Ovaj je prijedlog u skladu s postojećim odredbama u danom području politike i ograničen je na ciljanu izmjenu Komisijina Prijedloga uredbe o Europskom socijalnom fondu plus (COM(2018) 382) kako bi se omogućio djelotvorniji doprinos ESF-a plus oporavku gospodarstva pogođenog posljedicama pandemije bolesti COVID-19 po gospodarsku i socijalnu situaciju u državama članicama. Cilj je ESF-a plus visoka razina zaposlenosti, pravedna socijalna zaštita te kvalificirana i otporna radna snaga koja odgovara potrebama tržišta rada i spremna je za budući svijet rada, u skladu s načelima utvrđenima u europskom stupu socijalnih prava, čime se doprinosi provedbi europskog zelenog plana i nove industrijske strategije.

To uključuje mogućnost proširenja područja primjene ESF-a plus, primjerice podupiranjem programa skraćenog radnog vremena koji nisu u kombinaciji s aktivnim mjerama i omogućivanjem pristupa zdravstvenoj skrbi i osobama koje nisu neposredno socioekonomski ugrožene, kao i mogućnost da se kao privremena mjera prema potrebi ublaže zahtjevi za tematsku koncentraciju kako bi se omogućio djelotvoran odgovor na takve iznimne i neuobičajene okolnosti.

Komisija također predlaže uspostavu znatno ojačanog Zdravstvenog programa koji bi, s obzirom na svoju veličinu i područje primjene, trebao biti samostalan program pa stoga više nije dio Europskog socijalnog fonda plus. Shodno tome potrebno je izmijeniti Prijedlog uredbe o Europskom socijalnom fondu plus i ukloniti sva upućivanja na tematsko područje Zdravlje. Međutim, s obzirom na potrebu za bliskom koordinacijom dvaju programa, izmijenjeni Prijedlog uredbe o ESF-u plus uključuje odredbe kojima se poziva na postizanje sinergija i komplementarnosti mjera iz ESF-a plus i novog zdravstvenog programa EU-a.

• Povećanje zahtjeva za tematsku koncentraciju za zapošljavanje mladih. Kako se pokazalo u prethodnim recesijama, zapošljavanje mladih osjetljivije je na poslovni ciklus od zapošljavanja odraslih, a zbog ekonomske će recesije uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 stopa nezaposlenosti mladih i stopa mladih koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju vjerojatno drastično porasti, slično kao u prošlosti. Kako bi se dodatno pridonijelo uključivom gospodarskom oporavku i prelasku iz škole na radno mjesto u dinamičnom svijetu rada te kako bi mladi mogli što je više moguće iskoristiti mogućnosti koje im se nude u digitalnoj, otpornoj i zelenoj tranziciji, države članice sa stopom mladih koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju (u dobi od 15 do 29 godina) većom od prosjeka EU-a trebale bi najmanje 15 % svojih sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem namijeniti za ciljane mjere i strukturne reforme za potporu mladima (povećanje u odnosu na prvotnih 10 %).

Kako bi se ta ulaganja, imajući na umu i obveze Unije u pogledu provedbe Programa Ujedinjenih naroda za održivi razvoj do 2030. i Pariškog sporazuma, pretvorila u uključive i održive značajke obnovljenog modela rasta, u izmjenama se Uredbe o ESF-u plus u skladu s političkim smjernicama predsjednice Ursule von der Leyen naglasak stavlja na sljedeće:

„(9) Kako bi se mogućnosti financiranja pojednostavnile, a integriranjem pristupa financiranju stvorile dodatne prilike za sinergije, mjere za koje su izdvajana sredstva iz Fonda europske pomoći za najpotrebitije (FEAD) i Programa Europske unije za zapošljavanje i socijalne inovacije trebale bi se integrirati u jedan fond, odnosno ESF+. ESF+ trebao bi stoga uključivati dva tematska područja: tematsko područje ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem i tematsko područje Zapošljavanje i socijalne inovacije koje se provodi pod izravnim i neizravnim upravljanjem. To bi trebalo pridonijeti smanjenju administrativnog opterećenja povezanog s upravljanjem različitim fondovima, posebice za države članice, a istodobno bi se zadržala jednostavnija pravila za jednostavnije operacije kao što su podjela hrane i/ili osnovne materijalne pomoći.

(5)uvodna izjava 12. zamjenjuje se sljedećim:

„(12) Ovom Uredbom utvrđuje se financijska omotnica za ESF+. Dijelovi te financijske omotnice trebali bi se iskoristiti za mjere koje se provode pod izravnim i neizravnim upravljanjem u okviru tematskog područja Zapošljavanje i socijalne inovacije.”;

(6)uvodne izjave od 14. do 16. zamjenjuju se sljedećim:

„(14) Sredstvima iz ESF-a plus trebala bi se pružiti potpora za poboljšanje kvalitete, djelotvornosti i relevantnosti sustava obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada, uključujući promicanjem digitalnog učenja i profesionalnim razvojem nastavnog osoblja, kako bi se olakšalo stjecanje ključnih kompetencija, posebice u pogledu osnovnih vještina, uključujući zdravstvenu pismenost, medijsku pismenost, digitalne vještine i kompetencije za održivi razvoj koje su potrebne svim pojedincima za osobno ispunjenje i razvoj, zapošljavanje, socijalnu uključenost i aktivno građanstvo. ESF+ bi trebao pomoći u napretku u obrazovanju i osposobljavanju te prelasku u svijet rada, podupirati cjeloživotno učenje i zapošljivost te pridonijeti konkurentnosti, uključujući praćenjem osoba s diplomom, društvenim i ekonomskim inovacijama podupiranjem prilagodljivih i održivih inicijativa u tim područjima prilagođenih različitim ciljnim skupinama kao što su osobe s invaliditetom. To bi se moglo postići, primjerice, učenjem na internetu, osposobljavanjem na radnom mjestu, pripravništvom i naukovanjem, cjeloživotnim usmjeravanjem, predviđanjem potreba za vještinama u bliskoj suradnji s industrijom, ažuriranim materijalima i metodama za osposobljavanje, projekcijama i praćenjem osoba s diplomom, osposobljavanjem predavača, vrednovanjem ishoda učenja i priznavanjem kvalifikacija i svjedodžbi o osposobljavanju koje izdaje industrija.

(15) Potpora iz ESF-a plus trebala bi se iskoristiti za promicanje jednakog pristupa za sve, a posebice za skupine u nepovoljnom položaju, kvalitetnom i uključivom obrazovanju i osposobljavanju bez segregacije, od ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja preko općeg i strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, osobito naukovanja, do tercijarnog obrazovanja, kao i obrazovanja i učenja odraslih. Sredstvima iz ESF-a plus trebalo bi omogućiti ciljanu potporu učenicima kojima je potrebna pomoć i smanjenje nejednakosti u obrazovanju, uključujući premošćivanje digitalnog jaza, poticati propusnost između sektora obrazovanja i osposobljavanja, ojačati veze s neformalnim i informalnim učenjem te olakšati mobilnost u svrhu učenja za sve. U tom kontekstu trebale bi se podupirati sinergije s programom Erasmus, prije svega kako bi se olakšalo sudjelovanje učenika u nepovoljnom položaju u mobilnosti u svrhu učenja.

(16) Sredstvima iz ESF-a plus trebalo bi promicati fleksibilne mogućnosti za usavršavanje vještina i stjecanje novih i različitih vještina za sve, osobito digitalnih vještina i vještina za ključne razvojne tehnologije kao i vještina za zeleno gospodarstvo i industrijske ekosustave u skladu s industrijskom strategijom EU-a. U skladu s Programom vještina za Europu i Preporukom o oblicima usavršavanja, sredstvima iz ESF-a plus trebalo bi podupirati fleksibilne načine učenja, uključujući pristupačna kratka ciljana modularna osposobljavanja kojima se stječu kvalifikacije, kako bi se ljudima pružile vještine prilagođene potrebama tržišta rada i industrijskog ekosustava, zelenoj i digitalnoj tranziciji, inovacijama te socijalnim i gospodarskim promjenama, olakšali prekvalifikacija i stjecanje novih vještina te zapošljivost, promjene radnog mjesta, geografska i sektorska mobilnost te pružila potpora prije svega niskokvalificiranim odraslima i/ili odraslima s nedovoljno dobrim vještinama. Sredstvima iz ESF-a plus trebalo bi se olakšati i pružanje integrirane potpore za vještine zaposlenim pojedincima, nezaposlenima ili samozaposlenima, instrumentima kao što je financijska potpora za individualno učenje.”;

(7)umeće se sljedeća uvodna izjava 20.a:

„(20 a) Zbog važnosti pristupa zdravstvenoj skrbi ESF+ trebao bi osigurati sinergije i komplementarnosti sa Zdravstvenim programom, a područje primjene ESF-a plus trebalo bi uključivati pristup zdravstvenoj skrbi za osobe u ranjivom položaju.”;

