EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 29.6.2017. COM(2017) 352 final 2017/0145(COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o Europskoj agenciji za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde te izmjeni Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i Odluke Vijeća 2007/533/PUP i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1077/2011



OBRAZLOŽENJE 1.KONTEKST PRIJEDLOGA ·Razlozi i ciljevi prijedloga Uredba o osnivanju Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (koja se naziva eu-LISA) donesena je 2011. (Uredba (EU) br. 1077/2011), a izmijenjena je 2015. Uredbom (EU) 603/2013. Agencija eu-LISA trenutačno je odgovorna za operativno upravljanje drugom generacijom Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) na središnjoj razini, viznim informacijskim sustavom (VIS) i sustavom Eurodac. Agenciji eu-LISA može se povjeriti i razvoj drugih opsežnih IT sustava u području slobode, sigurnosti i pravde te operativno upravljanje njima, ako je tako predviđeno primjenjivim zakonodavnim instrumentima. Agencija eu-LISA preuzela je svoje glavne zadaće 1. prosinca 2012. te sustavom VIS upravlja od 1. prosinca 2012., sustavom SIS II od svibnja 2013. i sustavom Eurodac od lipnja 2013. Sjedište Agencije nalazi se u Tallinnu, a sustavima se upravlja iz tehničkog centra u Strasbourgu. Potporni centar nalazi se u Sankt Johannu im Pongau. Cilj je ovog prijedloga revizija Uredbe o osnivanju Agencije u cilju njezine prilagodbe preporukama za zakonodavne izmjene na temelju evaluacije te u cilju poboljšanja funkcioniranja Agencije i unapređenja i jačanja njezine uloge kako bi se osiguralo da je njezin mandat u skladu s trenutačnim izazovima na razini EU-a u području slobode, sigurnosti i pravde. Prijedlogom se u Uredbu nastoje uključiti i promjene koje nastaju zbog promjena politike te zakonskih ili činjeničnih promjena, a posebno se nastoji uzeti u obzir činjenica da će se Agenciji povjeriti novi sustavi podložno suglasnosti suzakonodavaca te da bi Agenciji trebalo povjeriti zadaću da pridonosi razvoju interoperabilnosti između opsežnih IT sustava na temelju Komunikacije Komisije od 6. travnja 2016. o jačim i pametnijim informacijskim sustavima za granice i sigurnost, završnog izvješća stručne skupine na visokoj razini za informacijske sustave i interoperabilnost od 11. svibnja 2017. i Sedmog izvješća o napretku prema uspostavi učinkovite i istinske sigurnosne unije od 16. svibnja 2017. Njime su obuhvaćene i preporuke za izmjene koje je predložio upravni odbor Agencije te mogućnost da će eu-LISA morati udomljavati zajednička tehnička rješenja za nacionalnu provedbu decentraliziranih sustava za zainteresirane države članice i upravljati tim rješenjima. Naposljetku, prijedlogom se akt o osnivanju Agencije usklađuje s načelima iz Zajedničke izjave Europskog parlamenta, Vijeća i Europske komisije o decentraliziranim agencijama od 19. srpnja 2012. (dalje u tekstu „Zajednički pristup”). U skladu s člankom 31. Uredbe o osnivanju, Komisija je, na temelju vanjske evaluacije, provela evaluaciju u bliskoj suradnji s upravnim odborom agencije eu-LISA kako bi ispitala na koji način i u kojoj mjeri Agencija učinkovito pridonosi operativnom upravljanju opsežnim IT sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde i ispunjava svoje zadaće utvrđene Uredbom o osnivanju. Ispitala je i potrebu za revizijom ili proširenjem zadaća povjerenih agenciji eu-LISA u Uredbi o osnivanju. Na temelju te evaluacije Komisija bi, nakon savjetovanja s upravnim odborom, trebala dati preporuke o izmjenama Uredbe o osnivanju i proslijediti ih, zajedno s mišljenjem upravnog odbora i odgovarajućim prijedlozima, Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom nadzorniku za zaštitu podataka. Preporuke su uključene u Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o funkcioniranju Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA) i u prateći radni dokument službi Komisije o evaluaciji agencije eu-LISA za koje se predviđa da će biti doneseni istodobno s ovim prijedlogom. Ovaj prijedlog stoga je povezan s evaluacijom Agencije, ali se njime uzimaju u obzir i druge zakonodavne promjene i promjene u području politike te se temelji na prethodno navedenim preporukama i na mišljenju upravnog odbora. ·Razmatranje preporuka iz izvješća o vanjskoj evaluaciji agencije eu-LISA Četiri godine nakon što je Agencija preuzela svoje dužnosti u prosincu 2012. evaluacijom je utvrđeno da se pokazala sposobnom učinkovito i djelotvorno izvršavati svoje zadaće, kao i nove zadaće koje su joj povjerene, posebno one povezane s mrežama DubliNet i VISION te s provođenjem pilot-projekta pametnih granica. Također je utvrđeno da je eu-LISA učinkovito pridonijela uspostavi koordiniranog, djelotvornog i usklađenog informacijskog okruženja za upravljanje opsežnim IT sustavima kojima se podupire provedba politika u području slobode, sigurnosti i pravde. Međutim, potrebno je ukloniti nedostatke kako bi se poboljšalo funkcioniranje Agencije i pojačala i osnažila njezina uloga te kako bi se osiguralo da je njezin mandat u skladu s trenutačnim izazovima na razini EU-a u području migracija i sigurnosti. Većina nedostataka utvrđenih tijekom evaluacije može se ukloniti bez zakonodavnih izmjena. Izvršni direktor agencije eu-LISA provodio je nezakonodavne preporuke, a upravni odbor donio je 21. ožujka 2017. povezani akcijski plan. Nedostaci za koje bi bile potrebne zakonodavne izmjene kako je utvrđeno u evaluaciji sljedeći su: –trebalo bi poboljšati usklađenost upravljanja komunikacijskom infrastrukturom prenošenjem povezanih zadaća Komisije (posebno izvršenja proračuna, nabave i modernizacije te ugovornih pitanja) na Agenciju izmjenama zakonodavnih instrumenata kojima se uređuje uspostava i rad sustava kojima upravlja Agencija, –u okviru mandata agencije eu-LISA trebalo bi pojasniti opseg suradnje s drugim agencijama u području slobode, sigurnosti i pravde, –upravni odbor trebao bi do kraja kolovoza svake godine donijeti privremeno izvješće o napretku u provedbi planiranih aktivnosti za prvih šest mjeseci te godine, –područje primjene pilot-projekata koje eu-LISA može provoditi ograničeno je na one iz članka 54. stavka 2. točke (a) Financijske uredbe (tj. bez osnovnog akta) i trebalo bi ga proširiti barem na pilot-projekte s postojećim osnovnim aktom. Preporuka je evaluacije i da bi za projekte vrjednije od 500 000 EUR koje eu-LISA provodi u okviru svojeg postojećeg mandata (tj. koji ne proizlaze iz zakonodavnog instrumenta kojim joj se povjerava novi sustav za koji će Komisija izvršiti procjenu učinka) trebalo izraditi procjenu rizika i ex-ante procjenu. To je važna preporuka koju će eu-LISA primjereno uzeti u obzir. Međutim, ona ne zahtijeva izmjenu Uredbe o Agenciji jer je člankom 29. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 1271/2013 i Financijske uredbe Agencije već propisana ex-ante i ex-post evaluacija programa i aktivnosti koji uključuju znatnu potrošnju. U evaluaciji su navedene i druge preporuke izmjena mandata Agencije. Njih bi trebalo uključiti u zakonodavne instrumente o sustavima i, u pogledu proširene odgovornosti agencije eu-LISA u odnosu na statistiku, ne bi zahtijevale izmjenu Uredbe o osnivanju Agencije: –proširena odgovornost agencije eu-LISA za izradu/objavu statističkih podataka za svaki sustav,

–nova zadaća agencije eu-LISA povezana s izradom izvješća o kvaliteti podataka i analizi podataka u cilju poboljšanja kontrole provedbe zakonodavnih instrumenata o sustavima. U Izvješću o funkcioniranju Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde donesenom isti dan kada i ovaj prijedlog navedeni su nalazi i preporuke iz evaluacije. Također se napominje da Uredba o osnivanju kojom se utvrđuju zadaće Agencije odgovara pravnom, političkom i gospodarskom okruženju u kojem je Agencija stvorena. Zbog nedavnih promjena u području politike i zakonodavnih promjena potrebna je daljnja revizija ili proširenje zadaća povjerenih agenciji eu-LISA u Uredbi o osnivanju i ostalim primjenjivim zakonodavnim instrumentima (tj. u zakonodavnim instrumentima o sustavima). Komisija je 2016. predstavila prijedloge da se Agenciji povjere novi sustavi: sustav ulaska/izlaska (EES), automatizirani sustav za upis, praćenje i mehanizam raspodjele zahtjeva za međunarodnu zaštitu i europski sustav za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS). Ako suzakonodavci donesu te inicijative, bit će potrebno izmijeniti Uredbu o agenciji eu-LISA i te bi izmjene trebale stupiti na snagu kada navedeni prijedlozi postanu primjenjivi kako bi se te nove zadaće odrazile u Uredbi o agenciji eu-LISA, posebno u pogledu odgovornosti upravnog odbora i izvršnog direktora. Prijedlog o EES-u uključuje izmjene Uredbe (EU) br. 1077/2011. U slučaju prijedloga Uredbe o ETIAS-u i preinake Uredbe o sustavu Eurodac izmjene je umetnulo Predsjedništvo tijekom razgovora u Vijeću. Međutim, budući da se ovaj prijedlog predstavlja prije donošenja bilo kojeg od tri prijedloga kojima se Agenciji povjeravaju novi sustavi, u njemu se potrebne izmjene moraju navesti u zagradama podložno konačnom prihvaćanju u tekst kada suzakonodavci donesu prijedloge. Komisija je 6. travnja 2016. donijela i Komunikaciju „Jači i pametniji informacijski sustavi za granice i sigurnost”. Agenciji eu-LISA trebalo bi u Uredbi o osnivanju dati izričit mandat za izvršavanje zadaća koje su joj povjerene kako je opisano u toj Komunikaciji i u Sedmom izvješću Komisije o napretku prema uspostavi učinkovite i istinske sigurnosne unije od 16. svibnja 2017. To posebno uključuje pružanje potpore Komisiji i državama članicama da ispitaju tehničku izvedivost promjena i djelovanja usmjerenih na interoperabilnost sustava, uključujući uporabom studija ili aktivnosti ispitivanja. U prijedlog bi trebalo umetnuti i promjene koje proizlaze iz evaluacije SIS-a provedene 2016. koje su uključene u prijedloge o reviziji zakonodavnih instrumenata o SIS-u i iz prijedloga preinake Uredbe o sustavu Eurodac. Nadalje, postoje razlike između Uredbe o osnivanju i Zajedničkog pristupa priloženog Zajedničkoj izjavi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o decentraliziranim agencijama od 19. srpnja 2012. (dalje u tekstu „Zajednički pristup”) i nove Financijske uredbe i Okvirne financijske uredbe. Njih bi trebalo ukloniti zakonodavnom revizijom. Primjer je moguće produljenje mandata izvršnog direktora na najdulje pet godina umjesto trenutačno predviđenih najdulje tri godine. Drugi primjer je zahtjev za provođenje evaluacija Agencije svakih pet godina umjesto svake četiri godine kako je trenutačno predviđeno. Uredbom bi trebalo predvidjeti i da eu-LISA može državama članicama davati savjete o povezanosti nacionalnih sustava sa središnjim sustavima i ad hoc potporu/pomoć (kao što je potpora koja se početkom 2016. tijekom izbjegličke krize pružala u žarišnoj točki u Grčkoj). Njome bi se također trebalo dopustiti agenciji eu-LISA da pruža pomoć/potporu odgovarajućim službama Komisije o tehničkim pitanjima povezanima s postojećim ili novim sustavima, ako one to traže. ·Razmatranje preporuka za izmjene koje je predložio upravni odbor Agencije Savjetovanje s upravnim odborom Agencije o preporukama za izmjene Uredbe o osnivanju Agencije održano je 25. studenoga 2016. i on je donio mišljenje 27. veljače 2017. Odbor je pozdravio preporuke za izmjene i namjeru Komisije da proširi odgovornosti agencije eu-LISA i iznese dodatne preporuke za izmjene. Od tih dodatnih preporuka za izmjene Komisija je preuzela produljenje mandata za istraživanje te produljenje mandata predsjednika savjetodavnih skupina. Upravni odbor predložio je da bi Agencija trebala moći, nakon odobrenja odbora, uspostaviti dodatne tehničke centre povrh onih u Strasbourgu i u Sankt Johannu im Pongau (Austrija). Komisija ne može prihvatiti tu preporuku jer nije potkrijepljena relevantnim dokazima o potrebi, dodanoj vrijednosti ili većoj učinkovitosti. Napominje se da su smještaj središnjih i potpornih sustava za SIS II i VIS u Strasbourgu (Francuska) i Sankt Johannu im Pongau (Austrija) suzakonodavci već utvrdili u zakonodavnim instrumentima o SIS-u II (doneseni 2006. i 2007.) i VIS-u (donesen 2008.). Tijekom pregovora o prijedlogu Uredbe o osnivanju Agencije suzakonodavci su na temelju zajedničke ponude za sjedište Agencije koju su dostavile Estonija i Francuska odlučili da će sjedište Agencije biti u Tallinnu, a da će se tehnički i potporni centar nalaziti u Strasbourgu i u Sankt Johannu im Pongau. Nadalje, Agencija nije dostavila procjenu kojom bi se mogla opravdati potreba za dodatnom lokacijom. Međutim, kako bi se osigurala dodatna fleksibilnost, ovim prijedlogom predviđa se mogućnost da Agencija može upotrijebiti potporni centar u Sankt Johannu im Pongau za istodobni rad potpornih sustava u aktivnom stanju. Time bi se trebala omogućiti obrada poslovnih transakcija čak i tijekom uobičajenog rada, a ne samo tijekom kvara sustava. ·Razmatranje promjena koje su potrebne kako bi se agenciji eu-LISA povjerile zadaće iz završnog izvješća stručne skupine na visokoj razini za informacijske sustave i interoperabilnost od 11. svibnja 2017. i Sedmog izvješća o napretku prema uspostavi učinkovite i istinske sigurnosne unije od 16. svibnja 2017. Te promjene uključuju sljedeće: (a)davanje agenciji eu-LISA pojačanih odgovornosti u pogledu kvalitete podataka podložno donošenju posebnih zakonodavnih izmjena/prijedloga Stručna skupina na visokoj razini za informacijske sustave i interoperabilnost razmotrila je preporuku predviđenu u Komunikaciji o jačim i pametnijim informacijskim sustavima za granice i sigurnost da bi eu-LISA trebala razviti središnji kapacitet za praćenje kvalitete podataka. Stručna skupina smatrala je da bi trebalo poboljšati ili dopuniti automatiziranu kvalitetu, format i potpunost provjera koje nameću ili predlažu središnji sustavi. Potrebna je daljnja analiza mogućeg razvoja automatizirane kontrole kvalitete podataka za različita podatkovna polja u sustavima SIS, VIS i Eurodac i u novim sustavima, kao što je EES. Takvim mehanizmom kontrole kvalitete podataka nastoji se postići da središnji sustavi automatski prepoznaju naizgled netočne ili nedosljedne podnesene podatke kako bi država članica podrijetla mogla provjeriti podatke i izvršiti nužne korektivne mjere. Ta bi se aktivnost olakšala zajedničkim repozitorijem podataka za izradu statističkih izvješća i izvješća o kvaliteti podataka (skladište podataka) s anonimiziranim podacima izvučenima iz sustava. Komisija je u sedmom izvješću o napretku prema uspostavi učinkovite i istinske sigurnosne unije napomenula da će provesti preporuke stručne skupine o automatiziranoj kontroli kvalitete, „skladištu podataka” u kojem se mogu analizirati anonimizirani podaci izvučeni iz relevantnih informacijskih sustava u statističke svrhe i svrhe izvješćivanja i modulima za osposobljavanje o kvaliteti podataka za osoblje odgovorno za unošenje podataka u sustave na nacionalnoj razini. Za potrebe ove nove zadaće, kao i za stvaranje „skladišta podataka”, u instrumentima o sustavima ili u posebnom zakonodavnom instrumentu trebalo bi predvidjeti posebne detaljne odredbe o kvaliteti podataka. (b)davanje agenciji eu-LISA odgovornosti za razvoj aktivnosti povezanih s interoperabilnosti podložno donošenju relevantnih zakonodavnih prijedloga. U Sedmom izvješću o napretku prema uspostavi učinkovite i istinske sigurnosne unije koje je doneseno 16. svibnja 2017. navedeno je da, u skladu s Komunikacijom iz travnja 2016., te kako je potvrđeno nalazima i preporukama stručne skupine, Komisija uspostavlja novi pristup upravljanju podacima za granice i sigurnost u kojem svi centralizirani informacijski sustavi EU-a za upravljanje sigurnošću, granicama i migracijama moraju biti, uz puno poštovanje temeljnih prava, interoperabilni: ·tako da se sustavi mogu istovremeno pretraživati na europskom portalu za pretraživanje uz potpuno poštovanje ograničenja svrhe i prava pristupa kako bi se bolje iskoristili postojeći informacijski sustavi, po mogućnosti uz pojednostavnjena pravila za pristup tijela kaznenog progona, ·tako da sustavi upotrebljavaju jednu zajedničku uslugu uspoređivanja biometrijskih uzoraka kako bi se omogućilo pretraživanje u različitim informacijskim sustavima s biometrijskim podacima, po mogućnosti uz oznaku pozitivnog/negativnog rezultata koja ukazuje na vezu s biometrijskim podacima pronađenima u drugom sustavu, ·tako da sustavi dijele zajednički repozitorij podataka s alfanumeričkim podacima o identitetu radi utvrđivanja je li osoba registrirana u različitim bazama podataka pod višestrukim identitetima. Ovim prijedlogom nastoji se omogućiti agenciji eu-LISA da obavlja zadaće koje proizlaze iz Sedmog izvješća o napretku prema uspostavi učinkovite i istinske sigurnosne unije od 16. svibnja 2017. i razviti europski portal za pretraživanje, zajedničku uslugu uspoređivanja biometrijskih uzoraka i zajednički repozitorij podataka o identitetu, podložno donošenju relevantnog zakonodavnog instrumenta o interoperabilnosti.

(c)razmatranje moguće potrebe da eu-LISA razvija zajednička tehnička rješenja za nacionalnu provedbu tehničkih aspekata obveza koje proizlaze iz zakonodavstva EU-a o decentraliziranim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde za zainteresirane države članice, njima upravlja i/ili ih udomljava. Kako se podsjeća u Sedmom izvješću o napretku prema uspostavi učinkovite i istinske sigurnosne unije koje je doneseno 16. svibnja 2017., u završnom izvješću stručne skupine na visokoj razini za informacijske sustave i interoperabilnost također je istaknuta važnost potpune provedbe i primjene postojećih informacijskih sustava. Ona je razmatrala i decentralizirani prümski okvir za razmjenu podataka o DNK-u, otiscima prstiju i registraciji vozila, pa je preporučila izradu studije izvedivosti o prelasku na centralizirani sastavni dio za usmjeravanja i o potencijalnom dodavanju novih funkcionalnosti. Kada je riječ o unaprijed dostavljenim informacijama o putnicima (API), stručna skupina preporučila je izradu studije izvedivosti o centraliziranom mehanizmu za API, uključujući potrebu za središnjim usmjerivačem. Cilj bi bio zainteresiranim državama članicama osigurati jedno mjesto za povezivanje sa zračnim prijevoznicima i pružanje API informacija nacionalnim i središnjim sustavima (EES, ETIAS). Kada je riječ o decentraliziranom sustavu koji je uspostavljen Direktivom EU-a o evidenciji podataka o putnicima (Direktiva o PNR-u), stručna skupna preporučila je izradu studije izvedivosti o centraliziranom sastavnom dijelu za unaprijed dostavljene informacije o putnicima i evidenciju podataka o putnicima u obliku tehničkog alata za podršku kako bi se olakšalo povezivanje sa zračnim prijevoznicima. Time bi se zainteresiranim državama članicama nastojalo omogućiti jedno mjesto za povezivanje sa zračnim prijevoznicima i pružanje podataka o putnicima nacionalnim sustavima država članica koje su provele Direktivu o PNR-u. Stručna skupina smatrala je da bi se tako poboljšala djelotvornost Odjela za informacije o putnicima nakon što države članice provedu Direktivu EU-a o evidenciji podataka o putnicima. Ovim prijedlogom stoga se predviđa mogućnost da skupina država članica može Agenciji dati zadaću da razvije zajednički IT sustav, upravlja njime i/ili ga udomljuje kako bi one mogle zajednički provoditi tehničke aspekte obveza koje proizlaze iz zakonodavstva EU-a o decentraliziranim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde podložno prethodnom odobrenju Komisije te nakon odluke upravnog odbora. To se može učiniti s pomoću sporazuma o delegiranju između predmetnih država članica i Agencije kojim se potonjoj povjeravaju prethodno navedene zadaće i odgovarajući proračun. U tom slučaju Agencija državama članicama naplaćuje doprinos kojim su pokriveni svi odgovarajući troškovi. Kako je navedeno u Sedmom izvješću o napretku prema uspostavi učinkovite i istinske sigurnosne unije Komisija podupire trenutačni rad skupine država članica na održavanju e-CODEX-a, sustava za prekograničnu pravosudnu suradnju i digitalni pristup pravnim postupcima. Komisija je primila na znanje da te države članice to ne smatraju održivim rješenjem. Države članice razmotrile su na razini radne skupine Vijeća različite opcije i zaključile da bi agencija eu-LISA mogla nabolje osigurati održavanje i operabilnost sustava e-CODEX. Kako bi pronašla najbolje rješenje, Komisija je pokrenula procjenu učinka različitih opcija za održavanje e-CODEX-a. Rezultat te procjene učinka bit će dostupan do jeseni 2017. ·Razmatranje promjena koje se traže donošenjem prijedloga o sustavu ECRIS-TCN Konačno, prijedlog uključuje i promjene koje se traže donošenjem prijedloga Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi centraliziranog sustava za utvrđivanje država članica koje imaju podatke o osuđujućim presudama protiv državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva (sustav ECRIS-TCN) za dopunu i potporu Europskom informacijskom sustavu kaznene evidencije (dalje u tekstu „sustav ECRIS-TCN”). Kao u slučaju drugih prijedloga kojima se Agenciji povjeravaju novi sustavi, prijedlog o sustavu ECRIS-TCN zahtijevat će izmjene Uredbe o agenciji eu-LISA. Te se izmjene moraju uključiti u prijedlog o sustavu ECRIS-TCN i u prijedlog o Agenciji. Ako se prijedlog o sustavu ECRIS-TCN donese prije prijedloga o Agenciji, primjenjivat će se izmjene trenutačne Uredbe o agenciji eu-LISA predložene u tom tekstu. Nakon donošenja prijedloga o Agenciji te će izmjene zamijeniti izmjene sadržane u prijedlogu o Agenciji. Ovisno o brzini donošenja obaju prijedloga, oni će se prilagođavati tijekom pregovora kako bi se osigurala usklađenost obaju tekstova u pogledu zadaća agencije eu-LISA. *** Novim zadaćama/sustavima predviđenima za agenciju eu-LISA pojačat će se potvrđena dodana vrijednost Agencije koje je povezala tri opsežna IT sustava. Time se omogućilo prikupljanje stručnog znanja, iskorištavanje sinergija i fleksibilniji okvir, što nije bilo moguće prije osnivanja Agencije kada je sustave razvijala Komisija koja je njima i upravljala uz povjeravanje određenih zadaća javnim tijelima u dvije države članice. Nove zadaće bit će i u skladu s potrebom da Agencija pruži pomoć državama članicama kada je to potrebno. Iako će se inicijativom izravno utjecati na Agenciju, njezine zaposlenike, uključujući izvršnog direktora, države članice zastupljene u upravnom odboru i savjetodavnim skupinama te na službe Komisije koje surađuju s Agencijom, ona će, u načelu, koristiti državama članicama i agencijama koje su krajnji korisnici sustava jer će Agencija imati veću ulogu u pogledu budućeg razvoja IT sustava u području slobode, sigurnosti i pravde te će, prema potrebi, pružati potporu državama članicama. •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području Ovaj prijedlog temelji se na postojećoj Uredbi o agenciji eu-LISA koja je naknadno izmijenjena 2015. Uredbom (EU) 603/2013 kako bi se uzele u obzir promjene uvedene preinakom Uredbe o sustavu Eurodac, uključujući pristup sustavu Eurodac za potrebe kaznenog progona. Ovim prijedlogom proširuje se mandat Agencije kako bi ona mogla preuzeti nove zadaće. Europskim programom sigurnosti i Europskim migracijskim programom utvrđuje se smjer razvoja i provedbe politike EU-a za rješavanje usporednih izazova upravljanja migracijama i borbe protiv terorizma i organiziranog kriminala. U Europskom migracijskom programu ističe se važnost iskoristivosti opsežnih informacijskih sustava SIS, VIS i Eurodac kojima se može pridonijeti upravljanju granicama i jačanju sposobnosti Europe za smanjenje nezakonitih migracija i vraćanje nezakonitih migranata. Napominje se i da bi nova faza započela donošenjem prijedloga o uspostavi sustava ulaska/izlaska (EES) kojim bi se pojačala borba protiv nezakonitih migracija stvaranjem evidencije prekograničnih kretanja državljana trećih zemalja. U Europskom programu sigurnosti podsjeća se da agencije EU-a imaju ključnu ulogu u podupiranju operativne suradnje. Njime se potiču države članice da u potpunosti iskoriste potporu agencija kako bi se zajedničkim djelovanjem borile protiv kriminala i napominje se da bi trebalo poticati pojačanu suradnju između agencija, u okviru njihovih mandata. Ovim nacrtom Uredbe Komisija pridonosi povećanju učinkovitosti i sigurnosti upravljanja granicama te jačanju sigurnosti i suzbijanju i sprečavanju kriminala jačanjem uloge i odgovornosti agencije eu-LISA u pogledu postojećih i mogućih novih opsežnih IT sustava za suradnju i razmjenu informacija u području slobode, sigurnosti i pravde te u pogledu pružanja potpore državama članicama i Komisiji. On se također temelji na predloženim izmjenama zakonodavnih instrumenata kojima se uređuje razvoj, uspostava, djelovanje i uporaba sustava kojima trenutačno upravlja agencija eu-LISA i s njima je potpuno usklađen, kao i s prijedlozima kojima joj se povjerava upravljanje budućim sustavima. •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije Ovaj prijedlog blisko je povezan s drugim politikama Unije te ih dopunjuje, uključujući sljedeće: (a)unutarnju sigurnost. Kako je istaknuto u Europskom programu sigurnosti, zajednički visoki standardi upravljanja granicama ključni su za sprečavanje prekograničnog kriminala i terorizma. Ovim prijedlogom dodatno se pridonosi postizanju visoke razine unutarnje sigurnosti omogućavanjem agenciji eu-LISA da preuzme razvoj i operativno upravljanje mogućim novim sustavima (sustavi EES, ETIAS i ECRIS-TCN) i povezane zadaće kojima će se učinkovito pridonositi tom cilju; (b)zajednički europski sustav azila, u mjeri u kojoj Agencija upravlja sustavima Eurodac, DubliNet i u kojoj će joj se povjeriti razvoj i operativno upravljanje automatiziranim sustavom upisa, praćenja i raspodjele zahtjeva za međunarodnu zaštitu (prijedlog preinake Dublinske uredbe) te u pogledu suradnje između Agencije i [Agencije Europske unije za azil]; (c)upravljanje i sigurnost vanjskih granica, u mjeri u kojoj Agencija upravlja sustavima SIS i VIS kojima se pridonosi učinkovitoj kontroli vanjskih granica Unije i u kojoj će joj se povjeriti upravljanje sustavima EES i ETIAS; (d)zaštitu podataka, u mjeri u kojoj se ovim prijedlogom osigurava da će Agencija zaštititi sigurnost podataka u središnjim sustavima i komunikacijskoj infrastrukturi.

2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST ·Pravna osnova Zakonodavni prijedlog temelji se na članku 74., članku 77. stavku 2. točkama (a) i (b), članku 78. stavku 2. točki (e), članku 79. stavku 2. točki (c), članku 82. stavku 1. točki (d), članku 85. stavku 1., članku 87. stavku 2. točki (a) i članku 88. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije koji služe kao pravna osnova za izmjenu Uredbe o osnivanju agencije eu-LISA i pravnih instrumenata o sustavima. U članku 74. UFEU-a predviđeno je donošenje odgovarajućih mjera za poticanje i jačanje administrativne suradnje među odgovarajućim upravnim službama država članica. To je odgovarajuća pravna osnova jer će Agencija olakšati komunikaciju i suradnju među odgovarajućim upravnim službama država članica u prethodno navedenim područjima. Zadaćama operativnog upravljanja koje su povjerene Agenciji podupirat će se aspekti politike na kojima se temelje zakonodavni instrumenti o SIS-u i VIS-u. U skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom (b) i člankom 79. stavkom 2. točkom (c) UFEU-a, kojima se osigurava odgovarajuća pravna osnova za zadaće Agencije povezane sa sustavom SIS II, Agencija tehnički pokriva pitanja povezana s provjerama osoba na vanjskim granicama i mjere u području nezakonitih migracija i nezakonitog boravka. U pogledu pitanja povezanih sa sustavom VIS, aktivnostima Agencije tehnički se podupiru postupci država članica za izdavanje viza. To se stoga temelji na članku 77. stavku 2. točki (a) UFEU-a. Kada je riječ o pitanjima povezanima sa sustavom EURODAC, zadaćama operativnog upravljanja koje su povjerene Agenciji tehnički se podupire utvrđivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje (članak 78. stavak 2. točka (e) UFEU-a), identificiranje državljana trećih zemalja ili osoba bez državljanstva s nezakonitim boravkom (članak 79. stavak 2. točka (c) UFEU-a), prikupljanje, pohrana, obrada, analiza i razmjena odgovarajućih podataka u svrhe kaznenog progona (članak 87. stavak 2. točka (a) UFEU-a) te djelokrug i zadaće Europola u pogledu sustava Eurodac u svrhe kaznenog progona (članak 88. stavak 2. točka (a) UFEU-a). Člankom 82. stavkom 1. točkom (d) UFEU-a predviđeno je donošenje mjera za olakšavanje suradnje među sudskim ili drugim odgovarajućim tijelima država članica u vezi s kaznenim postupcima i izvršenjem odluka. Nadalje, člankom 87. stavkom 2. točkom (a) UFEU-a predviđeno je da se za potrebe uspostave policijske suradnje u koju su uključena nadležna tijela država članica donose mjere za prikupljanje, pohranu, obradu, analizu i razmjenu odgovarajućih podataka. Te su odredbe odgovarajuća pravna osnova za prenošenje zadaća u tom području na Agenciju. Mjere iz članka 77. stavka 2. točaka (a) i (b), članka 78. stavka 2. točke (e), članka 79. stavka 2. točke (c), članka 82. stavka 1. točke (d) i članka 87. stavka 2. točke (a) UFEU-a donose se u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom. Stoga se redovni zakonodavni postupak primjenjuje na donošenje Uredbe kao cjeline. · Varijabilna geometrija Budući da se pravna osnova za ovaj prijedlog Uredbe nalazi u glavi V. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na nju utječe varijabilna geometrija koja proizlazi iz protokola o stajalištima Ujedinjene Kraljevine, Irske i Danske. Ovaj prijedlog Uredbe temelji se na schengenskoj pravnoj stečevini i na odredbama mjera povezanih sa sustavom Eurodac. Stoga treba uzeti u obzir sljedeće posljedice povezane s različitim protokolima i sporazumima o pridruživanju. Danska: U skladu s Protokolom br. 22 o stajalištu Danske priloženim UEU-u i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju mjera Vijeća u skladu s glavom V. UFEU-a, uz iznimku „mjera kojima se utvrđuju treće zemlje čiji državljani moraju posjedovati vizu pri prijelazu vanjskih granica država članica ili mjera koje se odnose na jednoobrazni obrazac za vize”. Budući da se ova Uredba, u mjeri u kojoj se odnosi na sustave SIS i VIS, [EES] i [ETIAS], temelji na schengenskoj pravnoj stečevini, Danska, u skladu s člankom 4. tog Protokola, odlučuje u roku od šest mjeseci od donošenja ove Uredbe hoće li je provesti u svojem nacionalnom pravu. U skladu sa sličnim člankom 5. prethodnog Protokola o stajalištu Danske, Danska je odlučila provesti Uredbu (EZ) br. 1987/2006 i Uredbu (EZ) br. 767/2008 u nacionalnom pravu. U mjeri u kojoj se ovaj prijedlog odnosi na sustav Eurodac [i automatizirani sustav za upis, praćenje i mehanizam raspodjele zahtjeva za međunarodnu zaštitu iz članka 44. Uredbe (EU) XX/20XX o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva (preinaka)]. Međutim, u skladu s člankom 3. Sporazuma između Europske zajednice i Kraljevine Danske u pogledu kriterija i mehanizama za utvrđivanje države odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil podnesenog u Danskoj ili bilo kojoj drugoj državi članici Europske unije i sustava „Eurodac” za uspoređivanje otisaka prstiju za učinkovitu primjenu Dublinske uredbe, Danska mora obavijestiti Komisiju hoće li provesti sadržaj ove Uredbe u mjeri u kojoj se odnosi na sustav Eurodac [i automatizirani sustav za upis, praćenje i mehanizam raspodjele zahtjeva za međunarodnu zaštitu iz članka 44. Uredbe (EU) XX/20XX o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva (preinaka)]. Danska primjenjuje trenutačnu Uredbu (EU) 603/2013 o sustavu Eurodac nakon obavijesti u skladu s tim sporazumom. [U mjeri u kojoj se odnosi na sustav ECRIS-TCN, u skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, koji se nalazi u prilogu UEU-u i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe, ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.] Ujedinjena Kraljevina i Irska: U mjeri u kojoj se odredbe ovog prijedloga odnose na sustav SIS II uređen Uredbom (EZ) br. 1987/2006 i sustav VIS te na sustave [EES] i [ETIAS], on se temelji na odredbama schengenske pravne stečevine u kojem Ujedinjena Kraljevina i Irska ne sudjeluju u skladu s Odlukom Vijeća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine i Odluke Vijeća 2002/192/EZ od 29. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u provedbi nekih odredbi schengenske pravne stečevine. Stoga ovaj prijedlog Uredbe nije obvezujuć za Ujedinjenu Kraljevinu i Irsku i one ne podliježu njegovoj primjeni u mjeri u kojoj se njegove odredbe odnose na sustav SIS II uređen Uredbom (EZ) br. 1987/2006 i sustav VIS te na sustave [EES] i [ETIAS]. Ujedinjena Kraljevina i Irska mogu zatražiti odobrenje za sudjelovanje u donošenju ove Uredbe u skladu s člankom 4. Protokola (br. 19) o schengenskoj pravnoj stečevini uključenoj u okvir Europske unije. U skladu s člankom 5. stavkom 1. Protokola (br. 19) o schengenskoj pravnoj stečevini uključenoj u okvir Europske unije, koji je priložen UEU-u i UFEU-u (Protokol o schengenskoj pravnoj stečevini) i člankom 8. stavkom 2. Odluke Vijeća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine i člankom 6. stavkom 2. Odluke Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u provedbi nekih odredbi schengenske pravne stečevine, Ujedinjena Kraljevina i Irska sudjeluju u ovoj Uredbi u mjeri u kojoj se njezine odredbe odnose na sustav SIS II kako je uređen Odlukom 2007/533/PUP. U mjeri u kojoj se ovaj prijedlog odnosi na sustav Eurodac [i automatizirani sustav za upis, praćenje i mehanizam raspodjele zahtjeva za međunarodnu zaštitu iz članka 44. Uredbe (EU) XX/20XX o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva (preinaka)], Ujedinjena Kraljevina i Irska mogu obavijestiti predsjednika Vijeća da žele sudjelovati u donošenju i primjeni ove Uredbe u skladu s člankom 3. Protokola (br. 21) o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde koji je priložen UEU-u i UFEU-u. Uredba (EU) br. 603/2013 obvezujuća je za Ujedinjenu Kraljevinu i Irsku nakon što su dostavile obavijest da žele sudjelovati u njezinu donošenju i primjeni u skladu s Protokolom (br. 21) o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde. [U skladu s člancima 1. i 2. te člankom 4.a stavkom 1. Protokola (br. 21) o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, koji je priložen UEU-u i UFEU-u, te države članice ne sudjeluju u donošenju ove Uredbe te ona za njih nije obvezujuća niti se na njih primjenjuje, u mjeri u kojoj se njezine odredbe odnose na sustav ECRIS-TCN. U skladu s člankom 3. i člankom 4.a stavkom 1. Protokola br. 21 te države članice mogu dostaviti obavijest da žele sudjelovati u donošenju ove Uredbe.] Budući da je Ujedinjena Kraljevina 29. ožujka 2017. obavijestila da namjerava napustiti Uniju, u skladu s člankom 50. Ugovora o Europskoj uniji Ugovori će se na nju prestati primjenjivati od dana stupanja na snagu sporazuma o povlačenju ili, ako do toga ne dođe, dvije godine od obavijesti, osim ako Europsko vijeće, u dogovoru s Ujedinjenom Kraljevinom, odluči produljiti to razdoblje. Uslijed toga, i ne dovodeći u pitanje bilo koje odredbe sporazuma o povlačenju, prethodno navedeni opis sudjelovanja UK-a u ovom prijedlogu primjenjuje se samo dok Ujedinjena Kraljevina ne prestane biti država članica.

Norveška i Island: U pogledu Norveške i Islanda ovaj prijedlog, u mjeri u kojoj se odnosi na sustave SIS II i VIS, [na EES] [i na ETIAS], predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma sklopljenog između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine. Usporedno s pridruživanjem četiriju država nečlanica schengenskoj pravnoj stečevini, Unija je sklopila sporazume o pridruživanju tih zemalja mjerama povezanima s Dublinskom uredbom, uključujući sa sustavom Eurodac. Sporazum o pridruživanju Islanda i Norveške sklopljen je 2001. Švicarska: U pogledu Švicarske, ovaj prijedlog, u mjeri u kojoj se odnosi na sustave SIS i VIS {EES} i {ETIAS}, predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma sklopljenog između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju potonje provedbi, primjeni i razvoju odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, što spada u područje iz članka 1. točaka A, B i G Odluke 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ. Kad je riječ o mjerama povezanima s Dublinskom uredbom, sporazum o pridruživanju Švicarske sklopljen je 28. veljače 2008. i primjenjuje se od 12. prosinca 2008. Lihtenštajn: Kad je riječ o Lihtenštajnu, ovaj prijedlog, u mjeri u kojoj se odnosi na sustave SIS i VIS {EES} i {ETIAS}, predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u smislu Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, što spada u područje iz članka 1. točaka A, B i G Odluke Vijeća 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/261/EZ. Kada je riječ o mjerama povezanima sa sustavom EURODAC {i Dublinskom uredbom}, sporazum o pridruživanju Lihtenštajna sklopljen je 7. ožujka 2011. Zajedničke odredbe za zemlje pridružene mjerama povezanima sa sustavom EURODAC {i Dublinskom uredbom}: U skladu s tri prethodno navedena sporazuma, pridružene zemlje bez iznimke prihvaćaju mjere povezane sa sustavom EURODAC {i Dublinskom uredbom} i njihov razvoj. One ne sudjeluju u donošenju akata o izmjeni mjera koje su povezane sa sustavom EURODAC ni akata koji se na njima temelje (uključujući stoga ovaj prijedlog), ali moraju u određenom vremenskom roku obavijestiti Komisiju o svojoj odluci hoće li prihvatiti sadržaj tog akta, nakon što ga odobre Vijeće i Europski parlament. Kako bi se stvorila prava i obveze između Danske – koja je, kao što je prethodno objašnjeno, međunarodnim sporazumom pridružena mjerama povezanima sa sustavom EURODAC {i Dublinskom uredbom} – i prethodno navedenih pridruženih zemalja, između Zajednice (sada Unije) i pridruženih zemalja zaključena su druga dva instrumenta. •Supsidijarnost Prijedlogom se poštuje načelo supsidijarnosti jer je cilj predloženog djelovanja potvrditi prenošenje operativnog upravljanja središnjim SIS-om, središnjim VIS-om i nacionalnim sučeljima, središnjim sustavom Eurodac, njihovim komunikacijskim infrastrukturama i ostalim sustavima te povjeriti agenciji eu-LISA nove dodatne zadaće. Države članice ne mogu pojedinačno ispuniti te zadaće i one se mogu bolje ispuniti djelovanjem na razini Unije u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim člankom 5. Ugovora o Europskoj uniji. •Proporcionalnost Nacrtom Uredbe nastoji se odgovoriti na preporuke evaluacije i na promjene nastale zbog novih izazova i stvarnosti s kojima se suočava Unija u pogledu upravljanja migracijama i unutarnje sigurnosti. On se stoga temelji na novim zadaćama Agencije u pogledu predloženih novih sustava u području slobode, sigurnosti i pravde. Njime se Agenciji daju i nove ograničene zadaće podložno, prema potrebi, donošenju relevantnih zakonodavnih instrumenata. Agenciji, koja se financira iz proračuna EU-a, dodjeljuje se nadležnost za upravljanje samo središnjim dijelovima sustava SIS II, središnjim dijelovima VIS-a i nacionalnim sučeljima, središnjim dijelom sustava EURODAC te odgovarajućim komunikacijskim infrastrukturama, bez odgovornosti za podatke unesene u sustave. Države članice nadležne su za svoje nacionalne sustave čak i ako će se Agenciji sada dodijeliti proširene zadaće davanja savjeta i potpore državama članicama u posebnim slučajevima. Nadležnosti Agencije stoga uključuju minimum koji je nužan za podupiranje učinkovite, sigurne i kontinuirane razmjene podataka između država članica. Potvrđivanje osnivanja Agencije kao posebne strukture za upravljanje opsežnim IT sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde i proširenje njezina mandata i zadaća u predloženoj mjeri smatra se razmjernim legitimnim interesima korisnika i visokom stupnju sigurnosti, dostupnosti i kritičnoj prirodi sustava. •Odabir instrumenta Uzimajući u obzir činjenicu da je Agencija za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde osnovana Uredbom, isti pravni instrument primjeren je i za ovaj prijedlog. 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

•Ex post evaluacije / provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva U skladu s Uredbom (EU) 1077/2011 Komisija u bliskoj suradnji s upravnim odborom provodi evaluaciju djelovanja Agencije u roku od tri godine od 1. prosinca 2012. Evaluacija Komisije temeljila se na izvješću o vanjskoj evaluaciji koju je provelo poduzeće Ernst & Young od ožujka 2015. do ožujka 2016. i kojim je pokriveno razdoblje od prosinca 2012. do rujna 2015. Izvješće o vanjskoj evaluaciji objavljeno je u ožujku 2016. Izvješće Komisije o funkcioniranju Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA) i prateći radni dokument službi Komisije o evaluaciji agencije eu-LISA predstavljaju se u isto vrijeme kada i ovaj prijedlog. Rezultati evaluacije i njezine preporuke sažeti su pod točkom 1. •Savjetovanja s dionicima Prijedlog Komisije temelji se na prethodno navedenoj evaluaciji koja se temelji na savjetovanjima s relevantnim dionicima. To je uključivalo države članice EU-a, posebno predstavnike upravnog odbora i savjetodavnih skupina; države pridružene schengenskoj i dublinskoj pravnoj stečevini / pravnoj stečevini sustava Eurodac; Europski parlament; Vijeće Europske unije; Europskog nadzornika za zaštitu podataka; Europski revizorski sud; agencije EU-a, posebno CEPO, Frontex, EASO, Europol, Eurojust, FRA, i izvođače agencije eu-LISA. Nadalje, Komisija se savjetovala s Agencijom o njihovim preporukama o mogućim izmjenama Uredbe o osnivanju koje bi mogle proizaći iz tehničkih promjena i zatražila je od nje da provede kratke procjene učinka za opravdanje tih promjena. Kako je predviđeno Uredbom, o preporukama Komisije o izmjeni Uredbe o Agenciji provedeno je savjetovanje s upravnim odborom Agencije. Kako je objašnjeno pod točkom 1., Komisija je preuzela preporuke odbora u mjeri u kojoj je to moguće, posebno kako bi proširila mandat Agencije u pogledu istraživanja, proširila mandat predsjednika savjetodavnih skupina i predvidjela mogućnost uporabe centra u Sankt Johannu im Pongau za istodobno upravljanje sustavima u aktivnom stanju. Mišljenje upravnog odbora o preporukama Komisije priloženo je prethodno navedenom izvješću Komisije. •Prikupljanje i primjena stručnog znanja Ernst & Young proveo je neovisnu vanjsku evaluaciju Agencije na temelju svojeg dugogodišnjeg iskustva i stručnosti i opsežnog savjetovanja s dionicima. Uzeo je u obzir i izvješća agencije eu-LISA o tehničkom funkcioniranju sustava SIS II i VIS i godišnja izvješća o radu središnje jedinice sustava Eurodac te opća izvješća Komisije o evaluaciji sustava VIS i SIS II. •Procjena učinka Prijedlog se u velikoj mjeri temelji na rezultatima i preporukama izvješća o neovisnoj vanjskoj evaluaciji iz točke 1. Nije provedena procjena učinka jer je u evaluaciji zaključeno da su izmjene uglavnom tehničke prirode jer su nužne za poboljšanje funkcioniranja i operativne učinkovitosti Agencije ili zbog drugih zakonodavnih promjena i promjena u području politike, odnosno zbog toga što su joj povjereni novi sustavi ili zadaće. Tim bi se izmjenama s jedne strane proširio mandat Agencije na ograničen način i one ne podrazumijevaju znatne učinke. S druge strane, i u pogledu onih izmjena koje su posljedica zakonodavnih promjena ili promjena u području politike, Komisija nema diskrecijske ovlasti u pogledu izbora politike jer su relevantne izmjene posljedica tih promjena. •Temeljna prava Prijedlogom se poštuju temeljna prava i načela propisana Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. Njime se proširuje područje primjene zadaća i odgovornosti Agencije, posebno zato što joj se povjeravaju novi opsežni IT sustavi u području slobode, sigurnosti i pravde. Međutim, on ima ograničen utjecaj na temeljna prava jer je Agencija dokazala da učinkovito osigurava operativno upravljanje sustavima SIS, VIS i Eurodac i novim zadaćama koje su joj povjerene pritom poštujući temeljna prava, posebno članak 8. o zaštiti osobnih podataka. Novi predloženi sustavi koji će se povjeriti Agenciji uključivat će, u skladu s relevantnim zakonodavnim instrumentima, odgovarajuće zaštitne mjere u pogledu zaštite podataka, koje će Agencija morati osigurati. Prijedlog je stoga u skladu s člancima 2. i 6. Ugovora o Europskoj uniji i s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. 4.UTJECAJ NA PRORAČUN Subvencija za Europsku agenciju za operativno upravljanje opsežnim informatičkim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA) već je dio proračuna Unije. Ovim prijedlogom proširuje se opseg zadaća Agencije. Iako će se na svaki novi sustav koji joj je povjeren primjenjivati posebni zakonodavni akt utemeljen na glavi V. UFEU-a kojim će se dodijeliti i nužni proračun za njegov razvoj i operativno upravljanje, za druge nove zadaće predviđene u ovom prijedlogu bit će potrebna posebna sredstva i proračun kako je detaljnije opisano u zakonodavnom financijskom izvještaju priloženom ovom prijedlogu. To se odnosi na nove zadaće povezane s komunikacijskom infrastrukturom za SIS koje će se prenijeti na Agenciju, zadaće koje se temelje na Komunikaciji o jačim i pametnijim informacijskim sustavima za granice i sigurnost od 6. travnja 2016. i Sedmom izvješću Komisije o napretku prema uspostavi učinkovite i istinske sigurnosne unije od 16. svibnja 2017. Trebalo bi predvidjeti i sredstva za pokrivanje novih zadaća Agencije koje uključuju davanje savjeta i ad-hoc potpore državama članicama te pružanje pomoći službama Komisije u pogledu tehničkih pitanja povezanih s postojećim ili novim sustavima, prema potrebi. Proširenje zadaća povezanih s istraživanjem u pogledu provedbe dijelova Okvirnog programa za istraživanje i inovacije koji se odnose na opsežne IT sustave u području slobode, sigurnosti i pravde trebalo bi biti obuhvaćeno doprinosom Unije predviđenom u relevantnom instrumentu o delegiranju ovlasti s Komisije na Agenciju. Mogućnost skupine država članica da povjere agenciji eu-LISA razvoj, upravljanje i/ili udomljavanje centraliziranih rješenja za provedbu tehničkih aspekata obveza koje se temelje na zakonodavstvu EU-a o decentraliziranim sustavima trebala bi se u cijelosti financirati doprinosima koje uplaćuju relevantne države članice za pokrivanje svih povezanih troškova. Kako bi Agencija mogla primjereno izvršavati svoje nove zadaće kako je predviđeno u ovom prijedlogu, od 2018. do 2020. subvenciji Unije za Agenciju morat će se dodati iznos od 78,354 milijuna EUR i tijekom istog razdoblja bit će potrebna dodatna 52 radna mjesta, uključujući 23 radna mjesta prema planu radnih mjesta (privremeno osoblje), 2 ugovorna djelatnika, 2 upućena nacionalna stručnjaka i 25 ugovornih djelatnika nakon angažmana privremenog osoblja unutar kuće. Ovaj iznos ne uključuje proračun potreban za nove sustave koji je predviđen u okviru relevantnih zakonodavnih prijedloga ni proračun potreban za prijedloge kojima se mijenjaju postojeći sustavi. Detaljna raščlamba prema godini i sustavu navedena je u odjeljku 3.2.2. zakonodavnog financijskog izvještaja koji je priložen ovom prijedlogu.

5.OSTALI ELEMENTI ·Mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja Agencija eu-LISA ima niz dužnosti povezanih s izvješćivanjem o svojem radu i praćenjem svojeg rada. Najvažnija je zadaća Agencije sastavljanje konsolidiranog godišnjeg izvješća o radu Agencije za prethodnu godinu u kojem se, posebno, uspoređuju ostvareni rezultati s ciljevima godišnjeg programa rada. Jedna je od zadaća izvršnog direktora uspostaviti i provoditi učinkovit sustav kojim se omogućuje redovito praćenje i evaluacija opsežnih IT sustava i Agencije, uključujući učinkovito i djelotvorno ostvarivanje njezinih ciljeva. Agencija će imati veću ulogu u prikupljanju statističkih podataka povezanih sa sustavima kojima upravlja. Odgovorna je za objavu statističkih podataka povezanih sa sustavom. Detaljne odredbe o tome bit će predviđene u posebnim zakonodavnim instrumentima kojima su uređeni različiti sustavi. Upravni odbor svake dvije godine donosi izvješća o tehničkom funkcioniranju sustava SIS i VIS propisana zakonodavnim instrumentima kojima se uređuju ti sustavi te godišnja izvješća o radu središnjeg sustava Eurodaca. On će donijeti i izvješća o razvoju te izvješća o tehničkom funkcioniranju novih sustava koji su povjereni Agenciji. Komisija mora provesti evaluaciju rada Agencije najkasnije pet godina od stupanja na snagu ove Uredbe i svakih pet godina nakon toga. Komisija izvješćuje Europski parlament, Vijeće i Upravni odbor o nalazima evaluacije. Izvršni direktor osigurava provođenje nalaza i preporuka iz evaluacije. Nadalje, Europski parlament i Vijeće mogu pozvati i izvršnog direktora da im dostavi izvješće o izvršavanju svojih zadaća. Izvršnog direktora može se pozvati i da iznese svoju izjavu pred Europskim parlamentom i odgovori na pitanja nadležnih članova Odbora prije imenovanja i prije produljenja njegova mandata. Ključna uloga Agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde i dalje jest i trebala bi biti osiguravanje operativnog upravljanja postojećim opsežnim IT sustavima u tom području politike i priprema i razvijanje novih sustava te upravljanje njima, ako je tako predviđeno relevantnim zakonodavnim instrumentima utemeljenima na člancima od 69. do 89. UFEU-a. Agencija će kratkoročno morati razviti posebno sljedeće sustave: sustave EES i ETIAS podložno donošenju odgovarajućih zakonodavnih instrumenata. Međutim, prvom evaluacijom Agencije utvrđeno je da nužno proširiti njezin mandat. Kako bi se uzele u obzir preporuke evaluacije te daljnje zakonodavne promjene, promjene u području politike i činjenične promjene kako je sažeto u točki 1., u ovom prijedlogu utvrđuju se sljedeći elementi kojima se jača uloga Agencije u usporedbi s njezinim mandatom u skladu s Uredbom (EU) 1077/2011. ·Proširenje mandata agencije eu-LISA Članak 1.: U toj se odredbi navode sve nadležnosti Agencije. Posebno se predviđa da se Agenciji može dodijeliti odgovornost za sljedeće nove zadaće: –pripremanje i razvijanje sustava ulaska/izlaska (EES), mreže DubliNet, europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS), automatiziranog sustava za upis, praćenje i mehanizam raspodjele zahtjeva za međunarodnu zaštitu i sustava ECRIS-TCN (podložno donošenju relevantnih zakonodavnih instrumenata) te operativno upravljanje tim sustavima, –osiguravanje kvalitete podataka u skladu s člankom 8., –razvoj nužnih mjera kako bi se omogućila interoperabilnost u skladu s člankom 9., –pružanje potpore državama članicama i Komisiji u skladu s člankom 12., ·posebne zadaće za nove sustave (te su zadaće podložne donošenju relevantnih zakonodavnih instrumenata). Članak 5.a odnosi se na zadaće povezane sa sustavom ulaska/izlaska koji je Komisija predložila 6. travnja 2016. i o kojem suzakonodavci trenutačno pregovaraju. Članak 5.b odnosi se na zadaće povezane sa europskim sustavom za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju. Donošenje prijedloga o sustavu ETIAS od 16. studenoga 2016. predviđa se u jesen 2017. Članak 5.d odnosi se na zadaće povezane s automatiziranim sustavom za upis, praćenje i mehanizam raspodjele zahtjeva za međunarodnu zaštitu (Dublinski sustav raspodjele). Suzakonodavci trenutačno pregovaraju o prijedlogu preinake Dublinske uredbe donesenom 4. svibnja 2016. Članak 5.e odnosi se na zadaće povezane s centraliziranim sustavom za utvrđivanje država članica koje imaju podatke o osuđujućim presudama protiv državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva (sustav ECRIS-TCN) za dopunu i potporu Europskom informacijskom sustavu kaznene evidencije. Prijedlog o sustavu ECRIS-TCN donesen je 29. lipnja 2017.

·Prijenos zadaća Komisije povezanih s komunikacijskom infrastrukturom sustava SIS i VIS na Agenciju Članak 7. prilagođava se kako bi se uzeo u obzir prijenos na Agenciju zadaća Komisije povezanih s komunikacijskom infrastrukturom između središnjeg sustava i ujednačenog nacionalnog sučelja u svakoj državi članici kojom se omogućuje povezivanje središnjih sustava SIS-a i VIS-a s nacionalnim infrastrukturama u državama članicama. Također će se pojasniti da se neće izvršiti prijenos u pogledu onih sustava koji se koriste infrastrukturom EuroDomain (trenutačno samo Eurodac) koja je zaštićena telekomunikacijska infrastruktura koju osigurava TESTA-ng (Transeuropske telematičke službe između upravnih tijela) kojom upravlja i koju financira Komisija te se stoga na agenciju eu-LISA u skoroj budućnosti neće prenijeti ugovorne zadaće ili proračun. ·Osiguravanje kvalitete podataka Člankom 8. Agenciji se daje zadaća uspostave automatiziranih mehanizama za kontrolu kvalitete podataka i zajedničkih pokazatelja kvalitete podataka i razvoja središnjeg repozitorija za izvješćivanje i statističke podatke podložno posebnim zakonodavnim izmjenama postojećih instrumenata o sustavima i/ili posebnih odredaba u novim instrumentima. ·Razvoj nužnih mjera za omogućivanje interoperabilnosti Člankom 9. Agenciji se povjerava zadaća razvoja nužnih mjera za omogućivanje interoperabilnosti sustava, podložno, prema potrebi, donošenju relevantnih zakonodavnih instrumenata. ·Proširenje zadaća agencije eu-LISA povezanih s istraživanjem Člankom 10. proširuje se područje primjene mandata Agencije u pogledu istraživanja. Njime se agenciji eu-LISA posebno daje zadaća provedbe dijelova Okvirnog programa za istraživanje i inovacije koji se odnose na IT sustave u području slobode, sigurnosti i pravde. ·Proširenje područja primjene pilot-projekata Člankom 11. proširuje se područje primjene pilot-projekata koji se mogu povjeriti agenciji eu-LISA. Komisija može Agenciji povjeriti zadaće provedbe proračuna za provjere koncepta koje se financiraju u okviru instrumenta za financijsku potporu za vanjske granice i vize predviđenu Uredbom (EU) br. 515/2014 na temelju sporazuma o delegiranju. Agencija može i planirati i provoditi aktivnosti ispitivanja pitanja obuhvaćenih ovom Uredbom i zakonodavnim instrumentima kojima se uređuje razvoj, uspostava, djelovanje i uporaba svih opsežnih IT sustava kojima upravlja Agencija, nakon odluke upravnog odbora. ·Pružanje potpore državama članicama i Komisiji U članku 12. predviđeno je da se od Agencije može tražiti da daje savjete državama članicama u pogledu povezanosti nacionalnih sustava sa središnjim sustavima i ad-hoc potporom državama članicama. Od Agencije se može tražiti i davanje savjeta i/ili potpore Komisiji o tehničkim pitanjima povezanima s postojećim ili novim sustavima, među ostalim s pomoću studija i ispitivanja. U članku 12. dalje je predviđeno da se Agenciji može povjeriti zadaća razvoja, upravljanja i/ili udomljavanja zajedničkog IT sustava skupine od barem šest država članica koje su dobrovoljno izabrale centralizirano rješenje koje će im pomoći s provedbom tehničkih aspekata obveza koje proizlaze iz zakonodavstva EU-a o decentraliziranim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde, podložno prethodnom odobrenju Komisije i nakon odluke upravnog odbora. U tom slučaju države članice povjerit će Agenciji prethodno navedene zadaće na temelju sporazuma o delegiranju, uključujući uvjete za delegiranje i utvrđivanje izračuna svih povezanih troškova i metode izdavanja računa. ·Proširenje moguće uporabe potpornog centra za aktivni rad sustava U članku 13. predviđa se mogućnost istodobne uporabe potpornog centra u Sankt Johannu im Pongau za aktivni rad opsežnih IT sustava kojima upravlja Agencija pod uvjetom da može osigurati njihov rad i u slučaju kvara sustava. Sve daljnje pojedinosti o uporabi potpornih usluga za svaki sustav predviđaju se u posebnim zakonodavnim instrumentima o sustavima. ·Dodatne zadaće upravnog odbora Člankom 15. pojašnjavaju se zadaće koje će se povjeriti upravnom odboru, koje će, među ostalim, uključivati njegovu odgovornost davanja općih smjernica za rad Agencije. Članak 15. dopunjuje se kako bi se njegove odredbe uskladile sa Zajedničkim pristupom priloženim Zajedničkoj izjavi Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o decentraliziranim agencijama od 19. srpnja 2012. On se izmjenjuje i kako bi se uključila nova obveza upravnog odbora da do kraja kolovoza svake godine donese privremeno izvješće o napretku u provedbi planiranih aktivnosti za prvih šest mjeseci te godine te kako bi se uzele u obzir promjene povezane s novom Financijskom uredbom i Okvirnom financijskom uredbom i nove zadaće upravnog odbora povezane s time što je Agenciji povjereno upravljanje dodatnim sustavima. ·Izmjene u pogledu upravnog odbora Člankom 18. produljuje se mandat predsjednika upravnog odbora s dvije na četiri godine i može se obnoviti jednom u skladu sa Zajedničkim pristupom. Članak 19. dopunjen je predviđanjem mogućnosti da određene agencije EU-a sudjeluju na sastancima upravnog odbora kada je na dnevnom redu pitanje povezano s novim sustavom kojim imaju pristup kao krajnji korisnici nakon donošenja povezanih zakonodavnih instrumenata.

·Izmjene u pogledu zadaća i mandata izvršnog direktora Člankom 21. pojašnjavaju se zadaće izvršnog direktora kako bi uključivale njegovu odgovornost za administrativno upravljanje agencijom i za provedbu dužnosti dodijeljenih agenciji. Članak 21. dopunjuje se u skladu sa Zajedničkim pristupom te kako bi se uzele u obzir nove zadaće koje proizlaze iz donošenja zakonodavnih instrumenata kojima se Agenciji povjeravaju novi sustavi. Ukinuta je obveza izvršnog direktora da upravnom odboru podnosi nacrt uputa za evaluaciju. U članku 22. predviđeno je da se mandat izvršnog direktora može produljiti za najviše pet godina u skladu sa Zajedničkim pristupom, umjesto za do tri godine, što je trenutačno slučaj. ·Izmjene u pogledu savjetodavnih skupina (podložno donošenju relevantnih zakonodavnih instrumenata) U članku 23. predviđeno je osnivanje savjetodavnih skupina predviđenih u relevantnim zakonodavnim prijedlozima o sustavima EES, ETIAS i ECRIS-TCN. ·Zahtjev da Komisija mora prethodno odobriti sigurnosna pravila na temelju zakonodavnih instrumenata Komisije Člankom 33. uvodi se obveza u pogledu sigurnosnih pravila Agencije za zaštitu klasificiranih podataka i osjetljivih neklasificiranih podataka na temelju pravila Komisije koja će donijeti upravni odbor nakon odobrenja Komisije. ·Izmjena članka o evaluaciji Članak 35. mijenja se kako bi se pojasnilo da će Komisija ocjenjivati rad Agencije i o nalazima evaluacije izvješćivati Europski parlament, Vijeće i upravni odbor. Evaluacija će se provoditi svakih pet godina umjesto svake četiri godine kao što je sada slučaj u cilju usklađivanja sa Zajedničkim pristupom o decentraliziranim agencijama. ·Umetanje odredbe o suradnji s institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije Člankom 37. utvrđuju se pravila o suradnji s institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije, posebno s onima osnovanima u području slobode, sigurnosti i pravde. ·Usklađivanje odredaba o proračunu s Delegiranom uredbom (EU) br. 1271/2013 Članci 39. i 42. usklađuju se s odredbama Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 1271/2013 o Okvirnoj financijskoj uredbi za tijela iz članka 208. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća, kako je navedeno u financijskim pravilima Agencije. ·Umetanje odredbe o sprečavanju sukoba interesa Člankom 43. zahtijeva se od Agencije da donese unutarnja pravila u cilju sprečavanja sukoba interesa. ·Poglavlje VI. odnosi se na izmjene drugih instrumenata Unije U člancima 46. i 47. predlažu se izmjene pravnih instrumenata o sustavu SIS II kako bi se uzeo u obzir prijenos zadaća Komisije povezanih s komunikacijskom infrastrukturom sustava SIS na Agenciju. Ta izmjena nije nužna u pogledu Uredbe o sustavu VIS jer je u prijedlogu o sustavu EES predviđena izmjena članka 26. stavka 2. Uredbe o sustavu VIS u smislu da će upravljačko tijelo (Agencija) biti odgovorno za zadaće Komisije povezane s komunikacijskom infrastrukturom šest mjeseci nakon stupanja na snagu Uredbe o EES-u. U pogledu sustava Eurodac nije potrebna izmjena jer je komunikacijska infrastruktura sustava Eurodac obuhvaćena infrastrukturom EuroDomain kojom upravlja i koju financira Komisija te se ugovorne zadaće ili proračun stoga u skoroj budućnosti neće prenijeti na agenciju eu-LISA. Ako suzakonodavci donesu zakonodavni instrument, sustav ECRIS-TCN također će upotrebljavati infrastrukturu EuroDomain te će stoga Komisija biti odgovorna za izvršenje proračuna, nabavu i modernizaciju te za ugovorna pitanja povezana s komunikacijskom infrastrukturom sustava ECRIS-TCN. Nakon donošenja ovog prijedloga Memorandum o razumijevanju između Europske komisije i Agencije za operativno upravljanje računalnim sustavima velikih razmjera na području slobode, sigurnosti i pravde trebalo bi izmijeniti sporazumom između Komisije i agencije eu-LISA kako bi se odrazile navedene izmjene zakonodavnih instrumenata o sustavima u pogledu komunikacijske infrastrukture.





2017/0145 (COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o Europskoj agenciji za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde te izmjeni Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i Odluke Vijeća 2007/533/PUP i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1077/2011 EUROPSKI PARLAMENT i VIJEĆE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 74., članak 77. stavak 2. točke (a) i (b), članak 78. stavak 2. točku (e), članak 79. stavak 2. točku (c), članak 82. stavak 1. točku (d), članak 85. stavak 1., članak 87. stavak 2. točku (a) i članak 88. stavak 2., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima, djelujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom(), budući da: (1)Schengenski informacijski sustav (SIS) uspostavljen je Uredbom (EZ) br. 1987/2006 Europskog parlamenta i Vijeća te Odlukom Vijeća 2007/533/PUP. Uredbom (EZ) br. 1987/2006 i Odlukom 2007/533/PUP predviđeno je da je tijekom prijelaznog razdoblja Komisija odgovorna za operativno upravljanje središnjim sustavom SIS II. Nakon prijelaznog razdoblja za operativno upravljanje središnjim sustavom SIS II i određenim aspektima komunikacijske infrastrukture bit će odgovorno upravljačko tijelo. (2)Vizni informacijski sustav (VIS) uspostavljen je Odlukom Vijeća 2004/512/EZ. Uredbom (EZ) br. 767/2008 Europskog parlamenta i Vijeća predviđeno je da je tijekom prijelaznog razdoblja Komisija odgovorna za operativno upravljanje sustavom VIS. Nakon prijelaznog razdoblja za operativno upravljanje središnjim sustavom VIS i nacionalnim sučeljima te određenim aspektima komunikacijske infrastrukture bit će odgovorno upravljačko tijelo. (3)Eurodac je uspostavljen Uredbom Vijeća (EZ) br. 2725/2000. Uredbom Vijeća (EZ) br. 407/2002 utvrđuju se potrebna provedbena pravila. Navedeni su instrumenti stavljeni izvan snage i zamijenjeni Uredbom (EU) br. 603/2013 Europskog parlamenta i Vijeća koja je stupila na snagu 20. srpnja 2015. (4)Europska agencija za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde uspostavljena je Uredbom (EU) br. 1077/2011 Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se osiguralo operativno upravljanje sustavima SIS, VIS i Eurodac te određenim aspektima njihovih komunikacijskih infrastruktura, te potencijalno drugim opsežnim IT sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde, uz uvjet donošenja posebnih zakonodavnih instrumenata. Uredba (EU) br. 1077/2011 izmijenjena je Uredbom (EU) br. 603/2013 kako bi se uzele u obzir promjene uvedene u sustav Eurodac. (5)Budući da bi upravljačko tijelo trebalo imati pravnu, upravnu i financijsku autonomiju, osnovano je u obliku regulatorne agencije („Agencija”), koja ima pravnu osobnost. Kako je usuglašeno, sjedište je Agencije u Talinu (Estonija). Međutim, s obzirom na to da su se zadaće povezane s tehničkim razvojem i pripremama za operativno upravljanje sustavima SIS II i VIS već obavljale u Strasbourgu (Francuska), a potporni centar za te IT sustave uspostavljen je u gradu Sankt Johann im Pongau (Austrija), u skladu s lokacijama sustava SIS i VIS koji su određene na temelju odgovarajućih zakonodavnih instrumenata, tako bi trebalo i ostati. Na ta bi se dva mjesta i dalje trebale obavljati i zadaće povezane s operativnim upravljanjem Eurodacom te uspostaviti potporni centar za Eurodac. Jednako bi trebalo vrijediti i za tehnički razvoj i operativno upravljanje drugim opsežnim IT sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde, te, ako je tako određeno odgovarajućim zakonodavnim instrumentom, za potporni centar koji može osigurati djelovanje opsežnog IT sustava u slučaju kvara tog sustava. Kako bi se osigurala najveća moguća upotreba potpornog centra, to bi mjesto trebalo moći simultano upravljati sustavima u aktivnom načinu rada, uz uvjet da zadrži sposobnost osiguravanja njihovog djelovanja u slučaju pada sustava. Od početka rada 1. prosinca 2012. Agencija je preuzela zadatke koje joj je u vezi sa sustavom VIS upravljačko tijelo povjerilo na temelju Uredbe (EZ) br. 767/2008 i Odluke Vijeća 2008/633/PUP. Preuzela je zadatke koje joj je u vezi sa sustavom SIS II upravljačko tijelo povjerilo u travnju 2013. na temelju Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i Odluke Vijeća 2007/533/PUP nakon pokretanja sustava te je preuzela zadatke koje joj je u vezi sa sustavom Eurodac Komisija povjerila u lipnju 2013. na temelju uredbi (EZ) br. 2725/2000 i (EZ) 407/2002. Tijekom prve evaluacije rada Agencije na temelju neovisne vanjske evaluacije koja je provedena u razdoblju od 2015. do 2016. zaključeno je da Agencija eu-LISA učinkovito osigurava operativno upravljanje opsežnim IT sustavima i ostalim zadaćama koje su joj povjerene, ali i da je nužan niz izmjena Uredbe o osnivanju, kao što je prijenos na Agenciju zadaća povezanih s komunikacijskom infrastrukturom koje je Komisija zadržala. Na temelju vanjske evaluacije Komisija je vodila računa o političkim, pravnim i činjeničnim zbivanjima te je u svojem Izvješću o radu Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA) predložila proširenje mandata Agencije na obavljanje zadaća kada suzakonodavci prihvate prijedloge kojima se novi sustavi povjeravaju Agenciji, zadaće iz Komunikacije Komisije o jačim i pametnijim informacijskim sustavima za granice i sigurnost od 6. travnja 2016., završnog izvješća stručne skupine na visokoj razini od 11. svibnja 2017. te Komisijina Sedmog izvješća o napretku prema uspostavi učinkovite i istinske sigurnosne unije od 16. svibnja 2017., uz uvjet donošenja odgovarajućih zakonodavnih instrumenata, prema potrebi. Agencija bi posebice trebala biti zadužena za razvoj europskog portala za pretraživanje, zajedničke usluge uspoređivanja biometrijskih uzoraka te zajedničkog repozitorija podataka o identitetu, uz uvjet donošenja odgovarajućeg zakonodavnog instrumenta o interoperabilnosti. Prema potrebi, sve mjere koje se provode u vezi s interoperabilnošću trebale bi biti usklađene s Komunikacijom Komisije o europskom okviru interoperabilnosti – strategija provedbe. (6)U prethodno navedenom izvješću Komisije zaključeno je i da bi se mandat Agencije trebao proširiti na pružanje savjeta državama članicama o povezivanju nacionalnih sustava sa središnjim sustavima i po potrebi pružanje ad-hoc pomoći/potpore njima, kao i službama Komisije u pogledu tehničkih pitanja povezanih s novim sustavima. (7)[Agenciji bi stoga trebalo povjeriti rad na pripremi i razvoju sustava ulaska/izlaska uspostavljenim Uredbom XX/XX od XX te za operativno upravljanje njime [o uspostavi sustava ulaska/izlaska (EES) za registraciju podataka o ulasku i izlasku te podataka o zabrani ulaska za državljane trećih zemalja koji prelaze vanjske granice država članica Europske unije i određivanju uvjeta za pristup EES-u za potrebe kaznenog progona te o izmjeni Uredbe (EZ) br. 767/2008 i Uredbe (EZ) br. 1077/2011].] (8){[Trebalo bi joj povjeriti operativno upravljanje mrežom DubliNet, posebnim sigurnim elektroničkim kanalom uspostavljenim u skladu s člankom 18. Uredbe Komisije (EZ) br. 1560/2003, u skladu s Uredbom XX/XX od XX o uspostavi sustava „Eurodac” za usporedbu otisaka prstiju za učinkovitu primjenu [Uredbe (EU) br. 604/2013 o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva radi identificiranja državljanina treće zemlje ili osobe bez državljanstva s nezakonitim boravkom i o zahtjevima za usporedbu s podacima iz Eurodaca od strane tijela kaznenog progona država članica i Europola u svrhu kaznenog progona (preinaka)]; (9)[Trebalo bi joj povjeriti rad na pripremi i razvoju europskog sustava za odobrenje putovanja (ETIAS) uspostavljenog Uredbom XX/XX [od XX o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju i izmjeni uredbi (EU) br. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/794 i (EU) 2016/1624] te operativno upravljanje njime.]

(10)[Trebalo bi joj povjeriti rad na pripremi i razvoju automatiziranog sustava za upis, praćenje i mehanizam raspodjele zahtjeva za međunarodnu zaštitu iz članka 44. Uredbe (EU) XX/20XX [ o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva (preinaka) te operativno upravljanje njime]. (11)[Trebalo bi joj povjeriti i rad na pripremi i razvoju centraliziranog sustava za utvrđivanje država članica koje imaju podatke o osuđujućim presudama protiv državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva uspostavljenog Uredbom XX/XX [od XX o uspostavi centraliziranog sustava za utvrđivanje država članica koje imaju podatke o osuđujućim presudama protiv državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva (sustav ECRIS-TCN)

za dopunu i potporu Europskom informacijskom sustavu kaznene evidencije te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1077/2011 te operativno upravljanje njime i održavanje referentnog implementacijskog računalnog programa sustava ECRIS navedenog u toj Uredbi.]. (12)Agencija bi trebala ostati ista pravna osoba, uz puni kontinuitet svih njezinih aktivnosti i postupaka. (13)Glavna uloga Agencije i dalje bi trebala biti operativno upravljanje zadaćama sustava SIS, VIS i Eurodac, [EES], [DubliNet], [ETIAS], [automatiziranog sustava za upis, praćenje i mehanizam raspodjele zahtjeva za međunarodnu zaštitu] i [sustava ECRIS-TCN] te, ako se donese takva odluka, drugih opsežnih IT sustava u području slobode, sigurnosti i pravde. Agencija bi trebala biti odgovorna i za tehničke mjere povezane s povjerenim joj zadaćama, koje nisu normativne naravi. Pritom ne bi smjela dovoditi u pitanje normativne zadaće za koje je nadležna isključivo Komisija, odnosno Komisija kojoj pomaže odbor, u skladu s odgovarajućim zakonodavnim instrumentima kojima su uređeni sustavi kojima operativno upravlja Agencija. Nije više opravdano da Komisija zadržava određene zadaće povezane s komunikacijskom infrastrukturom sustava pa bi ih trebalo prenijeti na Agenciju radi poboljšanja usklađenosti njezina upravljanja. Međutim, za sustave koji upotrebljavaju EuroDomain, sigurnu komunikacijsku infrastrukturu koju pruža TESTA-ng (Sigurne transeuropske telematske usluge među upravama – nova generacija), projekt u obliku mrežne usluge na temelju članka 3. Odluke br. 922/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, Komisija bi trebala zadržati zadaće provedbe proračuna, nabave i modernizacije te ugovorna pitanja. (14)Osim toga, Agencija bi trebala i dalje obavljati zadaće u vezi s osposobljavanjem za tehničku uporabu sustava SIS II, VIS i Eurodac, te drugih opsežnih IT sustava, koji bi joj ubuduće mogli biti povjereni. (15)Na temelju članaka od 67. do 89. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), Agencija bi mogla biti odgovorna i za pripremanje i razvijanje dodatnih opsežnih IT sustava te za operativno upravljanje tim sustavima. Agenciji bi se te zadaće trebale povjeriti isključivo na osnovi naknadnih i zasebnih zakonodavnih instrumenata i nakon izvršene procjene učinka. (16)Mandat Agencije u pogledu istraživanja trebalo bi proširiti kako bi se povećala njezina proaktivnost u predlaganju odgovarajućih i potrebnih tehničkih promjena u IT sustavima za koje je odgovorna. Agencija bi mogla ne samo nadzirati već i pridonositi provedbi istraživačkih aktivnosti koje su relevantne za operativno upravljanje sustavima kojima upravlja. Informacije o takvom nadzoru trebala bi redovito dostavljati Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom nadzorniku za zaštitu podataka. (17)Agencija bi trebala biti nadležna za provođenje pilot-projekata u skladu s člankom 54. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća. Komisija Agenciji može povjeriti i zadaće provedbe proračuna radi provjera koncepta financiranog u okviru instrumenta za financijsku potporu u području vanjskih granica i viza, kako je predviđeno Uredbom (EU) br. 515/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (c) Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012. Agencija može i planirati i provoditi aktivnosti ispitivanja pitanja obuhvaćenih ovom Uredbom i zakonodavnim instrumentima kojima se uređuju razvoj, uspostava, djelovanje i uporaba opsežnih IT sustava kojima upravlja Agencija. Agencija bi u vođenju pilot-projekata posebnu pozornost trebala posvetiti strategiji Europske unije za upravljanje informacijama. (18)Agencija bi trebala pružati savjete državama članicama u vezi s povezivanjem nacionalnih sustava sa središnjim sustavima. (19)Agencija bi trebala pružati i ad-hoc potporu državama članicama koje imaju nepredviđene potrebe povezane s pitanjima sigurnosti ili migracija. Kada se država članica suočava s posebnim i nerazmjernim izazovima povezanima s migracijama u određenim područjima na svojim vanjskim granicama, koji su obilježeni velikim priljevom migranata, države članice trebale bi se moći osloniti na tehnička i operativna pojačanja. To bi trebalo biti omogućeno u žarišnim područjima u obliku timova za potporu upravljanju migracijama sastavljenih od stručnjaka iz odgovarajućih agencija Unije. Ako bi u tom kontekstu bila potrebna potpora Agencije eu-LISA u pogledu pitanja povezanih s opsežnim IT sustavima kojima upravlja, zahtjev za potporu Agenciji bi trebala poslati Komisija. (20)Agencija bi, prema potrebi, također trebala pružati potporu službama Komisije u tehničkim pitanjima povezanima s postojećim ili novim sustavima, osobito za pripremu novih prijedloga za opsežne IT sustave koje bi trebalo povjeriti Agenciji. (21)Trebalo bi biti moguće i da se Agenciji povjere razvoj, upravljanje i/ili udomljavanje zajedničkog IT sustava kad je riječ o skupini država članica koje su dobrovoljno izabrale centralizirano rješenje, pomažući im u provedbi tehničkih aspekata obveza koje proizlaze iz zakonodavstva Unije o decentraliziranim opsežnim IT sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde. Za to bi trebalo zahtijevati prethodno odobrenje Komisije i odluku upravnog odbora te bi trebalo biti obuhvaćeno sporazumom o delegiranju između predmetnih država članica i Agencije te financirano doprinosima kojima bi relevantne države članice pokrivale sve troškove. (22)Povjeravanje operativnog upravljanja opsežnim IT sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde Agenciji ne bi trebalo utjecati na posebna pravila koja se primjenjuju na te sustave. Na sve opsežne IT sustave, čije je operativno upravljanje povjereno Agenciji, u potpunosti se primjenjuju posebna pravila kojima se uređuju svrha, pravo na pristup, sigurnosne mjere i dodatni zahtjevi za zaštitu podataka. (23)Radi učinkovite kontrole funkcioniranja Agencije, u upravnom bi odboru trebale biti zastupljene države članice i Komisija. Upravnom bi odboru trebale biti povjerene odgovarajuće zadaće, a posebno donošenje godišnjeg programa rada, izvršavanje njegovih zadaća u vezi s proračunom Agencije, donošenje financijskih pravila koja se primjenjuju na Agenciju, imenovanje izvršnog direktora te utvrđivanje postupaka za donošenje odluka izvršnog direktora u vezi s operativnim zadaćama Agencije. Agencijom bi trebalo upravljati te bi ona trebala poslovati tako da se vodi računa o načelima zajedničkog pristupa u vezi s decentraliziranim agencijama Unije koji su 19. srpnja 2012. donijeli Europski parlament, Vijeće i Komisija. (24)U vezi sa sustavom SIS II Europski policijski ured (Europol) i Europski ured za pravosudnu suradnju (Eurojust), koji imaju pravo na pristup podacima u sustavu SIS II i izravno pretraživanje tih podataka u skladu s Odlukom 2007/533/PUP [ili Uredbom XX od XX o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području policijske suradnje u kaznenim stvarima, izmjeni Uredbe (EU) br. 515/2014 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1986/2006, Odluke Vijeća 2007/533/PUP i Odluke Komisije 2010/261/EU},], trebali bi imati status promatrača na sastancima upravnog odbora ako je na dnevnom redu pitanje povezano s primjenom Odluke 2007/533/PUP. Europska granična i obalna straža, koja ima pravo na pristup sustavu SIS i pretraživanje tog sustava u skladu s Uredbom (EU) 2016/1624 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbom XXX [o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području policijske suradnje i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima], trebala bi imati status promatrača na sastancima upravnog odbora ako je na dnevnom redu pitanje povezano s primjenom Uredbe (EU) 2016/1624 ili Uredbe XXX od XXX [o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području policijske suradnje i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima]. Europolu, Eurojustu i europskoj obalnoj i graničnoj straži treba omogućiti da u savjetodavnu skupinu za SIS, osnovanu u skladu s ovom Uredbom, imenuju svaki svojeg predstavnika. (25)U vezi sa sustavom VIS Europol bi trebao imati status promatrača na sastancima upravnog odbora kada je na dnevnom redu pitanje koje se odnosi na primjenu Odluke 2008/633/PUP. Europolu treba omogućiti da u savjetodavnu skupinu za VIS, osnovanu u skladu s ovom Uredbom, imenuje svojeg predstavnika. (26)U vezi sa sustavom Eurodac Europol bi trebao imati status promatrača na sastancima upravnog odbora kada je na dnevnom redu pitanje koje se odnosi na primjenu Uredbe (EU) br. 603/2013 [ili Uredbe XX od XX o uspostavi sustava „Eurodac” za usporedbu otisaka prstiju za učinkovitu primjenu Uredbe (EU) br. 604/2013 o uvođenju kriterija i mehanizama za utvrđivanje države članice odgovorne za razmatranje molbe za međunarodnu zaštitu koju je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva] radi identifikacije državljanina treće zemlje ili osobe bez državljanstva s nezakonitim boravkom i kad je riječ o zahtjevima tijela kaznenog progona država članica i Europola za usporedbu s podacima iz Eurodaca u svrhu kaznenog progona (preinaka)]; Europolu treba omogućiti da u savjetodavnu skupinu za Eurodac imenuje svojeg predstavnika. (27)[U vezi sa sustavom EES Europol bi trebao imati status promatrača na sastancima upravnog odbora kada je na dnevnom redu pitanje koje se odnosi na Uredbu XX/XXXX [o uspostavi EES-a]]. (28)[U vezi sa sustavom ETIAS Europol bi trebao imati status promatrača na sastancima upravnog odbora kada je na dnevnom redu pitanje koje se odnosi na Uredbu XX/XXXX [o uspostavi ETIAS-a]]. Europska granična i obalna straža također bi trebala imati status promatrača na sastancima upravnog odbora kada je na dnevnom redu pitanje koje se odnosi na sustav ETIAS u vezi s primjenom Uredbe XX/XX o uspostavi ETIAS-a . Europolu i europskoj obalnoj i graničnoj straži treba omogućiti da imenuju svaki svojeg predstavnika u savjetodavnoj skupini za [EES-[ETIAS]. (29)[U vezi s automatiziranim sustavom za upis, praćenje i mehanizam raspodjele zahtjeva za međunarodnu zaštitu iz članka 44. Uredbe (EU) .../... [o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva] EASO bi trebao imati status promatrača na sastancima upravnog odbora kada je na dnevnom redu pitanje koje se odnosi na taj sustav.]

(30)[U vezi sa sustavom ECRIS-TCN Eurojust, Europol [i Ured europskog javnog tužitelja] trebali bi imati status promatrača na sastancima upravnog odbora kada je na dnevnom redu pitanje koje se odnosi na Uredbu XX/XXXX [o uspostavi sustava ECRIS-TCN]}. Eurojustu, Europolu i [Uredu europskog javnog tužitelja] trebalo bi omogućiti da imenuju predstavnika u savjetodavnoj skupini za sustav ECRIS-TCN.] (31)Države članice bi u upravnom odboru Agencije trebale imati pravo glasa u vezi s opsežnim IT sustavom ako ih u okviru prava Unije obvezuje bilo koji zakonodavni instrument kojim se uređuju razvoj, uspostava, djelovanje i uporaba takvog sustava. Danska bi također trebala imati pravo glasa u vezi s opsežnim IT sustavom, ako odluči, u skladu s člankom 4. Protokola br. 22 o stajalištu Danske priloženom Ugovoru o Europskoj uniji (UEU) i UFEU-u, u nacionalnom pravu provesti zakonodavni instrument kojim se uređuju razvoj, uspostava, djelovanje i uporaba navedenog sustava. (32)Države članice trebale bi imenovati člana savjetodavne skupine u pogledu opsežnog IT sustava, ako ih u okviru prava Unije obvezuje bilo koji zakonodavni instrument kojim se uređuju razvoj, uspostava, djelovanje i uporaba tog sustava. Osim toga, Danska bi trebala imenovati člana te savjetodavne skupine, ako odluči, u skladu s člankom 4. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, u nacionalnom pravu provesti zakonodavni instrument kojim se uređuju razvoj, uspostava, djelovanje i uporaba navedenog sustava. (33)Kako bi se zajamčila potpuna autonomija i neovisnost Agencije, trebalo bi joj dodijeliti samostalan proračun s prihodima iz općeg proračuna Europske unije. Financiranje Agencije trebalo bi biti podložno suglasnosti proračunskog tijela, kako je određeno u točki 47. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju. Trebali bi se primjenjivati proračunski postupak i postupak davanja razrješnice Unije. Revizorski sud trebao bi provesti reviziju računa, kao i zakonitosti i regularnosti temeljnih transakcija. (34)U svrhu ispunjavanja njezine misije te u mjeri u kojoj je to potrebno za obavljanje njezinih zadataka Agenciji bi trebalo dopustiti da surađuje s institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije, osobito onima u području slobode, sigurnosti i pravde, u pitanjima obuhvaćenima ovom Uredbom i zakonodavnim instrumentima kojima se uređuju razvoj, uspostava, djelovanje i upotreba opsežnih IT sustava kojima Agencija upravlja u okviru radnih dogovora sklopljenih u skladu s pravom i politikom Unije te unutar područja njihovih nadležnosti. Ti radni dogovori trebali bi imati prethodno odobrenje Komisije. Agencija bi se, prema potrebi, trebala savjetovati i s Europskom agencijom za mrežnu i informacijsku sigurnost u pogledu mrežne sigurnosti te slijediti njezine preporuke. (35)Prilikom osiguravanja razvoja i operativnog upravljanja opsežnim IT sustavima Agencija bi trebala slijediti europske i međunarodne standarde vodeći računa o najstrožim stručnim zahtjevima, a posebno strategiju Europske unije za upravljanje informacijama. (36)Uredba (EZ) br. 45/2001 [ili Uredba XX/2018 Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti osobnih podataka u institucijama i tijelima Unije] trebala bi se primjenjivati na obradu osobnih podataka u Agenciji. Agencija bi Europskom nadzorniku za zaštitu podataka trebala dati pristup svim informacijama koje su potrebne za njegove istražne radnje. U skladu s člankom 28. Uredbe (EZ) br. 45/2001 Komisija je obavila savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka, koji je dao svoje mišljenje XX XX. (37)Kako bi se osiguralo transparentno djelovanje Agencije, na nju bi se trebala primijeniti Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća. Agencija bi trebala biti što transparentnija u pogledu svojih aktivnosti, ne ugrožavajući pritom ostvarenje ciljeva svojih operacija. Informacije o svim svojim aktivnostima trebala bi učiniti javno dostupnima. Također bi trebala osigurati brzo pružanje informacija javnosti i svim zainteresiranim stranama u vezi sa svojim radom. (38)Djelatnosti Agencije podliježu kontroli Europskog ombudsmana u skladu s člankom 228. UFEU-a. (39)Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća trebala bi se primjenjivati na agenciju, koja bi trebala pristupiti Međuinstitucionalnom sporazumu od 25. svibnja 1999. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Komisije Europskih zajednica u vezi s internim istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF). (40)Kako bi se osigurali otvoreni i transparentni uvjeti zapošljavanja, kao i jednako postupanje s osobljem, na osoblje i na izvršnog direktora Agencije trebalo bi primjenjivati Pravilnik o osoblju za dužnosnike Europske unije („Pravilnik o osoblju za dužnosnike”) i Uvjete zapošljavanja ostalih službenika Unije („Uvjeti zapošljavanja”) iz Uredbe (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 (dalje u tekstu zajedno „Pravilnik o osoblju”), uključujući i pravila u vezi s profesionalnom tajnom ili druge jednakovrijedne obveze u pogledu povjerljivosti. (41)Agencija je tijelo koje je Unija osnovala u smislu članka 208. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 te bi na odgovarajući način trebala donijeti svoja financijska pravila. (42)Na Agenciju bi se trebala primjenjivati Delegirana uredba Komisije br. 1271/2013 o Okvirnoj financijskoj uredbi za tijela iz članka 208. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012. (43)Budući da ciljeve ove Uredbe, odnosno osnivanje agencije na razini Unije koja bi bila odgovorna za operativno upravljanje i, prema potrebi, za razvoj opsežnih IT sustava u području slobode, sigurnosti i pravde, ne mogu dostatno ostvariti države članice, već ih se zbog opsega i učinka može na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5 UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti određenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. (44)U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. Budući da se ova Uredba, u mjeri u kojoj se odnosi na sustave SIS II i VIS, [EES] [i ETIAS], temelji na schengenskoj pravnoj stečevini, Danska, u skladu s člankom 4. tog Protokola, odlučuje u roku od šest mjeseci od donošenja ove Uredbe hoće li je provesti u svojem nacionalnom pravu. Danska, u skladu s člankom 3. Sporazuma između Europske zajednice i Kraljevine Danske o kriterijima i mehanizmima za utvrđivanje države odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil podnesenog u Danskoj ili u bilo kojoj drugoj državi članici Europske unije i sustavu „Eurodac” za usporedbu otisaka prstiju za učinkovitu primjenu Dublinske konvencije, obavješćuje Komisiju, hoće li provesti odredbe ove Uredbe u mjeri u kojoj se odnose na Eurodac. [i automatizirani sustav za upis, praćenje i mehanizam raspodjele zahtjeva za međunarodnu zaštitu iz članka 44. Uredbe (EU) XX/XX o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva (preinaka)]. [U mjeri u kojoj se odnosi na sustav ECRIS-TCN, u skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske priloženog UEU-u i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.] (45)U mjeri u kojoj se njezine odredbe odnose na sustav SIS, kako je uređen Odlukom 2007/533/PUP, Ujedinjena Kraljevina sudjeluje u ovoj Uredbi, u skladu s člankom 5. stavkom 1. Protokola br. 19 o schengenskoj pravnoj stečevini uključenoj u okvir Europske unije priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije (Protokol o schengenskoj pravnoj stečevini) i člankom 8. stavkom 2. Odluke Vijeća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine. U mjeri u kojoj se njezine odredbe odnose na sustave SIS, kako je uređen Uredbom (EZ) br. 1987/2006, i VIS, [EES] [i ETIAS] koji čine razradu odredbi schengenske pravne stečevine u kojoj Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje u skladu s Odlukom 2000/365/EZ, Ujedinjena Kraljevina može od predsjednika Vijeća zatražiti odobrenje za sudjelovanje u donošenju ove Uredbe u skladu s člankom 4. Protokola o schengenskoj pravnoj stečevini. Nadalje, u mjeri u kojoj se njezine odredbe odnose na sustav Eurodac [i automatizirani sustav za upis, praćenje i mehanizam raspodjele zahtjeva za međunarodnu zaštitu iz članka 44. Uredbe (EU) XX/XX o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva (preinaka)], Ujedinjena Kraljevina može obavijestiti predsjednika Vijeća da želi sudjelovati u donošenju i primjeni ove Uredbe u skladu s člankom 3. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde koji je priložen UEU-u i UFEU-u (Protokol o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske). U mjeri u kojoj se njezine odredbe odnose na sustav ECRIS-TCN, u skladu s člancima 1. i 2. te člankom 4.a stavkom 1. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, koji je priložen UEU-u i UFEU-u, Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te je ona ne obvezuje niti se na nju primjenjuje. U skladu s člankom 3. i člankom 4.a stavkom 1. Protokola br. 21 Ujedinjena Kraljevina može dostaviti obavijest da želi sudjelovati u donošenju ove Uredbe. Budući da je Ujedinjena Kraljevina 29. ožujka 2017. obavijestila da namjerava napustiti Uniju, u skladu s člankom 50. Ugovora o Europskoj uniji Ugovori će se na nju prestati primjenjivati od dana stupanja na snagu sporazuma o povlačenju ili, ako do toga ne dođe, dvije godine od obavijesti, osim ako Europsko vijeće, u dogovoru s Ujedinjenom Kraljevinom, odluči produljiti to razdoblje. Uslijed toga, i ne dovodeći u pitanje bilo koje odredbe sporazuma o povlačenju, prethodno navedeni opis sudjelovanja Ujedinjene Kraljevine u ovom prijedlogu primjenjuje se samo dok Ujedinjena Kraljevina ne prestane biti država članica. (46)U mjeri u kojoj se njezine odredbe odnose na sustav SIS II, kako je uređen Odlukom 2007/533/PUP, Irska sudjeluje u ovoj Uredbi, u skladu s člankom 5. stavkom 1. Protokola br. 19 o schengenskoj pravnoj stečevini uključenoj u okvir Europske unije, koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije (Protokol o schengenskoj pravnoj stečevini) i člankom 6. stavkom 2. Odluke Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine. Ova Uredba, u mjeri u kojoj se njezine odredbe odnose na sustave SIS, kako je uređen Uredbom (EZ) br. 1987/2006, i VIS, [EES] [i ETIAS], predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u kojima Irska ne sudjeluje u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine. U skladu s člankom 4. Protokola o schengenskoj pravnoj stečevini Irska može od predsjednika Vijeća zatražiti sudjelovanje u donošenju ove Uredbe.

Nadalje, u mjeri u kojoj se njezine odredbe odnose na sustav Eurodac [i automatizirani sustav za upis, praćenje i mehanizam raspodjele zahtjeva za međunarodnu zaštitu iz članka 44. Uredbe (EU) XX/XX o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva (preinaka)], Irska može obavijestiti predsjednika Vijeća da želi sudjelovati u donošenju i primjeni ove Uredbe u skladu s člankom 3. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranje Europske unije (Protokol o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske). U mjeri u kojoj se njezine odredbe odnose na sustav ECRIS-TCN, u skladu s člancima 1. i 2. te člankom 4.a stavkom 1. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, koji je priložen UEU-u i UFEU-u, Irska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te je ona ne obvezuje niti se na nju primjenjuje. U skladu s člankom 3. i člankom 4.a stavkom 1. Protokola br. 21 Irska može dostaviti obavijest da želi sudjelovati u donošenju ove Uredbe. (47)Kad je riječ o Islandu i Norveškoj, ova Uredba, u mjeri u kojoj se odnosi na sustave SIS II i VIS, [EES] [i ETIAS], predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma sklopljenog između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine obuhvaćene područjem iz članka 1. točaka A, B i G Odluke Vijeća 1999/437/EZ od 17. svibnja 1999. o određenim aranžmanima za primjenu tog Sporazuma. U vezi sa sustavom Eurodac [i automatiziranim sustavom za upis, praćenje i mehanizam raspodjele zahtjeva za međunarodnu zaštitu iz članka 44. Uredbe (EU) XX/XX o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva (preinaka)], ova Uredba je nova mjera u smislu Sporazuma između Europske zajednice i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o kriterijima i mehanizmima za utvrđivanje države odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil podnesenog u državi članici ili Islandu ili Norveškoj. Slijedom toga, podložno njihovoj odluci o provedbi ove Uredbe u unutarnjem pravnom poretku, izaslanstva Republike Islanda i Kraljevine Norveške trebala bi sudjelovati u upravnom odboru Agencije. Kako bi se odredila dodatna detaljna pravila koja omogućuju sudjelovanje Republike Islanda i Kraljevine Norveške u djelatnostima Agencije, trebalo bi utvrditi daljnje dogovore između Unije i tih država. (48)Kad je riječ o Švicarskoj, ova Uredba, u mjeri u kojoj se odnosi na sustave SIS II i VIS, [EES] [i ETIAS], predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine obuhvaćene područjem iz članka 1. točaka A, B i G Odluke Vijeća 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ. U vezi sa sustavom Eurodac [i automatiziranim sustavom za upis, praćenje i mehanizam raspodjele zahtjeva za međunarodnu zaštitu iz članka 44. Uredbe (EU) XX/XX o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva (preinaka)], ova Uredba je nova mjera povezana sa sustavom Eurodac u smislu Sporazuma između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o kriterijima i mehanizmima za utvrđivanje države odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil podnesenog u državi članici ili Švicarskoj. Slijedom toga, podložno švicarskoj odluci o provedbi ove Uredbe u unutarnjem pravnom poretku, izaslanstvo Švicarske Konfederacije trebalo bi sudjelovati u upravnom odboru Agencije. Kako bi se odredila dodatna detaljna pravila koja omogućuju sudjelovanje Švicarske Konfederacije u djelatnostima Agencije, trebalo bi utvrditi dodatni dogovor između Unije i Švicarske Konfederacije. (49)Kad je riječ o Lihtenštajnu, ova Uredba, u mjeri u kojoj se odnosi na sustave SIS II i VIS, [EES] [i ETIAS], predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u smislu Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine obuhvaćene područjem iz članka 1. točaka A, B i G Odluke 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/350/EU. U vezi sa sustavom Eurodac [i automatiziranim sustavom za upis, praćenje i mehanizam raspodjele zahtjeva za međunarodnu zaštitu iz članka 44. Uredbe (EU) XX/XX o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva (preinaka)], ova Uredba je nova mjera u smislu Protokola između Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o kriterijima i mehanizmima za određivanje države nadležne za razmatranje zahtjeva za azil podnesenog u državi članici ili u Švicarskoj. Slijedom toga, izaslanstvo Kneževine Lihtenštajna trebalo bi sudjelovati u upravnom odboru Agencije. Kako bi se odredila dodatna detaljna pravila koja omogućuju sudjelovanje Kneževine Lihtenštajna u djelatnostima Agencije, trebalo bi utvrditi dodatni dogovor između Unije i Kneževine Lihtenštajna, DONIJELI SU OVU UREDBU: POGLAVLJE I.

PREDMET Članak 1.

Predmet 1.Ova se Uredba odnosi na Europsku agenciju za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (dalje u tekstu „Agencija”) koja je osnovana Uredbom (EU) br. 1077/2011. 2.Agencija je odgovorna za operati