Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA u cilju okončanja stanja prekomjernog državnog deficita u Hrvatskoj /* COM/2013/0914 final - 2013/ () */





Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA u cilju okončanja stanja prekomjernog državnog deficita u Hrvatskoj VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 126. stavak 7., uzimajući u obzir preporuku Komisije, budući da: (1) U skladu s člankom 126. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) države članice izbjegavaju prekomjerne državne deficite. (2) Pakt o stabilnosti i rastu temelji se na cilju zdravih državnih financija kao sredstvu jačanja uvjeta za stabilnost cijena i snažan održivi rast koji dovodi do otvaranja novih radnih mjesta. (3) Vijeće je X. siječnja 2014. u skladu s člankom 126. stavkom 6. UFEU-a odlučilo da u Hrvatskoj postoji prekomjerni deficit. (4) U skladu s člankom 126. stavkom 7. UFEU-a i člankom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita[1] (PPD), Vijeće treba uputiti preporuke dotičnoj državi članici u cilju okončanja stanja prekomjernog deficita u određenom roku. Preporukom se treba utvrditi rok od najviše šest mjeseci za učinkovito djelovanje koje treba poduzeti dotična država članica kako bi smanjila prekomjerni deficit. Nadalje, u preporuci za ispravak prekomjernog deficita Vijeće treba zahtijevati postizanje godišnjih proračunskih ciljeva koji, na osnovi prognoze na kojoj se temelji preporuka, odgovaraju minimalnom godišnjem poboljšanju strukturnog salda, tj. ciklički prilagođenog salda bez jednokratnih i drugih privremenih mjera, od najmanje 0,5 % BDP-a kao referentnom mjerilu. Osim toga, u skladu s člankom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 u kojem se utvrđuje zahtjev na temelju kriterija duga, preporučenim proračunskim ciljem za završnu godinu razdoblja za ispravak mora se zajamčiti da će se potrebno smanjenje razlike između omjera duga i BDP-a i referentne vrijednosti iz Ugovora od 60 % BDP-a, na temelju Komisijine prognoze, ostvariti tijekom dvije godine nakon ispravka prekomjernog deficita. (5) U Komisijinoj jesenskoj prognozi 2013. predviđa se da će deficit opće države u razdoblju 2013. – 2015. ostati iznad referentne vrijednosti od 3 % BDP-a i da će se strukturni saldo nastaviti pogoršavati tijekom cijelog razdoblja obuhvaćenog prognozom s oko 4 % BDP-a u 2013. na približno 6 % BDP-a u 2015. Ta su kretanja uglavnom posljedica povećanja rashodovne strane, npr. zbog izdataka za kamate u kombinaciji s manjkom prihoda. Komisijinom jesenskom prognozom 2013. nije obuhvaćen program proračunske konsolidacije najavljen u rujnu 2013. s objavom Smjernica gospodarske i fiskalne politike jer su informacije o mjerama na kojima se temelji najavljeni konsolidacijski paket bile vrlo ograničene. Mjere predstavljene u okviru druge revizije proračuna za 2013. i nacrtu proračuna za 2014. koji je Vlada donijela 14. studenoga 2013. i uputila u parlament nisu imale značajan utjecaj na proračunske trendove. Osim toga, projekcije državnih prihoda i rashoda te duga opće države u ažuriranoj Komisijinoj jesenskoj prognozi 2013. kojom su obuhvaćene nove informacije dostupne nakon objave prognoze pokazuju tek neznatne promjene. Revidirane projekcije novo su polazište Komisije. (6) Što se tiče kretanja duga opće države, u skladu s revizijom proračuna za 2013. i nacrtom proračuna za 2014., očekuje se da će planirani omjer duga opće države i BDP-a krajem 2014. dosegnuti 62 % i da će nastaviti rasti na oko 64 % u 2015. i 64,75 % u 2016. U Komisijinoj jesenskoj prognozi 2013. predviđa se da će omjer državnog duga i BDP-a 2014. premašiti referentnu vrijednost iz Ugovora, odnosno da će dosegnuti približno 65 %, te da će nastaviti dalje rasti tijekom razdoblja prognoze. Ažuriranom prognozom 2013. kojom su obuhvaćene dodatne informacije nakon objave prognoze, što se posebno odnosi na izdanje obveznica u američkim dolarima iz studenoga 2013., dug opće države prelazi prag od 60 % BDP-a već u 2013. (7) S obzirom na velike nesigurnosti u pogledu ekonomskih i proračunskih kretanja, preporučeni proračunski cilj za završnu godinu razdoblja za ispravak trebalo bi utvrditi na razini jasno ispod referentne vrijednosti, kako bi se zajamčilo poštovanje referentnog mjerila smanjenja duga u završnoj godini razdoblja PPD-a. (8) U skladu s Uredbom 1467/97, ispravljanje prekomjernog deficita trebalo bi dovršiti u godini nakon njegova utvrđivanja, osim ako postoje posebne okolnosti. Kako bi se, u skladu s tim pristupom, prekomjerni deficit smanjio do roka 2015. te kako bi se osiguralo zajedničko ispunjenje referentnog mjerila smanjenja duga, potreban strukturni napor iznosio bi i u 2014. i u 2015. najmanje 1,3 % BDP-a. To bi imalo za posljedicu znatan gubitak proizvodnje i pogoršalo već ionako dugotrajnu i duboku recesiju. Duži rokovi mogli bi se odrediti posebice u slučaju postupaka u slučaju prekomjernog deficita na temelju kriterija duga kada je državni deficit koji se zahtijeva za ispunjenje kriterija duga znatno niži od 3 % BDP-a. (9) S obzirom na navedeno, opravdano je odrediti rok za ispravak prekomjernog deficita do 2016. Hrvatska bi na putu vjerodostojne i održive prilagodbe u okviru produženog roka trebala dosegnuti cilj ukupnog deficita opće države od 4,6 % BDP-a u 2014., 3,5 % BDP-a u 2015. i 2,7 % BDP-a u 2016., što bi odgovaralo godišnjem poboljšanju strukturnog salda za najmanje 0,5 % BDP-a u 2014., 0,9 % BDP-a u 2015. i 0,7 % BDP-a u 2016., na temelju scenarija PPD-a. Scenarij kretanja prilagodbe temelji se na ažuriranoj Komisijinoj jesenskoj prognozi 2013. kojom su obuhvaćene nove informacije, uključujući informacije povezane s revizijom proračuna za 2013. i nacrtom proračuna za 2014. i koja je proširena do 2018. koristeći standardne pretpostavke o smanjenju proizvodnog jaza i cikličkoj osjetljivosti proračuna. Kretanje prilagodbe trebalo bi omogućiti smanjenje ukupnog državnog deficita na razinu ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a do 2016. i istovremeno osigurati približavanje omjera duga i BDP-a referentnoj vrijednosti od 60 % zadovoljavajućim tempom, a time i ispunjenje kriterija državnog duga. Na temelju scenarija PPD-a, kako bi ostvarila prethodno spomenute strukturne ciljeve, Hrvatska bi trebala donijeti mjere konsolidacije na razini od 2,3 % BDP-a u 2014. te 1 % BDP-a u 2015. i 2016. Tim se ciljevima uzima u obzir potreba kompenzacije negativnih sekundarnih učinaka fiskalane konsolidacije na javne financije utjecajem na gospodarsku aktivnost. (10) Mjerama proračunske konsolidacije trebalo bi osigurati trajno poboljšanje salda opće države uz istodobno usmjerenje prema poboljšanju kvalitete javnih financija. U tom bi smislu bile posebno korisne mjere kojima se daje prednost rashodima i ulaganjima za poticanje rasta, između ostaloga i u okviru Kohezijskog fonda i strukturnih fondova EU-a, poboljšava poštovanje poreznih obveza i jača fiskalni okvir. (11) Kako bi se osiguralo da rezultat pogoduje gospodarskom blagostanju u srednjoročnom odnosno dugoročnom razdoblju, ispravljanje prekomjernog deficita bilo bi korisno popratiti makrostrukturnim reformama. Cilj mjera trebalo bi biti jačanje potencijala rasta gospodarstva stvaranjem fleksibilnijeg tržišta rada, poboljšanjem kvalitete poslovnog okruženja i povećanjem učinkovitosti javne uprave, DONIJELO JE OVU PREPORUKU: (1) Hrvatska bi trebala okončati postojeće stanje prekomjernog deficita do 2016. (2) Hrvatska bi trebala dosegnuti cilj ukupnog deficita opće države od 4,6 % BDP-a u 2014., 3,5 % BDP-a u 2015. i 2,7 % of BDP-a u 2016., što odgovara godišnjem poboljšanju strukturnog salda od najmanje 0,5 % BDP-a u 2014., 0,9 % BDP-a u 2015. i 0,7 % BDP-a u 2016. (3) Hrvatska bi trebala utvrditi i strogo provoditi mjere potrebne za ostvarenje ispravka prekomjernog deficita do 2016. te iskoristiti sve neočekivane dobitke za smanjenje deficita. (4) Vijeće utvrđuje rok 30. travnja 2014. do kojeg Hrvatska treba poduzeti učinkovito djelovanje i u skladu s člankom 3. stavkom 4.a Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 detaljno izvijestiti o strategiji konsolidacije predviđenoj za postizanje tih ciljeva; nakon toga nadležna tijela trebaju izvješćivati o postignutom napretku u provedbi tih preporuka najmanje svakih šest mjeseci dok se ne postigne potpuni ispravak prekomjernog deficita. Osim toga, Vijeće poziva nadležna tijela Hrvatske da i. provedu temeljitu reviziju rashoda u cilju racionalizacije izdataka za plaće, socijalnu sigurnost i subvencije i predvide dovoljno fiskalnog prostora za provedbu rashoda kojima se potiče rast, uključujući sufinanciranje projekata koji se financiraju sredstvima EU-a; ii. nastave poboljšavati poštovanje poreznih obveza i povećavati učinkovitost porezne uprave; iii. poboljšaju institucionalni okvir javnih financija, između ostaloga poboljšanjem višegodišnjeg proračunskog planiranja, jačanjem uloge i neovisnosti Odbora za fiskalnu politiku i osiguravanjem poštovanja fiskalnih pravila. Osim toga, Vijeće poziva nadležna tijela Hrvatske da provedu strukturne reforme, posebice u pogledu nefleksibilnog tržišta rada i nepovoljnog poslovnog okruženja te poboljšanja kvalitete javne uprave, u cilju povećanja potencijala rasta BDP-a. Ova je Preporuka upućena Republici Hrvatskoj. Sastavljeno u Bruxellesu Za Vijeće Predsjednik [1] SL L 209, 2.8.1997., str. 6.