Tematsko izvješće Europski institut za 
inovacije i tehnologiju 
mora izmijeniti svoje 
mehanizme provedbe 
i elemente ustroja kako bi 
postigao očekivani učinakHR 2016.  BR. 04
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD

EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-pošta: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu (http://europa.eu).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2016.
Print ISBN 978-92-872-4243-3 ISSN 2315-0548 doi:10.2865/47403 QJ-AB-16-003-HR-C
PDF ISBN 978-92-872-4253-2 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/372150 QJ-AB-16-003-HR-N
EPUB ISBN 978-92-872-4248-8 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/09000 QJ-AB-16-003-HR-E
© Europska unija, 2016.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Za svaku uporabu ili umnažanje slike u okviru 1. na str. 10. dopuštenje treba zatražiti izravno od nositelja autorskih prava.
Europski institut za 
inovacije i tehnologiju 
mora izmijeniti svoje 
mehanizme provedbe 
i elemente ustroja kako bi 
postigao očekivani učinak
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom UFEU-a)Tematsko izvješćeHR 2016.  BR. 04
02
 Revizorski tim
U tematskim izvješćima Suda iznose se rezultati revizija uspješnosti i usklađenosti koje su provedene za posebna prora -
čunska područja ili teme povezane s upravljanjem. U odabiru i osmišljavanju takvih revizijskih zadataka Sud nastoji postići 
što veći učinak uzimajući u obzir rizike za uspješnost ili usklađenost, vrijednost predmetnih prihoda ili rashoda, predstoje -
će razvojne promjene te politički i javni interes.
Ovu reviziju uspješnosti provelo je IV. revizijsko vijeće, kojem je na čelu član Suda Milan Martin Cvikl, a specijalizirano je za 
revizije u područjima prihoda, istraživanja i unutarnjih politika, financijskog i gospodarskog upravljanja te institucija i tije -
la Europske unije. Reviziju je predvodio član Suda Alex Brenninkmeijer, a na njoj su radili i voditelj njegova ureda Antoni -
us Moonen, ataše Raphael Debets, stažist Michael Schuppan, glavni rukovoditelj Paul Stafford, voditeljica radnog zadatka 
Maria Echanove te revizori Alexandre Hugé, Eddy Struyvelt i Juan Vazquez Rivera.
Slijeva nadesno : R. Debets, A. Hugé, M. Schuppan, A. Brenninkmeijer, P . Stafford, M. Echanove, A. Moonen.

03
 Sadržaj
Odlomak
 Pojmovnik i kratice
I.–IX. Sažetak
1.–13. Uvod
1.–2. Europa zaostaje u području inovacija
3.–6. Interes politike EU-a premješta se na inovacije
7.–13. Europski institut za inovacije i tehnologiju
7.–8. Misija i cilj EIT-a
9.–13. Kako EIT funkcionira?
14.–18. Opseg revizije i revizijski pristup
19.–103.  Opažanja
19.–23. EIT se temelji na valjanim razlozima
24.–68. Neki od ključnih elemenata nisu primjereno osmišljeni
25.–26. Trokut znanja ne odražava se prikladno na razini Komisije
27.–33. Koncept financiranja temeljenog na komplementarnim aktivnostima koji primjenjuje EIT nije 
dobro definiran
34.–37. Navodni učinak financijske poluge nije dokazan ni vjerojatan
38.–39. Malo je vjerojatno da će ZZI-jevi postići financijsku održivost
40. Zaklada EIT-a (ZEIT) nije privukla dodatna sredstva
41.–50. Godišnjim postupkom dodjele bespovratnih sredstava inovacijske se aktivnosti ne potiču na 
odgovarajući način
04 Sadržaj 
51.–54. Postojeći ključni pokazatelji uspješnosti nisu prikladni za djelotvorno praćenje
55.–57. Ima prostora za poboljšanje sudjelovanja poslovnih subjekata
58.–62. Modelom EIT-a ne utvrđuju se u dovoljnoj mjeri ciljne vrijednosti za podupiranje malih i srednjih 
poduzetnika (MSP-ova)
63.–64. Ne postoji dovoljno konkretne sinergije i komplementarnosti
65.–68. Neki elementi EIT-a visoko se cijene: usredotočenost na tržište, dugoročna perspektiva, autonomija ZZI-
jeva i kolokacijskih centara
69.–95. Potrebno je poboljšati provedbu modela EIT-a
69. EIT još nije potpuno autonoman
70.–72. EIT nije ispunio svoju ulogu kao ulagač čija ulaganja imaju društveno pozitivan učinak
73. Mehanizmom financiranja na temelju natječaja ne pridaje se primjerena važnost uspješnosti
74.–79. Postoji znatno administrativno i revizijsko opterećenje partnera ZZI-jeva
80.–84. EIT nema dovoljno zaposlenika te se njime u prošlosti loše upravljalo
85.–86. Financijska je potpora EIT-a koncentrirana
87.–88. ZZI-jevima manjka transparentnosti
89.–95. ZZI-jevi su potaknuli inovacijsku mrežu i poduzetničku kulturu, ali zasad ima malo dokaza da su postignuti 
opipljivi rezultati ili učinak
96.–103.  Budućnost
97.–98. Uvedena su načela financijske održivosti
99.–100.  Revidirana je definicija komplementarnih aktivnosti ZZI-jeva
101.  Razvit će se bolje osmišljeni ključni pokazatelji uspješnosti
102.  EIT pokušava uključiti više zemalja
103.  Trenutačno se raspravlja o novim okvirnim sporazumima o partnerstvu
05 Sadržaj 
104. –111. Zaključci i preporuke
105.  Razlozi osnivanja
106. –107.  Ustroj
108. –109.  Provedba i učinak
 Prilog I. — Regionalni kolokacijski centri diljem Europe
 Prilog II. — Ciljevi EIT-a
 Odgovori Komisije
06
 Pojmovnik  
i kratice
EIT: Europski institut za inovacije i tehnologiju.
Europa 2020. : Europa 2020. strategija je EU-a za rast za nadolazeće godine te joj je cilj da EU postane pametno, 
održivo i uključivo gospodarstvo.
GU za istraživanje i inovacije : Glavna uprava za istraživanje i inovacije Europske komisije odgovorna je za politiku 
istraživanja i inovacija u Europskoj uniji te za usklađivanje povezanih aktivnosti. GU financira inovativne aktivnosti 
s pomoću okvirnih programa, kao što je postojeći program Obzor 2020.
GU za obrazovanje i kulturu : Glavna uprava za obrazovanje i kulturu Europske komisije izvršni je ogranak Europske 
unije odgovoran za politiku obrazovanja, kulture, mladih, jezika i sporta. GU za obrazovanje i kulturu nadzorno je 
tijelo EIT-a.
GU za unutarnje tržište, industriju, poduzetništvo i MSP-ove : Cilj je Glavne uprave za unutarnje tržište, 
industriju, poduzetništvo i MSP-ove Europske komisije promicati okvir za poduzeća u EU-u kojim se potiče rast. GU 
za unutarnje tržište, industriju, poduzetništvo i MSP-ove odgovoran je za niz radnji kojima se poboljšava poslovno 
okruženje, posebno za MSP-ove, te za podupiranje razvoja snažne i održive industrijske osnove koja može biti 
konkurentna na svjetskoj razini.
Kolokacijski centar : Kolokacijski centar zemljopisno je čvorište za praktičnu integraciju trokuta znanja, a osniva ga 
i njime upravlja zajednica znanja i inovacija. Kolokacijski centri osiguravaju uredske prostore u kojima se inovatori 
mogu sastajati uživo i raditi zajedno.
KPU-ovi : Ključni pokazatelji uspješnosti upotrebljavaju se za mjerenje čimbenika koji su presudni za uspjeh neke 
organizacije.
O2020. : Obzor 2020. sljednik je programa OP7. S početnim proračunom od 77 milijardi eura za razdoblje 2014.–
2020., njegov je glavni cilj zajamčiti da je znanost u EU-u na vrhunskoj svjetskoj razini, da se uklone prepreke 
inovacijama te da se olakša suradnja javnog i privatnog sektora u ostvarivanju inovacija. EIT čini dio programa 
O2020.
OP7 : Sedmi okvirni program za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti bio je glavni instrument 
Europske unije za podupiranje istraživanja i inovacija u razdoblju 2007.–2013. EIT nije bio u sastavu programa OP7.
Poduzetnički inkubator : Poduzetnički inkubator organizacija je osmišljena za podupiranje uspješnog osnivanja 
i daljnjeg razvoja poduzeća. Često nudi pristup fizičkoj poslovnoj infrastrukturi, individualno prilagođenim 
uslugama potpore poduzetnicima te prilikama za umrežavanje.
Rezultat : Neposredne promjene za izravne korisnike koje se javljaju na kraju sudjelovanja u intervenciji.
Sud : Europski revizorski sud.
Pojmovnik i kratice 07
Temeljno istraživanje : Temeljno je istraživanje eksperimentalna ili teorijska aktivnost koja se obavlja ponajprije 
radi stjecanja novih znanja o temeljima fenomena i zamjetnih činjenica bez predviđene konkretne primjene ili 
uporabe.
Trokut znanja : Doprinos visokoga obrazovanja stvaranju radnih mjesta i rastu može se povećati snažnim, 
djelotvornim vezama između obrazovanja, istraživanja i inovacija, koji čine tri stranice trokuta znanja.
Učinak : Dugoročne društveno-gospodarske posljedice koje se mogu zamijetiti u određenom vremenu nakon 
dovršetka intervencije koja može utjecati na izravne korisnike intervencije ili na neizravne korisnike koji nisu 
obuhvaćeni intervencijom.
ZZI: Zajednica znanja i inovacija iznimno je autonomno partnerstvo vodećih ustanova za visoko obrazovanje, 
istraživačkih organizacija, trgovačkih društava i drugih zainteresiranih strana u inovacijskom postupku kojim 
se nastoji riješiti društvene probleme razvijanjem proizvoda, usluga i postupaka te poticanjem inovativnih 
i poduzetnih osoba.
08
 Sažetak
I
Slabe veze između obrazovanja, znanosti i poslovnog svijeta često se navode kao jedan od glavnih razloga zašto EU 
zaostaje za svojim konkurentima kad je riječ o inovacijskoj uspješnosti. Europski institut za inovacije i tehnologiju 
(EIT) osnovan je 2008. godine te ima ambiciozan plan svladati tu prepreku. Cilj je EIT-a ojačati inovacijski kapacitet 
EU-a „promicanjem sinergija i suradnje […] najviših standarda visokog obrazovanja, istraživanja i inovacija, među 
ostalim poticanjem poduzetništva“.
II
S početnim proračunom od 3 milijarde eura za razdoblje 2008.–2020., EIT ima istaknutu ulogu u strategiji 
Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast. EIT obuhvaća cijeli inovacijski ciklus na razini EU-a, od laboratorija do 
tržišta, te mu je cilj dovesti najbolje kreativne i inovativne partnere iz akademske zajednice, istraživačkog i poslov -
nog svijeta kako bi surađivali na rješavanju velikih društvenih problema kao što su klimatske promjene, energetska 
učinkovitost, digitalne inovacije, zdravlje i sirovine.
III
EIT nije istraživački centar te ne pridonosi izravno financiranju pojedinačnih projekata. On umjesto toga osigurava 
bespovratna sredstva za zajednice znanja i inovacija (ZZI-jeve). ZZI-jevi su autonomna partnerstva postojećih podu -
zeća, instituta za istraživanja i sveučilišta te se odabiru preko natječaja. Uglavnom se bave: 1. aktivnostima ospo -
sobljavanja i obrazovanja, 2. zajedničkim istraživanjima koja su usmjerena na inovacije, 3. osnivanjem i razvojem 
inovativnih poduzeća.
IV
Ispitali smo je li EIT djelotvoran instrument za poticanje inovacija u EU-u. Razmotrili smo pružaju li razlozi osnivanja 
i ustroj EIT-a rješenje za potrebe zajednica inovacija te procijenili provedbu i praćenje aktivnosti EIT-a. Zaključujemo 
da je, unatoč valjanu razlogu postojanja EIT-a, njegova ukupna djelotvornost narušena složenim operativnim okvi -
rom i problemima s upravljanjem.
V
Glavni razlozi za osnivanje EIT-a dobro su utemeljeni, a dionici EIT-a općenito ih podržavaju: slabe veze između 
poslovnog svijeta, instituta za istraživanje i visokog obrazovanja, nedovoljno uspjeha u donošenju rezultata istraži -
vanja na tržište i nedostatak poduzetničke kulture bili su argumenti za opravdavanje njegova stvaranja radi rješava -
nja tih posebnih pitanja. Zahvaljujući EIT-u tri ZZI-ja pokrenuta 2010. godine okupila su više od 500 partnera iz svih 
disciplina, zemalja i sektora. ZZI-jevi su autonomni, a to je odlika koju partneri ZZI-jeva osobito cijene. ZZI-jevi su 
u suradnji s EIT-om pružali nove mogućnosti za obavljanje inovativnih aktivnosti te promicali poduzetničku kulturu.
Sažetak 09
VI
Međutim, revizijom je utvrđeno nekoliko nedostataka u ključnim konceptima i operativnim postupcima:
(a) model financiranja koji primjenjuje EIT obuhvaća koncept komplementarnih aktivnosti ZZI-jeva, a te su aktiv -
nosti izvan opsega djelatnosti koje EIT financira. Za taj uvjet financiranja postoji mala dodana vrijednost ili je 
uopće nema, a njime se nepotrebno komplicira praćenje financijskog doprinosa EIT-a i izvješćivanje o njemu;
(b) praktični sporazumi između EIT-a i ZZI-jeva, kao što su načini dodjele bespovratnih sredstava EIT-a ZZI-jevima, 
nisu prikladni ako se uzme u obzir priroda inovacijskih aktivnosti koje EIT želi podržati;
(c) financijska održivost ZZI-jeva upitna je. Poduzeća nisu dovoljno uključena u aktivnosti ZZI-jeva iako je njihovo 
sudjelovanje bilo preduvjet za uspješnost EIT-a. Financiranje sredstvima EIT-a koncentrirano je u nekoliko zema -
lja i namijenjeno je za ograničen broj partnera ZZI-jeva;
(d) pokazatelji uspješnosti te postupci praćenja i izvješćivanja ne pružaju informativnu sliku rezultata i učinaka.
VII
Ni sedam godina nakon svojeg osnutka EIT nije potpuno operativno neovisan o Europskoj komisiji. To mu je ote -
žalo donošenje odluka. EIT nije postao predviđenim institutom usmjerenim na učinak. Pri provedbi konačne isplate 
bespovratnih sredstava uspješnost ZZI-jeva ne uzima se dovoljno u obzir. Prije 2015. godine EIT je rijetko odbacivao 
zahtjeve za nadoknadom troškova u slučajevima nedostatne uspješnosti.
VIII
Učinak korektivnih mjera koje su Komisija i EIT poduzeli 2015. godine tek će se pokazati. Sljedeći zaključci i prepo -
ruke primjereni su te je potrebno pridržavati ih se i pratiti njihovu provedbu.
IX
Ako EIT želi postati revolucionaran, inovativan institut kako je to u početku bilo zamišljeno, potrebne su bitne zako -
nodavne i operativne prilagodbe radi većeg poticanja inovacijskog potencijala EU-a. Preporučujemo da:
1. Komisija predloži Europskom parlamentu i Vijeću izmijenjenu pravnu osnovu EIT-a, kojom se revidira EIT-ov mo -
del financiranja;
2. EIT-ov ugovor o dodjeli bespovratnih sredstava: (a) obuhvati razdoblje dulje od jedne kalendarske godine i (b) 
da se potpiše prije početka aktivnosti;
3. EIT ponovno usmjeri svoj pristup na ostvarivanje učinka. U tu bi svrhu trebao stremiti k većoj autonomiji i iskori -
stiti fleksibilnost u pravnoj osnovi programa Obzor 2020. Ponajprije bi trebao donijeti posebne propise prilago -
đene potrebama partnera ZZI-jeva. EIT bi trebao riješiti svoje probleme s osobljem kako bi omogućio neprekid -
no praćenje uspješnosti ZZI-jeva;
4. EIT izradi analizu koja se temelji na učinku. EIT bi također trebao usavršiti svoje postupke praćenja i izvješćivanja.
10
 Uvod
1 Teorija razvijena u Zelenoj 
knjizi o inovacijama, Europska 
komisija, 1995.
Europski paradoks: primjer grafena
Grafen je konstrukcijski materijal koji se zasniva na ugljiku, a 2004. godine otkrio ga je Andre Geim, profesor 
fizike sa Sveučilišta u Manchesteru. Zbog svojih iznimnih svojstava (lakši je od čelika, ali je jači od njega, pod -
nosi visoke temperature i odličan je vodič električne struje) grafen ima golem potencijal za široku primjenu, 
od visokoučinkovitih elektroničkih uređaja do skladištenja energije.Okvir 1.Europa zaostaje u području inovacija
01 
Istraživanja Komisije pokazala su da u EU-u nedostaje inovacijske kulture u ko -
joj se dobre ideje lako mogu pretvoriti u nove proizvode i usluge. EU nije uspio 
pretvoriti svoju izvrsnost u osnovnom istraživanju u inovaciju koja se zasniva 
na tržištu. U  okviru 1.  navodi se primjer tog neuspjeha, a naziva se „europskim 
paradoksom“1.
Izvor : www.sketchport.com , © Magicalhobo, 2014. Licencirano u skladu s uvjetima CC-BY.
Od njegova je otkrića u svijetu predano i odobreno više od 11 000 zahtjeva za priznanje patenata povezanih 
s grafenom. Prema podacima tehnološko-strateškoga društva Cambridge IP sa sjedištem u Ujedinjenoj Kralje -
vini (UK), UK broji manje od 1 % tih zahtjeva, dok su azijske organizacije zaslužne za gotovo dvije trećine.
Izvor:  Sarah Gordon  „Red tape and cost lie behind Europe’s poor patent performance“ („U pozadini europske neučinkovitosti u vezi s patentira -
njem stoje birokracija i troškovi“), Financial times , prosinac 2014.
11 Uvod 
2 Inovacijska unija, inicijativa 
strategije Europa 2020. ( http://
ec.europa.eu/research/
innovation-union/
index_en.cfm ).
Definicija inovacija
Inovacija  je provedba novog ili znatno poboljšanog proizvoda (robe ili usluge) ili postupka, nove marketinške 
metode ili nove organizacijske metode u poslovnim praksama, organizaciji radnog mjesta ili vanjskim odno -
sima. Minimalan je zahtjev za inovacije da proizvod, postupak, marketinška metoda ili organizacijska metoda 
moraju biti novi (ili znatno poboljšani) za to poduzeće.
Inovacijske aktivnosti  jesu sve znanstvene, tehnološke, organizacijske, financijske i komercijalne mjere koje 
zaista dovode, ili bi trebale dovesti, do provedbe inovacija. Inovacijske aktivnosti također uključuju istraživa -
nje i razvoj koji nisu izravno povezani s razvojem određene inovacije.
Izvor:  OECD/Europske zajednice,  „Priručnik iz Osla: smjernice za prikupljanje i tumačenje podataka o inovacijama“, 2005.Okvir 2.02 
Kako bi riješio ovaj problem, EU teži postati gospodarstvo koje se temelji na zna -
nju te je usredotočeno na ambiciozna istraživanja i program inovacija. Strategija 
Europske unije jest „stvoriti okruženje koje potiče inovacije i olakšava pretvara -
nje dobrih ideja u proizvode i usluge koji će donijeti […] gospodarski rast i nova 
radna mjesta“.2 U okviru 2.  definiraju se inovacije koje su zaista ključni pokretač 
gospodarskog rasta i stvaranja radnih mjesta.
Interes politike EU-a premješta se na inovacije
03 
Nesposobnost Europe da izume pretvori u robu i usluge koje se mogu prodati 
potaknula je EU da preispita svoje politike u pogledu istraživanja. Javne politike 
EU-a tradicionalno su se usredotočivale na osnovno istraživanje3, koje je više 
potaknuto znatiželjom nego mogućom primjenom na tržištu. Temeljna pret -
postavka bila je da bi osnovno istraživanje potaknulo primijenjeno istraživanje, 
koje bi pak dovelo do inovacija i komercijalizacije. Međutim, te su politike često 
zanemarivale kapacitet tržišta za usvajanje i potrebu za potporom inovacijama 
koju zahtijeva privatni sektor.3 Glavni korisnici u okviru 
prethodnih europskih okvirnih 
programa za istraživanja 
i inovacije bili su istraživači 
izvan poslovnog sektora 
(privremena evaluacija 
Sedmoga okvirnog 
programa – izvješće stručne 
skupine od 
12. studenoga 2012.).
12 Uvod 
4 Zajedničke tehnološke 
inicijative uvedene su radi 
boljeg rješavanja potreba 
industrije u predviđenim 
područjima istraživanja. To su 
neovisna tijela EU-a u kojima 
sudjeluje industrijski sektor te, 
u nekim slučajevima, države 
članice.
5 Instrument za financiranje na 
temelju podjele rizika 
pokrenut je kako bi se olakšao 
pristup financiranju dugova za 
istraživače, posebno za 
ulaganja većeg rizika 
u istraživanje, tehnološki 
razvoj i inovacije.
6 Instrument za brzo rastuće 
i inovativne MSP-ove u okviru 
programa konkurentnosti 
i inovacija pruža rizični kapital 
za inovativne MSP-ove 
i MSP-ove koji brzo rastu.
7 Nedovoljna predanost 
poduzeća izdacima za 
istraživanje i razvoj često se 
navodi kao razlog zašto 
uspješnost EU-a nije 
zadovoljavajuća. Prema 
podatcima Eurostata, 
istraživanje i razvoj koji se 
provode u poduzetničkom 
sektoru bili su jednaki iznosu 
od 1,30 % BDP-a 28 država 
članica EU-a 2012. godine, dok 
su u Japanu iznosili 2,49 % 
(podatci za 2010. ), a u 
Sjedinjenim Američkim 
Državama 1,83 % (podatci za 
2011.).04 
Europska komisija stavila je veći naglasak na kraj inovacijskog ciklusa u cilju 
donošenja rezultata istraživanja na tržište. Za razliku od programa koji su mu 
prethodili, programom Obzor 2020. (trenutačni okvirni program za istraživanja 
i inovacije) izričito se financiraju inovacije. Novi javni instrumenti EU-a kao što 
su javno-privatna partnerstva (npr. ZTI-jevi4), programi zajmova i jamstava (npr. 
RSFF5) te poduzetnički kapital (npr. GIF6) uvedeni su radi jačanja europskih inova -
cija i dodatnog poticanja sudjelovanja poduzeća u inovacijskim aktivnostima7.
05 
Međutim, te su inovativne inicijative EU-a nedovoljno vodile računa o vezama 
između glavnih dionika uključenih u trokut znanja, interakciju između istraživa -
nja, obrazovanja i inovacija (vidjeti sliku 1. ). Gospodarski rast temelji se na širem 
„sustavu znanja i inovacija“ koji dobro funkcionira i u kojemu je ključna produk -
tivna interakcija između svih inovacijskih aktera. Bolje razumijevanje tih veza 
u trokutu znanja potaknulo je razvoj novoga javnog programa osmišljenog kako 
bi podržao cijeli inovacijski ekosustav. Slika 1.Trokut znanja
Inovacije
Obrazovanje IstraživanjeNova tržišta
Nove vještine Novo znanje
Izvor : Sud.
13 Uvod 
8 COM(2005) 24 završna verzija 
od 2. veljače 2005. 
„Zajedničkim radom do rasta 
i zaposlenja. Novi početak za 
Lisabonsku strategiju“.
9 Odluka (EU)
br. 1312/2013 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
11. prosinca 2013. o Strateškom 
inovacijskom programu 
Europskog instituta za 
inovacije i tehnologiju (EIT): 
doprinos EIT-a inovativnijoj 
Europi (SL L 347, 20.12.2013., 
str. 892.).
10 Članak 3. Uredbe (EU) 
br. 1292/2013 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
11. prosinca 2013. o izmjeni 
Uredbe (EZ) 
br. 294/2008 o osnivanju 
Europskog instituta za 
inovacije i tehnologiju 
(SL L 347, 20.12.2013., str. 174.).
11 Program Obzor 2020. osnovan 
je Uredbom (EU)
br. 1291/2013 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
11. prosinca 2013. (SL L 347, 
20.12.2013., str. 104.). 
Obzor 2020. nasljednik je 
programa OP7 te je 
namijenjen za razdoblje 
2014.–2020. s proračunom od 
77 milijardi  eura.06 
Komisija je predstavila „inovacijsku strategiju širokog opsega za EU čiji je cilj pre -
nijeti ulaganja u znanje u proizvode i usluge“ te predložila stvaranje posebnog 
tijela koje bi „privuklo najbolje umove, ideje i društva iz cijelog svijeta8“: Europski 
institut za inovacije i tehnologiju (EIT) nastao je 2008. godine.
Izvorni logotip EIT-a
Europski institut za inovacije i tehnologiju
Misija i cilj EIT-a
07 
EIT želi premostiti jaz između sveučilišta usmjerenih na istraživanja i društa -
va usmjerenih na tržište. EIT-ov koncept integriranog pristupa trokutu znanja 
jedinstven je način na koji se javnim programom EU-a mogu promicati inovacije 
i poduzetništvo. Osim toga, izričiti je cilj EIT-a jasno se usredotočiti na opipljive 
rezultate i konkretnu korist za društvo pretvaranjem „rezultata istraživanja u proi -
zvode i usluge visoke vrijednosti“9.
08 
S proračunom od više od 300 milijuna eura za razdoblje 2008.–2013. i 2,7 mili -
jardi eura koje su izvorno trebale biti namijenjene za razdoblje 2014.–2020., EIT 
ima važnu ulogu u strategiji Europa 2020. jer pridonosi „održivom europskom 
ekonomskom rastu i konkurentnosti osnaživanjem inovacijskog kapaciteta država 
članica i Unije radi rješavanja velikih problema s kojima se suočava europsko 
društvo. To će postići promicanjem sinergija i suradnje i integracijom najviših 
standarda visokog obrazovanja, istraživanja i inovacija, među ostalim poticanjem 
poduzetništva.“10. EIT je sad uključen u postojeći okvirni program za istraživanja 
i inovacije, Obzor 2020.11.
14 Uvod 
Kako EIT funkcionira?
09 
EIT funkcionira kao decentralizirano tijelo EU-a pod nadzorom GU-a za obrazo -
vanje i kulturu Europske komisije. Njegovo se sjedište nalazi u Budimpešti (EIT 
HQ). EIT nije istraživački centar te ne pridonosi izravno financiranju pojedinačnih 
projekata. On umjesto toga osigurava bespovratna sredstva Zajednicama znanja 
i inovacija (ZZI-jevi), strukturiranim partnerstvima postojećih poduzeća, instituta 
za istraživanja i sveučilišta (partneri ZZI-jeva). ZZI-jevi su temelj aktivnosti EIT-a 
te su glavno sredstvo s pomoću kojega bi EIT trebao ostvariti svoje ciljeve (vidjeti 
sliku 2.  s pregledom modela EIT-a).Slika 2.Pregled modela EIT-a
Izvor:  Sud.
Poslovni plan
Izvješće o uspješnosti
euro
€ € €
Partneri ZZI-jeva surađuju u inovacijskim aktivnostima Partner ZZI-ja Partner ZZI-ja Partner ZZI-jaZZI
Mreža:
- poslovni svijet 
- istraživanje- obrazovanjeEIT
Budimpešta
15 Uvod 
10 
ZZI-jevi bi trebali osigurati da se vizija i politike EIT-a prenesu u djelotvorne 
aktivnosti. ZZI-jevi se odabiru s pomoću otvorenog poziva na temelju prioritetnih 
tema s velikim društvenim učinkom. EIT je odabrao pet ZZI-jeva za financijsku 
potporu – vidjeti sliku 3 . Za sklapanje ugovornih sporazuma s EIT-om svaki ZZI 
zastupa autonomna organizacija, pravni subjekt relevantnog ZZI-ja. Slika 3.Pet ZZI-jeva koje je EIT odabrao i financirao
Izvor:  Sud/EIT.
Pokrenuti 2015./uni00A0g.Pokrenuti 2010./uni00A0g.
115Jačati konkurentnost, rast i privlačnost 
europskog sektora sirovina radikalnim 
inovacijama i poduzetništvomEIT Raw Materials
(Sirovine)209Ubrzati poduzetništvo i inovacije u zdravom življenju
i aktivnom starenju, pružajući najvećim talentima Europe 
nove mogućnosti i sredstva u korist svih građanaEIT Health (Zdravlje)242Postati vodeći pokretač inovacija i poduzetništva 
u području održive energijeKIC InnoEnergy
(ZZI za održivu energiju)209Inovatorima otvoriti mogućnosti za rješavanje problema klimatskih 
promjena i oblikovanje svjetskoga gospodarstvaClimate-KIC
(ZZI za klimatske promjene)115Poticati europsko vodstvo u pogledu inovacija u području IKT-a radi 
gospodarskog rasta i kvalitete životaEIT Digital
(Digitalne tehnologije)Broj partnera
ZZI-jaMisija ZZI
16 Uvod 
12 Naglasak na poslovnoj 
primjeni glavna je razlika od 
tradicionalnih kolaborativnih 
istraživačkih projekata, kao što 
su oni koji su se predlagali na 
otvorenim pozivima programa 
OP7.11 
U ugovoru EIT-a o dodjeli bespovratnih sredstava određuje se najveći godišnji 
financijski doprinos i portfelj aktivnosti koje ZZI treba poduzeti u kalendarskoj 
godini za koju su sredstva odobrena. Planirani portfelj svih aktivnosti ZZI-ja mora 
biti uključen u poslovni plan ZZI-ja, koji se prilaže ugovoru o dodjeli bespovratnih 
sredstava. Te se aktivnosti ZZI-ja mogu dodatno podijeliti na četiri glavne linije 
djelovanja:
i. obrazovanje;
ii. inovacijski projekti;
iii. poduzetništvo;
iv. upravljanje i ostali operativni troškovi ZZI-ja.
12 
U okviru obrazovne linije djelovanja EIT financira aktivnosti obrazovanja i ospo -
sobljavanja na diplomskoj i doktorskoj razini, s posebnim naglaskom na ostvari -
vanje poduzetničkih i inovacijskih vještina. U okviru druge linije djelovanja, pro -
jekte koji se temelje na inovacijama provodi konzorcij partnera ZZI-jeva koji su 
odabrani preko unutarnjeg poziva koji organizira i kojim upravlja pravni subjekt 
ZZI-ja. Cilj je premostiti inovacijski jaz između istraživanja i tržišta financiranjem 
projekata povezanih s aktivnostima poslovnog razvoja12. Poduzetničkom linijom 
djelovanja želi se potaknuti osnivanje poduzeća s pomoću inkubatora i ubrzati 
razvoj poduzeća s pomoću financijske i tehničke potpore rastu novoosnovanih 
poduzeća. Jedan je od glavnih ciljeva te linije djelovanja smanjiti vrijeme potreb -
no za izlazak na tržište za nova poduzeća s pomoću oglednih radnji kojima se 
potiču laboratoriji za ispitivanje iskustva i tržišne studije.
13 
Četvrtom linijom djelovanja obuhvaćaju se troškovi povezani s upravljanjem 
ZZI-jem i njegovim kolokacijskim centrima. Svaki ZZI ima regionalne kolokacijske 
centre diljem EU-a (vidjeti prilog I. ). To su prostori za sastajanje uživo i zajednički 
rad, a zamišljeno je da se u njima inovacije ostvaruju lokalno.
17
 Opseg revizije  
i revizijski pristup
13 Smješteni su u Grenobleu (KIC 
InnoEnergy), Londonu 
(Climate-KIC i EIT Digital) 
i Stockholmu (EIT Digital i KIC 
InnoEnergy).
14 ZZI-jevi su pružili valjane 
adrese e-pošte samo za 
298 partnera ZZI-jeva (od njih 
546), od kojih je 113 u cijelosti 
odgovorilo na pitanja u anketi, 
što predstavlja stopu odaziva 
od 38 %.14 
Cilj revizije Suda bio je procijeniti je li EIT djelotvoran instrument za poticanje 
inovacija u EU-u. Posebno su ispitivani razlozi, izrada i provedba EIT-a kako bi se 
procijenilo je li ovaj novi instrument na pravom putu da postigne svoj opći cilj 
poticanja inovacija u EU-u integriranjem trokuta znanja.
15 
Revizija je provedena od prosinca 2014. do lipnja 2015. i obuhvatila je aktivno -
sti ZZI-jeva i EIT-a u razdoblju 2010.–2014. EIT je pokrenuo nekoliko inicijativa 
2015. godine i one su opisane u odlomcima 96.–103. Sastali smo se s predstavnici -
ma sljedećih subjekata:
 ο GU za obrazovanje i kulturu Europske komisije;
 ο središnji ured EIT-a;
 ο tri pravna subjekta ZZI-ja;
 ο sedam partnera ZZI-jeva;
 ο pet kolokacijskih centara13.
16 
Partneri ZZI-ja odabrani su na temelju važnosti koju imaju financijska sredstva 
EIT-a koja su primili. Drugi se kriterij primjenjivao kako bi se osiguralo da su uzor -
kovani partneri ZZI-ja obuhvatili sve ZZI-jeve osnovane 2010. godine i sve vrste 
organizacija koje predstavljaju tri stranice trokuta znanja (tj. sveučilišta, institute 
za istraživanja i poduzeća). Na temelju uzorka revidirane su i aktivnosti ZZI-ja koje 
je financirao EIT.
17 
Revizijski pristup nadopunili su sljedeći elementi:
 ο anketa na internetu radi prikupljanja stajališta partnera ZZI-jeva14;
 ο kvantitativna analiza troškova koje su ZZI-jevi prijavili za razdoblje 
2010.–2014.;
 ο pregled akademske literature o inovacijama i EIT-u;
 ο analiza inicijativa koje su EIT i Komisija poduzeli tijekom naše revizije i nakon 
nje.
18 
Prije revizije bio je organiziran panel ključnih dionika radi boljeg razumijevanja 
izazova s kojima se EIT mora suočiti. Kao izvor informacija također su se upotre -
bljavali podatci i zaključci godišnje revizije računovodstvene dokumentacije koju 
je proveo Sud.
18
 Opažanja
EIT se temelji na valjanim razlozima
19 
Dionici i većina partnera ZZI-jeva koji su odgovorili na anketu smatraju da su ovo 
glavne prepreke inovacijama (redoslijedom važnosti za sudionike u anketi (vidjeti 
sliku 4. ):Slika 4.Glavne prepreke inovacijama prema mišljenju sudionika
Izvor:  Sud.64 %77 %79 %83 %90 %Postotak ispitanika koji se slažu 
Sektor visokog obrazovanja i privatni sektor ne 
ulažu dovoljno u inovativne aktivnosti Ograničena uključenost poslovnog svijeta
u razvoj obrazovnih programa koji se nude
u visokom obrazovanju Težak pristup /f_inancijskim sredstvima Pritisak da se odmah ostvari /f_inancijska dobit Administrativne i pravne prepreke 
100 % 80 % 60 % 40 % 20 % 0 %
20 
Ostale prijavljene prepreke inovacijama u EU-u jesu sljedeće: previše različitih 
mehanizama javnog financiranja sa svojim pravilima koja oslabljuju ukupnu 
učinkovitost programa javne potpore; previše fragmentacije istraživačkog truda 
diljem EU-a koja dovodi do skupih udvostručavanja; nedostatak zajedničkih stra -
tegija i/ili sinergija u programima EU-a s drugim EU-ovim, nacionalnim i lokalnim 
programima kojima se podržavaju inovacije; postojanje različitih pravnih sustava 
na nacionalnoj razini ograničava prekogranične inovacije; nedostatak djelotvor -
noga unutarnjeg tržišta EU-a, što povećava težinu komercijalizacije novih proi -
zvoda/usluga u ostalim zemljama EU-a.
19 Opažanja 
21 
Gotovo 80 % ispitanika složilo se da javni programi kojima se podržavaju ino -
vacije nisu dovoljno usmjereni na tržišne primjene. To je mišljenje potvrđeno 
i tijekom intervjua. Prema mišljenju 66 % ispitanika ankete, ciljevi EIT-a važni su 
za uklanjanje glavnih prepreka inovacijama u Europi – vidjeti prilog II.  s ciljevima 
EIT-a. Sve osobe koje su bile uključene u savjetovanje potvrdile su razloge i potre -
bu da se uspostavi novi instrument EU-a (EIT) koji bi se razlikovao od prethodnih.
22 
Tržišni nedostatci koje EIT želi riješiti (vidjeti sliku 5. ) jesu strukturni nedostatci 
koji sprečavaju inovacije i tako otežavaju gospodarski rast i stvaranje radnih mje -
sta. U poduzetničkoj kulturi nema dovoljno razvoja. Nedostatak komercijalizacije 
rezultata i niska razina suradnje između sveučilišta usmjerenih na istraživanje 
i društava usmjerenih na tržište često se navode kao glavni razlozi zaostajanja 
EU-a kad je riječ o inovacijskoj uspješnosti. Visoko obrazovanje nije se dovoljno 
usredotočilo na poticanje inovatora i poduzetnika. Postoji potreba da visoko ob -
razovanje uvrsti inovacijske i poduzetničke vještine u obrazovne programe. Slika 5.Nedostatci tržišta koje EIT želi riješiti
Izvor:  Sud.Loše privlačenje/
zadržavanje
talenata Rezultati 
istraživanja nisu 
preneseni na tržišta 
Niska razina resursa, 
uključujući ljudske 
resurse Nedostatna dokumentacija 
istraživanja u pogledu 
stvaranja društvene ili 
gospodarske vrijednosti 
Premalo privatnih 
ulaganja
u istraživanja i razvojNedostatak 
poduzetničke 
kulture Prepreke 
suradnji
u trokutu 
znanjaSTRUKTURNI NEDOSTATCI Nemogućnost stvaranja novih usluga, proizvoda i postupakaSlab gospodarski rast i stvaranje radnih mjesta 
20 Opažanja 
15 Tijekom razdoblja 2010.–2014. 
linija djelovanja inovacijskih 
projekata činila je 42 % 
troškova EIT-ovih financiranih 
aktivnosti, poduzetništvo 
22 %, obrazovanje 14 %, 
a ostali troškovi 22 % (vidjeti 
odlomke 11.–13.). Potrebno je 
napomenuti da postoji znatno 
odstupanje u metodologijama 
ZZI-jeva pri mjerenju ostalih 
troškova koje uglavnom čine 
administrativni i neizravni 
troškovi.23 
Stoga EIT želi dati prednost prijenosu svojih aktivnosti u visokom obrazovanju, 
istraživanju i inovacijama u poslovni kontekst i njihovoj tržišnoj primjeni. No, iako 
se EIT-ov koncept temelji na valjanim razlozima, njime se tek mora postići željeni 
učinak.
Neki od ključnih elemenata nisu primjereno osmišljeni
24 
EIT je izvorno bio zamišljen kao inovativan javni program. Modelom EIT-a uvede -
ne su posebne značajke koje se ne mogu naći ni u jednom drugom instrumentu 
EU-a kojim se potiču inovacije. Primjerice, njegova sposobnost da podrži cijeli 
inovacijski ekosustav od obrazovanja do novih poduzeća preko projekata teme -
ljenih na inovacijama kojima upravlja više partnera ZZI-jeva jedinstvena je značaj -
ka. Autonomija koju ZZI-jevi dobivaju još je jedna od značajki modela EIT-a koju 
njegovi partneri posebno cijene. Međutim, neki ključni elementi modela EIT-a 
nisu osmišljeni na odgovarajući način kako bi se osiguralo da je to djelotvoran 
i inovativan javni program.
Trokut znanja ne odražava se prikladno na razini Komisije
25 
Početni poriv da se osnuje EIT zasnivao se na pretpostavci da je najslabija karika 
u integraciji trokuta znanja sektor visokog obrazovanja. Stoga je odgovornost za 
EIT preuzeo GU za obrazovanje i kulturu, koji ima mnogo iskustva s obrazovnim 
programima. GU za obrazovanje i kulturu preuzeo je, dakle, vodeću ulogu u Ko -
misiji, primjerice kao njezin promatrač u Upravnom odboru EIT-a.
26 
Inovacijske i poduzetničke linije djelovanja kojima se trenutačno obuhvaća većina 
financiranja EIT-a moraju imati izravno dostupno stručno znanje15. Kako bi to 
napravio, EIT bi trebao imati izravan kontakt s GU-om za istraživanje i inovacije 
te GU-om za unutarnje tržište, industriju, poduzetništvo i MSP-ove. GU za istra -
živanje i inovacije ima vrijedno iskustvo u upravljanju projektima istraživanja 
i inovacija, a GU za unutarnje tržište, industriju, poduzetništvo i MSP-ove stručan 
je u osnivanju novih poduzeća. Međutim, ti GU-ovi nemaju odjele zadužene za pi -
tanja u vezi s EIT-om i Sud je našao malo dokaza o njihovoj aktivnoj uključenosti.
21 Opažanja 
Koncept financiranja temeljenog na komplementarnim 
aktivnostima koji primjenjuje EIT nije dobro definiran
27 
Inovacijske aktivnosti kojima se bave partneri ZZI-jeva podijeljene su u dvije 
kategorije:
(a) aktivnosti koje do 100 % financira EIT;
(b) komplementarne aktivnosti ZZI-jeva koje ne financira EIT.
Razlika između tih dviju vrsta aktivnosti ključna je za model financiranja EIT-a jer 
određuje gornju granicu doprinosa EIT-a. Financiranjem koje pruža EIT može se obu -
hvatiti najviše 25 % ukupnih troškova ZZI-ja (tj. zbroj troškova aktivnosti koje financira 
EIT i onih koje ne financira EIT – ovaj složeni model nalazi se na slici 6. ).Slika 6.EIT-ov model financiranja
Izvor:  Sud.Aktivnosti FinanciranjeAktivnosti koje /f_inancira EIT Komplementarne aktivnosti ZZI-ja 
Najviše 25 % Najmanje 75 %
Financiranje
sredstvima EIT-a
(najviše/uni00A025/uni00A0% svih troškova)SuﬁnanciranjeKomplementarno ﬁnanciranje
(uklj. ostalo /f_inanciranje iz EU-a)
Financiranje koje ne osigurava EIT
(najmanje/uni00A075/uni00A0% svih troškova)
Proračun ZZI-jaAktivnosti ZZI-ja
22 Opažanja 
28 
U razdoblju 2010.–2014. EIT je trima ZZI-jevima osigurao 460 milijuna eura. To je 
pomoglo u financiranju inovacijskih aktivnosti koje su iznosile 540 milijuna eura. 
Komplementarne aktivnosti ZZI-jeva procijenjene su na 2 043 milijuna eura (od 
čega su 10 % financirali programi EU-a koji nisu EIT, primjerice kolaborativni 
projekti programa OP7, sheme financiranja ERC-a, projekti zajedničkih tehnološ -
kih inicijativa itd., a 23 % drugi nacionalni ili regionalni javni programi) – vidjeti 
sliku 7 .Slika 7.Doprinos EIT-a aktivnostima ZZI-jeva u razdoblju 
2010.–2014.
Izvor:  EIT.
Aktivnosti koje je ﬁnancirao EIT
540 milijuna eura
(21 %)
Komplementarne aktivnosti ZZI-jeva 
2 043 milijuna eura (79 %)Uloženo460 milijuna euraDoprinos EIT-a (2010.–2014.)
23 Opažanja 
16 Provjere i revizije provode EIT, 
privatni vanjski revizori i Sud.29 
Komplementarne aktivnosti ZZI-jeva bile su loše definirane. Manjak jasnih defini -
cija uzrokovao je operativne teškoće za partnere ZZI-jeva koji su imali drugačije 
viđenje od EIT-a o tome što se može prijaviti kao komplementarna aktivnost 
ZZI-jeva i kako je prijaviti. Godine 2012. jedan je ZZI spomenuo to pitanje u svo -
jem izvješću o uspješnosti: „čekanje definicije komplementarnog financiranja 
uzrokuje probleme za potpunu angažiranost nekih partnera i potpunu prijavu 
komplementarne opskrbe koju zaista osiguravaju“.
30 
Komplementarne aktivnosti ZZI-jeva nisu bile zakonski definirane sve dok ZZI-je -
vi i EIT nisu potpisali ugovore o dodjeli bespovratnih sredstava za 2014. godinu 
na početku četvrte godine djelovanja ZZI-jeva. Međutim, ni ta definicija nije bila 
od pomoći jer se komplementarne aktivnosti opisuju samo kao „aktivnosti […] 
koje obavljaju […] partneri ZZI-jeva […] koji su ponajprije usmjereni na aktivno -
sti koje [ZZI mora obaviti kako bi ostvario svoju misiju]“. U EIT-ovu dokumentu 
sa smjernicama iz 2014. godine pod nazivom „Načela za financiranje, praćenje 
i vrednovanje aktivnosti ZZI-jeva“ određeno je da takve aktivnosti moraju imati 
„jasnu vezu s najmanje jednom [aktivnošću koju financira EIT], a ne da EIT finan -
cira njih“. U dokumentu se također navodi da troškovi tih aktivnosti moraju biti 
„razmjerni trošku [aktivnosti koje financira EIT] i/ili očekivanom učinku u unapre -
đivanju misije ZZI-ja“.
31 
EIT je uveo načelo proporcionalnosti radi rješavanja problema i sprečavanja 
pojavljivanja uvećanih komplementarnih aktivnosti ZZI-jeva. Ipak, procjenjivanje 
toga poštuje li se kriterij „razmjernosti“ za posebnu komplementarnu aktivnost 
ZZI-jeva i dalje je izazov jer nisu izdane nikakve dodatne smjernice, a EIT nije 
uspostavio nikakve posebne mehanizme za sustavno provjeravanje proporcional -
nosti. Kao posljedica toga, EIT tijekom svojeg pregleda komplementarnih aktiv -
nosti ZZI-jeva za razdoblje 2010.–2014. nije odbio nikakve troškove zbog njihove 
„nerazmjernosti“.
32 
Kriteriji prema kojima je potrebna „jasna veza“ i „razmjernost“ mogu se tumačiti 
na različite načine. To je dovelo do nesigurnosti između partnera ZZI-jeva, EIT-a 
i subjekata koji provjeravaju troškovnike16 u pogledu toga trebaju li se povezani 
troškovi prihvatiti u izračunu najvećeg doprinosa EIT-a (vidjeti primjere u  okvi -
ru 3. ). To utječe na partnere ZZI-jeva jer odbačeni troškovi dovode do smanjenja 
EIT-ova financijskog doprinosa.
24 Opažanja 
17 „Česta pitanja o ZZI-jevima“ – 
EIT (2010.).Primjer komplementarne aktivnosti ZZI-jeva koja nema ni „jasnu vezu“ 
s aktivnošću koju financira EIT
Jedan je od partnera ZZI-jeva prijavio 2013. godine jednu komplementarnu aktivnost ZZI-jeva procijenjenu 
na 188 milijuna eura. Prema financijskom izvješću, ta je aktivnost povezana s inovacijskim projektom vrijed -
nim 4,5 milijuna eura koji je financirao EIT – omjer troškova koji se podrazumijevaju iznosi 42:1. Sam iznos te 
komplementarne aktivnosti ZZI-jeva bio bi dovoljan za potporu cjelokupnom doprinosu EIT-a za 2013. godinu 
dotičnom ZZI-ju. Kako bi se opravdala veza, podnesen je kratak dokument u kojemu se objašnjava da je par -
tner uključen u mnoge aktivnosti ZZI-jeva, uključujući programe obrazovanja i osnivanja poduzeća.
Međutim, ne postoje uvjerljivi dokazi o „jasnoj vezi“ između svrhe nastalih troškova u iznosu od 188 miliju -
na eura i inovacijskog projekta procijenjenog na 4,5 milijuna eura koji su izveli ostali partneri ZZI-ja.Okvir 3.
33 
Komplementarne aktivnosti ZZI-jeva nisu ključne za postizanje ciljeva EIT-a: samo 
su aktivnosti koje financira EIT „one aktivnosti koje ZZI čine ZZI-jem“17. Svrha je 
bespovratnih sredstava financirati aktivnosti koje financira EIT, a ne 25 % uku -
pnih troškova ZZI-ja. Izuzimanje komplementarnih aktivnosti ZZI-jeva kao uvjeta 
financiranja ne bi utjecalo na ishod: ZZI-jevi bi i dalje obavljali aktivnosti koje 
financira EIT.
Navodni učinak financijske poluge nije dokazan ni vjerojatan
34 
Uključivanje komplementarnih aktivnosti ZZI-jeva u EIT-ov model financiranja 
upotrebljava se kako bi se prikazao njegov učinak financijske poluge. U programu 
Obzor 2020. navodi se da će se „[p]ristup EIT-a financiranju čvrsto […] temeljiti na 
snažnom učinku poluge […]“. U godišnjem izvješću EIT-a za 2013. godinu navodi 
se sljedeće: „faktor poluge od četiri: više od 80 % ukupnog proračuna ZZI-ja do -
lazi iz vanjskih izvora, a svaki euro uložen iz proračuna EU-a potiče veće ulaganje 
iz drugog izvora“. Godine 2013. Komisija je kao pokazatelj uspješnosti prijavila 
„poboljšani učinak poluge EIT-a na privatne i ostale javne izvore financija“.
25 Opažanja 
Učinak financijske poluge ne može nastati iz retroaktivne aktivnosti
Partner ZZI-ja može prijaviti troškove nastale u okviru prethodnog zajedničkog projekta EU-a za razdoblje 
2010.–2013. godine kao aktivnost ZZI-jeva koja je komplementarna aktivnosti koju financira EIT i koja se događa 
2014. godine. No, odluka o preuzimanju projekta OP7 2010. godine nije ovisila o odobrenju EIT-a iz 2014. godine 
da financira povezane aktivnosti: stoga nema učinka financijske poluge u ovom posebnom slučaju.
Primjeri komplementarnih aktivnosti ZZI-jeva koje nisu dodatne
Partneri ZZI-jeva prijavili su trošak studenata koji ne dolaze s EIT-a, a koji pohađaju tečajeve u kojima sudjeluju 
studenti EIT-a kao komplementarnu aktivnost ZZI-jeva. Taj trošak nije dodatan jer su ti tečajevi dio standar -
dnoga obrazovnog programa sveučilišta.Okvir 4. Okvir 5.35 
Navodni faktor poluge EIT-a od četiri temelji se na pretpostavci da su sve kom -
plementarne aktivnosti ZZI-jeva koje su prijavili partneri ZZI-jeva dodatne, tj. 
da ih je potaknula intervencija EIT-a. Ta je hipoteza nerealna jer je EIT dopustio 
ZZI-jevima da retroaktivno prijave komplementarne aktivnosti ZZI-jeva: troškovi 
prethodne komplementarne aktivnosti ZZI-ja mogu se prijaviti u tekućoj godini 
u kojoj se izvješćuje o povezanoj aktivnosti koju financira EIT.
36 
Te retroaktivne komplementarne aktivnosti ZZI-jeva nisu dodatne jer su ih obav -
ljali partneri ZZI-jeva bez potpore EIT-a (vidjeti primjere u  okviru 4. ). Retroaktiv -
ne komplementarne aktivnosti ZZI-jeva iznose 450 milijuna eura (22 %) ukupnih 
komplementarnih aktivnosti ZZI-jeva prijavljenih u razdoblju 2010.–2014.
37 
Nadalje, partneri ZZI-jeva uglavnom pridonose proračunu ZZI-jeva „u naravi“, 
a ne u gotovini: stoga je visok inherentni rizik od toga da partneri ZZI-jeva rade 
što bi ionako radili (mrtvi teret) te da je prijavljivanje troškova doprinos komple -
mentarnih aktivnosti ZZI-jeva EIT-u. Partneri ZZI-jeva i tri pravna subjekta ZZI-ja 
koji su intervjuirani tijekom ove revizije potvrdili su da većina komplementarnih 
aktivnosti ZZI-ja nije dodatna: one bi se obavljale i bez postojanja EIT-a. Naš 
pregled svake komplementarne aktivnosti ZZI-jeva vrednije od 2  milijuna  eura 
potvrdio je tu izjavu.
26 Opažanja 
18 U članku 6.2. izmijenjene 
osnivačke uredbe EIT-a navodi 
se sljedeće: „ZZI-ovi imaju 
značajnu ukupnu autonomiju 
da definiraju svoju unutarnju 
organizaciju i sastav, kao i svoj 
precizan plan i metode rada. 
ZZI-ovi posebno […] razvijaju 
strategije financijske 
održivosti.“
19 U članku 7.b izmijenjene 
osnivačke uredbe EIT-a navodi 
se sljedeće: „[…] ZZI obično 
ima vremenski okvir od sedam 
do petnaest godina.“
20 EIT je o tome izričito izvijestio 
ZZI-jeve 2015. godine.Malo je vjerojatno da će ZZI-jevi postići financijsku održivost
38 
ZZI-jevi moraju razviti strategije kako bi postali financijski održivi18, iako taj cilj 
dugoročno nije u skladu s očekivanim vijekom trajanja ZZI-ja (od sedam do pet -
naest godina) kako je opisano u osnivačkoj uredbi EIT-a19. Zbog te se zakonodav -
ne nedosljednosti obično smatra20 da bi financijski doprinos EIT-a trebao prestati, 
u načelu, nakon najviše petnaest godina, ali bi ZZI-jevi trebali nastaviti postojati.
39 
Ispitani partneri ZZI-jeva i tri pravna subjekta ZZI-jeva naveli su da je malo vje -
rojatno da će ZZI-jevi postati financijski neovisni nakon petnaest godina. U raz -
doblju 2010.–2014. samo je jedan ZZI prijavio ikakav dohodak (400 000 eura), dok 
je EIT uložio više od 460 milijuna eura u ZZI-jeve. Dvije trećine ispitanika u anketi 
Suda ne smatraju da će ZZI-jevi dugoročno postati financijski neovisni.
Zaklada EIT-a (ZEIT) nije privukla dodatna sredstva
40 
U godišnjem izvješću EIT-a za 2010. godinu najavljeno je stvaranje ZEIT-a, koji 
će se „upotrebljavati kao instrument za privlačenje i usmjeravanje sredstava za 
aktivnosti EIT-a koje nisu obuhvaćene okvirom njegova uobičajenog financiranja 
(…). Na taj će način Zaklada imati ključnu ulogu u očuvanju financijske održivosti 
i autonomije EIT-a te poboljšavanju njegova društvenog dosega.“ Zaklada nije 
privukla nikakva značajna financijska sredstva te je ugašena 2014. godine.
Godišnjim postupkom dodjele bespovratnih sredstava 
inovacijske se aktivnosti ne potiču na odgovarajući način
41 
Poslovni plan ZZI-jeva, priložen ugovoru o dodjeli bespovratnih sredstava, sve -
obuhvatan je dokument kojim se određuje odabir, opis i upravljanje ZZI-jevim 
portfeljem planiranih aktivnosti za kalendarsku godinu. EIT izdaje smjernice za 
objašnjavanje zahtjeva poslovnog plana u pogledu strukture, sadržaja i razine 
podrobnosti.
27 Opažanja 
42 
Poslovni plan ZZI-ja više je poput godišnjeg programa rada s velikim naglaskom 
na kratkoročno. Nacrt poslovnog plana za sljedeću godinu mora se predati EIT-u 
najkasnije na kraju rujna godine N-1 – vidjeti sliku 8.  radi vremenskog redosli -
jeda ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava i povezanoga poslovnog plana. 
Kako bi ZZI poštovao ovaj rok, partneri ZZI-jeva moraju utvrditi i procijeniti sve 
inovacijske aktivnosti koje žele obaviti sljedeće godine do kraja drugoga tromje -
sečja. Stoga partneri ZZI-jeva moraju barem 6 mjeseci unaprijed predvidjeti koje 
će točno inovacijske aktivnosti obavljati u sljedećoj kalendarskoj godini. U okviru 
linija djelovanja za inovacijske projekte potrebno je dodatno razdoblje od tri 
mjeseca za objavljivanje natječaja za projektne prijedloge. Međutim, tijekom go -
dine ZZI-jevi mogu izmijeniti poslovne planove kako bi uključili nove inovacijske 
projekte, što se službeno uređuje izmjenom godišnjeg ugovora o bespovratnim 
sredstvima. Slika 8.Vremenski okvir ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava, povezani poslovni 
plan ZZI-ja i procjena izvješća o uspješnosti ZZI-ja
Izvor:  EIT – „Načela za financiranje, praćenje i vrednovanje aktivnosti ZZI-jeva“.Godina 
N+1Godina NGodina 
N-1
KrajPočetakOdluka EIT-a
o iznosu ﬁnanciranja 
sredstvima EIT-a za 
godinu NPodnošenje 
prijedloga za PP 
ZZI-ja za godinu N1. tromjesečje 2. tromjesečje 3. tromjesečje 4. tromjesečje
Kriteriji EIT-a za 
ﬁnanciranje za 
godinu N
Ex/uni00A0post revizija izvješća ZZI-ja za godinu NProcjena izvješća ZZI-ja koju 
provodi EIT za godinu NPodnošenje 
izvješća ZZI-ja za 
godinu NProvedba PP-a ZZI-ja za godinu NSklapanje sporazuma
o dodjeli bespovratnih 
sredstava za godinu N
28 Opažanja 
21 Uredba (EU) 
br. 294/2008 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
11. ožujka 2008. o osnivanju 
Europskog instituta za 
inovacije i tehnologiju (SL L 97, 
9.4.2008., str. 1.).
22 O dijelu godišnjih 
bespovratnih sredstava 
odlučuje se preko natječaja 
između ZZI-jeva. 40 % 
ukupnoga doprinosa EIT-a za 
2015. godinu dodijeljeno je na 
taj način. Taj bi se udio trebao 
povećati tijekom godina.
Europski fond za strateška ulaganja (EFSU)23 i njegov učinak na proračun EIT-a
U studenome 2014. godine Europska je komisija pokrenula plan financiranja za Europu radi ponovnog potica -
nja rasta i ulaganja u EU-u. Predložila je stvaranje Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU), koji je osno -
van u okviru EIB-a i koji zajedno financiraju EU i EIB.
Uredbom o EFSU-u smanjen je doprinos EU-a EIT-u za 12 %, s 2 711 na 2 383 milijuna eura u sedmogodišnjem 
razdoblju 2014.–2020. Proračun EIT-a za 2016. godinu smanjit će se s 336 milijuna (kako je izvorno predviđeno 
u programu Obzor 2020.) na 285 milijuna eura (-15 %). To će dovesti do smanjivanja broja inovacijskih aktiv -
nosti koje financira EIT. Ovime se u kombinaciji s konkurentnim financiranjem stvara dodatna nesigurnost za 
ZZI-jeve, koji moraju odabirati projekte i izrađivati nacrte svojih poslovnih planova a da pritom nemaju nika -
kvu jasnu ideju o dostupnim financijskim sredstvima za sljedeću godinu ili sljedeće godine.
ZZI-jevi mogu ostvariti neizravnu korist od sredstava u okviru EFSU-a, čime će se nadoknaditi dio smanjenja 
proračuna EIT-a.
23 Mišljenje br. 4/2015 o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za strateška ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) 
br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 ( http://eca.europa.eu ).Okvir 6.43 
Strategija ZZI-ja trebala bi se „temelji[ti] na zajedničkom srednjoročnom i dugo -
ročnom planiranju inovacija, kako bi se ostvarili izazovi EIT-a […]“21. No, ugovo -
rom o dodjeli bespovratnih sredstava koji su potpisali EIT i pravni subjekt ZZI-ja 
samo se određuje financijski doprinos za jednu kalendarsku godinu. Stoga se fi -
nancijska sredstva EIT-a osiguravaju samo za pokrivanje troškova koji se prijavlju -
ju na godišnjoj osnovi. Financiranje ubuduće ovisi o dostupnosti proračuna EIT-a, 
koji je nesiguran zbog učinka uvođenja EFSU-a – vidjeti okvir 6.  – te o rezultatima 
financiranja na temelju natječaja između ZZI-jeva22.
44 
Iako Sud podržava financiranje na temelju natječaja, ovdje je riječ o problemu 
s vremenskim okvirom. Budući da o financiranju na temelju natječaja odlučuje 
Upravni odbor EIT-a na svojem sastanku u prosincu, rezultati u vezi s tim načinom 
financiranja nisu poznati prije kraja godine. To dovodi do nesigurnosti partnera 
ZZI-jeva jer se neki projekti stavljaju na čekanje dok ne bude jasno hoće li financi -
ranje biti dostupno.
29 Opažanja 
45 
Ta kratkoročna vizija u smislu operativnog i financijskog planiranja nije u skladu 
s rokom inovacijskih aktivnosti koje obavljaju ZZI-jevi. Svi partneri ZZI-jeva koje 
je Sud posjetio naveli su načelo jedne godine kao najveće ograničenje za dugo -
ročno poticanje inovacija.
46 
Obrazovna linija djelovanja uglavnom se sastoji od diplomskih i doktorskih pro -
grama. Diplomski program ima očekivani vremenski okvir od dvije godine, a dok -
torski četiri godine. Stoga je riskantno da partneri ZZI-jeva za visoko obrazovanje 
potpisuju višegodišnje ugovore sa studentima EIT-a jer postoji pravna nesigur -
nost u pogledu financijskih sredstava koje će primiti u nadolazećim godinama. To 
je pogotovo problematično za javne organizacije (uglavnom sveučilišta i institute 
za istraživanja) koji u okviru svojih nacionalnih zakonodavstava moraju primjenji -
vati stroge financijske propise.
47 
Postupak godišnje dodjele bespovratnih sredstava također je velika prepreka 
planiranju i usklađivanju višegodišnjih inovacijskih projekata u okviru inovacijske 
linije djelovanja. Neki ZZI-jevi sastavili su posebne aktivnosti posvećene dugo -
ročnijim projektima s financiranjem koje je uglavnom zajamčeno tijekom njihova 
vijeka trajanja (s postupkom privremene procjene radi utvrđivanja jesu li financi -
rani projekti održivi te je li vjerojatno da će imati komercijalni učinak – negativna 
privremena procjena zaustavila bi financiranje poduzeća). Međutim, budući da je 
financijski doprinos EIT-a određen samo za jednu godinu, partneri ZZI-jeva snose 
financijske rizike povezane s nadolazećim godinama: neki projekti ZZI-jeva mož -
da će se morati prekinuti ili napustiti zbog nedostatka financijskih sredstava.
48 
Nasuprot tomu, ugovori o bespovratnim sredstvima EU-a za zajedničke istraživač -
ke projekte potpisuju se za višegodišnja razdoblja; tako se, primjerice, bespovrat -
nim sredstvima u okviru programa Marie Sklodowska-Curie istraživačima nudi 
sigurno financiranje za razdoblja dulja od dvanaest mjeseci.
49 
U razdoblju 2011.–2014. ugovori o dodjeli bespovratnih sredstava potpisivali su se 
u prosjeku tri mjeseca nakon početka kalendarske godine. Potpisivanje ugovora 
o dodjeli bespovratnih sredstava odgođeno je do lipnja 2015. godine. Aktivnosti 
koje su ZZI-jevi obavljali nakon 1. siječnja neće biti obuhvaćene pravnim ugovo -
rom dok se ne potpiše novi godišnji ugovor o dodjeli bespovratnih sredstava. 
Kašnjenje s potpisivanjem uzrokuje prekid u inovacijskom postupku jer neki 
partneri ZZI-jeva ne žele poduzeti pravni i financijski rizik tako što će preuzeti 
sredstva prije potpisivanja ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava.
30 Opažanja 
24 Odluka br. 1312/2013.
KPU-ovi
Postoje tri vrste KPU-ova:
1. Temeljni KPU EIT-a : postoji šest temeljnih KPU-ova EIT-a: privlačnost obrazovnih programa; broj novih 
diplomiranih studenata; broj poslovnih ideja u pripremnoj fazi; broj osnovanih novih poduzeća ili izdvo -
jenih poduzetnika; prijenos/usvajanje znanja; novi ili poboljšani proizvodi/usluge/postupci stavljeni na 
tržište. Napredak prema tim KPU-ovima mjeri se za potrebe financiranja na temelju natječaja.
2. KPU specifičan za EIT  mjeri aktivnosti EIT-a prateći njegovu operativnu uspješnost koristeći se pokaza -
teljima kao što su rokovi za dovršenje ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava, izvješće o prihvaćanju 
i provođenju isplata, postotak formaliziranih postupaka i razina zadovoljstva EIT-om.
3. KPU specifičan za ZZI  razvija sam ZZI.Okvir 7.50 
Kašnjenje s potpisivanjem godišnjih ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava 
uzrokuje i to da EIT kasni s isplatama predfinanciranja za ZZI-jeve, koje bi se tre -
bale izvršiti u roku od 30 dana nakon što ugovor o dodjeli bespovratnih sredstava 
stupi na snagu. Tek tada ZZI-jevi mogu podijeliti novac pojedinačnim partnerima. 
Stoga partneri moraju podmiriti sve troškove nastale prije toga. EIT će nadokna -
diti sve troškove koji premašuju iznos primljenih sredstava u okviru predfinanci -
ranja konačnom isplatom koju će izvršiti u drugoj polovici sljedeće godine.
Postojeći ključni pokazatelji uspješnosti nisu prikladni za 
djelotvorno praćenje
51 
Sukladno SIP-u24, EIT bi trebao „u suradnji s Komisijom i ZZI-ovima uspostaviti 
opsežan sustav za praćenje doprinosa EIT-a programu Obzor 2020., učinka EIT-a 
ostvarenog kroz vlastite aktivnosti i kroz aktivnosti ZZI-ja te rezultata ZZI-ja“. Taj 
se sustav još nije uspostavio.
52 
Temeljni KPU-ovi EIT-a (vidjeti okvir 7. ) nisu jasno definirani te nisu bili dosljedni 
tijekom vremena (definicija diplomiranih studenata, koncept prijenosa tehnolo -
gije i usvajanja znanja, pojam ideja u pripremnoj fazi itd.). U  okviru 8.  nalazi se 
primjer nejasne definicije KPU-ova. To čini izvješćivanje o uspješnosti složenim, 
posebno kad se definicije KPU-a mijenjaju usred kalendarske godine, što zahtije -
va retroaktivnu prilagodbu.
31 Opažanja 
25 Stavak 6.31. Praćenje napretka 
i ishoda – Vanjska evaluacija 
Europskog instituta za 
inovacije i tehnologiju – 
Okvirni ugovor o evaluaciji 
i povezanim uslugama (EAC 
03/06), svibanj 2011.
26 COM(2006) 77 završna verzija 
od 22. veljače 2006. „Provedba 
obnovljenog partnerstva za 
rast i radna mjesta. Razvoj 
vodećeg nositelja znanja: 
Europski institut za 
tehnologiju“.
27 „Komisija navodi pojedinosti 
svojega plana za Europski 
institut tehnologije“, 
priopćenje za tisak Europske 
komisije (IP/06/751), 
8. lipnja 2006.Nejasna definicija KPU-a za osnovana nova poduzeća
Kako bi novo poduzeće bilo priznato, ZZI mora pružiti „dokaz (npr. pismo namjere ili narudžba/faktura) kojim 
se dokazuje da je to novo poduzeće dobilo svojega prvog klijenta ili da postoji mogući prvi klijent ili neki dru -
gi dokument kojim se dokazuje da je to novo poduzeće počelo sa svojim komercijalnim poslovanjem“. Budući 
da je ovaj kriterij nejasan (što je točno „mogući prvi klijent?“), ZZI-jevi tumače ovaj propis na različite načine.Okvir 8.
53 
Teško je uspoređivati navedena tri ZZI-ja s pomoću tih temeljnih KPU-ova. Okol -
nosti kao što je veličina novoosnovanog poduzeća, trajanje tečaja itd. ne uzimaju 
se u obzir kod temeljnih KPU-ova. Osim toga, ZZI-jevi djeluju u različitim sekto -
rima s različitim razinama iskustva, više-manje otežavajući time osnivanje novih 
poduzeća, stavljanje poslovnih ideja u pripremnu fazu itd. Samo se kvantitativ -
nom analizom ne uzimaju u obzir različita okruženja u kojima ta tri ZZI-ja djeluju. 
Napredak u razvoju KPU-ova specifičnih za ZZI ograničen je.
54 
Nekoliko nedostataka koji su utvrđeni tijekom vanjske evaluacije 2011. godine još 
nije ispravljeno: temeljni pokazatelji i dalje su usmjereni na ulazne ili izlazne pro -
izvode, a ne na rezultate ili učinke, te na apsolutne vrijednosti, a ne na povećanje 
aktivnosti kao posljedicu djelovanja ZZI-jeva25 (vidjeti također odlomak 99.).
Ima prostora za poboljšanje sudjelovanja poslovnih 
subjekata
55 
Poslovna zajednica trebala bi biti intenzivno uključena na strateškoj i operativ -
noj razini kako bi EIT bio uspješan. Time bi se osiguralo da se aktivnosti ZZI-jeva 
temelje na tržišnim potrebama i da se dalje usmjeravaju u smjerovima koji su 
korisni za gospodarstvo i društvo26. Godine 2006. povjerenik za obrazovanje, 
osposobljavanje i kulturu istaknuo je važnost poslovne zajednice u prijedlogu: 
„Poduzeća će biti temeljni partneri na strateškoj i operativnoj razini Instituta“. 
Trgovačka društva će se izravno uključivati u aktivnosti istraživanja i obrazovanja, 
što će pridonijeti poticanju poduzetničkog načina razmišljanja među diplomira -
nim studentima i istraživačima27. Poduzeća će time imati ključnu ulogu u premo -
šćivanju razlika između istraživanja i inovacija.
32 Opažanja 
28 Poduzeća imaju nefinancijskih 
razloga za priključivanje 
ZZI-jevima, primjerice radi 
pristupa talentiranim 
studentima koji završavaju 
obrazovne programe 
s oznakom EIT-a.56 
Poslovni subjekti, koji čine 56 % partnera ZZI-jeva, primili su unatoč svojoj važ -
nosti tek 24 % financijske potpore EIT-a (vidjeti sliku 9. ). Iako razina financijskog 
doprinosa nije jedini pokazatelj sudjelovanja28, ima prostora za povećanje uklju -
čenosti poslovne zajednice u EIT i ZZI-jeve. U razdoblju 2010.–2014. samo su dva 
od 40 najvažnijih korisnika financiranja sredstvima EIT-a bila poduzeća. Slika 9.Podjela po vrsti organizacije u razdoblju 2010.–2014.
Izvor:  EIT.
kao % /f_inanciranja 
sredstvima EIT-a kao % partnera ZZI-jeva
 0 %10 %20 %30 %40 %50 %60 %
Ostali (nevladine 
organizacije, tijela 
lokalne vlasti…)Istraživački 
instituti SveučilištaKomercijalna 
trgovačka 
društva
33 Opažanja 
57 
Poslovni dionici izrazili su zabrinutost da se plan ZZI-jeva uglavnom temelji na 
potrebama visokog obrazovanja, a sveučilišta s kojima su obavljeni razgovori tije -
kom ove revizije izrazila su žaljenje što poslovna zajednica nije dovoljno uključe -
na u razvoj obrazovnih programa. Tijekom prve tri godine zajednički projekti koje 
su pokrenuli ZZI-jevi ili su obustavljeni ili nisu doveli do opipljivih rezultata jer se 
nisu dovoljno usmjerili na tržišnu primjenu. Jedan od uzroka takvom stanju bila 
je činjenica što se odabir tema za projekte financirane sredstvima EIT-a uglav -
nom temeljio na potrebama visokog obrazovanja, a ne na potrebama poslovne 
zajednice. U međuvremenu su ZZI-jevi ispravili tu pogrešku time što se jamči da 
bi projekti koji se financiraju sredstvima EIT-a trebali dovesti do moguće tržišne 
primjene i tako stvarati buduće prihode.
Modelom EIT-a ne utvrđuju se u dovoljnoj mjeri ciljne 
vrijednosti za podupiranje malih i srednjih poduzetnika 
(MSP-ova)
58 
MSP-ovi su često spretniji i bolji u razvijanju i primjeni novih tehnologija nego 
što su to velike organizacije. U mnogim politikama EU-a priznaje se važna uloga 
koju imaju MSP-ovi. Iako program Obzor 2020. sadržava posebni cilj da se najma -
nje 20 % proračuna tog programa dodijeli MSP-ovima, EIT si u tom pogledu nije 
postavio nikakvu ciljnu vrijednost.
59 
Unatoč tomu što su ispitanici u anketi ocijenili „promicanje i poticanje sudje -
lovanja MSP-ova u inovacijskim aktivnostima“ kao treći cilj po važnosti koji bi 
EIT trebao postići kako bi potaknuo inovacije u Europi, EIT nije proveo poseb -
ne mjere za uspješnije podupiranje postojećih MSP-ova osim mjera utvrđenih 
u drugim programima EU-a. Dok se novoosnovana poduzeća podupiru u okviru 
poduzetničkih inkubatora ZZI-jeva, postojeći MSP-ovi s velikim potencijalom 
rasta susreću se s velikim poteškoćama kako bi potpuno iskoristili podršku koju 
nudi EIT. Sudjelovanje MSP-ova u aktivnostima projekata usmjerenih na inovacije 
posebice je ograničeno.
34 Opažanja 
29 Podatci o MSP-ovima dostupni 
su samo za jedan ZZI.
Primjeri kritičkih primjedbi u vezi sa sudjelovanjem MSP-ova
„EIT-u sustavno nedostaje jasna poruka za MSP-ove […]“
„MSP-ovi imaju kritičnu važnost za inovacije u EU-u i potrebno ih je uključiti, no naglasak se sada stavlja na no -
voosnovana poduzeća, a složena birokracija i neučinkovite komunikacije povezani su s velikim poduzećima.“
„MSP-ovi nisu dovoljno zastupljeni u upravljanju ZZI-jevima, zbog čega se njihova ograničenja i interesi ne 
uzimaju u obzir.“
(Izvor:  Revizijska anketa)Okvir 9.60 
Nadalje, ispitani partneri ZZI-jeva naveli su da je ciklus isplate bespovratnih 
sredstava prepreka jer ne zadovoljava financijske potrebe MSP-ova. EIT-ov 
ciklus isplate znatna je zapreka financijski slabijim partnerima kao što su MSP-
ovi koji nemaju financijski kapacitet za pokrivanje manjka u financiranju (vidjeti 
odlomak 50.).
61 
Podatci koje je EIT prikupio nesustavni su jer izvješća MSP-ova nisu obvezna. 
Međutim, u razdoblju 2010.–2014. MSP-ovi su primili manje od 5 % financijske 
potpore EIT-a29.
62 
Budući da su MSP-ovi neizravni korisnici i nisu uzeti u obzir, šira slika možda nije 
toliko nepovoljna. Ispitanici u anketi naveli su da su partnerstva ZZI-jeva stvorila 
okruženje u kojem se omogućava rast novoosnovanih i supsidijarnih poduzeća te 
MSP-ova. ZZI-jevi zaista pružaju potporu novoosnovanim poduzećima/MSP-ovi -
ma, posebno preko svojih poduzetničkih inkubatora. Međutim, sudjelovanje 
MSP-ova u ZZI-jevima može se samo pojačati stvaranjem boljih uvjeta radi dava -
nja prednosti MSP-ovima. Vidjeti okvir 9.  s primjerima kritičkih primjedbi zbog 
nedostatka djelotvorne potpore EIT-a MSP-ovima.
35 Opažanja 
Ne postoji dovoljno konkretne sinergije i komplementarnosti
63 
Prije poslovnih planova za 2016. godinu postojalo je malo djelotvornih poticaja 
koji bi pojedinačne ZZI-jeve potaknuli da teže k sinergiji s nekim drugim ZZI-jem. 
Financiranjem na temelju natječaja među ZZI-jevima stvara se poticaj da ZZI-jevi 
budu uspješniji. Međutim, to ih sprečava u suradnji jer bi se koristi morale dijeliti 
s konkurentom za financiranje. Iako različitim ZZI-jevima neke znanstvene teme 
mogu biti zajedničke, pogotovo između ZZI-ja KIC InnoEnergy i KIC-Climate, ne 
postoje nikakvi dokazi o rezultatima nastalima suradnjom ZZI-jeva u revidiranom 
razdoblju (2010.–2014.).
64 
Mnoštvo programa EU-a za istraživanja i inovacije otežava sinergiju među njima. 
Interakcija između ZZI-jeva i drugih inicijativa EU-a povećava se, no potrebno ju 
je dodatno razvijati.
Neki elementi EIT-a visoko se cijene: usredotočenost 
na tržište, dugoročna perspektiva, autonomija ZZI-jeva 
i kolokacijskih centara
65 
Ključna razlika od ostalih javnih programa za istraživanja i inovacije jest u tome 
da je glavni cilj EIT-a usmjeravanje na tržište. Glavni cilj EIT-a da „prenese visoko 
obrazovanje, znanje o istraživanjima i inovacijama u poslovni kontekst i njihovu 
komercijalnu primjenu“ ispitanici u anketi ocijenili su kao najvažniji cilj kojemu bi 
EIT trebao težiti.
66 
Dugoročna perspektiva EIT-ove financijske potpore partnerstvu ZZI-jeva jedin -
stvena je značajka koju korisnici cijene. Instrument EIT-a u načelu omogućuje 
srednjoročno ili dugoročno planiranje inovacijskih aktivnosti koje nijedan drugi 
javni program ne može ponuditi. Međutim, EIT-ova uporaba godišnjih bespo -
vratnih sredstva dovela je to u pitanje na razini partnera ZZI-jeva (vidjeti također 
odlomke 42.–45.).
36 Opažanja 
30 Godišnje izvješće o radu GU-a 
za obrazovanje i kulturu, 2013.67 
Kako je navedeno u pravnoj osnovi EIT-a, „ZZI-ovi imaju značajnu ukupnu auto -
nomiju da definiraju svoju unutarnju organizaciju i sastav, kao i svoj precizan plan 
i metode rada“. Partneri ZZI-jeva cijene takvu razinu autonomije. Ona je olakšala 
pristup „odozdo prema gore“, koji se traži u zajednici inovacija. Za razliku od 
tradicionalnih javnih programa, u kojima se teme istraživanja i inovacija razvijaju 
primjenom pristupa odozgo prema dolje koji je određen zahtjevima proračuna, 
koncept ZZI-jeva omogućuje veću fleksibilnost u odabiru aktivnosti, što je značaj -
ka koju partneri posebno pozdravljaju.
68 
Kolokacijski centri (vidjeti prilog I. ) čine još jednu posebnost modela EIT-a koju 
partneri ZZI-jeva cijene. U kolokacijskom se centru može provoditi integracija 
trokuta inovacija. Povezani s tematskim ili regionalnim područjima, kolokacijski 
centri vode projekte, razvijaju ideje, okupljaju regionalne partnere i izrađuju 
strategije. Oni usklađuju i izvode partnerove administrativne zadatke povezane 
sa ZZI-jem i nude zajednički prostor za raspravu o brigama partnera. U nekim 
slučajevima također nude prostorije za rad novim poduzećima.
Potrebno je poboljšati provedbu modela EIT-a
EIT još nije potpuno autonoman
69 
EIT još nije zadobio potpunu autonomiju. Ovakvo odgađanje dulje je nego inače: 
ostala tijela EU-a, kao što su zajedničke tehnološke inicijative (koje su također 
osnovane 2008.), zadobila su potpunu financijsku autonomiju nakon najviše tri 
godine. GU za obrazovanje i kulturu tvrdi da je to bilo uzrokovano činjenicom da 
„uprava EIT-a ima ograničene sposobnosti vodstva i upravljanja“30. Kontinuirani 
uzrok toga učestala je promjena članova višeg rukovodstva (vidjeti odlomak 84.).
37 Opažanja 
Primjeri izostanka uspješnosti ZZI-ja
U procjeni poslovnog plana ZZI-ja 2013. godine, koju provode projektni dužnosnici EIT-a uz pomoć vanjskih 
stručnjaka, navodi se da, „kad se radi o ključnim postignućima navedenima u poslovnom planu za 2013., ZZI 
Climate-KIC postigao je samo umjereni napredak. (…) Što se tiče 18 strateških ciljeva navedenih u PP-u za 
2013., ZZI Climate-KIC uspio je u cijelosti ostvariti njih 8, dok ih je 7 ispunjeno samo djelomično, a 3 cilja dosad 
nisu ispunjena.“Okvir 10.EIT nije ispunio svoju ulogu kao ulagač čija ulaganja imaju 
društveno pozitivan učinak
70 
EIT se često predstavlja kao „poduzetnički institut inovacija čija ulaganja imaju 
društveno pozitivni učinak“. U pravnoj osnovi programa O2020 navodi se da „EIT 
[…] ima pristup usmjeren na rezultate“. U svojem trogodišnjem radnom progra -
mu za razdoblje 2012.–2014. EIT je istaknuo svoj cilj da postane „angažirani ulagač 
čija ulaganja imaju društveno pozitivni učinak“.
71 
Iako je zamišljen i predstavljen kao institut usmjeren na učinak, EIT se uglav -
nom usredotočuje na usklađenost s pravilima i vlastitu iskorištenost proračuna. 
U rujnu 2014. godine nekoliko je članova odbora EIT-a istaknulo potrebu da se 
EIT preobrati u vrstu instituta koji se temelji na učinku. Prije 2015. godine EIT je 
rijetko odbacivao zahtjeve za nadoknadom troškova u slučajevima nedostatne 
uspješnosti.
72 
Do 2015. godine procjenjivanje godišnje uspješnosti ZZI-jeva koje provodi EIT ima 
malo ili nimalo učinka na razinu konačne isplate bespovratnih sredstava. U godiš -
njim se procjenama često izvješćuje o tome da nekoliko ciljeva određenih u fazi 
planiranja nije ispunjeno ili je ispunjeno djelomično, ali je konačan iznos bespo -
vratnih sredstava ipak plaćen (vidjeti okvir 10. ).
38 Opažanja 
Mehanizmom financiranja na temelju natječaja ne pridaje se 
primjerena važnost uspješnosti
73 
Financiranje na temelju natječaja trebalo bi se usmjeriti na nagrađivanje uspješ -
nosti. 40 % ukupnog iznosa bespovratnih sredstava za ZZI-jeve u 2015. godini 
dodijeljeno je preko natječaja, koji se temelji na procjeni triju stupova: 1. prošlost: 
uspješnost 2013.; 2. budućnost: poslovni plan za 2015.; i 3. provedba višegodišnje 
strategije ZZI-jeva preko rasprave upravnog odbora EIT-a. Svaki od ta tri stupa 
jednako se ponderira. Budući da je treći stup usmjeren i na budućnost i na proš -
lost, uspješnost u prošlosti i planovi za budućnost zapravo se jednako ponderira -
ju. Stoga se financiranjem na temelju natječaja EIT-a samo djelomično nagrađuje 
uspješnost.
Postoji znatno administrativno i revizijsko opterećenje 
partnera ZZI-jeva
74 
EIT je uvelike preuzeo svoj operativni okvir i postupke iz tradicionalnih istraživač -
kih programa EU-a iako mu to nije bila zakonska obveza. Dok se većinom progra -
ma EU-a financiraju pojedinačni projekti, EIT financira portfelj aktivnosti preko 
ZZI-jeva. Međutim, povezani postupci nisu prilagođeni kako bi se njima uzimala 
u obzir ova temeljna razlika. Na primjer, primjena istog praga od 325 000 eura 
vjerojatno će pokrenuti potrebu za većim brojem certifikata jer će ga aktivnosti 
(za razliku od pojedinačnih projekata) često premašiti (vidjeti odlomak 79.).
75 
Troškovi koje prijavljuju partneri ZZI-jeva podvrgnuti su mnogim financijskim 
provjerama obuhvaćenima ovim operativnim okvirom. Nekoliko partnera ZZI-je -
va koje je Sud intervjuirao ili ispitao u okviru ankete požalilo se da katkad moraju 
više puta pružati iste informacije.
76 
Godišnje izvješćivanje o komplementarnim aktivnostima ZZI-jeva, u poslovnim 
planovima i u financijskim izvješćima koje podnose ZZI-jevi, specifično je za EIT 
i dodaje znatno opterećenje s ograničenom dodanom vrijednošću (vidjeti odlo -
mak 33.). Godišnji troškovnici koje ZZI-jevi podnose sadrže podrobnu raščlambu 
troškova komplementarnih aktivnosti ZZI-jeva. Revizijske potvrde pribavljene 
za komplementarne aktivnosti ZZI-jeva 2015. godine obuhvaćaju razdoblje 
2010.–2014.
39 Opažanja 
77 
Pravnim okvirom koji se primjenjuje na sva tijela EU-a (agencije i zajednička 
poduzeća) koja dodjeljuju bespovratna sredstva zahtijevaju se provjere troškova 
koje prijavljuju partneri ZZI-jeva. Te se provjere obavljaju prije ( ex ante ) i nakon 
(ex post ) što ZZI-jevi prime konačnu isplatu bespovratnih sredstava od EIT-a.
78 
Ex ante  provjere uključuju certificiranje troškovnika koje provodi neovisni revizor 
kojega zapošljava partner ZZI-jeva i neke uredske provjere koje obavljaju finan -
cijski dužnosnici u EIT-u. Ex post  provjere obavljaju privatne revizijske tvrtke koje 
zapošljava EIT i koje provjeravaju uzorak partnera ZZI-jeva na terenu. Sud provodi 
godišnju reviziju na temelju koje izdaje mišljenje o pouzdanosti godišnje računo -
vodstvene dokumentacije EIT-a te zakonitosti i pravilnosti transakcija na kojima 
se temelji ta dokumentacija. Sud je izdao uvjetna mišljenja o transakcijama 
povezanima s računovodstvenom dokumentacijom EIT-a za 2012. i 2013. godinu 
na temelju znatne razine pogreške. Računovodstvena dokumentacija za 2014. go -
dinu nije bila obuhvaćena.
79 
Zakonske odredbe i znatna razina pogreške koju je Sud ustanovio potvrđuju 
potrebu za djelotvornim financijskim provjerama. Međutim, postoje razne mo -
gućnosti kojima bi se povećala djelotvornost zahtjeva za provjeravanje i izvješći -
vanje, kao što su:
 ο uporaba jednostavnijeg modela financiranja s pomoću veće uporabe paušal -
nih plaćanja i fiksnih rata;
 ο pribavljanje financijske potvrde neovisnog revizora za odabrane troškove 
pojedinačnih partnera ZZI-jeva na temelju primjerenog praga za svaku aktiv -
nost (vidjeti odlomak 74.);
 ο povećanje praga koji je trenutačno postavljen na 325 000 eura i kojim se 
izaziva potreba za certifikacijom troškovnika.
40 Opažanja 
31 Ta tri područja povezana su 
s trima prvim ZZI-jevima koja 
je EIT osnovao.
32 Tematsko izvješće br. 2/2013 
„Je li Komisija osigurala 
učinkovitu provedbu Sedmog 
okvirnog programa za 
istraživanje?“ ( http://eca.
europa.eu ).
33 Isplata naknade osoblju 
institucija EU-a, agencija 
i ostalih tijela EU-a množi se 
s koeficijentom ispravka 
ovisno o trošku života 
u mjestu zaposlenja. Za 
Mađarsku je taj koeficijent 
u razdoblju 2014.–2015. iznosio 
71,4 %, što znači da agenti koji 
rade za EIT zarađuju gotovo 
30 % manje od svojih kolega 
zaposlenih u Bruxellesu.EIT nema dovoljno zaposlenika te se njime u prošlosti loše 
upravljalo
80 
U razdoblju 2011.–2014. u središnjem uredu EIT-a bilo je između 40 i 50 zapo -
slenika. Broj projektnih dužnosnika, u usporedbi s proračunom bespovratnih 
sredstava, mnogo je niži nego u većini drugih programa EU-a za subvencio -
niranje istraživanja (proračun kojim se upravlja po članu osoblja u okviru pro -
grama OP7 u području IKT-a, energije i okoliša31 kretao se od 12,5 do 20,4 mi -
lijuna  eura32). EIT ima jednoga projektnog dužnosnika određenog za svaki ZZI 
čiji godišnji proračun može iznositi do 400 milijuna eura. Osim toga, postoje tri 
dužnosnika koja djeluju u više ZZI-jeva i odgovorna su za linije djelovanja u obra -
zovanju, inovacijama i poduzetništvu.
81 
Budući da oni nemaju uvijek dovoljno tehničkog znanja u povezanim domenama, 
EIT za dio procjene projekata zapošljava vanjske stručnjake. Za procjenu izvje -
šća o uspješnosti iz 2013. godine EIT nije imao višeg dužnosnika zaduženoga za 
inovacije. Stoga je interna sposobnost EIT-a da procijeni operativnu uspješnost 
ZZI-jeva ograničena.
82 
Unatoč velikom povećanju proračuna s 309 milijuna eura (2008.–2013.) na 2,7 mi -
lijardi eura (2014.–2020.) i činjenici da je broj ZZI-jeva od kraja 2014. godine 
narastao s tri na pet, ne predviđa se nikakav značajan rast broja mjesta. Postoji 
opasnost da EIT neće imati dovoljno kapaciteta za bavljenje povećanim radnim 
opterećenjem.
83 
Velike smjene zaposlenika i mnogo slobodnih radnih mjesta u EIT-u bili su 
problem: 25 od 40 članova osoblja koji su radili u EIT-u krajem 2011. godine dali 
su otkaz u roku od tri godine, a 30 % mjesta ostalo je nepopunjeno do kraja 
2013. godine (vidjeti sliku 10. ). Taj se postotak 2015. godine smanjio na 16 %. 
Međutim, smjena zaposlenika i dalje je velika te 2015. godine iznosi 17 %. Nekoli -
ko slobodnih mjesta nalazi se u odjelu odgovornom za tehničku i financijsku pro -
cjenu ZZI-jevih izvješća. Plaća koju EIT može ponuditi niža je od onoga što može 
ponuditi većina drugih tijela EU-a, što je čimbenik koji pridonosi velikoj smjeni 
zaposlenika i stopi nepopunjenih radnih mjesta33.
41 Opažanja 
84 
EIT-om od njegova osnivanja upravlja pet različitih izvršnih direktora/vršitelja 
dužnosti direktora (vidjeti tablicu 1. ). Dvojica su dala otkaz nakon manje od jedne 
godine provedene na dužnosti. Tri visokorangirana zaposlenika EIT-a otpuštena 
su 2013. godine. Od 1. siječnja 2015. jedno radno mjesto voditelja odjela bilo je 
slobodno, a drugo je popunjeno privremeno od 2013. godine. Brze smjene na 
razini višeg rukovodstva remete i narušavaju vodstvo i strateški kontinuitet. Slika 10.Razlika između stvarnog i planiranog broja članova osoblja
Izvor:  EIT.Planirani broj članova osobljaStvarni broj članova osoblja
2014. 2013. 2012. 2011.60
55
50
45
40
35
42 Opažanja Tablica 1.Izvršni direktor EIT-a
Izvršni direktor Početak mandata Kraj mandata Trajanje mandata
1. direktor resursa GU-a za 
obrazovanje i kulturu  
(ad interim )travanj 2008. listopad 2009. 1,5 godina
2. direktor 1. 11. 2009. 31. 8. 2010. 10 mjeseci
3. direktor 1. 9. 2010. 30. 6. 2011. 10 mjeseci
4. direktor 1. 7. 2011. 31. 7. 2014. 3 godine
5. vršitelj dužnosti direktora 1. 8. 2014. u tijeku u tijeku
Izvor:  EIT.
Financijska je potpora EIT-a koncentrirana
85 
U svakom je ZZI-ju većina financijskog doprinosa EIT-a koncentrirana u jezgri 
partnera ZZI-ja: najvažnijih 10 partnera primilo je između 49 % i 65 % financijske 
potpore EIT-a svakom ZZI-ju (vidjeti tablicu 2. ). U ZZI-ju KIC InnoEnergy najvažni -
jih 10 partnera prima gotovo dvije trećine doprinosa EIT-a, dok se preostali dio di -
jeli među ostalih 220 partnera ZZI-ja. Osim značajne uloge koju imaju sveučilišta 
u svim linijama djelovanja, takva se koncentracija može objasniti dominantnom 
ulogom središnjih partnera ZZI-jeva koji su snažno uključeni od samog početka 
djelovanja ZZI-jeva. S druge strane, većina partnera ZZI-jeva primila je manje 
od 500 000 eura u razdoblju 2010.–2014., a od 20 % do 58 % partnera primilo je 
u tom razdoblju manje od 100 000 eura.
43 Opažanja 
34 EU-12 odnosi se na 12 zemalja 
koje su pristupile EU-u 2004. 
i 2007. godine.86 
Financijski doprinos EIT-a visoko je koncentriran u pet zemalja (73 %), dok su fi -
nancijsku potporu EIT-a primile samo dvije zemlje iz skupine EU-1234 (6 %) (vidjeti 
tablicu 3. ). Europa koja se kreće dvjema različitim brzinama u opasnosti je da 
se dodatno podijeli s obzirom na to da su izdatci EIT-a koncentrirani u zemljama 
s razvijenom istraživačkom infrastrukturom (vidjeti također odlomak 102.). Tablica 2.Raspodjela EIT-ova financijskog doprinosa među partnerima ZZI-jeva
2010.–2014. Climate-KIC KIC InnoEnergy EIT Digital
10 najvećih korisnika kao % ukupnog 
financiranja EIT-a55 % 65 % 49 %
Broj partnera ZZI-jeva koji djeluju 
u aktivnostima koje financira EIT205 230 114
Broj aktivnih partnera ZZI-jeva koji 
primaju manje od 500 000 eura u %76 % 85 % 52 %
Broj aktivnih partnera ZZI-jeva koji 
primaju manje od 100 000 eura83 133 23
Broj aktivnih partnera ZZI-jeva koji 
primaju manje od 100 000 eura u %40 % 58 % 20 %
Izvor:  EIT.Tablica 3.Financijski doprinos EIT-a za svaki ZZI po zemljama 
(2010.–2014.)
u % ukupnog doprinosa 
EIT-aClimate-KIC KIC InnoEnergy EIT Digital UKUPNO EIT1
Pet vodećih zemalja 88 % 85 % 79 % 73 %2
EU-12 4 % 10 % 2 % 6 %3
Ostale 8 % 5 % 19 % 21 %
1  Pet vodećih zemalja razlikuje se u pogledu ZZI-jeva, što objašnjava zašto je ukupan postotak za 
5 vodećih zemalja niži od pojedinačnih ZZI-jeva.
2  Pet vodećih zemalja koje primaju potporu EIT-a: Nizozemska (24 %), Njemačka (15 %), Francuska 
(13 %), Švedska (12 %) i Ujedinjena Kraljevina (9 %).
3  Dvije zemlje iz skupine EU-12 koje primaju financijsku potporu EIT-a jesu Poljska (4 %) i Mađarska 
(2 %).
Izvor:  EIT.
44 Opažanja 
Zabrinutost zbog koncentracije financijske potpore EIT-a i nedostatka 
transparentnosti
Neki partneri ZZI-jeva izrazili su svoju zabrinutost navodeći da „postoji nekoliko utjecajnih partnera koji dijele 
sredstva među sobom. Postupci za odabir aktivnosti izrazito su [netransparentni]“, a EIT je u teoriji dobra ideja, 
ali u praksi služi samo financiranju izvornih […] partnera koji su uglavnom velike organizacije. […] Osim toga, 
procjenu projekata provode sami partneri zbog čega su u sukobu interesa. […]Okvir 11.ZZI-jevima manjka transparentnosti
87 
Takvu koncentraciju financijske potpore EIT-a među ograničenim brojem partne -
ra potrebno je pratiti kako bi se osiguralo da nije posljedica nepoštene raspodjele 
javnih financijskih sredstava u ZZI-ju – vidjeti okvir 11 . U nekim je slučajevima 
partner član odbora koji pregledava prijedloge i odabire projekte. To bi moglo 
dovesti do sukoba interesa i uzrokovati gubitak povjerenja u dotični ZZI. Nadalje, 
iako se u načelu postupak odabira temeljito evidentira, kad partneri podnesu 
svoje prijedloge, ne znaju uvijek komu će se sredstva naposljetku dodijeliti. Goto -
vo polovina ispitanika u anketi ne vjeruje da je odabir aktivnosti koje će u ZZI-ju 
financirati EIT pošten i transparentan.
88 
Unatoč postojanju mnogih komunikacijskih kanala, neki partneri ZZI-jeva nisu 
dobro upoznati s napretkom i posebnim rezultatima projekata koje nisu predvo -
dili. U nekim zajedničkim projektima svaki partner obavlja svoj dio, ali nema sa -
znanja o daljnjem razvoju. Takav nedostatak komunikacije može spriječiti širenje 
znanja.
45 Opažanja 
35 Utvrđeno nakon što su 
partneri ZZI-jeva prijavili 
troškove aktivnosti ZZI-jeva 
tijekom razdoblja 2010.–2014.
Program diplomskoga studija ZZI-ja EIT Digital
Program diplomskoga studija ZZI-ja EIT Digital nudi osam tehničkih glavnih predmeta i jedan izborni predmet 
u području inovacija i poduzetništva. Dvadeset europskih vrhunskih sveučilišta, renomirani istraživači i vodeća 
poduzeća surađuju kako bi postigli napredne i izvrsne informacijske te komunikacijske tehnologije u kombina -
ciji s osposobljavanjem u području inovacija i poduzetništva, što će dovesti do dvostruke diplome i certifikata 
s oznakom EIT-a.Okvir 12.ZZI-jevi su potaknuli inovacijsku mrežu i poduzetničku 
kulturu, ali zasad ima malo dokaza da su postignuti opipljivi 
rezultati ili učinak
89 
ZZI-jevi su preko EIT-a okupili više od 500 partnera iz svih disciplina, zemalja 
i sektora. Broj partnera prvih triju ZZI-jeva osnovanih 2010. godine znatno se po -
većao: Climate-KIC narastao je s 24 partnera na početku 2010. godine na 209 ak -
tivnih partnera na kraju 2014. godine, EIT Digital narastao je s 31 na 115, a KIC 
InnoEnergy s 27 na 24235. Popis partnera uključuje nekoliko najvažnijih europskih 
društava te vrhunska europska sveučilišta i institute za istraživanja. Poduzeća čine 
56 % svih partnera ZZI-jeva, sveučilišta 19 %, a istraživački instituti 13 % (vidjeti 
sliku 9. ).
90 
Partnerstvo ZZI-jeva ponudilo je nove mogućnosti za inovacije (složilo se 86 % 
ispitanika u anketi). Obuhvaćena su neka od najvećih imena u poslovnom svijetu. 
S njima surađuju prestižne ustanove za visoko obrazovanje i centri za istraživanja 
zajedno s gradovima, regijama i nevladinim organizacijama. Time se pridonosi 
smanjenju rascjepkanosti krajobraza europskog istraživanja u područjima djelo -
vanja ZZI-jeva. Nijedan drugi program EU-a nema takvu paneuropsku mrežu.
91 
Partneri ZZI-jeva uglavnom se slažu da je s pomoću EIT-a uspješno pokrenut niz 
obrazovnih aktivnosti: otprilike 75 % ispitanika u anketi potvrdilo je da je partner -
stvo ZZI-jeva stvorilo obrazovne programe koji stvaraju nove profile poduzetnič -
kih i vještih talenata (vidjeti okvir 12. ).
46 Opažanja 
92 
Sve ispitane osobe i gotovo 80 % ispitanika u anketi složili su se da su partnerstva 
ZZI-jeva promaknula poduzetničku kulturu kreativnog razmišljanja. Međutim, 
zasad ne postoji nikakva procjena učinka EIT-a na otvaranje poduzeća te pitanja 
je li se razina prihvaćanja rizika u Europi zaista povećala. Pokazatelj „broj novo -
osnovanih poduzeća ili novih otvorenih poduzeća“ ne pruža dovoljno informacija 
bez konteksta ili referentne vrijednosti.
93 
Upotrebljavajući temeljne KPU-ove EIT-a, tri su ZZI-ja 2014. godine zajedno 
izvijestila o osnivanju 90 novih poduzeća, stavljanju više od 400 poslovnih ideja 
u pripremnu fazu, 52 nova i 19 poboljšanih proizvoda, usluga ili postupaka te 
126 slučajeva prijenosa znanja i 159 slučajeva usvajanja znanja. Riječ je o pokaza -
teljima koji se temelje na izlaznim proizvodima (vidjeti odlomak 54.). Na primjer, 
u jednom izvješću o procjeni za EIT Digital naglašava se da su „inovacijske aktiv -
nosti ostvarile malo opipljivih rezultata u pogledu proizvoda koji su blizu tržišta“.
94 
Rezultati za 2014. godinu u području obrazovanja mješoviti su. Broj studenata na 
diplomskoj i doktorskoj razini upisanih u programe s oznakom EIT-a u razdoblju 
2014.–2015. narastao je na gotovo jednu tisuću, ali je broj upisanih na diplomske 
i doktorske studije koje organiziraju dva od tri ZZI-ja ostao ispod očekivanja. 
Navodi se da je stopa odustajanja tijekom upisa studenata koji su primljeni u te 
programe posebno visoka. Osim toga, bez prikladnog praćenja, niska stopa pri -
manja europskih studenata na diplomske i doktorske programe ZZI-jeva dodatno 
naglašava pitanje o europskoj dodanoj vrijednosti EIT-a36 jer nije poznato hoće li 
studenti koji ne dolaze iz EU-a ostati u EU-u ili raditi za neku organizaciju EU-a.
95 
Prema procjeni izvješća ZZI-jeva za 2014. godinu koju je obavio EIT, EIT Digital 
i KIC InnoEnergy postigli su u razdoblju od pet godina nakon svojeg osnutka 
samo neznatan napredak prema integraciji aktera trokuta znanja ZZI-jeva.36 Europska dodana vrijednost 
jest vrijednost koju EIT stvara 
za EU ili svoje države članice. 
Dodana je i ima europsku 
dimenziju jer je države članice 
ne bi mogle stvoriti same.
47 Opažanja 
37 Odluka 4/2015 Upravnog 
odbora EIT-a „Načela 
financijske održivosti ZZI-ja“.Budućnost
Novi logotip (2015.)
96 
Tijekom 2015. godine EIT je poduzeo nekoliko mjera za rješavanje većine nedo -
stataka istaknutih u ovom izvješću. Njihov učinak tek će se vidjeti.
Uvedena su načela financijske održivosti
97 
EIT je 2015. godine usvojio načela financijske održivosti37. Tim se dokumentom 
određuju definicije, načela financiranja i poticaji za ZZI-jeve da postignu financij -
sku održivost.
98 
Nakon 10 godina postojanja ZZI-ja najveći doprinos EIT-a postupno će se smanji -
vati sa 100 % troškova aktivnosti koje financira EIT na najviše 10 % u petnaestoj 
godini. Nakon petnaeste godine može se donijeti odluka o prethodno utvrđenoj 
najmanjoj razini EIT-ova financiranja ZZI-ja (vidjeti sliku 11. ). Načela održivosti ne 
upućuju na to kako će ZZI-jevi zamijeniti financijska sredstva EIT-a. Smatra se da 
su ZZI-jevi odgovorni za razvoj i provedbu svojih strategija održivosti. Detaljne 
strategije zasad ne postoje. Do 2015. godine ZZI-jevi su nedovoljno napredovali 
u ovom području, dok je EIT nastavio podmirivati gotovo 90 % troškova aktivno -
sti koje financira.
48 Opažanja 
Revidirana je definicija komplementarnih aktivnosti ZZI-jeva
99 
EIT je 2015. godine izmijenio definiciju komplementarnih aktivnosti ZZI-jeva 
i pružio ZZI-jevima dodatne smjernice. Također je prvi put revidirao komplemen -
tarne aktivnosti ZZI-jeva u razdoblju 2010.–2014. Revizija je bila ograničenog 
opsega i sastojala se od dvaju dijelova: postupka certifikacije izdataka komple -
mentarnih aktivnosti ZZI-jeva koji provode neovisni revizori, a koji su prijavljeni 
u financijskom izvješću, te pregleda koji obavljaju EIT-ovi projektni dužnosnici 
u pogledu razmjernosti i postojanja jasne veze između financiranih aktivnosti 
EIT-a i komplementarnih aktivnosti ZZI-jeva.
100  
EIT je također uveo nove smjernice za pripremanje poslovnih planova. Počevši 
od ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava iz 2016. godine, komplementarne 
aktivnosti ZZI-jeva pregledavat će se u fazi procjene poslovnoga plana kako bi se 
zajamčila jasna veza između planiranih financiranih aktivnosti EIT-a i komplemen -
tarnih aktivnosti ZZI-jeva. Slika 11.Smanjivanje stope sufinanciranja sredstvima EIT-a
Izvor:  Sud.1./uni00A0godina 9./uni00A0godina 10./uni00A0godina 11./uni00A0godina 12./uni00A0godina 13./uni00A0godina 14./uni00A0godina 15./uni00A0godinaposlije?Najveća stopa su/f_inanciranja 
sredstvima EIT-a60 %
50 %
40 %
30 %
20 %
10 %
0 %70 %80 %90 %100 %Postupno smanjenje stope su/f_inanciranja sredstvima EIT-a
49 Opažanja 
Razvit će se bolje osmišljeni ključni pokazatelji uspješnosti
101  
U trogodišnjem programu rada EIT-a za razdoblje 2015.–2017. EIT je naveo da će 
se uspostaviti usavršen sustav praćenja „usmjeren na rezultate i učinke“. Godine 
2015. pokrenuo je postupak natječaja za izradu KPU-a koji se temelji na učinku te 
je osnovao radnu skupinu radi rješavanja toga posebnog problema. Osim toga, 
namjerava izraditi posebno mjerenje rezultata KPU-a u integraciji trokuta znanja.
EIT pokušava uključiti više zemalja
102  
Dosad je vodeće načelo EIT-a bila tehnička izvrsnost, zbog čega se prednost 
davala partnerima u državama članicama s naprednim istraživanjem i inova -
cijskom infrastrukturom. EIT je ustanovio da je to dovelo do visoke geografske 
koncentracije partnera ZZI-jeva u ograničenom broju država članica EU-a (vidjeti 
odlomak 86.) te je pokrenuo Regionalni program za inovacije, mehanizam aktiv -
nosti informiranja za veće promicanje inovacija u posebnim regijama, radi boljeg 
širenja njegove potpore. Kako bi to postigao, od 2016. godine 10 % godišnjega 
konkurentnog doprinosa EIT-a ZZI-jevima dodijelit će se za potporu i populariza -
ciju Regionalnog programa za inovacije.
Trenutačno se raspravlja o novim okvirnim sporazumima 
o partnerstvu
103  
Kako bi uskladio svoj okvir s okvirom programa O2020, EIT je nastojao da partneri 
ZZI-jeva potpišu nove okvirne sporazume o partnerstvu 2015. godine. Načela 
upravljanja koja će se uvesti preko kodeksa ponašanja te predloženi propisi 
o pravima intelektualnog vlasništva naišli su na veliki otpor. Stoga je potpisivanje 
novih okvirnih sporazuma o partnerstvu odgođeno.
50
 Zaključci  
i preporuke
104  
Zaključujemo da je, unatoč valjanu razlogu postojanja EIT-a, njegova ukupna 
djelotvornost narušena složenim operativnim okvirom i problemima s upravlja -
njem. Učinak mjera koje su Komisija i EIT poduzeli 2015. godine (vidjeti odlom -
ke 96.–103.) tek će se pokazati. Sljedeći zaključci i preporuke primjereni su te je 
potrebno pridržavati ih se i pratiti njihovu provedbu.
Razlozi osnivanja
105  
Osnivanje EIT-a 2008. godine temeljilo se na ambicioznoj i inovativnoj ideji: 
promicanje inovacija integracijom triju stranica trokuta znanja. Razlozi za stva -
ranje takva instrumenta bili su valjani: slabe veze između obrazovanja, znano -
sti i poslovnog svijeta, nedostatak poduzetničke kulture i nedovoljno uspjeha 
u donošenju rezultata istraživanja u EU-u na tržište (vidjeti odlomke 19.–23.). EIT 
je prva inicijativa EU-a kojom se obuhvaća cijeli inovacijski ciklus na razini EU-a, 
od laboratorija do tržišta, koji spaja više od 500 partnera iz svih disciplina: od 
akademske sredine, istraživačkog svijeta pa do poslovnog svijeta, čime se omo -
gućuje stvaranje kritične mase koja je potrebna za rješavanje glavnih društvenih 
problema (vidjeti odlomke 89. i 90.).
Ustroj
106  
Iako su neke jedinstvene značajke EIT-a uspješno osmišljene (vidjeti odlomke 65.–
68.), neki se ključni koncepti i strateški elementi nisu dovoljno razmotrili od sa -
mog početka (vidjeti odlomke 24.–64.). Budući da su aktivnosti koje ne financira 
EIT uključene u izračun iznosa koji je potrebno platiti, model financiranja pretje -
rano je složen. „Snažni učinak financijske poluge“ koji EIT navodi još nije pokazan.
51 Zaključci i preporuke  
1. preporuka – Europskom parlamentu i Vijeću, koji revidiraju 
model financiranja EIT-a, Komisija bi trebala predložiti 
izmijenjenu pravnu osnovu EIT-a.
Aktivnosti ZZI-jeva koje ne financira EIT ne bi trebale biti uključene u osnovu 
izračuna pri određivanju financijskog doprinosa EIT-a ZZI-jevima kao što je bio 
slučaj u izvornoj pravnoj osnovi iz 2008. godine kojom se osniva EIT. Uklanjanjem 
25 % uvjeta financiranja umanjio bi se veći dio tereta operativnog i financijskog 
izvješćivanja koji snose partneri ZZI-jeva. Učinak financijske poluge trebao bi se 
mjeriti kako bi se prikazao uspjeh EIT-a u privlačenju dodatnog financiranja za 
inovacije.
Ciljni datum provedbe:  što je prije moguće nakon evaluacije 2017. godine.
107  
U izradi temeljnih operativnih postupaka postoje nedostatci. Načini dodjele 
financijske potpore EIT-a nisu prikladni ako se uzmu u obzir potrebe partnera 
ZZI-jeva: dodjela bespovratnih sredstava na godišnjoj osnovi i sustavno kašnjenje 
s njezinim potpisivanjem otežavaju neometanu provedbu inovacijskih aktivno -
sti koje EIT želi promicati (vidjeti odlomke 41.–50.). Ciklus isplate bespovratnih 
sredstava znatna je zapreka financijski slabijim partnerima kao što su MSP-ovi koji 
nemaju financijski kapacitet za predfinanciranje izdataka (vidjeti odlomak 59.).
2. preporuka – EIT-ov ugovor o dodjeli bespovratnih 
sredstava: (a) trebao bi obuhvatiti razdoblje dulje od jedne 
kalendarske godine i (b) trebao bi se potpisati prije početka 
aktivnosti.
Dugoročnija perspektiva ne bi samo pružala veću pravnu i financijsku sigur -
nost za partnere ZZI-jeva nego bi i dodatno konsolidirala inovacijske aktivnosti 
u skladu s višegodišnjom strategijom koju su usvojili ZZI-jevi. Također bi smanjila 
administrativno opterećenje smanjenjem godišnjeg izvješćivanja partnera ZZI-je -
va te bi olakšala procjenjivanje uspješnosti ZZI-jeva tijekom duljeg razdoblja. 
Pravodobno potpisivanje ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava omogućilo bi 
pravni i financijski kontinuitet inovacijskih aktivnosti ZZI-jeva, čime bi se spriječi -
lo stanje u kojemu se aktivna i pasivna razdoblja neprestano izmjenjuju.
Ciljni datum provedbe:  ugovor o dodjeli bespovratnih sredstava za razdoblje od 
1. siječnja 2017.
52 Zaključci i preporuke  
Provedba i učinak
108  
EIT i dalje, sedam godina nakon svojeg osnutka, nije potpuno operativno neovi -
san o Europskoj komisiji. Nije postao predviđenim institutom usmjerenim na uči -
nak (vidjeti odlomke 70. i 71.). Pri konačnoj isplati bespovratnih sredstava uspješ -
nost ZZI-ja ne uzima se dovoljno u obzir (vidjeti odlomak 72.). EIT je jedinstveni 
instrument u okviru inicijativa EU-a, ali se prestrogo pridržava općeg okvira za 
istraživanja i inovacije (vidjeti odlomak 74.). EIT nema dovoljno zaposlenika te se 
njime u prošlosti loše upravljalo (vidjeti odlomke 80.–84.).
3. preporuka – EIT bi trebao ponovno usmjeriti svoj pristup 
na ostvarivanje učinka. U tu bi svrhu trebao stremiti k 
većoj autonomiji i iskoristiti fleksibilnost u pravnoj osnovi 
programa Obzor 2020. Ponajprije bi trebao donijeti posebne 
propise prilagođene potrebama partnera ZZI-jeva. EIT bi 
trebao riješiti svoje probleme s osobljem kako bi omogućio 
neprekidno praćenje uspješnosti ZZI-jeva.
EIT bi trebao hitno postati financijski autonoman jer je rok koji je izvorno odre -
dila Europska komisija bio 2010. godina. Dodjeljivanje više autonomije EIT-u 
može samo ojačati njegovu sposobnost vođenja, što je preduvjet da bi ovaj javni 
program bio uspješan. Osim toga, EIT bi trebao bolje odražavati svoju izjavu 
o misiji i postati institut koji se temelji na učinku prilagođavanjem svojih vlastitih 
propisa. Ključni su popunjavanje slobodnih radnih mjesta i stabilnost u višem 
rukovodstvu.
Ciljni datum provedbe:  tijekom 2016. godine.
109  
EIT je pridonio integraciji trokuta znanja i potaknuo kulturu poduzetništva. Me -
đutim, teško je procijeniti uspješnost EIT-a od početka djelovanja 2010. godine. 
Nedostaju pouzdani i relevantni postupci izvješćivanja i praćenja te nije vidljiv 
dovoljan učinak (vidjeti odlomke 51.–53.). ZZI-jevima nedostaje transparentnosti 
u odabiru aktivnosti koje će financirati EIT (vidjeti odlomke 87. i 88.).
53 Zaključci i preporuke  
4. preporuka – EIT bi trebao izraditi analizu koja se temelji 
na učinku. EIT bi također trebao usavršiti svoje postupke 
praćenja i izvješćivanja.
Sud pozdravlja odluku EIT-a da pregleda svoje pokazatelje u 2015. godini pro -
vedbom novog sustava upravljanja ključnim pokazateljima uspješnosti. To bi se 
trebalo usmjeriti na mjerenje učinka svakog ZZI-ja uzevši u obzir da se postojećim 
postupcima ne omogućuje podrobna analiza postignuća aktivnosti koje finan -
cira EIT. Trenutačno posebno nije dokazan učinak inovacijskih aktivnosti. Osim 
toga, kako bi poboljšao postupak praćenja i bolje prilagodio financijsku analizu 
(pogotovo za MSP-ove i troškove ZZI-jeva za upravljanje), EIT bi trebao razmotriti 
normizaciju postupaka financijskog izvješćivanja u svim ZZI-jevima.
Ciljni datum provedbe:  tijekom 2016. godine.
Ovo je izvješće usvojilo IV. revizijsko vijeće kojim predsjeda član Revizorskog suda 
Milan Martin CVIKL na sastanku održanom u Luxembourgu 3. veljače 2016.
 Za Revizorski sud
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsjednik
54
 Prilozi
Regionalni kolokacijski centri diljem EuropePrilog I.
Izvor : Na temelju podataka Eurostata.
55 Prilozi Prilog II.Ciljevi EIT-a
Opći je cilj EIT-a „davanje doprinosa održivom europskom ekonomskom rastu i konkurentnosti osnaživanjem 
inovacijskog kapaciteta država članica i Unije radi rješavanja većih izazova s kojima se suočava europsko druš -
tvo. To će postići promicanjem sinergija i suradnje i integracijom najviših standarda visokog obrazovanja, istraži -
vanja i inovacija, među ostalim poticanjem poduzetništva.“1
Ovaj je opći cilj prilagođen s pomoću pravne osnove programa Obzor 2020. u četiri posebna cilja za razdoblje 
2014.–2020.2:
 ο stvaranje veza integracijom obrazovanja i poduzetništva s istraživanjem i inovacijama;
 ο usvajanje poslovne logike i pristupa koji je usmjeren na rezultate;
 ο nadilaženje rascjepkanosti s pomoću dugoročnih integriranih partnerstava; i
 ο poticanje glavnoga inovacijskog sredstva EU-a: njegovih iznimno talentiranih stanovnika.
Vidjeti sliku  u nastavku s pregledom ciljeva EIT-a.
Pregled ciljeva EIT-a
Integracija
trokuta znanjaStvaranje veza
Komercijalizacija
Partnerstvo 
Ljudski kapitalIstraživanje Inovacije ObrazovanjeOpći cilj Posebni ciljevi 
Izvor:  Sud.
1 Članak 3. Uredbe (EU) br. 1292/2013.
2 Obzor 2020., Okvirni program za istraživanja i inovacije.
56 Prilozi 
Ostali podciljevi EIT-a uključuju:
 ο razvoj oznake EIT-a radi privlačenja i zadržavanja najboljih inovatora iz trokuta znanja;
 ο održivost ZZI-jeva; i
 ο promicanje suradnje MSP-ova.
Stoga EIT želi ujediniti najbolje umove i ideje sa sveučilišta, iz centara za istraživanje i privatnih društava kako 
bi postigao kritičnu masu za osnaživanje „inovacijskog kapaciteta Unije i njezinih država članica te da ojača nji -
hovu sposobnost pretvaranja rezultata istraživanja u proizvode i usluge visoke vrijednosti“3. EIT bi trebao moći 
prikazati upravo to „jačanje“.
3 Kako je utvrđeno u odjeljku 1.1. Odluke 1312/2013/EU.Prilog II.
57 Odgovori  
Komisije
Sažetak
IV
EIT je donio niz mjera za uklanjanje nedostataka u pogledu svoje učinkovitosti. Riješio je problem složenosti svo -
jeg operativnog okvira s pomoću radne skupine za pojednostavnjenje, strategije EIT-a za praćenje i načela dobrog 
upravljanja i financijske održivosti. Naposljetku, EIT je pojačao svoje strukture za upravljanje i vodstvo.
VI (a)
Komplementarne aktivnosti zajednice znanja i inovacija (ZZI) od ključne su važnosti za objedinjavanje inovacijskih 
aktivnosti u javnom i privatnom sektoru. Njima se, povrh postojećih struktura i kapaciteta, mjeri i jačanje inovacij -
skog kapaciteta.
Komisija i EIT potvrđuju da je potrebno dodatno razmotriti i poboljšati izvješćivanje o komplementarnim aktivno -
stima ZZI-ja i njihovo praćenje. Kako bi unaprijedio način na koji se komplementarne aktivnosti upotrebljavaju kao 
dio modela financiranja EIT-a, EIT je 2015. izvršio reviziju kako bi osigurao jamstvo da su iznosi prihvaćeni u raz -
doblju 2010.–2014. razmjerni i ispravno povezani s aktivnostima dodane vrijednosti ZZI-jeva te da se poštovalo pra -
vilo financiranja najviše 25 % ukupnih rashoda ZZI-ja. Nadalje, tijekom 2015. izrađene su dodatne smjernice u cilju 
jačanja veze između aktivnosti dodane vrijednosti i komplementarnih aktivnosti ZZI-jeva.
Aktivnosti dodane vrijednosti ZZI-jeva aktivnosti su koje financira EIT i koje, prema potrebi, obavljaju partnerske 
organizacije ili pravne osobe ZZI-ja, te kojima se pridonosi općim ciljevima EIT-a i integraciji trokuta znanja sastav -
ljenog od visokog obrazovanja, istraživanja i inovacija, uključujući aktivnosti osnivanja, upravljanja i koordinacije 
ZZI-jeva.
VI (b)
Dugoročni odnosi između ZZI-ja i EIT-a uređeni su okvirnim sporazumom o partnerstvu (FPA) i ugovorno se razvijaju 
na temelju sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava, koji su većinom utemeljeni na modelu iz Obzora 2020. Kako 
bi se omogućilo dugoročno planiranje i ocjenjivane strategija i aktivnosti ZZI-ja, FPA-u se prilaže strateški program 
ZZI-ja. U dokumentu je predstavljena strategija ZZI-ja, njezini ciljevi, očekivani učinak i aktivnosti u okviru okvirnog 
partnerstva zajedno s višegodišnjim poslovnim modelom i financijskim planom za ostvarenje ciljeva na tržištu i stra -
teških postignuća. EIT dodjeljuje posebna godišnja bespovratna sredstva u okviru okvirnih sporazuma o partner -
stvu. Bespovratna sredstva odobravaju se na godišnjoj osnovi zbog potrebe za brzom prilagodbom promjenama 
u okruženju u kojem se provode inovacije.
Nadalje, uspješnost i rezultati mnogih aktivnosti EIT-a kojima su stvoreni studenti usmjereni na poduzetništvo, nova 
poduzeća i poslovne ideje koje se razvijaju dokaz su prikladnosti modela EIT-a za izvršavanje inovacijskih aktivnosti. 
Radna skupina za pojednostavnjenje radi na daljnjem jačanju učinkovitosti provedbe i već je donijela niz konkretnih 
mjera i u tijeku je izrada plana budućih pojednostavnjenja.
VI (c)
Postizanje financijske održivosti jedan je od najzahtjevnijih aspekata misije EIT-a. Otkad je EIT prihvatio načela 
financijske održivosti u ožujku 2015., ostvaren je napredak prema financijskoj održivosti. Dva ZZI-ja imenovana 2014. 
imaju znatna vlastita sredstva: jedan od njih može potpuno financirati sve troškove upravljanja i neizravne troškove 
pravne osobe ZZI-ja tijekom prve godine rada. Vidjeti odgovor na odlomak 38.
Postoji velik interes poduzeća za inovacijski model EIT-ZZI-ja što je razvidno iz činjenice da poduzeća čine 56 % svih 
partnera ZZI-jeva. Na taj način nastaju izvanredne mogućnosti za jačanje razine sudjelovanja poduzeća u ZZI-je -
vima, kako je navedeno u odgovorima na odlomke 56.–58.
Odgovori Komisije 58
U skladu s Uredbom o osnivanju EIT-a, EIT bi trebao prije svega djelovati putem autonomnih partnerstava ustanova 
za visoko obrazovanje usmjerenih na izvrsnost, autonomnih partnerstava visokih učilišta, istraživačkih organizacija, 
trgovačkih društava i drugih dionika. Načelo izvrsnosti podrazumijeva određenu razinu usmjerenosti na države 
s visokim inovacijskim kapacitetom. Neovisno o tome, EIT je poduzeo snažne inicijative za širenje potpore EIT-a 
većem broju zemalja korisnica primjenom EIT-ovog Regionalnog programa za inovacije (EIT RIS). Nove smjernice za 
Regionalni program za inovacije koje je EIT izdao 2015. provode se u poslovnim planovima ZZI-jeva za 2016. i njima 
se povećava broj sudionika. Naposljetku, povećanje broja partnera ZZI-ja posljednjih mjeseci na više od 800 i činje -
nica da novi ZZI-jevi otvaraju nove kolokacijske centre diljem Europe znak su da financiranje više nije usmjereno na 
nekoliko zemalja ili partnera.
VI (d)
EIT provodi iscrpna ocjenjivanja uspješnosti ZZI-jeva. EIT svake godine analizira provedbu poslovnog plana ZZI-ja 
na temelju mjerljivih pokazatelja uspješnosti te na temelju revizija kvalitete koje provode vanjski stručnjaci i osoblje 
EIT-a. EIT također provodi praćenje na licu mjesta i tematsko preispitivanje aktivnosti ZZI-jeva. Tim se alatima zajed -
nički dobiva vrlo informativna slika uspješnosti ZZI-ja.
Upravni odbor EIT-a donio je 3. prosinca 2015. sveobuhvatnu strategiju praćenja kojom će se mjeriti rezultati 
i učinak.
VII
Strukturom EIT-a uspostavlja se ravnoteža između instituta usmjerenog na učinke i odgovornog pružatelja financira -
nja Zajednice. EIT ne može odobriti financijska sredstva bez jamstva, a ne može ni financirati projekte koji ne ostva -
ruju dobre rezultate. EIT je dosljedno poboljšavao svoje provjere uspješnosti ZZI-jeva. Nedavno je EIT odbio više od 
1,5 milijuna eura troškova provedbe aktivnosti jednog ZZI-ja zbog ocjene njegove uspješnosti. EIT je dodatno jačao 
svoju procjenu učinka: najnovije proljetno preispitivanje između upravnog odbora EIT-a i ZZI-jeva bilo je usmjereno 
na učinak; revizijom ključnih pokazatelja uspješnosti nastoji se povećati učinak; donošenje načela financijske održi -
vosti i tekuća studija o izvedivosti fonda za učinke dokazi su da je EIT i dalje usmjeren na učinak i uspješnost ZZI-jeva 
(vidjeti i odgovore na odlomke 71.–73.).
VIII
Komisija i EIT uvjereni su da će se mjerama pokrenutima 2015., uključujući onima obuhvaćenima odlomcima 97.–
105., riješiti glavni problemi koje je utvrdio sud.
IX (1)
Komisija i EIT prihvaćaju preporuku.
IX (2) (a)
Komisija i EIT djelomično prihvaćaju preporuku i istražit će u kojoj je mjeri moguće dodatno proširiti načelo više 
godina.
IX (2) (b)
Komisija i EIT prihvaćaju preporuku.
Odgovori Komisije 59
IX (3)
EIT i Komisija prihvaćaju ovu preporuku.
IX (4)
Komisija i EIT prihvaćaju preporuku. EIT će nastaviti razvijati usmjerenost na učinak, što je pokrenuto već tijekom 
2015.
Uvod
Okvir 2. – Definicija inovacija
Od svojeg osnivanja 2008. (Uredba (EZ) br. 294/2008) EIT je djelovao na temelju definicije inovacija koja uključuje 
stvaranje novih tržišta i vrijednosti u društvu. Definiciju koja se ovdje upotrebljava ažurirao je OECD kako bi uključi -
vala širi pojam inovacija iz njegovih Inovacijskih strategija iz 2010. i 20151.
Misija EIT-a, a tako i njegovi ciljevi, oslanjaju se na definiciju inovacija koja uključuje društvene ciljeve.
Opažanja
25
Stavljanjem EIT-a u nadležnost Glavne uprave za obrazovanje i kulturu (EAC), koja također sudjeluje u programu 
Obzor 2020. svojim mjerama Marie Skłodowska-Curie, osiguralo se uključivanje sektora visokog obrazovanja u inte -
graciju trokuta znanja, što je od ključne važnosti za EIT. Glavni mehanizam kojim se to može osigurati jest upravni 
odbor EIT-a u kojem je uvijek osigurano ravnopravno sudjelovanje svih strana trokuta. Komisija (GU EAC) poduzima 
nužne korake kako bi osigurala dobru koordinaciju između odgovarajućih službi Komisije.
1 Inovacijska strategija OECD-a iz 2015., stranica 15., http://www.oecd.org/sti/OECD-Innovation-Strategy-2015-CMIN2015-7.pdf : „Područje primjene 
izvan znanosti i tehnologije koje uključuje ulaganja u širok raspon imovine utemeljene na znanju koja premašuje istraživanje i razvoj. Inovacije 
u društvu i poduzećima, uključujući nove poslovne modele, sve su važnija nadopuna tehnoloških inovacija.“  
 
Inovacijska strategija OECD-a iz 2010., stranica 20., http://www.oecdbookshop.org/browse.asp?pid=title-detail&lang=en&ds=&I
SB=9789264084704 : „Tako definirane inovacije jasno su širi pojam od istraživanja i razvoja i na njih utječe širok raspon čimbenika od kojih na neke 
može utjecati politika. Inovacije su moguće u bilo kojem sektoru gospodarstva, uključujući javne usluge kao što su zdravlje ili obrazovanje.“  
 
Uputa na Obzor 2020.: https://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/support/reference_terms.html
Odgovori Komisije 60
26
Koordinaciju između različitih službi Komisije osigurava GU za obrazovanje i kulturu i ta se suradnja odvija u obliku 
izravne komunikacije ZZI-jeva i EIT-a s odgovarajućim službama Komisije. GU za obrazovanje i kulturu razvio je razli -
čite načine za olakšavanje te koordinacije na svim razinama, od operativne do strateške. GU za obrazovanje i kulturu 
svake godine organizira jednodnevne konferencije s radionicama na kojima se ZZI-jevi i EIT sastaju sa službama 
Komisije iz različitih glavnih uprava. Kada je to potrebno radi olakšavanja suradnje, organiziraju se i neformalni  ad 
hoc sastanci između EIT-a i službi Komisije ili ZZI-jeva sa službama Komisije. GU za obrazovanje i kulturu koordinira 
i savjetovanja među službama prije donošenja Trogodišnjeg programa rada u kojem formalno sudjeluju sve glavne 
uprave. Sve uključene službe Komisije sudjeluju u upravljačkoj skupini različitih službi za srednjoročnu evaluaciju 
EIT-a.
EIT također redovito i izravno komunicira sa službama Komisije, najviše s GU-om za istraživanje i inovacije i GU-om 
za unutarnje tržište, industriju, poduzetništvo te male i srednje poduzetnike, ali ne isključivo s njima. Na primjer, EIT 
je u izravnom kontaktu sa službama GU-a za istraživanje i inovacije u vezi sa sljedećim pozivom za ZZI-jeve ili u vezi 
s pristupom IT alatima za Obzor 2020. U okviru godišnjeg sastanka GU za obrazovanje i kulturu podržava bilateralne 
sastanke između EIT-a i službi Komisije u cilju koordinacije rada na posebnim inicijativama.
GU za obrazovanje i kulturu, EIT i GU za regionalni razvoj opsežno su komunicirali tijekom 2015. u vezi sa zajednič -
kim ciljevima Regionalnog programa za inovacije EIT-a i strategija pametne specijalizacije.
27
Postojanje obje vrste aktivnosti od ključne je važnosti za inovacijski model EIT-a: odražava cilj izgradnje inovacija 
(aktivnosti koje financira EIT) povrh postojećih struktura i kapaciteta (komplementarne aktivnosti). Komisija i EIT 
smatraju da aktivnosti dodane vrijednosti ZZI-ja i komplementarne aktivnosti ZZI-ja čine povezani skup inovacijskih 
aktivnosti.
29
Pojam komplementarnih aktivnosti ZZI-jeva izvorno nije bio dovoljno detaljno definiran, ali je s vremenom pojačan 
(vidjeti isto odlomke 100. i 101.).
Potvrđena je slaba veza između aktivnosti koje financira EIT i komplementarnih aktivnosti koje ovdje spominje Sud 
i EIT je u prvoj polovini 2015. uveo promjene kojima će se pojačati provjera ove veze u fazi poslovnog planiranja.
31
EIT je znatno pojačao vezu između aktivnosti koje financira EIT i komplementarnih aktivnosti ZZI-ja. U poslovnom 
planu iz 2015. i sporazumima o dodjeli bespovratnih sredstava prvo je uvedeno načelo proporcionalnosti između 
tih aktivnosti. Ta je veza dodatno pojačana od 2016.: komplementarne aktivnosti ZZI-ja sada preispituje EIT u fazi 
ocjenjivanja godišnjeg poslovnog plana ZZI-jeva. Rezultati ovih promjena bit će vidljivi 2016.
EIT također uzima u obzir rezultate i ostvarenja svake pojedine komplementarne aktivnosti. Ako postoji snažan 
rezultat, moguće je prihvatiti relativno visok trošak komplementarne aktivnosti ZZI-ja. Trošak komplementarne 
aktivnosti ZZI-jeva mora biti razmjeran trošku aktivnosti koju financira EIT i/ili njezinom očekivanom učinku. Stoga 
se može prihvatiti i relativno visoka komplementarna aktivnost ako ta aktivnost ima velik učinak na promicanje 
misije ZZI-ja.
Odgovori Komisije 61
32
EIT jača provjeru veza između aktivnosti koje financira EIT i komplementarnih aktivnosti ZZI-ja u fazi programiranja, 
odnosno, kada ocjenjuje poslovne planove, od ciklusa poslovnog plana za 2016. Zbog toga ZZI-jevi više neće moći 
zamijeniti planirane komplementarne aktivnosti ZZI-ja u fazi izvještavanja bez odobrenja EIT-a i više neće postojati 
nesigurnosti u vezi s time hoće li troškovi komplementarnih aktivnosti ZZI-ja biti prihvaćeni u fazi izvješćivanja.
Okvir 3. – Primjer komplementarne aktivnosti ZZI-jeva koja nema ni „jasnu vezu“ 
s aktivnošću koju financira EIT
Komplementarnim aktivnostima pridonosi se na dva načina ostvarenju ciljeva ZZI-ja. One se mogu nastavljati na 
aktivnosti koje financira EIT ili činiti osnovu iz koje EIT može financirati daljnje inovacije. Uporabom komplementar -
nih aktivnosti ZZI-ja samo kao poluge za financiranje primjenjuje se previše uzak pristup inovacijama.
Nadalje, EIT je dodatno razradio svoje smjernice o komplementarnim aktivnostima za ZZI-jeve kao dio smjernica za 
godišnji poslovni plan.
33
Inovacije se ne javljaju u izolaciji i za njih su potrebne komplementarne aktivnosti i ekosustavi u koje se mogu ugra -
diti aktivnosti koje financira EIT.
Međutim, Komisija i EIT slažu se da je potrebno posvetiti dodatnu pozornost definiciji komplementarnih aktivnosti 
i načinu točnijeg mjerenja poluge financiranja EIT-a. Komisija i EIT stoga pozdravljaju prijedloge Suda. EIT je već 
poduzeo korake u tom smjeru.
35
Komplementarne aktivnosti ZZI-jeva kojima se osigurava baza znanja za nove aktivnosti s dodanom vrijednosti 
logično će uvijek biti „retroaktivne“ u smislu da su predmetne komplementarne aktivnosti ZZI-jeva već završene 
prije nego što počnu aktivnosti koje financira EIT.
Neke komplementarne aktivnosti ZZI-jeva po definiciji nisu dodatne. One će umjesto toga biti osnova za aktivnosti 
koje financira EIT. Tim aktivnostima koje financira EIT može se kasnije u postupku ostvariti dodatna poluga jer se 
njima stvaraju proizvodi, procesi ili usluge kojima se ostvaruju povrati. Ako nije uspostavljena izvorna komplemen -
tarna aktivnost ZZI-ja, nisu se mogli pojaviti ni rezultati aktivnosti koju financira EIT, a koja se na nju oslanjala. Iz tog 
su razloga u inovacijskom modelu EIT-a potrebne retroaktivne komplementarne aktivnosti ZZI-ja.
Komisija i EIT istovremeno prihvaćaju da se takve komplementarne aktivnosti ZZI-ja ne mogu izravno uzeti u obzir 
kod izračuna učinka financijske poluge aktivnosti koje financira EIT.
Kako je prethodno objašnjeno, komplementarne aktivnosti od ključne su važnosti za učinkovito funkcioniranje ino -
vacijskih sustava i u skladu su s višegodišnjom perspektivom.
Odgovori Komisije 62
Okvir 4. – Učinak financijske poluge ne može nastati iz retroaktivne aktivnosti
Komplementarne aktivnosti nužne su kao osnova za aktivnosti koje financira EIT ili ih moraju nadopunjavati. Ne 
može se smatrati da sve komplementarne aktivnosti stvaraju učinak poluge i potrebne su bolje definicije za mjere -
nje tog učinka.
37
Doprinosi u naravi i doprinosi u gotovini kao komplementarne aktivnosti od ključne su važnosti za funkcioniranje 
inovacijskih sustava.
Okvir 5. – Primjeri komplementarnih aktivnosti ZZI-jeva koje nisu dodatne
Uključivanje novih studenata ne podrazumijeva uvijek dodatne troškove u pogledu vremena učitelja za pohađanje 
tečajeva, laboratorijske opreme (posebno na tečajevima u kojima postoji velika praktična komponenta), upravljanja 
stažiranjem u trgovačkim društvima (u okviru kojih je potrebno raditi jedan na jedan) i uporabe sveučilišnih usluga. 
Zbog toga se troškovi studenata koje ne financira EIT mogu opravdati kao diferencirani troškovi komplementarne 
aktivnosti za tečaj koji financira EIT.
38
Financijsku održivost ne treba shvaćati kao potpuni prekid financiranja EIT-a za ZZI-jeve, već će se financiranje EIT-a 
smanjiti na  „prethodno utvrđenu najmanju razinu“ koja je definirana u  „Načelima financijske održivosti ZZI-jeva“ 
koja je donio upravni odbor EIT-a 5. ožujka 2015.
Još nije dokazano da 15 godina nije dovoljno za razvoj i uspješno provođenje strategije za postizanje financijske 
održivosti.
Zaklada EIT-a osnovana je kako bi djelovala na različitoj razini i s drugačijom svrhom od ZZI-jeva. ZZI-jevi prikupljaju 
i osiguravaju sredstva imajući na umu mogući povrat na ulaganje i mogu ostvarivati prihode od vlastitih aktivnosti, 
što nikada nije bio slučaj sa Zakladom EIT-a.
39
Iako je prihvaćena činjenica da će postizanje financijske održivosti biti izazov, još je prerano donositi neke prosudbe. 
OECD ističe u svojoj Inovacijskoj strategiji za 2015. da povrat na ulaganja u inovacije treba promatrati iz dugoročne 
perspektive. Zbog toga se zaključak o dugoročnoj financijskoj održivosti ne može donijeti na temelju podataka iz 
prvih pet godina rada ZZI-jeva.
EIT je jačao svoje napore u ovom području. U skladu s Načelima financijske održivosti ZZI-jeva, EIT trenutačno 
razvija predložak za izvješćivanje o financijskoj održivosti ZZI-jeva koji će biti uključen u smjernice za izvješćivanje 
kako bi se osiguralo ispravno prijavljivanje prihoda ZZI-jeva. Znatan napredak već je razvidan u poslovnim pla -
novima za 2016. i ocjenama stručnjaka iz EIT-a. Ovoj je jedan od prioritetnih ciljeva svih ZZI-jeva i u skladu s time 
preispituju se aktivnosti u cilju stvaranja povrata prihoda od aktivnosti. Na primjer, jedan od novih ZZI-jeva potpuno 
financira svoje troškove upravljanja i neizravne troškove iz vlastitih sredstava, što je snažna početna točka prema 
financijskoj održivosti.
Odgovori Komisije 63
Tijekom 2016., nakon primitka prvih izvješća, ocjenjivat će se napredak koji su ZZI-jevi ostvarili prema financijskoj 
održivosti. U skladu s načelima financijske održivosti, EIT će nakon 7 godina detaljnije preispitivati napredak koji 
su ostvarili ZZI-jevi. EIT je uspostavio i radnu skupinu, zaposlio stručnjaka i pokrenuo niz inicijativa za podupiranje 
nastojanja ZZI-jeva da ostvare financijsku održivost.
Iz svih tih razloga prerano je procijeniti kakva će biti financijska održivost ZZI-jeva za 10 godina.
42
Izmjene poslovnih planova tijekom provedbe redovit su postupak kojim se osigurava visok stupanj fleksibilnosti 
za uključivanje inovacijskih projekata čak i u posljednjim mjesecima trajanja sporazuma o dodjeli bespovratnih 
sredstava. ZZI-jevi su se opsežno koristili tom mogućnošću u razdoblju 2010.–2014. Tijekom 2014. EIT je odobrio pet 
izmjena koje su uključivale nove aktivnosti ZZI-jeva.
Nadalje, Smjernicama za izradu poslovnih planova ZZI-jeva iz 2014. dopušteno je ZZI-jevima da u poslovni plan 
uključe aktivnosti dodane vrijednosti za ZZI-jeve koje nisu potpuno opisane u iznosu do 15 % proračuna. Istovjetni 
pristup slijedi se i tijekom 2015., odnosno poslovni planovi uključuju opis postupka za odabir novih aktivnosti, 
a točna definicija aktivnosti daje se kad su dostupne pojedinosti.
Nadalje, ZZI-jevi mogu bez prethodnog odobrenja EIT-a premještati do 100 % svojeg proračuna između aktivnosti 
unutar iste proračunske stavke i do 20 % između proračunskih stavki. Ova odredba mnogo je fleksibilnija i povoljnija 
nego u bilo kojem drugom programu EU-a i pokazuje da su osmišljeni posebni mehanizmi za podupiranje promjena 
u okruženju koje brzo reagira na promjene, što je u skladu s potrebama inovacijskih projekata.
43
Godišnji proračun EIT-a ovisi o izglasanom iznosu u godišnjem proračunu EU-a, obično u prosincu godine N-1. 
Odobrena sredstva u proračunu za EIT ne mogu biti veća od sredstava odobrenih u proračunu EU-a. Zbog toga 
EIT potpisuje sa ZZI-jevima godišnje sporazume o dodjeli bespovratnih sredstava. Međutim, istražuju se dodatne 
mjere kojima će se uzeti u obzir višegodišnja dimenzija nekih aktivnosti, posebno uz pomoć Radne skupine za 
pojednostavnjenje.
44
EIT-ovo konkurentno financiranje temelji se se na određivanju proračuna na temelju uspješnosti, što ima ugrađenu 
nesigurnost i nagrađivanu izvornost i učinak. Pružanje dugoročne sigurnosti financiranja može biti štetno za rezul -
tat i pristup usmjeren na učinak.
Nadalje, kako je navedeno u odgovorima na odlomke 41. i 44., ZZI-jevi imaju na raspolaganju niz instrumenata za 
pružanje osiguranja protiv kratkoročne nestabilnosti financiranja. To uključuje opće instrumente financijskog tržišta, 
kao što je fleksibilnost u izradi poslovnog plana.
Okvir 6. – Europski fond za strateška ulaganja (EFSU)2 i njegov utjecaj na proračun  
EIT-a – Drugi odlomak: 
Iako je financiranje ZZI-jeva tijekom 2016. smanjeno, svejedno je dovoljno da tri zrela ZZI-ja mogu održati opsežne 
poslovne planove i za brzi rast dva novoosnovana ZZI-ja. Više od 233 milijuna eura izdvojeno je za tri zrela ZZI-ja, 
a 41 milijun eura za financiranje dvaju novih ZZI-jeva tijekom 2016.
2 Mišljenje br. 4/2015 o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za strateška ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) 
br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013.
Odgovori Komisije 64
45
Navedeni argumenti o neprimjerenosti godišnjih sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava trebali bi se ublažiti 
uzimanjem u obzir inicijativa koje EIT poduzima radi kombiniranja godišnjih i višegodišnjih perspektiva. Važno je 
napomenuti da se u okviru godišnjeg konkurentnog financiranja uzima u obzir višegodišnja perspektiva. Nadalje, 
povrh konkurentnog financiranja postoji i dodatni element financiranja u okviru godišnjih izdvojenih sredstava 
za ZZI. Dodatno financiranje ravnopravno je raspoređeno među ZZI-jevima i njima se osigurava velika sigurnost 
financiranja. Također je važno napomenuti da FPA služi kao pravna osnova i „obveza“ EIT-a za podupiranje ZZI-jeva 
u dugoročnom razdoblju. Kako je prethodno navedeno, godišnji ciklus bespovratnih sredstava ima ugrađenu flek -
sibilnost za prekidanje projekata i uvođenje inovativnih projekata tijekom godine, odnosno godišnjim ciklusom ne 
sprječava se fleksibilnost pojedinačnih aktivnosti, već se osigurava opći okvir za planiranje.
46
Obrazovanje je jedan od glavnih stupova djelovanja EIT-a. EIT posebno vodi računa o odgovarajućem financiranju 
njegovih obrazovnih programa. Pružanjem zajamčenog dodatnog financiranja svakom ZZI-ju za znatan dio prora -
čuna smanjuje se nesigurnost za višegodišnje prioritetne aktivnosti, kao što su obrazovni programi.
47
Pružanjem dodatnog financiranja smanjuje se rizik od prekidanja velikog dijela programa.
Vidjeti odgovor Komisije i EIT-a na odlomke 41. i 44.
48
Elementom znatnog dodatnog financiranja modela financiranja EIT-a osigurava se određena sigurnost za dugo -
ročno planiranje.
Vidjeti odgovor Komisije i EIT-a na odlomke 41. i 44.
49
Zbog godišnje prirode proračuna EIT-a i budući da se proračun EU-a u načelu ne donosi prije sredine prosinca, 
sporazumi o dodjeli bespovratnih sredstava za određenu godinu ne mogu se potpisivati prije 1. siječnja te godine. 
O tom je pitanju prvo govorio Europski revizorski sud u svom posebnom godišnjem izvješću za financijsku godinu 
2011. i EIT je dao svoje primjedbe. EIT se obvezao smanjiti jaz između datuma početka provedbe mjere definiranog 
u poslovnim planovima ZZI-jeva i datuma potpisivanja sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava. Zahvaljujući 
tim naporima, sporazumi o dodjeli bespovratnih sredstava za 2013. i 2014. potpisani su s tri ZZI-ja u veljači 2013. 
i 2014.
Godina 2015. bila je iznimka jer su ZZI-jevi tražili odgodu primjene novog okvirnog sporazuma o partnerstvu u cilju 
daljnjeg pojašnjenja utjecaja posebnih odredbi između EIT-a, ZZI-ja i Europske komisije u kontekstu usklađivanja 
s pravilima iz programa Obzor 2020. Nadalje, budući da su bila potrebna savjetovanja o pravnim pitanjima, Komisiji 
je trebalo više vremena nego obično da donese svoje ex ante  odobrenje novih sporazuma o dodjeli bespovratnih 
sredstava. EIT očekuje da će sporazumi o dodjeli bespovratnih sredstava 2016. ponovno biti potpisani na vrijeme, 
kada već budu sklopljeni novi okvirni sporazumi o partnerstvu, odnosno kasno potpisivanje 2015. bilo je jed -
nokratni događaj.
Odgovori Komisije 65
50
Budući da je to bila uobičajena praksa do 2015., ZZI-jevi bi mogli zatražiti dodatna plaćanja pretfinanciranja pod 
određenim uvjetima kao što je potrošnja prethodnih pretfinanciranja, i podložno nekim obvezama izvješćivanja 
tijekom provedbe.
Iako bi EIT želio isplatiti pretfinanciranje u iznosu do 70 % odobrenih bespovratnih sredstava kako bi pomogao 
ZZI-jevima s upravljanjem njihovim gotovinskim pozicijama, važno je napomenuti da razina pretfinanciranja ovisi 
o dostupnosti kredita za plaćanje, na što EIT-ovi ne mogu utjecati. Predviđa se da će pretfinanciranje za sporazume 
o dodjeli bespovratnih sredstava za 2016. iznositi otprilike 60 %.
ZZI-jevi kao snažne inovacijske mreže, uključujući snažne industrijske partnere i sveučilišta, mogu rješavati novčane 
tokove s pomoću zajmova banaka, kao što su neki ZZI-jevi već i pokazali. Na taj način mogu povećati stope pretfi -
nanciranja partnerima i korisnicima (npr. studenti ili nova poduzeća) kojima novčani tokovi inače stvaraju probleme.
51
Upravni odbor EIT-a donio je 3. prosinca 2015. strategiju za praćenje EIT-a u skladu s kojom će se mjeriti podaci za 
Obzor 2020., za učinak EIT-a uslijed provedbe njegovih aktivnosti i aktivnosti ZZI-jeva i za rezultate ZZI-jeva. Nadalje, 
EIT aktivno pridonosi godišnjem izvješću o praćenju Obzora 2020. za 2014. i jedan odjeljak izvješća bit će posvećen 
njemu.
52
Prethodne promjene u ključnim pokazateljima uspješnosti (KPU) izvršene su kako bi se prilagodio njihov koncept/
značenje u cilju osiguranja ravnopravnosti između različitih ZZI-jeva i kao odgovor na prirodu ZZI-jeva koja se 
razvija. Promjene su izvršene nakon savjetovanja sa ZZI-jevima kako bi se uklonile, među ostalim, razlike u sekto -
rima djelovanja ZZI-jeva i širem okruženju.
Promjene KPU-ova tijekom vremena stoga se izravno odnose na nalaz iz odlomka 52.
53
EIT izvršava sveobuhvatne analize kako bi usporedio ZZI-jeve na temelju nekoliko čimbenika, a ne jednostavno 
na temelju glavnih KPU-ova. Provedba poslovnog plana ZZI-ja ocjenjuje se na temelju kvantitativnih pokazatelja 
uspješnosti te na temelju revizija kvalitete koje provode vanjski stručnjaci i osoblje EIT-a. EIT također provodi praće -
nje na licu mjesta i tematsko preispitivanje aktivnosti ZZI-jeva. Tim se alatima zajednički dobiva vrlo informativna 
slika o razlikama između ZZI-jeva.
54
EIT potvrđuje da se rezultati i učinci mogu mjeriti samo kombinacijom kvalitativnih i kvantitativnih pokazatelja. To 
je sveobuhvatno obuhvaćeno strategijom praćenja EIT-a koju je upravni odbor EIT-a donio u prosincu 2015. i preispi -
tivanjem KPU-ova koje je u tijeku, kako je navedeno u odlomku 102.
Odgovori Komisije 66
55
Poslovna zajednica znatno je zastupljena u upravi ZZI-jeva i ima vodeću ulogu u oblikovanju njihovih strategija. 
U nastavku je naveden neiscrpan popis predstavnika odgovarajućih industrija u upravnim odborima ZZI-jeva:
– EIT za digitalni sektor: Deutsche Telekom AG, Philips, Nokia, British Telecom, Alcatel-Lucent, Ericsson,
– ZZI-jevi za klimu: Bayer Technology Services GmbH, GDF Suez, South Pole Carbon, Velux A/S,
– ZZI-jevi za inovativne energije: Total SA, Gas Natural Fenosa, Electricité de France, ABB AB, Areva SA.
56
Razina financiranja bespovratnim sredstvima iz EIT-a nije dovoljna mjera razine sudjelovanja u ZZI-jevima. Na pri -
mjer, sredstvima za visoko obrazovanje podupiru se kurikulumi koji su više usmjereni na poduzetništvo i studente 
koji diplomiraju, od čega poduzeća imaju izravne koristi. Pri mjerenju sudjelovanja trebao bi se uzeti u obzir broj 
partnera jer je to izravna mjera privlačnosti ZZI-ja te priroda financiranih aktivnosti, a ne vrsta institucije koja pro -
vodi mjeru.
57
Svrha je EIT-ova i ZZI-jeva riješiti problem niske razine suradnje između sveučilišta i poduzeća koji postoji u cijelom 
EU-u. Zbog toga je poslovna zajednica znatno zastupljena u upravi ZZI-jeva i ima vodeću ulogu u oblikovanju njiho -
vih strategija. Međutim, svejedno se moglo očekivati da će se u početku javiti problemi s postizanjem željene razine 
suradnje između sveučilišta i poduzeća. Kako bi riješio taj problem, EIT je mijenjao smjernice za poslovne planove 
i davao strateške prijedloge ZZI-jevima. ZZI-jevi su isto mijenjali svoja interna pravila i postupke.
Napredak koji su EIT i ZZI-jevi ostvarili u tom području znak je da je model ZZI-ja odgovarajući model za razvoj 
dugoročne suradnje između sveučilišta, istraživačkih instituta i poduzeća i uvjereni smo da će u budućnosti rezultati 
biti sve bolji.
58
Iako EIT nema cilj za dio proračuna za MSP-ove, on ima mjerljive ciljeve za osnivanje MSP-ova. Nova mala i srednja 
poduzeća koja je osnovao EIT jedan su od ključnih pokazatelja uspješnosti EIT-a i stoga se za njih pružaju snažni 
poticaji. Tri ZZI-ja iz prvog vala izvijestila su 2014. da je osnovano 90 novih poduzeća koja su sva MSP-ovi u skladu 
s definicijom iz Preporuke Komisije (C(2003) 1422). Nadalje, mnoga druga postojeća mala poduzeća primala su pot -
poru zahvaljujući dodatnim bespovratnim sredstvima ili pružanjem usluga u akceleratorima ZZI-jeva.
Odgovori Komisije 67
59
EIT je ostvario izvrsne rezultate u pogledu promicanja i podupiranja suradnje MSP-ova u inovacijskim aktivnostima.
Mnoge aktivnosti EIT-a usmjerene su posebno na MSP-ove. Kao financijski poticaj za MSP-ove, EIT-u je odobreno 
čak posebno odstupanje od Financijske uredbe EU-a u razdoblju 2010.–2013. kojim je omogućeno MSP-ovima, kao 
partnerima ZZI-ja, da povrh povrata izravnih troškova traže povrat 40 % neizravnih troškova, za razliku od 20 % što 
je dopušteno za poduzeća koja nisu MSP-ovi.
U pogledu ciljane potpore postojećim MSP-ovima, partnerstva ZZI-jeva snažan su ekosustav u kojem mogu dobivati 
potporu. Postojeći MSP-ovi s iznimnim inovacijskim mogućnostima stoga bi bili u idealnom položaju da se pridruže 
partnerstvu ZZI-ja i potpuno iskoriste potporu koju nudi EIT. Zbog toga sve veći broj MSP-ova sudjeluje kao partneri 
i kao korisnici bespovratnih sredstava ZZI-jeva i primatelji usluga stvaranja poduzeća i ubrzavanja.
60
Budući da ZZI-jevi nastoje postati financijski održivi i mogu se koristiti financijskim instrumentima (npr. bankovnim 
kreditima) i drugim izvorima prihoda osim financiranja EIT-a, oni mogu osigurati da se plaćanja MSP-ovima izvrša -
vaju na vrijeme bez obzira na to kada je primljeno financiranje EIT-a. EIT ne može ZZI-jevima nametati uvjete plaća -
nja na temelju ugovornih odnosa koje ima s partnerima jer su ZZI-jevi u tom pogledu neovisni. Međutim, budući da 
je plaćanje potpore MSP-ovima ograničenog iznosa u odnosu na program u cjelini, ZZI-jevi mogu povećati preduj -
move MSP-ovima odgovarajućim upravljanjem novčanim tokom (u odgovorima Komisije i EIT-a na odlomke 41. i 44. 
nalazi se više primjera fleksibilnosti financiranja ZZI-ja).
61
EIT sustavno prikuplja informacije o stanju novih partnera ZZI-jeva nakon njihova pristupanja ZZI-jevima. EIT stoga 
ima ažurne informacije o broju ZZI-jevih partnera koji su MSP-ovi.
Nadalje, veće organizacije imaju većinu tijekom prvih godina života ZZI-ja jer imaju kapacitete za izradu čvrstih 
strateških programa i prijedloga koji će se izabrati kao ZZI. MSP-ovi se obično pridružuju ZZI-jevima kasnije kada se 
njihovim sudjelovanjem može pridodati vrijednost aktivnostima uspostavljenih partnerstava.
Na primjer, ZZI za inovativnu energiju (InnoEnergy) imao je 25 MSP-ova partnera u razdoblju 2010.–2013. Međutim, 
tijekom 2014. ZZI-ju za inovativnu energiju pridružilo se 55 novih MSP-ova, a 2015. njih 50, čime je povećan broj 
MSP-ova partnera na 130.
Mnogi MSP-ovi sudjeluju u programu Zajednica znanja i inovacija EIT-a i krajnji su primatelji bespovratnih sredstava 
EIT-a na temelju ugovora o podugovaranju ili dodjeli bespovratnih sredstava s drugim partnerima ZZI-ja kao što 
su sveučilišta, istraživački centri ili industrijska poduzeća. Programi ZZI-jeva za ubrzavanje i inkubaciju posebno su 
usmjereni na nove MSP-ove i EIT ima KPU koji prati osnivanje novih MSP-ova. Zbog sve većeg broja MSP-ova u par -
tnerstvima ZZI-jeva te na temelju bespovratnih sredstava EIT-a povećat će se udio bespovratnih sredstava koja će 
iskoristiti MSP-ovi.
Odgovori Komisije 68
62
EIT aktivno podupire MSP-ove. Postoje jasni ciljevi za osnivanje novih poduzeća i to je jedan od glavnih ključnih 
pokazatelja uspješnosti EIT-ova.
Vidjeti odgovor Komisije i EIT-a na odlomak 57.
64
Promicanje strategija i komplementarnosti s drugim inicijativama EU-a prioritet je za EIT i za GU za obrazovanje 
i kulturu. Cilj je ugrađen u Strateški inovacijski program EIT-a i u Uredbu.
GU za obrazovanje i kulturu i EIT potiču sinergije i nadopunjavanje (npr. godišnji sastanak sa službama Komisije, 
EIT-om i ZZI-jevima te kriterije za odabir za nove ZZI-jeve) i oni su ugrađeni u model ZZI-ja čiji elementi su odraz 
ciljeva i pouka naučenih iz drugih programa EU-a (npr. koncept trokuta znanja temelji se na aspektima programa 
Erasmus+ i dijaloga između sveučilišta i poduzeća; koncept kolokacijskog centra potječe iz regionalne politike EU-a; 
pristup društvenih izazova postoji u Obzoru 2020.; model financiranja EIT-a temelji se na lekcijama naučenima iz 
drugih programa). Postoje konkretni primjeri sinergija unutar tematskih područja ZZI-ja kao što je EIT za digitalni 
sektor: Javno-privatna partnerstva za budući internet i velike podatke, ZZI za inovativnu energiju: Plan SET, i ZZI 
za klimu: suradnja s Glavnom upravom za klimu na pripremama za Konferenciju Ujedinjenih naroda o promjenama 
klime u Parizu u prosincu 2015.
EIT i dalje potiče sinergije na razini konkretnih projekata, u novije vrijeme u kontekstu Europskog fonda za strateška 
ulaganja (EFSI), s Europskom suradnjom u znanosti i tehnologiji (COST) i s Europskom svemirskom agencijom (ESA).
69
EIT je već zatražio pokretanje postupka za postizanje potpune financijske neovisnosti. Očekuje se da će taj postupak 
biti okončan prije kraja 2016.
71
Osim osiguranja usklađenosti s pravilima, EIT također sve više nagrađuje uspješnost i potiče učinke. Na primjer, 
nedovoljna uspješnost imat će sve veći negativni učinak na proračun ZZI-ja. U skladu s načelom financijske održi -
vosti ZZI-ja, proračun EIT-a za ZZI-jeve sadržavat će sve veći udio konkurentnog financiranja. Kako se taj udio, kojim 
se nagrađuje uspješnost, bude s vremenom povećavao, nedovoljno uspješni ZZI-jevi imat će još snažniji financijski 
poticaj da se poboljšaju.
72
Tijekom 2015. EIT je pojačao izravni učinak loše uspješnosti na iznose koji će se plaćati – EIT neće prihvatiti dijelove 
zahtjeva ZZI-jeva za pokrivanje troškova ako provedba aktivnosti nije bila dovoljno dobra. Pogledajte odgovore 
Komisije i EIT-a na odlomak VII. Sažetka.
Nakon intervencije Suda, EIT je nastavio jačati svoju provjeru troškova u godišnjim izvješćima o reviziji. EIT snažno 
nagrađuje uspješnost istovremeno osiguravajući visoku razinu jamstva za prihvatljivost nastalih troškova.
Odgovori Komisije 69
74
EIT i Komisija smatraju da je prag iz članka 34. Pravila za sudjelovanje u programu Obzor 2020. primjeren za bes -
povratna sredstva EIT-a plaćena ZZI-jevima. Smatramo razmjernim tražiti potvrdu o reviziji od korisnika sredstava 
EU-a/EIT-a koji traži godišnja bespovratna sredstva veća od 325 000 eura. EIT-u bi u svakom slučaju bilo potrebno 
posebno odstupanje od članka 34. Pravila o sudjelovanju u programu Obzor 2020. da bi mogao upotrijebiti različiti 
ili viši prag od 325 000 eura za bespovratna sredstva koja su tražili sudionici.
Vidjeti isto odgovore Komisije i EIT-a na odlomke 79. i 80.
76
Važno je napomenuti da „financijski izvještaji“ više nisu specifični za EIT jer su izvještaji o troškovima od sporazuma 
o dodjeli bespovratnih sredstava za 2016. potpuno usklađeni s predlošcima za Obzor 2020.
79 Druga alineja
Za ovu bi preporuku bilo potrebno posebno odstupanje od Pravila za sudjelovanje u programu Obzor 2020. i od 
Financijske uredbe3.
79 Treća alineja
Ova preporuka nalazi se izvan kontrole EIT-a jer bi za nju bilo potrebno posebno odstupanje od Pravila za sudjelova -
nje u programu Obzor 2020. i od Financijske uredbe4.
81
Podugovaranje tehničkog ocjenjivanja projekata uobičajena je praksa za programe istraživanja i razvoja. To se 
posebno događa u slučaju vrlo složenih projekata kojima je obuhvaćeno nekoliko područja i koji uključuju nekoliko 
područja djelovanja kao što su obrazovanje, inovacije i poduzeća.
83
Važno je napomenuti da je EIT poboljšao trend smjene zaposlenika od 2013. Niski koeficijent za Mađarsku (trenu -
tačno 69 %) važan je čimbenik koji pridonosi smjeni zaposlenika. Međutim, to je izvan kontrole EIT-a.
84
U međuvremenu je znatno poboljšan upravljački kapacitet EIT-a. Ispražnjeno mjesto voditelja odjela popunjeno je 
i u tijeku je izbor drugog voditelja odjela. Nadalje, u tijeku je i izbor ravnatelja EIT-a.
3 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/leg/finreg/Pages/leg-020-08_finreg2012.aspx#fr135
4 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/leg/finreg/Pages/leg-020-08_finreg2012.aspx#fr135
Odgovori Komisije 70
86
Budući da je EIT usmjeren na izvrsnost države, prirodno je da su države s višim inovacijskim kapacitetom više 
zastupljene u ZZI-jevima. Iako je jasan cilj EIT-ova jačanje postojećih sposobnosti i centara izvrsnosti u EU-u, EIT osi -
gurava i pružanje koristi u područjima Unije koja ne sudjeluju izravno u ZZI-jevima s pomoću Regionalnih programa 
za inovacije (EIT RIS).
Okvir 11. – Zabrinutost zbog koncentracije financijske potpore EIT-a i nedostatka 
transparentnosti
Između strana trokuta znanja postoji razumna ravnoteža u pogledu podjele partnera i financiranja. Postoje jasni 
postupci za odabir projekata ZZI-jeva, čime se osigurava kontrola kvalitete i transparentnost.
89
Počeli su se javljati dokazi o rezultatima EIT-a. EIT je proizveo više od 1 000 poduzetnika, brojna nova poduzeća, niz 
priča o uspjehu i snažnu paneuropsku mrežu kolokacijskih centara i poduzetničkih akceleratora i promicao je podu -
zetničku kulturu.
92
Revizijom osnivanja poduzeća koja je dovršena u studenome 2015. osigurani su snažni dokazi o dodanoj vrijednosti 
programa akceleratora EIT-a/ZZI-ja i postoje uvjeti za financirane pothvate kojima su ostvareni znatni rezultati iz 
potpore EIT-a za osnivanje poduzeća.
93
KPU-i pokazuju da su proizvedene znatne izlazne vrijednosti od kojih su mnoge dosad prenesene u opipljive rezul -
tate (vidjeti primjere spomenute u odlomku 90.).
94
Treba naglasiti da se studenti podrijetlom izvan EU-a isto integriraju u poduzeća u EU-u ili pokreću vlastite pothvate 
nakon završetka studija, čime se stvara učinak i dodana vrijednost za naše društvo. Zajednice znanja i inovacija EIT-a 
stvorile su okruženje u kojem se smanjio jaz između sveučilišta i poduzeća i stoga je studentima omogućeno da 
nakon završetka studija rade za poslovnog partnera ZZI-ja i tako ostanu u EU-u.
98
U skladu s člankom 6. stavkom 2. točkom (e) Uredbe o financiranju EIT-a, sva tri ZZI-ja iz prvog vala imaju utvrđene 
strategije financijske održivosti. Sažetak tih strategija dostavlja se u poslovnim planovima ZZI-jeva od 2014. Za 
potrebe poslovnog plana za 2016. stručnjak EIT-a posebno se usmjerio na pitanja financijske održivosti i ocijenio je 
planove za svaki ZZI.
103
Novi okvirni sporazumi o partnerstvu potpisivat će se početkom 2016.
Odgovori Komisije 71
Zaključci i preporuke
1. preporuka
Komisija i EIT prihvaćaju preporuku.
Svaki prijedlog izmjene pravnih propisa morat će se pripremiti u skladu s načelima bolje regulacije, posebno s nače -
lom „prvo evaluirati“. U skladu s pravnom osnovom za EIT Komisija mora ocijeniti EIT do kraja 2017. i trenutačno 
u pripremama za evaluaciju sudjeluju sve odgovarajuće službe Komisije.
Evaluacijom će se uzeti u obzir ključno mišljenje revizije i toj će reviziji moći pristupiti neovisni revizori. Na temelju 
rezultata evaluacije odlučivat će se o budućim koracima u skladu s načelima bolje regulacije.
Komisija će zauzeti stav o izmjeni pravne osnove EIT-a na temelju nalaza evaluacije neovisnog stručnjaka i na teme -
lju rezultata ove revizije.
107
Vidjeti odgovore Komisije i EIT-a na odlomke 40. do 49. i 60. u kojima je sažeto njihovo stajalište o tim pitanjima.
2. preporuka (a)
Komisija i EIT djelomično prihvaćaju preporuku i istražit će u kojoj je mjeri moguće dodatno proširiti načelo više 
godina.
2. preporuka (b)
Komisija i EIT prihvaćaju preporuku.
Za (a) potpunu reviziju do proljeća 2017. i provedbu (koja ovisi o reviziji) do 2018.
108
Vidjeti odgovore Komisije i EIT-a na te odlomke u kojima je sažeto njihovo stajalište o tim pitanjima.
3. preporuka
EIT i Komisija prihvaćaju ovu preporuku.
Odgovori Komisije 72
109
Vidjeti odgovore Komisije i EIT-a na te odlomke u kojima je sažeto njihovo stajalište o tim pitanjima.
4. preporuka
Komisija i EIT prihvaćaju preporuku.
EIT će nastaviti razvijati usmjerenost na učinak, što je pokrenuto već tijekom 2015.
Besplatne publikacije:
  jedan primjerak:  
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
  više od jednog primjerka ili plakati/zemljovidi:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
pri delegacijama u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hr.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_hr.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatni poziv iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (premda neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
 u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU-a
Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT) ima 
ambiciozan cilj: osnažiti veze između obrazovanja, 
znanosti i poslovnog svijeta te time djelovati kao pokretač 
inovacija u EU-u. Zaključujemo da je, unatoč valjanu 
razlogu postojanja EIT-a, njegova ukupna djelotvornost 
narušena složenim operativnim okvirom i problemima 
s upravljanjem. Utvrdili smo nekoliko nedostataka 
u modelu financiranja koji primjenjuje EIT, mehanizmima 
izvješćivanja između EIT-a i zajednica znanja i inovacija te 
u pogledu financijske održivosti zajednica znanja 
i inovacija. Ni sedam godina nakon svojeg osnutka EIT nije 
potpuno operativno neovisan o  Europskoj komisiji. To mu 
je otežalo donošenje odluka. Naš je zaključak: ako EIT želi 
postati revolucionaran, inovativan institut kako je to 
u početku bilo zamišljeno, potrebne su zakonodavne 
i operativne prilagodbe radi većeg poticanja inovacijskog 
potencijala EU-a.
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD