PRILOG

Mišljenje Savjetodavnog povjerenstva za industrijske promjene (CCMI) o temi „Akt o čipovima za Europu: Implikacije europskog akta o čipovima za obrambenu i zrakoplovno-svemirsku proizvodnju” (dopunsko mišljenje uz dosje INT/984) Izvjestitelj: Maurizio MENSI Suizvjestitelj: Jan PIE Odluka Plenarne skupštine: 18.1.2022. Pravna osnova: pravilo 37. stavak 2. Poslovnika (dopunsko mišljenje) Nadležno povjerenstvo: Savjetodavno povjerenstvo za industrijske promjene (CCMI) Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 13.5.2022. 1. Zaključci i preporuke 1.1. Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) smatra da su poluvodiči u središtu moderne geopolitike i tehnološko-industrijskog vodstva. Promicanje najsuvremenijeg europskog ekosustava poluvodiča i otpornih opskrbnih lanaca ključno je dakle za stratešku autonomiju, tehnološku suverenost, otpornost i industrijsku konkurentnost EU-a, kako u strateškom obrambenom sektoru tako i zrakoplovno-svemirskom. EGSO stoga u cijelosti podupire ambiciozne ciljeve europskog akta o čipovima. 1.2. EGSO smatra da je za ostvarenje ambicioznih ciljeva EU-a u pogledu poluvodiča potrebno više sredstava nego što ih je trenutačno predviđeno. Kako bi što bolje iskoristio svoja ograničena sredstva, EU bi trebao razmisliti i o davanju prednosti određenim tehnologijama ili segmentima vrijednosnog lanca te ulagati komplementarne napore zajedno s partnerima istomišljenicima. 1.3. EGSO čvrsto vjeruje da bi se europskim aktom o čipovima posebno trebala osigurati potpora obrani i zrakoplovno-svemirskoj industriji u skladu s njihovom strateškom važnošću i statusom ključnih sektora, bez obzira na veličinu tržišta. To bi se trebalo odražavati u svim stupovima inicijative, uključujući poticanje razvoja novih dizajna čipova koji zadovoljavaju specifične zahtjeve obrambenog i zrakoplovno-svemirskog sektora. Posebne mjere uključivale bi povlašteni pristup pilot-linijama i mogućnost davanja prednosti narudžbama iz kritičnih sektora u integriranim proizvodnim postrojenjima i EU tvornicama čipova s otvorenim pristupom izvan „kriznog načina”. 1.4. EGSO smatra da bi industrijski dionici iz sektora za proizvodnju poluvodiča i ključnih sektora na kraju proizvodnog lanca morali biti punopravni članovi Europskog odbora za poluvodiče i njegovih pomoćnih tijela kako bi se osigurala maksimalna koordinacija između tvoraca politika i dionika na uzvodnom i nizvodnom tržištu. 1.5. EGSO smatra da su ulaganja u proizvodnju naprednih i zrelih čipova u Europi potrebna kako bi se osigurala otpornost opskrbnih lanaca za obranu i zrakoplovno-svemirsku industriju, kao i da bi trebalo podržati inovacije za sve vrste poluvodiča koje su potrebne europskoj industriji. 1.6. EGSO vjeruje da bi strategija EU-a morala uključivati posebne mjere za rješavanje problema opskrbe sirovinama. 1.7. EGSO smatra da bi, kako bi se izbjegla štetna utrka za subvencijama, financiranje trebalo u najvećoj mogućoj mjeri koordinirati na razini EU-a, dok bi mehanizam kontrole državnih potpora utvrđen u članku 107. UFEU-a trebalo prilagoditi kako bi se osigurala predvidljivost procjene i usklađenost s drugim ciljevima EU-a. 1.8. EGSO smatra da bi se državna potpora trebala dodjeljivati integriranim proizvodnim postrojenjima i EU tvornici čipova s otvorenim pristupom od kojih izravno koristi ima više država članica te da bi se javna potpora mogla usmjeriti na inicijative koje su usko povezane sa „zelenim” aplikacijama. 1.9. EGSO smatra da bi prikupljanje podataka za praćenje opskrbnih lanaca i predviđanje budućih kriza trebalo provoditi jedno tijelo na razini EU-a. 1.10. EGSO se zalaže za odgovarajući okvir za upravljanje podacima koji obuhvaća transparentnost podataka, interoperabilnost, razmjenu, pristup i sigurnost. 1.11. EGSO smatra da bi kao strateški sektori obrana i zrakoplovno-svemirska industrija morali imati prednost pri razvoju postupaka certificiranja i da bi inicijativa Čipovi za Europu mogla poduprijeti razvoj zajedničkih vojno-civilnih normi u kontekstu europske strategije za normizaciju. 1.12. EGSO smatra da europski akt o čipovima mora biti usklađen i jasno povezan sa svim drugim instrumentima politike EU-a i nacionalnim političkim instrumentima s povezanim ciljevima, uključujući Industrijski savez za procesore i poluvodičke tehnologije i Opservatorij za ključne tehnologije i europski savez za sirovine. 1.13. EGSO pozdravlja europski akt o čipovima i poziva na neodgodive pregovore o toj inicijativi i na njezinu brzu, ambicioznu i djelotvornu provedbu. 2. Kontekst 2.1. U sve digitaliziranijem svijetu poluvodiči su ključna sastavnica mnogih gospodarskih sektora i područja života. Oni pokreću sve digitalne proizvode, omogućuju ključne tehnologije budućnosti, kao što su umjetna inteligencija, 5G tehnologija i računalstvo na rubu mreže, te podupiru ključne infrastrukture koji su temelj našeg društva. 2.2. Poluvodiči su također ključni za obrambenu i zrakoplovno-svemirsku proizvodnju. Sofisticirani sustavi na koje se sve više oslanjaju europske vojske i drugi krajnji korisnici sadržavaju čipove svih vrsta, uključujući mnoge od onih koje nalazimo u komercijalnim proizvodima. Međutim, dok je proizvodnja komercijalnih čipova usmjerena na troškovnu učinkovitost pri velikim količinama, obrambeni i zrakoplovno-svemirski sektor zahtijevaju male količine, pri čemu se posebno naglašavaju trajnost, pouzdanost i sigurnost informacija. Obrambeni i zrakoplovno-svemirski sektor su 2020. zajedno činili oko 1 % svjetskog tržišta ( 1 ) 2.3. Globalno ubrzanje digitalne transformacije potiče rastuću potražnju za svim vrstama poluvodiča u svim industrijskim sektorima, za koju se očekuje da će se do 2030. udvostručiti. Pandemija koronavirusa pojačala je potražnju i poremetila globalne opskrbne lance, a od tada su značajni problemi u opskrbi utjecali na sve nizvodne industrijske sektore diljem svijeta. To je dovelo do dugih kašnjenja u isporuci, otkazivanja narudžbi i zatvaranja tvornica, što je imalo ozbiljne gospodarske posljedice. Na primjer, prema indeksu upravitelja nabave (PMI) omjer novih narudžbi i vremena isporuke dobavljača za proizvođače u europodručju od 2019. do 2021. više se nego utrostručio, posebno u industrijama u kojima se za proizvodnju (npr. automobil, tehnološka oprema) upotrebljavaju poluvodiči, dok je u razdoblju od studenoga 2020. do ožujka 2021. proizvodnja motornih vozila u europodručju pala za 18,2 % ( 2 ) 2.4. Ti su događaji otkrili ovisnost Europe o malom broju stranih dobavljača čipova i sastavnih dijelova te njezinu posljedičnu ranjivost na poremećaje u lancu opskrbe. Ta se ranjivost posebno osjetila u obrambenoj i zrakoplovno-svemirskoj industriji Unije. Proizvođači čipova, u nemogućnosti da zadovolje sve veću svjetsku potražnju, slijede tržišnu logiku dajući prednost domaćim tržištima i industrijama koje kupuju velike količine, zbog čega nema dovoljno čipova za druga tržišta. 2.5. Budući da su čipovi u središtu naših gospodarstava, poremećaji u lancu opskrbe predstavljaju gospodarski i potencijalno društveni izazov. Međutim, kad je riječ o strateškim sektorima poput obrambenog i zrakoplovno-svemirskog, ta ovisnost postaje i sigurnosni problem jer ugrožava isporuku obrambenih i zrakoplovno-svemirskih proizvoda u EU-u. 2.6. To je u kontekstu sve većih geopolitičkih napetosti i korištenja kao oružja trgovinskih i tehnoloških tokova vrlo problematično, zbog čega su poluvodiči postali geopolitički kritični. Zbog toga vodeća gospodarstva intenzivno rade na jačanju svojih proizvodnih kapaciteta i smanjenju ovisnosti. Na primjer, SAD planira uložiti 52 milijarde USD u svoj ekosustav poluvodiča do 2026., Kina namjerava mobilizirati 150 milijardi USD kako bi do 2025. ostvarila samodostatnost od 70 %, a Južna Koreja planira mobilizirati do 450 milijardi USD privatnih ulaganja do 2030. 2.7. U tom kontekstu EU mora hitno smanjiti svoje ovisnosti, povećati svoju konkurentnost i ojačati sigurnost opskrbe čipovima jačanjem svojeg položaja u globalnom opskrbnom lancu. Taj je cilj posebno važan za strateške sektore poput obrambenog i zrakoplovno-svemirskog. Istodobno bi zbog velike složenosti, troškova i prepreka za ulazak autarhija u proizvodnji poluvodiča bila nerealna i nepoželjna. Stoga će jačanje međunarodnih partnerstava biti ključno za poboljšanje sigurnosti opskrbe u Europi. 2.8. U industrijskoj strategiji iz 2020. Komisija je prepoznala poluvodiče kao strateško industrijsko područje u kojem bi trebalo riješiti pitanje europske ovisnosti. U Digitalnom kompasu za 2021. naveden je cilj udvostručenja europskog udjela u globalnoj proizvodnji najnaprednijih i održivih čipova na 20 % do 2030. U svojem govoru o stanju Unije 2021. predsjednica Komisije Ursula von der Leyen najavila je europski akt o čipovima, čiji je cilj stvaranje najsuvremenijeg europskog ekosustava čipova. Naposljetku, u ožujku 2022. Europsko vijeće ponovno je potvrdilo važnost te inicijative i pozvalo na smanjenje strateške ovisnosti EU-a u vrlo osjetljivim područjima, uključujući poluvodiče. 3. Opće napomene 3.1. Vizija 3.1.1. Iako je Europa u nekim segmentima vrijednosnog lanca čipova (npr. istraživanje i razvoj, proizvodna oprema) snažna, ona mora ojačati svoj položaj u cijelom lancu. EGSO stoga pozdravlja cilj Europske komisije da iskoristi postojeće prednosti kako bi se premostio jaz „od laboratorija do tvornice”. 3.1.2. EGSO je zabrinut zbog toga što se europska strategija ne bavi dovoljno temom sirovina, koja je ključna dimenzija sigurnosti opskrbe i u kojoj Europa ovisi o trećim zemljama u pogledu određenih materijala (npr. fotootpornih materijala, metalnog silicija). Europski akt o čipovima trebao bi sadržavati posebne mjere za rješavanje tog rizika, uključujući poveznice s europskim savezom za sirovine. 3.1.3. EGSO u potpunosti podržava cilj poticanja europske proizvodnje najsuvremenijih i održivih poluvodiča. Međutim, kritičnim sektorima, uključujući obrambenu i zrakoplovno-svemirsku proizvodnju, potrebni su i čipovi starije generacije. EGSO stoga smatra da je potrebno ulagati u proizvodnju naprednih i zrelih čipova kako bi se osigurali otporni opskrbni lanci. 3.1.4. EGSO čvrsto vjeruje da je snažna uključenost cijelog ekosustava, uključujući novoosnovana poduzeća, rastuća poduzeća i MSP-ove, kao i veća poduzeća, neophodna za podupiranje izgradnje tehnoloških kapaciteta i inovacija velikih razmjera u cijeloj Uniji. 3.2. Ulaganja 3.2.1. Kako bi ostvarila ciljeve svoje strategije za čipove, Europska komisija predvidjela je oko 43 milijarde EUR ulaganja koja usmjeravaju politike do 2030., uključujući 11 milijardi EUR javnih ulaganja u okviru inicijative Čipovi za Europu. Međutim, potrebna je mnogo veća jasnoća u pogledu izvora i iznosa financiranja, uporabe postojećih proračunskih odobrenih sredstava i ciljeva koji će se financirati iz svake proračunske linije. 3.2.2. EGSO sumnja u to da će javna ulaganja predviđena strategijom EU-a za čipove, od kojih su neka već bila namijenjena za aktivnosti u području mikroelektronike, ispuniti njezine razine ambicije. Industrijski konkurenti EU-a pružaju i nastavljaju pružati mnogo veću potporu svojim ekosustavima poluvodiča, koji su već bolje pozicionirani u globalnom lancu vrijednosti. Stoga smatra da je za postizanje ciljeva ambiciozne inicijative, kako u pogledu tržišnog udjela tako i u pogledu vremenskog okvira, potrebno više sredstava nego što ih je trenutačno predviđeno. Smanjenje administrativnog opterećenja za pristup tim resursima trebalo bi se smatrati prioritetom. 3.2.3. Kako bi što učinkovitije upotrijebio svoje ograničene resurse, EU bi također trebao razmotriti davanje prednosti određenim tehnologijama ili segmentima lanca vrijednosti. Koordinacija s partnerima istomišljenicima u tom pogledu mogla bi osigurati komplementarnost i izbjegavanje udvostručavanja napora. 3.2.4. EGSO također smatra da se preraspodjelom proračunskih sredstava iz programa Obzor Europa i Digitalna Europa ne bi smjelo ostaviti druga prioritetna područja, kao što su svemir, umjetna inteligencija i kibersigurnost, bez sredstava za postizanje njihovih posebnih ciljeva. Osim toga, sredstva iz Europskog fonda za obranu ne bi se trebala preraspodijeliti jer bi se time smanjila ionako ograničena sredstva za potporu strateškom obrambenom sektoru. 3.3. Ključni sektori 3.3.1. U europskom aktu o čipovima prepoznaje se važnost „kritičnih sektora”, uključujući obrambeni i zrakoplovno-svemirski, te se predviđa određivanje prioriteta tih sektora u slučaju znatnih poremećaja u opskrbi. EGSO pozdravlja taj strateški pristup jer odražava ključnu ulogu tih sektora u sigurnosti i otpornosti naših društava. 3.3.2. Međutim, EGSO smatra da bi se pojam „kritičnih sektora” trebao odražavati u svim stupovima inicijative. Osobito bi inicijativa Čipovi za Europu morala uključivati posebne mjere za potporu ključnim sektorima, uključujući povlašteni pristup pilot-linijama, dok bi integrirana proizvodna postrojenja i EU tvornica čipova s otvorenim pristupom trebali određeni minimalni dio svojih ukupnih proizvodnih kapaciteta rezervirati za pokrivanje potražnje iz tih sektora. 3.4. Strateška važnost obrane i zrakoplovno-svemirske industrije 3.4.1. EGSO čvrsto vjeruje da bi se europskim aktom o čipovima morala osigurati potpora obrambenom i zrakoplovno-svemirskom sektoru u skladu s njihovom strateškom važnošću i njihovim „kritičnim” statusom. Potporom bi se trebale uzeti u obzir posebne značajke tih sektora, uključujući njihov mali tržišni udio i ograničenu sposobnost utjecanja na povezana ulaganja i izbor tržišta. 3.4.2. S obzirom na te posebnosti za osiguravanje sigurnosti opskrbe za te sektore potrebna je odgovarajuća ravnoteža između tržišnog pristupa temeljenog na opsegu i strateškog pristupa temeljenog na kritičnosti. Ta bi se ravnoteža posebno trebala odraziti u relativnom prioritetu narudžbi u proizvodnim postrojenjima i raspodjeli proizvoda nakon zajedničke nabave, pri čemu bi obrambena i zrakoplovno-svemirska proizvodnja konkurirale mnogo većim industrijama. 3.5. Okoliš 3.5.1. EGSO smatra da bi europski akt o čipovima trebao biti u potpunosti usklađen sa strateškim ciljem EU-a, a to je zeleno i održivo gospodarstvo EU-a do 2030., te ga poduprijeti. U tu bi svrhu trebalo ojačati istraživanja o utjecaju inicijativa za poluvodiče na okoliš kako bi se postiglo temeljito razumijevanje utjecaja cijelog lanca vrijednosti na okoliš, a ne samo učinkovitost konačnog proizvoda. 3.5.2. U skladu s tim, javna potpora trebala bi biti usmjerena na inicijative za poluvodiče koje su usko povezane sa „zelenim” primjenama, među ostalim osiguranjem boljih uvjeta za javnu potporu poduzećima koja razvijaju takve proizvode. 3.6. Upravljanje 3.6.1. Industrijski dionici u boljem su položaju od drugih za praćenje tržišnih trendova i procjenu mogućih rješenja za poremećaje u opskrbi. EGSO stoga čvrsto vjeruje da bi ti dionici, posebno oni iz sektora poluvodiča i ključnih sektora, morali biti aktivno uključeni u upravljanje strategijom čipova, i to kao punopravni članovi Europskog odbora za poluvodiče i njegovih pomoćnih tijela. Uključivanjem sektora nizvodno i uzvodno poboljšat će se i njihova koordinacija, čime će se industriji omogućiti rješavanje poremećaja u opskrbi bez znatnih intervencija na tržištu. 3.7. Dosljednost 3.7.1. Brojni instrumenti politike na razini EU-a već su usmjereni na čipove, kao što su Obzor Europa, Digitalna Europa, Industrijski savez za procesore i tehnologije poluvodiča te Opservatorij za ključne tehnologije. Srodnim temama bavi se i europski savez za sirovine. Kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri povećala ukupna djelotvornost i učinkovitost, ti instrumenti i europski akt o čipovima moraju biti potpuno usklađeni i jasno povezani. Bit će potrebna koordinacija između inicijativa na razini EU-a i nacionalnih projekata koje države članice aktivno razvijaju. 4. Posebne napomene 4.1. Jačanje vodećeg položaja u području istraživanja i tehnologije 4.1.1. EGSO pozdravlja namjeru Europske komisije da podupre tehnologije sljedeće generacije, kao što su tranzistori manji od 2 nm, disruptivne tehnologije za umjetnu inteligencijiu i kvantni čipovi. Te tehnologije imaju velik potencijal za zadovoljavanje budućih potreba strateških industrija, uključujući obrambenu i zrakoplovno-svemirsku, stoga je ključno brzo razvijati i zaštititi europsko intelektualno vlasništvo u tim područjima. 4.1.2. Istodobno će europske industrije na kraju proizvodnog lanca, uključujući obrambenu i zrakoplovno-svemirsku, i dalje zahtijevati specijalizirane čipove većih veličina. Zato se europski akt o čipovima ne bi trebao usredotočiti isključivo na najmanje čipove, već promicati inovacije za sve potrebne vrste čipova. 4.2. Vodeća uloga u oblikovanju, proizvodnji i pakiranju 4.2.1. EGSO pozdravlja stavljanje naglaska u okviru inicijative Čipovi za Europu na blisku suradnju između aktera na strani ponude i potražnje te predviđenu savjetodavnu ulogu Saveza za procesore i poluvodičke tehnologije, što će pomoći u osiguravanju usklađenosti napora. 4.2.2. EGSO čvrsto vjeruje da je za otpornost i autonomiju europske obrambene i zrakoplovno-svemirske industrije posebno važno da EU ima vlastite kapacitete za oblikovanje buduće elektronike, među ostalim za značajke kao što su kiberzaštita, kapaciteti umjetne inteligencije, modularnost i ponovna uporaba. 4.2.3. EGSO u cijelosti podupire stvaranje inovativnih pilot-linija za prototipove. U cilju poticanja sinergija komercijalne proizvodnje i strateški važnog proizvodnog sektora za obrambenu i zrakoplovno-svemirsku industriju trebalo bi pri oblikovanju čipova razvijenih u tom kontekstu uzeti u obzir jedinstvene zahtjeve tih dvaju sektora. Projekti čiji je cilj obuhvatiti potrebe u obrambenom i zrakoplovno-svemirskom sektoru također bi trebali imati povlašteni pristup pilot-linijama. 4.2.4. EGSO smatra da bi kao strateški sektori obrana i zrakoplovno-svemirska industrija morale imati prednost pri razvoju postupaka certificiranja. Razvoj normi bit će od ključne važnosti. Kako bi se maksimalno iskoristio potencijal za sinergije, inicijativom Čipovi za Europu mogao bi se poduprijeti razvoj zajedničkih vojno-civilnih normi u europskoj strategiji za normizaciju. 4.3. Jačanje europskog ekosustava i osiguravanje pouzdanosti opskrbe 4.3.1. EGSO se slaže da će biti potrebna značajna i brza javna potpora kako bi se potaknula velika privatna ulaganja potrebna za jačanje europskih proizvodnih kapaciteta. Za privlačenje tih ulaganja bit će ključno osigurati pravnu sigurnost i smanjiti što je više moguće birokraciju. Stoga je važno jasno definirati kriterije za određivanje integriranih proizvodnih postrojenja i EU tvornica čipova s otvorenim pristupom i za odobravanje državnih potpora te pojednostavniti administrativne postupke. Trebalo bi utvrditi i kriterije za koordinaciju različitih dostupnih mjera potpore kako bi se osigurala učinkovita i nediskriminirajuća primjena pravila o državnim potporama. 4.3.2. EGSO pozdravlja činjenicu da se načelom „prvi takve vrste” pruža potpora inovacijama ne samo u pogledu tehnološkog čvora, već i u pogledu procesne tehnologije, uspješnosti i održivosti. Moglo bi se uvesti dopunsko načelo „na razini EU-a” kako bi se prepoznala postrojenja koja izravno koriste više država (npr. obvezivanjem da će pod jednakim uvjetima opskrbljivati poduzeća iz nekoliko država članica). 4.3.3. Kako bi se izbjegla skupa utrka u subvencijama među državama članicama, EGSO predlaže da se javno financiranje na razini EU-a koordinira u najvećoj mogućoj mjeri (npr. korištenjem okvira Zajedničkog poduzeća i važnih projekata od zajedničkog europskog interesa te koordiniranjem digitalnih poglavlja nacionalnih planova za oporavak i otpornost kojima bi se za digitalnu transformaciju trebalo potrošiti 20 % ili 145 milijardi EUR). Prilagodba u primjeni mehanizma kontrole državnih potpora na temelju članka 107. UFEU-a također je opravdana kako bi se omogućila brža i predvidljivija procjena javne potpore. U tom smislu primjećujemo da se, primjerice, privremeni okvir za pandemiju COVID-a 19 pokazao uspješnim u osiguravanju pravodobne i odgovarajuće potpore, kao i smjernica za potporu širokopojasnom internetu. Iako javna potpora integriranim proizvodnim postrojenjima i EU tvornici čipova s otvorenim pristupom može pokriti do 100 % manjka financijskih sredstava, daljnje smjernice za analizu vrlo su poželjne. Na primjer, integrirana proizvodna postrojenja i EU tvornica čipova s otvorenim pristupom koji ispunjavaju i kriterij na razini EU-a mogli bi biti prihvatljivi za brže odobrenje potpore. 4.3.4. EGSO smatra da bi Komisija pri ocjenjivanju državnih potpora trebala razmotriti dodatne ciljeve, primjerice promicanje strateških sektora kao što su obrambeni i zrakoplovno-svemirski te osiguravanje usklađenosti s ciljevima održivosti EU-a. 4.4. Rješavanje problema akutnog nedostatka vještina 4.4.1. Digitalne vještine ključne su za postizanje europskih ambicija u pogledu poluvodiča, a potražnja za njima i dalje će rasti. EGSO stoga pozdravlja usredotočenost na rješavanje problema nedostatka digitalnih vještina u Europi i poziva na ambicioznu provedbu predviđenih relevantnih inicijativa. 4.5. Razumijevanje globalnih lanaca opskrbe poluvodičima i predviđanje budućih kriza 4.5.1. EGSO pozdravlja stratešku usmjerenost na planiranje i praćenje lanaca opskrbe te utvrđivanje rizika od poremećaja. Određeni rizici posebno su važni za obrambeni i zrakoplovno-svemirski sektor, uključujući učinak okolišnih, socijalnih i upravljačkih politika, propisa EU-a kao što je Uredba REACH te vanjske i izvozne politike matičnih zemalja stranih dobavljača (npr. američkog ITAR-a/EAR-a) na dobavljače. 4.5.2. Za tu je zadaću potreban pristup koji odražava složenu, prekograničnu prirodu opskrbnih lanaca i osigurava dosljednost informacija. EGSO stoga poziva na centralizirano prikupljanje podataka koje bi provodilo jedinstveno imenovano tijelo na razini EU-a, a kojem bi poduzeća iz cijele Unije podnosila izvješća u skladu s jasnim i pojednostavnjenim zahtjevima. Trebalo bi uspostaviti odgovarajuće mehanizme kako bi se osigurala povjerljivost osjetljivih informacija koje pruža industrija. 4.5.3. Naposljetku, važno je pojasniti pravila koja se primjenjuju u „kriznom načinu”. Na primjer, budući da se većina vrsta čipova upotrebljava u različitim industrijama, tijekom globalne nestašice poduzeća iz više ključnih sektora vjerojatno će trebati pristup istim proizvodima i proizvodnim kapacitetima. Stoga su potrebni jasni kriteriji za određivanje prioriteta narudžbi i dodjelu proizvoda nakon zajedničke kupnje. 4.6. Međunarodna suradnja 4.6.1. Globalni ekosustav poluvodiča složen je, specijaliziran i vrlo međuovisan. Stoga napori za jačanje proizvodnih kapaciteta i otpornosti na razini EU-a moraju ići ruku pod ruku sa suradnjom s međunarodnim partnerima koji imaju isto mišljenje. Iskorištavanjem prednosti svakog partnera i razvojem koordiniranih strategija promicat će se sinergije, izbjeći udvostručavanje napora i povećati učinkovitost duž cijelog vrijednosnog lanca. U okviru suradnje s partnerima u području čipova EU bi trebao na najbolji način iskoristiti postojeće forume, kao što je Vijeće za trgovinu i tehnologiju EU-a i SAD-a, uz sudjelovanje dionika iz industrije, s obzirom na njihovu stručnost i ulogu u provedbi projekata na terenu. Bruxelles, 13. svibnja 2022. Predsjednik Savjetodavnog povjerenstva za industrijske promjene Pietro Francesco DE LOTTO

(1) TechNavio, Semiconductor Market in Military and Aerospace Industry by Product and Geography – Forecast and Analysis 2021-2025 (Tržište poluvodiča u vojnoj i svemirskoj industriji s obzirom na proizvode i geografsku podjelu – prognoza i analiza za razdoblje 2021. – 2025.), studeni 2021.; Gartner, „Worldwide Semiconductor Revenue Grew 10,4 % in 2020” (Svjetski prihodi od poluvodiča su se 2020. povećali za 10,4 %), Gartner Press Release, 12. travnja 2021.

(2) Attinasi, Maria Grazia i dr., „The semiconductor shortage and its implication for euro area trade, production and prices” (Nestašica poluvodiča i njezine posljedice za trgovinu, proizvodnju i cijene u europodručju), Ekonomski bilten ESB-a 4/2021, travanj 2021.