Solidarity with Responsibility

1.Uvod

Europa se sve više suočava s dramatičnim posljedicama snažnih i nepredvidljivih ekstremnih vremenskih nepogoda i potresa koji dovode do gubitka života i uništenja imovine i kulturne baštine. Zbog toga su brojni ljudi poginuli, a mnogima je ugrožena egzistencija. Europski narodi odlučili su izgraditi Europsku uniju (EU) radi promicanja zajedničke dobrobiti te kako bi se mogli zajedno suočiti s teškoćama i postati snažniji na temelju jedinstva i solidarnosti. Europa koja štiti mora imati sredstva za odlučni odgovor.

Klimatske promjene pojačavaju učinke ekstremnih vremenskih nepogoda u Europi i cijelom svijetu . Ključni trendovi pokazuju kako klimatske promjene pridonose sve intenzivnijim šumskim požarima i duljem trajanju sezone požara u južnoj Europi, proširenju rizičnih područja za požare prema sjeveru te jačim olujama i riziku od poplava. Države EU-a izgubile su od 1980., povrh ljudskih života, više od 360 milijardi EUR zbog ekstremnih vremenskih i klimatskih nepogoda. Ekstremne nepogode poput šumskih požara istodobno pogoršavaju klimatske promjene zbog povećanih emisija stakleničkih plinova .

Tijekom 2017. zabilježen je velik broj katastrofa. U Europi je 2017. više od 200 osoba izgubilo živote zbog prirodnih katastrofa . Nedavno su najudaljenije regije EU-a i europska prekomorska područja Kariba pogodili uragani. Uragan Ofelija uzrokovao je poplave u Irskoj i Ujedinjenoj Kraljevini i utjecao je na velike dijelove sjeverozapadne Europe. Početkom ljeta su nakon intenzivnih valova vrućine u srednjoj Europi uslijedile smrtonosne snažne oluje.

Posebno je važno istaknuti da je 2017. zabilježen niz razornih šumskih požara. Izgorjelo je više od milijun hektara šuma, gotovo tri puta više od petogodišnjeg prosjeka EU-a, od čega polovina u Portugalu. To je površina koja je četiri puta veća od površine Luksemburga ili deset puta veća od površine Berlina. Tragično je stradalo mnogo ljudi. Samo u razdoblju od lipnja do listopada u Portugalu stradalo je više od 100 osoba. Požari su uništili veliku količinu imovine i znatno su utjecali na gospodarstvo, među ostalim na mrežnu infrastrukturu, poduzeća (trgovačka i proizvođačka) te na poljoprivredne i šumske djelatnosti. Samo u Portugalu izravna gospodarska šteta od šumskih požara od lipnja do rujna procjenjuje se na otprilike 600 milijuna EUR, odnosno 0,34 % portugalskog bruto nacionalnog dohotka. Šumski požari izbijaju i na novim područjima te su 2017. zabilježeni i u dijelovima Irske i Grenlanda.

Posljednje dvije godine velike štete uzrokovali su i potresi. Velik potres pogodio je središnju Italiju u kolovozu 2016., a nakon njega su sljedećih mjeseci uslijedila još tri veća potresa. Prijavljeno je da je smrtno stradalo 290 osoba. Gradovi i kulturna baština pokrajina Umbrije, Lacija i Marke uništeni su, a potresi su znatno utjecali i na gospodarstvo. Početkom prošlog ljeta potres je pogodio grčki otok Kos i susjednu Tursku. Umrlo je nekoliko osoba, stotine su ozlijeđene te je nanesena znatna šteta gospodarstvu, koje u velikoj mjeri ovisi o turizmu.

Europu nisu pogodile samo prirodne katastrofe već je pretrpjela i terorističke napade s brojnim žrtvama, uključujući mnogo složenih slučajeva opekotina koje je trebalo odmah liječiti. Osim toga, virusi ebole i zike podsjetili su na rizik od epidemija i hitnih situacija povezanih sa zdravljem.

Međutim, to se ne događa samo u Europi. Učestalost i jačina nesreća povećavaju se u cijelom svijetu. Kaliforniju su ove godine pogodili uzastopni intenzivni požari na površini većoj od 200 tisuća hektara, što je više nego dva puta više od nacionalnog petogodišnjeg prosjeka ; u Brazilu je 2017. bila najgora godina prema zabilježenim požarima ; u Čileu su od srpnja 2016. do veljače 2017. šumski požari uništili više od pola milijuna hektara, a Europska unija pružila je aktivnu pomoć u borbi protiv tih požara . Tijekom 2017. zabilježeno je i mnogo katastrofalnih poplava u Africi i Aziji i razornih potresa u cijelom svijetu, na primjer smrtonosni potresi u Meksiku u rujnu tijekom kojih je smrtno stradalo više od 270 osoba, srušeni su deseci zgrada i oštećene stotine povijesnih građevina. Potres koji je pogodio pograničnu regiju Iraka i Irana 12. studenoga ove godine uzeo je barem 420 života, ostavio više od 7 000 ozlijeđenih i oštetio tisuće kuća i objekata kulturne baštine te znatno otežao pružanje osnovnih vodoopskrbnih i energetskih usluga. Ove godine potresi su pogodili i Čile i Tursku.

Budući da novi izazovi zahtijevaju nove načine djelovanja, u ovoj Komunikaciji utvrđuje se kako EU može bolje zaštititi građane od tih katastrofa. U njoj se objašnjava kako se u okviru ambicioznijeg i sveobuhvatnijeg pristupa na razini EU-a može osigurati djelotvornije i učinkovitije djelovanje i istodobno osigurati da države članice upotrebljavaju sve instrumente koje imaju na raspolaganju za prevenciju katastrofa, osiguranje pripravnosti na katastrofe i odgovor na njih.

2. Dosadašnji odgovor EU-a

Državama članicama i trećim zemljama na raspolaganju je Mehanizam Europske unije za civilnu zaštitu (UCPM) koji mogu aktivirati ako u slučaju katastrofe njihovi nacionalni kapaciteti nisu dostatni. On funkcionira na dobrovoljnoj osnovi tako da država članica ili treća zemlja podnese zahtjev za pomoć posredstvom Koordinacijskog centra za odgovor na hitne situacije (ERCC) Europske komisije, a druge države članice potom mogu ponuditi pomoć. Kako bi se osigurala određena predvidljivost, stvoreni su „dobrovoljno udruženi kapaciteti”. Države članice osiguravaju sredstva koja Komisija može zatražiti, ali nisu obvezne ponuditi pomoć. Često države članice nisu ni mogle ponuditi pomoć, posebno kada se više njih istodobno suočavalo s istim katastrofama.

Posljednjih godina sposobnost država članica da pomažu jedne drugima ugrožena je zbog klimatskih i drugih pojava jer su njihovi kapaciteti često dostigli granice.

Istodobno se državama članicama daju vrlo mali poticaji da ponude pomoć posredstvom Mehanizma Unije za civilnu zaštitu jer se proračunom EU-a financira samo dio troškova prijevoza. Međutim, u većini operacija nije skupo doći od točke A do točke B: operativni troškovi mnogo su veći od troškova prijevoza. Na primjer, troškovi prijevoza u veliku poljsku bolnicu samo su dio troškova rada te bolnice koji iznose otprilike 6 milijuna EUR mjesečno. Prijevoz avionom od Francuske do Portugala također je jeftin u usporedbi s troškom njegova višednevnog zadržavanja na odredištu. Proračunom EU-a ne financira se trošak uporabe tih sredstava.

Stoga se Mehanizmom Unije za civilnu zaštitu često ne ostvaruju očekivani rezultati. Na primjer, od 17 zahtjeva povezanih sa šumskim požarima ove godine, pomoć je stvarno pružena u samo 10 slučajeva. Odgovor je ponekad bio prespor. Na njega je znatno utjecala i ograničena raspoloživost zrakoplova za gašenje požara i flote u nizu pogođenih država članica, u pogledu broja ili operativnog razdoblja. Ograničenu raspoloživost zrakoplova za gašenje požara pogoršava i činjenica da ti zrakoplovi nisu lako dostupni na tržištu zbog njihove posebne prirode i visokih troškova proizvodnje. Te su okolnosti znatno utjecale na djelotvornost relevantnih, prethodno namijenjenih kapaciteta za europski koordinirani odgovor, a ukazale su i na to da na razini EU-a nema dovoljno sredstava. To pokazuje i da današnji poticaji nisu dostatni za izgradnju snažnih kapaciteta EU-a za civilnu zaštitu i za osiguranje njihove spremnosti za uporabu za odgovor na katastrofe u drugim državama članicama. Ukratko, ovogodišnje brojne katastrofe pokazale su da smo očigledno dosegli granice Mehanizma Unije za civilnu zaštitu kako je strukturiran i kako funkcionira danas.

Istodobno je jasno da se mogući učinak katastrofa može umanjiti djelotvornom prevencijom: znatno smanjenje gospodarskih učinaka velikih poplava u srednjoj Europi 2013. u odnosu na slične događaje iz 2002. može se djelomično objasniti djelotvornim mjerama zaštite od poplava i prevencije rizika koje su uvedene od 2002.

Iz dosadašnjeg iskustva mogu se naučiti važne pouke:

1. potreban je dodatni kapacitet u slučaju višestrukih ili učestalih ekstremnih događaja kao što su oni iz 2017. Usto, on se mora što djelotvornije upotrebljavati;

2. mehanizam solidarnosti koji dobro funkcionira mora imati dostatno čvrstu strukturu poticaja kojom se potiče prekogranično dijeljenje kapaciteta za odgovor;

3. odgovarajuća analiza rizika i ciljani kratkoročni i dugoročni prevencijski napori s djelotvornim praćenjem osnova su za djelotvornu pripravnost za katastrofe i odgovor na njih;