanje pranja novca i financiranja terorizma („Tijelo”) osniva se 1. siječnja 2023. 2.Tijelo djeluje u okviru ovlasti koje su mu dodijeljene ovom Uredbom, posebno onih iz članka 6., u području primjene Uredbe (EU) 2015/847 Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive o mehanizmima koje države članice trebaju uspostaviti radi sprečavanja korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma i o stavljanju izvan snage Direktive (EU) 2015/849 [Ured za publikacije: molimo umetnuti sljedeći broj dokumenta COM(2021) 423] i Uredbe o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca i financiranja terorizma [Ured za publikacije: molimo umetnuti sljedeći broj dokumenta COM(2021) 422], uključujući sve direktive, uredbe i odluke koje se temelje na tim aktima, te svakog drugog pravno obvezujućeg akta Unije kojim se Tijelu dodjeljuju zadaće i nacionalnog zakonodavstva kojim se primjenjuje Direktiva o suzbijanju pranja novca [Ured za publikacije: molimo umetnuti sljedeći broj dokumenta COM(2021) 423] ili druge direktive kojima se nadležnim nadzornim tijelima dodjeljuju zadaće. 3.Cilj je Tijela zaštititi javni interes, stabilnost financijskog sustava Unije i dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta: (a)sprečavanjem korištenja financijskog sustava Unije u svrhu pranja novca i financiranja terorizma; (b)pridonošenjem utvrđivanju i procjeni rizika od pranja novca i financiranja terorizma na unutarnjem tržištu, kao i rizika i prijetnji koji potječu izvan Unije, a utječu ili mogu utjecati na unutarnje tržište; (c)osiguravanjem visokokvalitetnog nadzora u području suzbijanja pranja novca i financiranja terorizma („SPNFT”) na unutarnjem tržištu; (d)pridonošenjem nadzornoj konvergenciji u području suzbijanja pranja novca i financiranja terorizma na unutarnjem tržištu; (e)pridonošenjem usklađenosti praksi u otkrivanju sumnjivih prekograničnih novčanih tokova ili usklađenosti aktivnosti financijsko-obavještajnih jedinica („FOJ-evi”); (f)potporom i koordinacijom razmjene informacija među FOJ-evima i između FOJ-eva i drugih nadležnih tijela.

Odredbe ove Uredbe ne dovode u pitanje ovlasti Komisije da, posebno u skladu s člankom 258. UFEU-a, osigura usklađenost s pravom Unije. Članak 2. Definicije 1.Za potrebe ove Uredbe, uz definicije iz članka 2. [Ured za publikacije: molimo umetnuti upućivanje na Uredbu o suzbijanju pranja novca COM(2021) 420] i članka 2. [Ured za publikacije: molimo umetnuti upućivanje na Šestu direktivu o suzbijanju pranja novca COM(2021) 423], primjenjuju se sljedeće definicije: (1)„odabrani obveznik” znači kreditna institucija, financijska institucija ili grupa kreditnih ili financijskih institucija na najvišoj razini konsolidacije u Uniji, koja je pod izravnim nadzorom Tijela u skladu s člankom 13., (2)„neodabrani obveznik” znači kreditna institucija, financijska institucija ili grupa kreditnih ili financijskih institucija na najvišoj razini konsolidacije u Uniji, koja nije odabrani obveznik; (3)„sustav nadzora SPNFT-a” znači Tijelo i nadležna nadzorna tijela u državama članicama; (4)„nefinancijsko nadzorno tijelo” znači nadzorno tijelo nadležno za obveznike navedene u članku 3. [Uredbe o suzbijanju pranja novca], koji nisu kreditne i financijske institucije. (5)„tijelo koje nije tijelo za SPNFT” znači: (a)nadležno tijelo kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 40. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća; (b)Europska središnja banka kada obavlja zadaće koje su joj dodijeljene Uredbom Vijeća (EU) br. 1024/2013; (c)sanacijsko tijelo imenovano u skladu s člankom 3. Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća; (d)imenovano tijelo za osiguranje depozita („SOD”) kako je definirano u članku 2. stavku 1. točki 18. Direktive 2014/49/EU Europskog parlamenta i Vijeća. Članak 3. Pravni status 1.Tijelo je tijelo Unije koje ima pravnu osobnost. 2.U svakoj državi članici Tijelo mora imati najširu pravnu sposobnost koju nacionalno pravo priznaje pravnim osobama. Ono osobito može stjecati pokretnine i nekretnine ili njima raspolagati te biti stranka u sudskom postupku. 3.Tijelo zastupa predsjednik. Članak 4. Sjedište

Sjedište Tijela je u […] POGLAVLJE II. ZADAĆE I OVLASTI TIJELA ODJELJAK 1 Zadaće i ovlasti Članak 5. Zadaće 1.Tijelo obavlja sljedeće zadaće s obzirom na rizike od pranja novca/financiranja terorizma kojima je unutarnje tržište izloženo: (a)prati kretanja na unutarnjem tržištu i procjenjuje prijetnje, ranjivosti i rizike povezane s pranjem novca/financiranjem terorizma; (b)prati kretanja u trećim zemljama i procjenjuje prijetnje, ranjivosti i rizike povezane s njihovim sustavima za SPNFT; (c)prikuplja informacije iz vlastitih nadzornih aktivnosti te onih nadzornih tijela i nadležnih nadzornih tijela o nedostacima utvrđenima u primjeni pravila o SPNFT-u od strane obveznika, njihovoj izloženosti rizicima, primijenjenim sankcijama i korektivnim mjerama; (d)uspostavlja središnju bazu podataka s informacijama o SPNFT-u prikupljenima od nadzornih tijela i nadležnih nadzornih tijela te je ažurira; (e)analizira informacije prikupljene u središnjoj bazi podataka i dijeli te analize s nadzornim tijelima i nadležnim nadzornim tijelima na temelju načela nužnosti pristupa informacijama i njihove povjerljivosti; (f)prati i podupire provedbu zamrzavanja imovine u okviru Unijinih mjera ograničavanja na cijelom unutarnjem tržištu; (g)podupire, olakšava i jača suradnju i razmjenu informacija između obveznika i javnih tijela kako bi se postiglo zajedničko razumijevanje rizika i prijetnji od pranja novca/financiranja terorizma kojima je unutarnje tržište izloženo; (h)obavlja sve druge posebne zadaće predviđene ovom Uredbom i drugim zakonodavnim aktima. 2.Tijelo obavlja sljedeće zadaće u odnosu na odabrane obveznike: (a)osigurava usklađenost na razini grupe sa zahtjevima koji se primjenjuju na odabrane obveznike u skladu sa zakonodavnim aktima iz članka 1. stavka 2. i drugim pravno obvezujućim aktima Unije kojima se financijskim institucijama određuju obveze povezane sa SPNFT-om; (b)obavlja nadzorna preispitivanja i procjene na razini pojedinačnog subjekta i na razini grupe kako bi utvrdilo jesu li aranžmani, strategije, procesi i mehanizmi koje su odabrani obveznici uspostavili primjereni za ublažavanje njihovih rizika povezanih s pranjem novca i financiranjem terorizma te na temelju tih nadzornih preispitivanja određuje posebne zahtjeve, nadzorne mjere i administrativne novčane kazne u skladu s člancima 20., 21. i 22.; (c)sudjeluje u nadzoru na razini grupe, posebno u kolegijima nadzornih tijela, među ostalim ako je odabrani obveznik dio grupe koja ima sjedište, društva kćeri ili podružnice izvan Unije;

(d)izrađuje i ažurira sustav za procjenu rizika i ranjivosti odabranih obveznika radi informiranja Tijela i nadležnih nadzornih tijela o nadzornim aktivnostima, među ostalim prikupljanjem podataka od tih obveznika. 3.Tijelo obavlja sljedeće zadaće u odnosu na financijska nadzorna tijela: (a)vodi ažurirani popis financijskih nadzornih tijela u Uniji; (b)obavlja periodična preispitivanja kako bi osiguralo da sva financijska nadzorna tijela imaju odgovarajuće resurse i ovlasti potrebne za obavljanje svojih zadaća u području SPNFT-a; (c)provodi procjene strategija, kapaciteta i resursa financijskih nadzornih tijela u području SPNFT-a i rezultate tih procjena stavlja na raspolaganje svim financijskim nadzornim tijelima; (d)olakšava funkcioniranje kolegija financijskih nadzornih tijela u području SPNFT-a; (e)doprinosi konvergenciji nadzornih praksi i promicanju nadzornih standarda visoke razine u području SPNFT-a; (f)koordinira razmjenu zaposlenika i informacija među financijskim nadzornim tijelima Unije; (g)pruža pomoć financijskim nadzornim tijelima, na njihov posebni zahtjev, uključujući zahtjeve za rješavanje nesuglasica o mjerama koje treba poduzeti u vezi s obveznikom. 4.Tijelo obavlja sljedeće zadaće u odnosu na nefinancijska nadzorna tijela: (a)vodi ažuran popis nefinancijskih nadzornih tijela u Uniji; (b)koordinira istorazinske ocjene nadzornih standarda i praksi u području SPNFT-a; (c)od nefinancijskih nadzornih tijela zahtijeva da istraže moguće povrede zahtjeva koji se primjenjuju na obveznike i razmotre uvođenje kazni ili korektivnih mjera za takve povrede; (d)obavlja periodična preispitivanja kako bi osiguralo da sva nefinancijska nadzorna tijela imaju odgovarajuće resurse i ovlasti potrebne za obavljanje svojih zadaća u području SPNFT-a; (e)doprinosi konvergenciji nadzornih praksi i promicanju nadzornih standarda visoke razine u području SPNFT-a; (f)pruža pomoć nefinancijskim nadzornim tijelima, na njihov posebni zahtjev, uključujući zahtjeve za rješavanje nesuglasica o mjerama koje treba poduzeti u vezi s obveznikom. Ako se nadzor posebnih sektora na nacionalnoj razini delegira samoregulatornim tijelima, Tijelo izvršava zadaće iz prvog podstavka u odnosu na nadležna nadzorna tijela koja nadziru djelovanje samoregulatornih tijela. 5.Tijelo obavlja sljedeće zadaće u odnosu na FOJ-eve i njihove aktivnosti u državama članicama: (a)podupire i koordinira rad FOJ-eva i doprinosi njihovoj poboljšanoj suradnji; (b)doprinosi ident