(8)uvodna izjava 21. zamjenjuje se sljedećim:

„(21) Sredstvima iz ESF-a plus trebale bi se podupirati reforme politika i sustava u području zapošljavanja, socijalne uključenosti, pristupa zdravstvenoj skrbi za ranjive osobe, dugoročne skrbi te obrazovanja i osposobljavanja. Države članice bi radi što većeg usklađivanja s europskim semestrom iz svojih sredstava iz tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem trebale izdvojiti odgovarajući iznos kako bi mogle provesti relevantne preporuke o strukturnim izazovima koje je primjereno rješavati višegodišnjim ulaganjima koja su obuhvaćena područjem primjene ESF-a plus. Komisija i države članice trebale bi osigurati usklađenost, koordinaciju i komplementarnost između tematskog područja ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem, [Mehanizma za oporavak i otpornost i instrumenta za tehničku potporu]. Komisija i države članice posebice bi trebale osigurati, u svim fazama postupka, djelotvornu koordinaciju kako bi se očuvale dosljednost, usklađenost, komplementarnost i sinergije među izvorima financiranja, što uključuje tehničku pomoć koja se za to izdvaja.”;

(9)umeće se sljedeća uvodna izjava 22.a:

„(22 a) Kako bi se odgovorilo na i dalje visoku stopu siromaštva djece u Uniji, trebalo bi, među ostalim u skladu s 11. načelom europskog stupa socijalnih prava u kojem se navodi da djeca imaju pravo na zaštitu od siromaštva, a djeca iz ugroženih sredina imaju pravo na posebne mjere za poboljšanje jednakih mogućnosti, težiti tome da države članice izdvoje najmanje 5 % sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem za potporu aktivnostima za rješavanje problema siromaštva djece u skladu s posebnim ciljevima ESF-a plus koji omogućuju programiranje sredstava za aktivnosti kojima se izravno podupiru djeca u pogledu rane skrbi, obrazovanja, zdravstvene skrbi, dostojnih stambenih uvjeta i adekvatne prehrane.”;

(10)uvodna izjava 23. zamjenjuje se sljedećim:

„(23) Kako bi se olakšao uključiv gospodarski oporavak nakon velike krize i pružila potpora zapošljavanju mladih u svijetu rada koji se mijenja, a imajući u vidu trajno visoke razine nezaposlenosti i neaktivnosti mladih u nizu država članica i regija, potrebno je da države članice nastave ulagati dovoljno sredstava iz ESF-a plus u mjere kojima se podupiru zapošljavanje mladih i njihove vještine, uključujući provedbom programa Garancije za mlade. Nadovezujući se na aktivnosti za koje je izdvojena potpora iz Inicijative za zapošljavanje mladih u programskom razdoblju 2014.–2020. namijenjena pojedincima i na stečeno iskustvo, države članice trebale bi dodatno promicati načine za ponovno uključivanje na tržište rada i u obrazovanje te ulagati u rano sprečavanje i informiranje mladih stavljanjem, prema potrebi, dugotrajno nezaposlenih i neaktivnih mladih te mladih u nepovoljnom položaju na prvo mjesto, među ostalim kroz rad s mladima. Države članice bi trebale ulagati i u mjere kojima je cilj olakšavanje prelaska iz škole na posao te u odgovarajuće kapacitete službi za zapošljavanje kako bi se mladima pružilo prilagođenu i sveobuhvatnu potporu i ciljanije ponude.

Usavršavanje vještina i stjecanje novih i različitih vještina pomažu mladima da iskoriste prilike koje im se nude u rastućim sektorima i da se pripreme na preobrazbu načina rada te ujedno iskoriste mogućnosti nastale digitalnom i zelenom tranzicijom te transformacijom europskih industrijskih ekosustava.

Stoga bi države članice u kojima je, prema podacima Eurostata, stopa mladih u dobi između 15 i 29 godina koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju bila viša od prosjeka Unije 2019., za te aktivnosti trebale dodijeliti najmanje 15 % svojih sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem.”;

(11)uvodne izjave 35. i 45. brišu se;

(12)uvodna izjava 47. zamjenjuje se sljedećim:

„(47) U skladu s člankom [94. Odluke Vijeća 2013/755/EU], osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima (PZP-ovi) ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima tematskog područja Zapošljavanje i socijalne inovacije i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom je relevantna prekomorska zemlja ili područje povezano.”;

(13)uvodna izjava 51. zamjenjuje se sljedećim: