ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
24.

sa zabrinutošću primjećuje postojeće nedostatke povezane s operativnim postupcima javne nabave Zajedničkog poduzeća; poziva Zajedničko poduzeće da tijelu za davanje razrješnice podnese detaljno izvješće o postupcima javne nabave provedenima od 2008. do danas te da u njima navede sljedeće: — broj postupaka u kojima je došlo do znatnog povećanja troškova (za više od 5 %) u odnosu na početni troškovni okvir ugovora i zašto je točno do toga došlo; — postupke u kojima je došlo do znatnog zakašnjenja u odnosu na prvobitno predviđeni rok i financijske posljedice tih zakašnjenja; — na koji način Zajedničko poduzeće namjerava zajamčiti da će se ubuduće poštovati rokovi utvrđeni potpisivanjem ugovora; — u kojim postupcima javne nabave planirani rok nije bio uopće naveden pri sklapanju ugovora; — u kojim postupcima Javno poduzeće nije objavilo predmetni ugovor u prethodnoj obavijesti, čime je umanjilo konkurentnost postupka i koji su bili razlozi za to te koji su ugovorni partneri posebno imali koristi od tako ograničenog tržišnog natjecanja; — koji se postupci (osim važećeg Pravilnika o osoblju) primjenjuju za sprečavanje mogućeg sukoba interesa u vezi s članovima osoblja uključenima u postupke nadmetanja te u koliko slučajeva članovi osoblja nisu bili službeno ovlašteni sudjelovati u tim postupcima; — na koji način Zajedničko poduzeće jamči da će poboljšati svoj interni postupak donošenja odluka, u skladu s preporukama Revizorskog suda, kako bi se izbjegla dodatna zakašnjenja u postupcima nadmetanja, i na taj način zajamčio transparentno, pravodobno i zakonito nadmetanje u budućnosti;
4.

pozdravlja povećanje odobrenih sredstava za plaćanja u naslovu 1.b, koji je glavno područje pogođeno nedostatkom sredstava za plaćanja u proračunu Unije općenito; to ipak smatra minimumom kojim će se pokriti trenutačne potrebe do kraja 2014., ali neće biti dovoljno da se stane na kraj sve većoj količini neplaćenih računa čiji iznos raste još od proračuna za 2010.; posebno podsjeća na to da države članice većinu računa pod naslovom 1.b uobičajeno predaju prema kraju svake financijske godine kako bi se spriječili mogući opozivi odobrenih sredstava zbog primjene pravila N+2 i N+3;
7.

pozdravlja to što će se iznos od 21 580 020 EUR namijenjen naknadi za traženje novog radnog mjesta isplaćivati do kraja dopusta za traženje novog mjesta (congé de reclassement) te iznosi 70 % posljednje bruto plaće radnika; prima na znanje činjenicu da se Uredbom (EU) br. 1309/2013 ograničava udio takvih doprinosa na 35 % ukupnog iznosa koji je mobiliziran iz EGF-a za pojedini slučaj, no naglašava da je Francuska predala zahtjev u skladu s Uredbom (EZ) br. 546/2009 (5) koja se odnosi na zahtjeve predane do kraja 2013. i kojom se omogućuje velikodušnije korištenje sredstvima za posebne naknade, poput naknade za traženje novog radnog mjesta i naknade za pokretanje poduzeća;
15.

pozdravlja sporazum koji su postigli Europski parlament i Vijeće u vezi s novom Uredbom o EGF-u za razdoblje od 2014. do 2020., i to kad je riječ o ponovnom uvođenju kriterija za mobilizaciju fonda u slučaju krize, o povećanju financijskog doprinosa Unije na 60 % ukupnog procijenjenog troška predloženih mjera, o povećanju učinkovitosti pri postupanju sa zahtjevima za mobilizaciju EGF-a u Komisiji te kad to čine Europski parlament i Vijeće skraćenjem vremena za procjenu i odobrenje, o proširenju popisa prihvatljivih mjera i korisnika uvrštenjem samozaposlenih osoba i mladih te o financiranju poticaja za osnivanje vlastitih poduzeća;
43.

poziva Komisiju i države članice da u potpunosti iskoriste sredstva koja su namijenjena pružanju potpore nezaposlenom mladom stanovništvu; podsjeća na politički dogovor koji je povezan s višegodišnjim financijskim okvirom 2014. — 2020. o ranijem oslobađanju sredstava u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih, ali i odgovarajućih iznosa predviđenih u okviru Europskog socijalnog fonda, kako bi se tijekom prvih godina programskog razdoblja osigurala potrebna pomoć; pozdravlja činjenicu da Komisija i Vijeće poštuju taj dogovor u odnosu na predložene iznose; izražava zabrinutost oko sposobnosti iskorištavanja fondova nekih država članica u odnosu na Inicijativu za zapošljavanje mladih; podsjeća da u skladu s Uredbom o VFO-u razlike koje preostaju do gornjih granica višegodišnjeg financijskog okvira za odobrena sredstva za preuzimanje obveza za razdoblje od 2014. do 2017. predstavljaju ukupne razlike VFO-a za obveze koje je potrebno staviti na raspolaganje iznad gornjih granica utvrđenih u VFO-u za razdoblje od 2016. do 2020. za ciljeve politika u vezi s rastom i zapošljavanjem, osobito zapošljavanjem mladih;
7.

napominje da će grčke vlasti, povrh 761 otpuštenog radnika, usluge prilagođene potrebama koje će se sufinancirati iz EGF-a osigurati i za do 550 mladih koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEET) i mlađi su od 30 godina na dan podnošenja zahtjeva, s obzirom na to da je do 682 otpuštanja došlo u regijama razine NUTS 2 koje su prihvatljive u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih;
6.

osim toga primjećuje da je Zajedničko poduzeće u 2012. izvršilo ograničeni pregled zahtjeva za plaćanje troškova u kojem je zaključilo da je stopa pogreške u programu niža od 2 %; primjećuje mišljenje Revizorskog suda da pregled nije obuhvaćao revizije i nije pružio jamstva o pravilnosti pregledanih zahtjeva za plaćanje troškova; ustraje na tome da bi Zajedničko poduzeće trebalo bez odgode poboljšati kvalitetu svojih ex ante i ex post kontrola; zahtijeva da tijelo nadležno za davanje razrješnice bude obaviješteno o rezultatima sljedećih ex post revizija;
5.

poziva Revizorski sud da ispita mogućnost predstavljanja svojeg godišnjeg izvješća do 30. lipnja jer bi to dovelo do znatnog poboljšanja revizije financijskih izvještaja Unije te unaprijedilo i pojednostavilo uspješnost i djelotvornost potrošnje Unije time što bi se o razrješnici glasovalo prije 31. prosinca godine koja slijedi nakon financijske godine za koju se vrši revizija;
7.

međutim, primjećuje da je razina odobrenih sredstava za koja su preuzete obveze prenesenih u 2013. godinu visoka za glavu II. (administrativni rashodi) sa 35 % i glavu III. (operativni rashodi) sa 46 %; uvažava to da je za glavu II. to uvelike uzrokovano događajima izvan kontrole Agencije, poput činjenice da su španjolske vlasti kasno izdale račun za troškove najma uredskog prostora za 2012. godinu; osim toga, kako bi odgovorila na povećane potrebe poslovanja s kojima se suočila u posljednjem tromjesečju 2012. godine, Agencija je naručila veliku količinu robe i usluga koji do kraja godine još nisu dostavljeni, odnosno pruženi; uvažava da je važan razlog visoke razine prijenosa za glavu III. bilo znatno radno opterećenje s kojim Agencija suočila zbog velikog broja informacijsko-tehnoloških projekata koji su 2012. pokrenuti ili su bili u tijeku, a to je radno opterećenje utjecalo na pravodobnost postupaka nabave u slučaju dvaju informacijsko-tehnoloških projekata pokrenutih 2012.; nadalje, troškove povezane s osposobljavanjem i službenim putovanjima zaposlenika i stručnjaka u posljednjem tromjesečju 2012. godine trebalo je vratiti tek početkom 2013. godine;
13.

potvrđuje na temelju navoda Nadzornog tijela da je u veljači 2012. Služba za unutarnju reviziju Komisije provela dubinsku procjenu rizika u Nadzornom tijelu s ciljem utvrđivanja revizijskih prioriteta za nadolazeće godine; primjećuje da je Služba za unutarnju reviziju odredila najvažnije rizike povezane s postupcima Nadzornog tijela i utvrdila strateški plan revizije za razdoblje od 2013. do 2015. kojim je obuhvaćen i popis budućih predmeta revizije; primjećuje da je Nadzorno tijelo izradilo plan djelovanja za rješavanje nedostataka na područjima visokog rizika i da je plan razmotren i dogovoren sa Službom; zapaža da odgovarajuće mjere koje Nadzorno tijelo poduzme trebaju pratiti mjere Službe tijekom sljedeće dubinske procjene rizika; primjećuje da je strateški plan revizije za razdoblje od 2013. do 2015. Službe za unutarnju reviziju odobrio direktor Nadzornog tijela i njegov Upravni odbor; primjećuje da je Služba donijela odluku da će u budućnosti izvršavati ograničen pregled primjene normi unutarnje kontrole Nadzornog tijela u skladu sa svojim strateškim planom revizije za razdoblje od 2013. do 2015.;
42.

traži od Komisije da vodi računa o potrebi da se održi ravnoteža između rizika i koristi, posebno u vezi s upravljanjem sukobima interesa s jedne strane, i ciljem primanja najboljih znanstvenih savjeta s druge strane; nadalje, sa zabrinutošću primjećuje da usvajanje etičkih standarda, kodeksa i smjernica ne jamči izostanak sukoba interesa; zamjećuje da je za to potrebna provedba jednostavnih i primjenjivih standarda, kao i redovitih i učinkovitih ex ante i ex post kontrola te jasnih sankcija u pogledu tih standarda u kontekstu kulture iskrenosti, poštenja i transparentnosti;
12.

žali što se prema godišnjem izvješću Revizorskog suda troškovi osoblja čiji povrat traže korisnici ne provjeravaju na temelju originalnih priloženih dokumenata, iako se ex ante provjere bespovratnih sredstava koje provodi Centar (koje se mreži nacionalnih partnera dodjeljuju na godišnjoj osnovi) sastoje od sveobuhvatne uredske analize troškova koje prikazuju korisnici, kao i od pregleda potvrda prikupljenih od vanjskih revizora čije su usluge ugovorili korisnici ili pregleda potvrda nezavisnih javnih službenika; žali zbog činjenice da su povezane ex ante provjere posljednji put provedene 2009. i naglašava potrebu njihova ex post provođenja u cilju unaprjeđenja postupka; sa zabrinutošću primjećuje da prema nalazima Revizorskog suda ex ante provjere pružaju tek ograničena jamstva i predlaže jačanje postupka provedbe ex ante provjera; poziva Centar da riješi to pitanje i obavijesti tijelo nadležno za davanje razrješnice o mjerama poduzetim u okviru mjera praćenja uz razrješnicu za 2012.;
1.

žali zbog toga što je Revizorski sud utvrdio da je kvaliteta revizijskih potvrda u mnogim slučajevima neprikladna; primjećuje da je za dobivanje dodatne potvrde jamstva o zakonitosti i pravilnosti transakcija vezanih za bespovratna sredstva, Institut na kraju 2012. godine uveo dodatne ex post provjere za bespovratna sredstva u vezi s aktivnostima iz 2011. koje su izvršile neovisne revizorske kuće te ih procijenile pouzdanima; žali zbog toga što su rezultati ex post provjera potvrdili da ex ante provjere nisu bile u potpunosti djelotvorne;
20.

podsjeća na to da je Revizorski sud utvrdio da među dokumentacijom postupaka zapošljavanja akreditiranih parlamentarnih asistenata nisu pronađeni dokumenti kojima se dokazuje provođenje ex ante provjere dokumenata o zapošljavanju; uzima na znanje činjenicu da Revizorski sud smatra da je Parlament u potpunosti primijenio preporuku o osiguravanju odgovarajuće dokumentacije te da se predmetna dokumentacija za te provjere sada čuva kako bi se mogle opravdati odluke o zapošljavanju privremenog i ugovornog osoblja; poziva glavnog tajnika da do rujna 2014. obavijesti Odbor za proračunski nadzor o djelotvornosti poduzetih mjera, uključujući i one koje se temelje na nalazima internog revizora, također s obzirom na zapošljavanje mnogih novih parlamentarnih asistenata nakon izbora;
3.

prima na znanje od Agencije sljedeće: — provedena je nova sustavna ex ante kontrola ispravnog popunjavanja elektroničkog iskaza interesa koji dostavljaju stručnjaci za sve novoimenovane stručnjake od lipnja 2013., a rezultati su potvrdili da su novi stručnjaci ispravno ispunili svoje elektroničke iskaze interesa, — ex post kontrola postupanja sa sukobima interesa stručnjaka provedena u 2013. dovela je do manje važnih nalaza koji nemaju utjecaj na sudjelovanje stručnjaka u aktivnostima Agencije te je Agenciji dala korisne informacije o tome kako ojačati njezine unutarnje kontrole, istodobno dajući jamstva o tome da Agencija čvrsto postupa sa sukobima interesa;
5.

primjećuje da se razina odobrenih sredstava za koja su preuzete obveze u 2012. za različite glave kretala u rasponu od 90 % do 99 % ukupnih odobrenih sredstava, što ukazuje na to da su zakonske obveze izvršene na vrijeme; primjećuje da je razina odobrenih sredstava za koja su preuzete obveze prenesenih u 2013. godinu bila visoka za glavu III. (rashodi poslovanja) i iznosila je 1 500 000 EUR (36 %); potvrđuje da razlog za to nisu bile odgode u provedbi godišnjeg programa rada Akademije za 2012., nego prije svega prijenos iz stavka 6. i činjenica da se troškovi povezani s tečajevima koji su organizirani u zadnjim mjesecima 2012. sukladno ugovorima o bespovratnim sredstvima za 2012. nisu trebali vraćati prije početka 2013.;
4.

podsjeća da je Zajedničko poduzeće donijelo strategiju ex post revizije 2010. godine te ju je počelo provoditi u 2011.; primjećuje da je revizija zahtjeva za plaćanje troškova projekta delegirana nacionalnim tijelima država članica za financiranje država članica, no da administrativni sporazumi potpisani s nacionalnim tijelima za financiranje ne uključuju praktična rješenja za ex post revizije;
238.

pozdravlja podnošenje „Preglednog izvješća o rezultatima tematske revizije provjera upravljanja koje vrše države članice” (Overview Report on the Results of the Thematic Audit on Management Verifications Conducted by Member States); ukazuje na to da tijela za reviziju prema izvješću pokazuju značajne nedostatke: da operativna organizacija upravnih tijela i posredničkih tijela iskazuju slabosti, da su revizije često čista formalnost, da se krše odredbe javne nabave, da prijenos zadataka nije u skladu s obrazovanjem i nadzorom te da nedostaju upravni kapaciteti i vođenje, te pozdravlja preporuke po tom pitanju, uključujući primjenu pojednostavnjenih troškova popraćenu seminarima o pojednostavnjivanju u svim državama članicama, poboljšanje upravljanja uvođenjem posebnih timova za provjeru troškova, veći broj kontrola korisnika na licu mjesta, bolji nadzor delegiranih tijela i upravljačkih tijela ograničavanjem odobrenja na ono čime se može upravljati te akcijske planove u svim slučajevima u kojima su utvrđeni nedostatci;
37.

žali zbog toga što je Komisija za temelj pretfinanciranja uzela razinu koju je dogovorilo Europsko vijeće u veljači 2013., što je pitanje koje je tema tekućih međuinstitucionalnih sektorskih pregovora, u kojima Parlament ima pravo suodlučivanja, čime je dovela do rizika prejudiciranja ishoda tih pregovora; podsjeća da je pretfinanciranje ključno, s obzirom na to da države članice i regije trebaju dovoljno sredstava na početku razdoblja kako bi ulagale u projekte kojima će se doprinijeti naporima izlaska iz trenutačne gospodarske i financijske krize; u tom pogledu ponavlja stajalište parlamentarnog odbora za regionalni razvoj kojim se zalaže za jednake stope pretfinanciranja kao u tekućem razdoblju, s obzirom na to da kriza i dalje traje;
5.

žali nadalje zbog poteškoća uz koje je Vijeće, i to nakon što je istekao rok od osam tjedana, postiglo dogovor o ovoj Izmjeni proračuna, što je dovelo do kašnjenja u dostupnosti financijskih sredstava za Hrvatsku od 1. srpnja 2013.; nada se da to neće postati zabrinjavajući presedan za daljnja proširenja;
(23)

Financijska omotnica Fonda utvrđena je na temelju procjene okvirnog iznosa do kojeg se došlo izdvajanjem u proračun Unije 25 % očekivanih prihoda povezanih s komercijalnim cestovnim prometom, komercijalnim zgradama i drugim gorivima iz poglavlja IV.a [Direktive o ETS-u] u prvom razdoblju. Taj bi iznos trebalo dopuniti prihodima od 150 milijuna emisijskih jedinica prodanih na dražbi u skladu s člankom 30.d stavkom 3. Direktive 2003/87/EZ. Uz pretpostavku da će cijena ugljika iznositi 35 EUR po toni, tijekom trogodišnjeg razdoblja na raspolaganju bi bilo dodatnih 5,25 milijardi eura. To bi zajedno s financijskom omotnicom za to razdoblje iznosilo 16,39 milijardi eura. U svjetlu pregovora o sljedećem VFO-u i bilo kojeg uključivanja sektora privatnih zgrada i privatnog cestovnog prometa u područje primjene Direktive 2003/87/EZ do 1. siječnja 2029. u skladu s člankom [XX.] Direktive 2003/87/EZ potreban je prijedlog Komisije za utvrđivanje iznosa za Socijalni fond za klimatsku politiku za drugo razdoblje 2028 . – 2032. Slijedom toga, Fond bi tijekom cijelog razdoblja [datum stupanja na snagu] – 2032. mogao dosegnuti 72 milijarde eura. Na temelju Odluke Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 (41) države članice trebale bi te prihode staviti na raspolaganje proračunu Unije kao vlastita sredstva. Države članice same financiraju znatan udio ukupnih troškova svojih planova, što odgovara iznosu od najmanje 60 % za privremenu izravnu potporu dohotku i najmanje 50 % za ciljane strukturne mjere i ulaganja. Odstupajući od toga, trebalo bi biti moguće da se udio nacionalnog sufinanciranja za ciljane strukturne mjere i ulaganja ograniči na 40 % za države članice koje ispunjavaju uvjete za dodatno financiranje iz Fonda za modernizaciju . U tu svrhu, kao i za ulaganja i mjere za ubrzanje i olakšavanje potrebne tranzicije za građane koji su negativno pogođeni, države članice trebale bi prvo iskoristiti svoje očekivane prihode od trgovanja emisijama za zgrade i cestovni promet u skladu s Direktivom 2003/87/EZ. Financiranje Fonda ne bi smjelo biti na štetu drugih programa i politika Unije.
(2)

Unija je Uredbom (EU) 2021/1119 utvrdila pravne obveze za postizanje klimatske neutralnosti najkasnije do 2050., kao i za smanjenje neto emisija stakleničkih plinova do 2030. za najmanje 55 % u odnosu na 1990. Kako bi se to postiglo, svi gospodarski sektori, uključujući prometni sektor, moraju poduzeti brze korake za dekarbonizaciju. Za zrakoplovni sektor to zahtijeva znatno povećanje proizvodnje, opskrbe i uporabe održivih zrakoplovnih goriva. Od 2020. zračni prijevoz jedan je od sektora koji su najteže pogođeni krizom uzrokovanom bolešću COVID-19. Očekuje se da će se zračni promet u narednim godinama postupno nastaviti i vratiti na razine prije krize . Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva procjenjuje godišnji rast putničkog prometa u Europi na do 3 % godišnje do 2050., a teretnog prometa do 2,4 % godišnje . S druge strane, emisije iz tog sektora povećavaju se od 1990. te bi se nakon prevladavanja pandemije trend povećanja emisija mogao brzo vratiti. Stoga je neophodno pripremiti se za budućnost i provesti nužne prilagodbe koje će osigurati dobro funkcioniranje sektora zračnog prijevoza koje potpuno pridonosi postizanju klimatskih ciljeva Unije uz visoku razinu povezanosti, cjenovne pristupačnosti, sigurnosti i zaštite.
(16) Komisija bi trebala uzeti u obzir pozitivne učinke stranih subvencija na razvoj relevantne subvencionirane gospodarske djelatnosti. Komisija bi te pozitivne učinke trebala odvagnuti u odnosu na negativne učinke stranih subvencija u pogledu narušavanja unutarnjeg tržišta kako bi prema potrebi utvrdila odgovarajuću kompenzacijsku mjeru ili prihvatila obveze. To uspoređivanje može dovesti i do zaključka da ne bi trebalo uvoditi kompenzacijske mjere. Za kategorije stranih subvencija za koje se smatra da će najvjerojatnije dovesti do narušavanja unutarnjeg tržišta manje je vjerojatno da će imati više pozitivnih od negativnih učinaka.

(16) Komisija bi trebala moći uzeti u obzir pozitivne učinke stranih subvencija na razvoj relevantne subvencionirane gospodarske djelatnosti na unutarnjem tržištu i njezine doprinose postizanju ciljeva javne politike, uključujući socijalne i okolišne ciljeve . Komisija bi te pozitivne učinke trebala odvagnuti u odnosu na negativne učinke stranih subvencija u pogledu narušavanja unutarnjeg tržišta kako bi prema potrebi utvrdila odgovarajuću kompenzacijsku mjeru ili prihvatila obveze. Uspoređivanjem bi se trebali uzeti u obzir kratkoročni i dugoročni učinci te slijediti opći cilj uklanjanja poremećaja prouzročenih stranim subvencijama. Komisija bi u svojoj analizi trebala uzeti u obzir opća načela koja se primjenjuju u procjeni usklađenosti državne potpore s jedinstvenim tržištem. To uspoređivanje može dovesti i do zaključka da ne bi trebalo uvoditi kompenzacijske mjere. Za kategorije stranih subvencija za koje se smatra da će najvjerojatnije dovesti do narušavanja unutarnjeg tržišta manje je vjerojatno da će imati više pozitivnih od negativnih učinaka. Komisija bi također trebala uzeti u obzir pozitivne učinke subvencija dodijeljenih za otklanjanje ozbiljnih nacionalnih ili globalnih poremećaja u gospodarstvu kao što su oni prouzročeni globalnom zdravstvenom krizom. Komisija bi trebala izraditi smjernice za primjenu testa ravnoteže, među ostalim i o tome koji će se kriteriji primjenjivati.
(b) za godine od 2022. do 2029 ., višak svoje godišnje emisijske kvote do razine od 30 % svojih godišnjih emisijskih kvota do te godine pohraniti za sljedeće godine do 2030 .

„(b) za godine od 2022. do 2024 ., višak svoje godišnje emisijske kvote do razine od 10 % svojih godišnjih emisijskih kvota do te godine pohraniti za sljedeće godine do 2025 .”
„1. Do 15. ožujka 2027. za razdoblje od 2021. do 2025. odnosno do 15. ožujka 2032. za razdoblje od 2026. do 2030. države članice Komisiji podnose izvješće o usklađenosti koje uključuje: bilancu ukupnih emisija i ukupnih uklanjanja za relevantno razdoblje za svaku od obračunskih kategorija zemljišta iz članka 2. stavka 1. točki od (a) do (f), za razdoblje od 2021. do 2025. i iz članka 2. stavka 2. točki od (a) do (j) za razdoblje od 2026. godine do 2030., primjenjujući pravila za obračun utvrđena ovom Uredbom.

„1. Do 15. ožujka 2027. za razdoblje od 2021. do 2025. odnosno do 15. ožujka 2032. za razdoblje od 2026. do 2030. države članice Komisiji podnose izvješće o usklađenosti koje uključuje: bilancu ukupnih emisija i ukupnih uklanjanja za relevantno razdoblje za svaku od obračunskih kategorija zemljišta iz članka 2. stavka 1. točki od (a) do (f), za razdoblje od 2021. do 2025. i iz članka 2. stavka 2. točki od (a) do (j) za razdoblje od 2026. godine do 2030., primjenjujući pravila za obračun utvrđena ovom Uredbom.
(1)

Pariški sporazum, donesen u prosincu 2015. na temelju Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC), stupio je na snagu u studenome 2016. („Pariški sporazum”) (3). Stranke Pariškog sporazuma postigle su dogovor da će zadržati povećanje globalne prosječne temperature na razini koja je znatno niža od 2 oC iznad razina iz predindustrijskog razdoblja te nastojati ograničiti porast temperature na 1,5 oC iznad razina iz predindustrijskog razdoblja. Donošenjem Klimatskog pakta iz Glasgowa stranke Pariškog sporazuma potvrdile su da bi se ograničavanjem povećanja globalne prosječne temperature na 1,5 oC iznad razina iz predindustrijskog razdoblja znatno smanjili rizici i posljedice klimatskih promjena te su se obvezale na to da će do kraja 2022. postrožiti svoje ciljeve za 2030. kako bi se premostio jaz u ambicijama u skladu sa zaključcima Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC). To bi trebalo napraviti na pravedan način te uz poštovanje načela zajedničkih, ali diferenciranih odgovornosti te mogućnosti pojedinih stranaka s obzirom na različite nacionalne okolnosti. Revizija sustava Europske unije za trgovanje emisijama (EU ETS), uključujući njegovu rezervu za stabilnost tržišta, jedinstvena je prilika za doprinos jačanju djelovanja Unije u području klime prije 27. zasjedanja Konferencije stranaka (COP 27) UNFCCC-a u Egiptu.
7.

Kako bi se osigurala proporcionalnost sustava uz zadržavanje učinka odvraćanja, Uredbom (EU, Euratom) br. 609/2014 povećanje kamata iznad osnovne stope ograničeno je na 16 postotnih bodova. To ograničenje od 16 postotnih bodova primjenjivo je samo na sve slučajeve koji su postali poznati nakon stupanja na snagu Uredbe Vijeća (EU, Euratom) 2016/804 (12) . Slijedom toga, to ograničenje nije primjenjivo na slučajeve koji su već bili poznati prije stupanja na snagu Uredbe 2016/804, a u kojima je u pitanju posebno visok iznos kamata, bez obzira na to je li iznos kamata već priopćen državama članicama. U tim slučajevima države članice svejedno moraju platiti iznose kamata koji nisu proporcionalni u odnosu na iznos dugovane glavnice. Kako bi se razjasnile i pojednostavnile odgovarajuće odredbe Uredbe (EU, Euratom) br. 609/2014, ograničenje povećanja na 16 postotnih bodova trebalo bi primijeniti na sve iznose kamata koji nisu priopćeni državi članici prije stupanja na snagu ove Uredbe.