Komisija je do ožujka 2015. donijela sve operativne programe (OP-ove) koji su trenutačno u fazi provedbe, osim u Ujedinjenoj Kraljevini gdje provedba nije još započela. Usto, većina je država članica do 2016. dovršila postupak imenovanja nadležnih tijela. Nekoliko operativnih programa izmijenjeno je 2016. radi poboljšanja mehanizma za utvrđivanje najugroženijih skupina, za odabir partnerskih organizacija (Bugarska, Mađarska) ili za uvođenje dodatnih mjera poput školskih obroka (Češka).

Tijekom 2016. ukupno 23 države članice pružale su hranu i materijalnu pomoć te podupirale socijalnu uključenost najpotrebitijih osoba u EU-u. Hranu i/ili osnovnu materijalnu pomoć te popratne mjere (OP I) pružalo je 19 država članica, a četiri države članice pokrenule su programe socijalne uključenosti u okviru OP II (vidjeti sliku 1.). U pet država članica zabilježene su prepreke pri provedbi, čime je ona spriječena.

Procjenjuje se da je 2016. gotovo 16 milijuna osoba primilo pomoć u okviru FEAD-a uz znatan napredak u odnosu na 2015. Taj ukupni broj može se raščlaniti na 15,2 milijuna osoba (96 %) koje su primile pomoć u hrani, više od 662 000 osoba (4 %) koje su primile osnovnu materijalnu pomoć i otprilike 23 000 sudionika programa socijalne uključenosti (OP II).

U okviru FEAD-a od 2014. do 2016. pružena je potpora za 38 milijuna osoba. Provedba OP I i OP II nastavljena je 2016. tijekom koje je pomoć primilo 2,2 milijuna osoba više u usporedbi s brojkama za 2015. Četiri države članice (Grčka, Irska, Malta i Slovačka) koje su 2016. pokrenule pružanje pomoći podijelile su hranu za dodatnih 657 000 osoba, a još četiri (Bugarska, Finska, Francuska i Rumunjska) opskrbile su 1,5 milijuna osoba više nego 2015. Šest država članica koje su pružale osnovnu materijalnu pomoć (Austrija, Češka, Grčka, Luksemburg, Latvija i Slovačka) prijavilo je gotovo deveterostruko povećanje broja osoba koje primaju taj oblik pomoći u usporedbi s 2015.

OP Vrsta pomoći Država članica OP I Hrana BE, BG, EE, ES, FI, FR, IE, IT, LT, MT, PL, RO, SI (13) Osnovna materijalna pomoć AT (1) Oboje CZ, GR, LU, LV, SK (5) OP II Socijalna uključenost DE, DK, NL, SE (4)

OP I – Hrana i osnovna materijalna pomoć

U 2016. pomoć u hrani pružilo je 18 država članica. Kad je riječ o težini podijeljene hrane, više od 90 % pomoći u hrani pružilo je pet država članica: Španjolska, Francuska, Rumunjska, Poljska i Italija. U 2016. podijeljeno je ukupno 377 500 tona hrane, a u razdoblju od 2014. do 2016. ukupno 939 600 tona. Iako su omjeri vrsta hrane ostali vrlo slični, ukupna je količina podijeljene pomoći u hrani pala za 7 % u odnosu na prethodnu godinu. Razlog pada je manja količina hrane podijeljena u Italiji u usporedbi s 2015., djelomično zbog kašnjenja u natječajnom postupku. U Portugalu je zbog reforme programa distribucija hrane prekinuta 2016. U Litvi, Belgiji, Poljskoj i Rumunjskoj neznatno se smanjila količina pomoći u hrani. U preostalih 13 zemalja povećala se količina pomoći u hrani, no to nije moglo nadomjestiti smanjenja u ostalim državama članicama: u apsolutnim iznosima povećanja su uglavnom zabilježena u Španjolskoj i Francuskoj (17 % odnosno 8 %). Grčka, Slovačka, Malta i Irska započele su 2016. s pružanjem pomoći u hrani te je u Bugarskoj i Češkoj podijeljeno znatno više hrane (vidjeti i sliku 2.). U okviru pružanja pomoći u hrani u četiri zemlje bilo je donacija hrane, iako je to i dalje ograničeno.

Izvor: zajednički pokazatelj ostvarenja u okviru FEAD-a (ID 11), 2014.–2016.

Pakete s hranom dostavljalo je 17 država članica, među kojima je njih 10 ujedno dijelilo gotove obroke. Ukupna količina paketa s hranom bila je na sličnoj razini kao i 2015. Iz godine u godinu količina obroka povećala se za 14 %. Pomoć u hrani koja se pružala u Bugarskoj, Španjolskoj i Malti u potpunosti je financirana iz FEAD-a. U ostalim zemljama pomoć u hrani pružena je zajedno s prehrambenim proizvodima financiranima ili doniranima iz drugih izvora. U Luksemburgu je 44 % dostavljene hrane bilo iz donacija, a troškovi prijevoza, skladištenja i distribucije te hrane pokriveni su sredstvima iz okviru FEAD-a.

Šest država članica pružilo je osnovnu materijalnu pomoć poput školskog pribora i higijenskih proizvoda. Ta je pomoć pružena zajedno s pomoći u hrani, osim u Austriji. Kad je riječ o ukupnoj novčanoj vrijednosti podijeljene robe (7,6 milijuna EUR), 80 % te vrijednosti ostvareno je u Austriji i Grčkoj. U usporedbi s 2015., u 2016. zabilježeno je znatno povećanje ukupne novčane vrijednosti podijeljene robe. To je zato što su Austrija, Latvija i Luksemburg 2016. povećali količinu pružene materijalne pomoći u usporedbi s 2015., a Grčka, Češka i Slovačka 2016. započele su s pružanjem osnovne materijalne pomoći. Austrija i Latvija osigurale su školske torbe i drugu školsku opremu (među ostalim pisaći pribor, vježbenice, pisaljke, pribor za likovni odgoj). Latvija i Slovačka distribuirale su pakete s osnovnim higijenskim proizvodima. Češka, Grčka, Luksemburg i Slovačka distribuirali su higijenske proizvode djeci i beskućnicima (pribor za prvu pomoć, sapun, četkice za zube, jednokratne britvice itd.).

Izvor: zajednički pokazatelj ostvarenja u okviru FEAD-a (ID 15), 2014.–2016.

Način isporuke pomoći u hrani i/ili osnovne materijalne pomoći razlikovao se među državama članicama. Jedna je od glavnih razlika u načinu isporuke bila razina uključenosti državnih institucija (upravljačkih tijela, posredničkih tijela i/ili drugih) u tom postupku (primjerice utvrđivanje prihvatljivih korisnika, širenje informacija, organiziranje logistike i distribucije itd.). To je u skladu s pravnom osnovom programa FEAD-a jer svaka država članica odlučuje o vlastitom mehanizmu isporuke. U Slovačkoj je vlada utvrdila prihvatljive korisnike na temelju administrativnih podataka o socijalnoj sigurnosti te zatim planirala isporuku pomoći u uskoj suradnji s lokalnim vlastima. Ostale države članice u većoj su se mjeri oslanjale na partnerske organizacije. U Irskoj je jedna nacionalna neprofitna organizacija bila odgovorna za dobavljanje hrane (iz donacija ili kupnjom) i daljnju distribuciju manjim lokalnim dobrotvornim organizacijama, koje su zatim bile odgovorne za utvrđivanje korisnika kojima treba isporučiti hranu. U Finskoj su partnerske organizacije češće održavale „otvoreno dijeljenje” i pružale pomoć svima koji su je zatražili. Organizacije odgovorne za pružanje pomoći krajnjim korisnicima najčešće su bile nevladine organizacije na svim razinama (lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i međunarodnoj). U nekim su državama krajnji korisnici dobivali gotove pakete s hranom ili drugim artiklima (Belgija, Bugarska, Litva, Luksemburg, Latvija, Malta, Poljska, Španjolska, Slovenija, Slovačka i Rumunjska), a u drugima je pomoć prilagođena potrebama korisnika (Francuska, Irska, Češka). U Austriji su krajnji korisnici mogli birati među nekoliko vrsta paketa pomoći.

Pomoć u hrani primilo je 7,5 milijuna žena, a osnovnu materijalnu pomoć primilo ih je 346 000. Podaci za određene ciljne skupine temelje se na procjenama i djelomično se preklapaju. Pomoć u hrani primilo je 4,4 milijuna djece u dobi od 15 godina ili mlađe, a njih 246 000 primilo je osnovnu materijalnu pomoć. Pomoć je stigla do otprilike 1,7 milijuna starijih osoba i više od 940 000 osoba s invaliditetom, što je u usporedbi s 2015. povećanje od 32 % odnosno 21 %. Starije osobe su usto jedna od skupina za koje je 2016. zabilježen najveći rast količine pružene osnovne materijalne pomoći u usporedbi s 2015. (135 u 2015. naspram 21 500 u 2016.).

Tijekom 2016. došlo je i do znatnog rasta količine pomoći beskućnicima. Tijekom 2015. osnovnu materijalnu pomoć (osnovne proizvode) primila su 42 beskućnika u samo jednoj državi članici (Luksemburg), a 2016. to je povećano na njih 8700 u četiri države članice (Češka, Grčka, Luksemburg i Slovačka). Međutim, na temelju pokazatelja broj beskućnika koji su primili pomoć u hrani 2016. ukupno je znatno niži nego 2015. (1,2 milijuna u 2015. naspram 200 000 u 2016.). Moguće je objašnjenje to da Francuska nije izvijestila o broju beskućnika koji su 2016. primili pomoć u hrani. Češka, Finska i Slovenija zabilježile su znatno povećanje broja beskućnika koji su primili pomoć, a Grčka, Irska i Slovačka započele su 2016. s pružanjem pomoći u hrani toj skupini.

Migranti (ili osobe stranog podrijetla, manjine) su 2016. bili treća najveća ciljna skupina koja je primila osnovnu materijalnu pomoć i četvrta najveća ciljna skupina koja je primila pomoć u hrani. Ukupni je broj migranata koji su primili osnovnu materijalnu pomoć više od dva puta veći od broja 2015. (17 800 u 2015. naspram 40 000 u 2016.). Međutim, ukupan broj osoba u toj skupini koje su primile pomoć u hrani niži je nego 2015. (otprilike dva milijuna 2015. naspram 1,6 milijuna 2016.). Belgija, Španjolska, Italija, Latvija, Poljska i Slovenija izvijestile su o smanjenju broja migranata kojima je pružena pomoć u usporedbi s 2015. S druge strane, Bugarska, Češka i Finska zabilježile su znatna povećanja.

Države članice provele su različite prateće mjere 2016. To su, primjerice: