HR ECB -PUBLIC  
 
 MIŠLJENJE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE  
od 25. ožujka 2020.   
o bliskoj suradnji između Europske središnje banke i Hrvatske narodne banke (HNB) u okviru 
Jedinstvenog nadzornog mehanizma , te o makrobonitetnom mandatu i alatima  HNB- a  
(CON/20 20/10) 
 
Uvod i pravna osnova  
Europska središnja banka (ESB) zaprimila je 29. siječnja 2020. dva zahtjeva od Hrvatske narodne banke 
(HNB) za davanje mišljenja u odnosu na dva prijedloga zakona, Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o 
HNB -u („Prijedlog zakona o HNB -u“) i Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o kreditnim institucijama 
(„Prijedlog zakona o kreditnim institucijama“, zajedno s Prijedlogom Zakona o izmjenama Zakona o HNB -
u: „Prijedlozi zakona“ )1.  
Nadležnost ESB -a za davanje mišljenja temelji se na članku 127. stavku 4. i članku 282. stavku 5. 
Ugovora o funkcioniranju Europske unije te trećoj i šestoj alineji članka 2. stavka 1. Odluke Vijeća 
98/415/EZ2, jer se odredbe Prijedloga zakona na koje upućuje ovo mišljenje3 odnose na  HNB , i pravila 
koja se primjenjuju na financijs ke institucije u mjeri u kojoj takva pravila značajno utječu na stabilnost 
financijskih institucija i tržišta , te na zadatke ESB -a koji se odnose na politike o bonitetnom nadzoru nad 
kreditnim institucijama u skladu s člankom 127. stavkom 6. Ugovora.  U skl adu s prvom rečenicom 
članka 17. stavka 5. Poslovnika Europske središnje banke, Upravno vijeće donijelo je ovo mišljenje.  
 
1. Svrha prijedloga zakona  
Odredbe Prijedloga zakona o kojima se izdaje ovo mišljenje imaju tri glavne svrhe. Kao prvo, Prijedlozi 
zakona prilagođavaju hrvatsk o pravo odredbama Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/20134, Uredbe (EU) 
br. 468/2014  Europske središnje banke (ESB/2014/17)5 i Uredbe (EU) br. 806/2014 Europskog 
                                                 
1  Ovlast HNB -a za savjetovanje s ESB -om temelji se na članku 39. stavku 1. Zakona o HNB -u, temeljem kojeg HNB 
može predložiti Vladi Republike Hrvatske da predloži Hrvatskom saboru donošenje zakona koji su vezani uz HNB. 
Ministarstvo financija je predla gatelj Prijedloga zakonu koje je hrvatska V lada odobrila 23. siječnja 2020. te dostavila 
isti dan Hrvatskom saboru radi daljnjih koraka u zakonodavnom postupku.  
2  Odluka Vijeća 98/415/EZ od 29. lipnja 1998. o savjetovanju nacionalnih tijela s Europskom s redišnjom bankom u 
pogledu nacrta propisa (SL L 189, 3.7.1998., str. 42.).  
3  Ovo mišljenje razmatra odredbe  Prijedloga zakona koje se odnose na uspostavljanj e bliske suradnje između ESB -a i 
HNB -a u okviru Jedinstvenog nadzornog mehanizma, sudjelovanje Hrv atske u Jedinstvenom sanacijskom 
mehanizmu, makrobonitetni mandat i alate HNB -a, te određene druge odredbe koje se odnose na kreditne 
institucije. Preostale odredbe Prijedloga zakona obrađuju se u zasebnom mišljenju.  
4  Uredba Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u 
vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (SL L 287, 29.10.2013., str. 63.).  
5  Uredba (EU) br. 468/2014 Europske središnje banke od 16. travnja 2014. o uspostavlj anju okvira za suradnju unutar 
Jedinstvenog nadzornog mehanizma između Europske središnje banke i nacionalnih nadležnih tijela te s 
nacionalnim imenovanim tijelima (Okvirna uredba o SSM -u) (ESB/2014/17) (SL L 141, 14.5.2014., str. 1.).  
ECB -PUBLIC  
2 parlamenta i Vijeća6 radi uspostavljanja bliske suradnje između ESB -a i HNB -a u okviru Jedinstvenog 
nadzornog mehanizma (SSM) i ulaska Hrvatske u Jedinstveni sanacijski mehanizam (SRM) . Kao drugo, 
Prijedlozi zakona sadrže odredbe o makrobonitetnom mandatu i alatima HNB -a. Kao treće, Prijedlozi 
zakona sadrže odredbe koje se bave nizom pitanja u odnosu na kreditne institucije, uključujući 
ograničenja u vezi primitaka radnika, eksternalizaciju poslovnih procesa te razmjenu informacija u svrhu 
procjene kreditne sposobnosti klijenata kreditnih institucija i upravljanje kreditnim rizicima.   
 
2. Prijedlog zakona o HNB- u  
2.1 Prijedlog zakona o HNB uređuje zadatke HNB -a u okviru bliske suradnje s ESB -om i sudjelovanja 
u SRM -u u pitanjima koja uključuju izdavanje i oduzimanje ili ukidanje odobrenja i suglasnosti , 
donošenje drugih odluka, izvršavanje supervizije i nadzora u skladu s propisima koji uređuju rad 
kreditnih institucija te izvršavanje sanacijskih ovlasti . Predviđeno je da HNB također usvoji 
podzakonske propise koji uređuju bankarsko poslovanje i uspostavljanje standarda za razborit i 
siguran  rad kreditnih institucija. Ove zadatke HNB treba provoditi u okviru bliske suradnje s ESB -
om ili u okviru SRM- a, u skladu s pravom EU -a7. 
2.2 Prijedlog zakona o HNB -u propisuje da Savjet HNB -a, u okviru bliske suradnje uspostavljene s 
ESB- om i pod uvjetima pr opisanim Statutom Europskog sustava središnjih banaka i Europske 
središnje banke ili drugih pravnih akata EU -a, njezinih institucija i tijela, izdaje i ukida odobrenja za 
rad kreditnim institucijama, odobrenja za obavljanje pojedinih poslova, odobrenja za stjecanje 
dionica kreditnih institucija, daje suglasnosti za pripajanje, spajanje i druge statusne promjene 
kreditnih institucija, daje i ukida suglasnosti za imenovanje predsjednika i članova uprava i 
nadzornih odbora kreditnih institucija, odlučuje propa da li kreditna institucija ili je vjerojatno da će 
propasti,8. 
2.3 Prijedlog zakona propisuje nadležnosti koje Guverner izvršava u okviru bliske suradnje s ESB -om i 
sudjelovanj a HNB -a u SRM- u, uključujući uređenje detaljnih uvjeta i načina prov edbe supervizije , 
postupka poduzimanja mjera prema kreditnim institucijama i uvjeta u postupku sanacijskog 
nadzora9. 
2.4 Prijedlog zakona predviđa izricanje upravnih novčanih sankcija u suradnji s ESB -om, kao i suradnju 
HNB -a s Jedinstvenim sanacijskim odborom (SRB) u postupk u izricanja kazni kada SRB izvršava 
svoje ovlasti izricanj a kazni10. 
2.5 Prijedlog zakona predviđa da je HNB nadležan za definiranje i provedbu makrobonitetne politike u 
Hrvatskoj  u cilju pridonošenja očuvanju stabilnosti financijskog sustava u cjelini, djelujući u skladu s 
                                                 
6  Uredba (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2014. o utvrđivanju jedinstvenih pravila i 
jedinstvenog postupka za sanaciju kreditnih institucija i određenih investicijskih društava u okviru jedinstvenog 
sanacijskog mehanizma i jedinstvenog fonda za s anaci ju te o izmjeni Uredbe (EU) br.  1093/2010 (SL L 225, 
30.7.2014., str. 1.).  
7   Vidi članke 4. i 24. Prijedloga zakona o HNB -u (koji izmjenjuje  članak 4. i zamijenjuje članak 77. Zakona o HNB -u). 
8  Vidi članke 9. i 28. Prijedloga zakona o HNB -u (koji izmjenjuje  članak 42. stavak 3. i članak 104. Zakona o HNB -u). 
9  Vidi članak 10. Prijedloga zakona o HNB -u (koji izmjenjuje  članak 43. Zakona o HNB -u). 
10   Vidi članak 26. Prijedloga zakona o HNB -u (koji nadodaje nove članke 87.a i 87.c Zakona o HNB -u). 
ECB -PUBLIC  
3 relevantnim pravnim aktima EU -a. Guverner HNB -a provodi makrobonitetnu politiku i donosi 
podzakonske propise, preporuke i odluke u području makrobonitetne politike11.  
2.6 Prijedlog zakona propisuje da na dan uvođenja eura kao službene novčane jed inice, ili ako nakon 
uspostave bliske suradnje s ESB -om dođe do raskida te suradnje u s kladu s Uredbom  (EU) 
br. 1024/2013,  odgovarajuće odredbe Zakona o HNB -u koj e proizlaze iz bliske suradnje HNB -a s 
ESB- om prestaju važiti12. 
2.7 Konačno, Prijedlog zakona propisuje da je HNB neovisan prilikom izvršavanja zadaća koje su mu u 
okviru SRM- a povjerene Uredbom (EU) br. 806/2014, što ne dovodi u pitanje ovlasti Jedinstvenog 
sanacijskog odbora (SRB) prema Uredbi (EU) br. 806/2014 u odnosu na HNB13. Također daje 
ovlasti HNB -u da, uz suglasnost SRB -a, donese provedbene akte za primjenu smjernica SRB -a14. 
 
3. Prijedlog zakona o kreditnim institucijama  
3.1 Prijedlog zakona o kreditnim institucijama daje ovlast HNB -u za izricanje  nadzornih mjera koje 
mogu biti  potrebne nakon provedene sveobuhvatne procjene od strane ESB -a u skladu s  Uredbom  
(EU) br. 1024/2013. Temeljem ove provedene sveobuhvatne procjene i temeljem uvjeta koji su 
propisani Uredbom (EU) br. 468/2014 (ESB/2014/17)15, HNB surađuje s ESB -om pri utvrđivanju 
značajnih kreditnih institucija u Hrvatskoj . 
3.2 Prijedlog zakona nastoji osigurati , da kad god ESB izvršava svoje supervizorske ovlasti u vezi sa 
stjecanjem kvalificiranih udjela u kreditnim institucijama, HNB surađuje s ESB -om u postupku 
odlučivanja kako bi se osiguralo da se zajednički postupci koji se vode s ESB -om tijekom bliske 
suradnje mogu na odgovarajući način ( mutatis mutandis ) provesti u odnosu na nadzirane subjekte 
sa sjedištem u Hrvatskoj16. 
3.3 Prijedlog zakona nastoji  osigurati suradnju s ESB -om u postupku odlučivanja o izdavanju 
prethodne suglasnosti i ukidanju suglasnosti za obavljanje funkcije člana uprave i člana nadzornog 
odbora kreditne institucije. Uprava kreditne institucije je dužna osigurati da kreditna insti tucija 
djeluje, između ostalog, u skladu  su uredbama ESB -a donesenim temeljem Uredbe (EU) 
br. 1024/201317. Navedene odredbe su neophodne iz razloga što ESB za vrijeme trajanja bliske 
suradnje nema izravno primjenjive ovlasti nad nadziranim subjektima i grupama u Hrvatskoj18. 
3.4 Prijedlog zakona nastoji olakšati postupke zajedničkog odlučivanja u kojima HNB donosi odluku 
prema uputi ESB -a o davanju odobrenja kreditnoj instituciji za pružanje bankarskih i/ili financijskih 
                                                 
11  Vidi članke 4., 10., 25. i 27. Prijedloga zakona o HNB -u (koji izmjenjuju  članke 4., 43. i 89. i nadodaju novi članak 
77.a Zakona o HNB -u). 
12   Vidi članke 34. (koji izmjenjuje  članak 118. Zakona o HNB -u) i 36. Prijedloga zakona o HNB -u. 
13   Vidi članak 21. Prijedloga zakona o HNB -u (koji nadodaje novi članak 71.a Zakona o HNB -u). 
14   Vidi članak 21. Prijedloga zakona o HNB -u (koji nadodaje novi članak 71.b Zakona o HNB -u). 
15  Vidi članke 5. -6. Prijedloga zakona o kreditnim institucijama (koji izmjenjuju  članke 11.b- 11.c Zakona o kreditnim 
institucijama).  
16  Vidi članke 7. -11. Prijedloga zakona o kreditnim institucijama (koji izmjenjuju  članke 24., 26., 27., 29. i 32. Zakona o 
kreditnim institucijama).  
17   Vidi članke 13. -15. i 17. -18. Prijedloga zakona o kreditnim institucijama (koji izmjenjuju  članke 39., 41., 44., 46. i 47. 
Zakona o kreditnim institucijama).  
18  Vidi obrazloženje uz Prijedlog zakona o kreditnim institucijama, članci 13., 15., 17. i 18., str. 48- 49. 
ECB -PUBLIC  
4 usluga, o pripajanj u ili spajanj u, o davanj u, istek u važenja i ukidanj u odobrenja za rad, te o 
osnivanju podružnice u drugoj državi članici sudionici od strane značajne kreditne institucije19. 
3.5 Prijedlog zakona nalaže da HNB odlučuje o izmjenama internih modela kreditnih institucija, 
raspoređivanju instrumenata kapitala kao instrumenata dodatnog osnovnog kapitala ili kao 
instrumenata dopunskog kapitala, kao i o planu za oč uvanje kapitala, u skladu s uputama ESB -a20. 
Postojeće ograničenje izloženosti prema članicama iste grupacije ili prema jednoj osobi ili grupi 
povezanih osoba na 25% priznatog kapitala kreditne institucije, ostaje na snazi i nakon uspostave 
bliske suradnje21. Što se tiče procjene planova oporavka, HNB odlučuje u skladu s uputama ESB -
a22.  
3.6 Prijedlog zakona predviđa da kreditne institucij e sve svoje molbe, obavijesti i zahtjeve nastavljaju 
upućivati HNB -u. Nenajavljena pretraga poslovnih prostorija kreditne institucije može se provesti 
isključivo na temelju naloga Visokog upravnog suda,  kada takav nalog zatraži  samostalno HNB , ili 
ESB, u kojem slučaju HNB podnosi takve zahtjeve u ime ESB -a23.  
3.7 Kada ESB izvršava svoje supervizorske ovlasti i zadatke, HNB kao konsolidirajuće nadzorno tijelo 
mora surađivati s ESB -om u postupku davanja odobrenja za sklapanje sporazuma o financijskoj  
potpori grupe kreditnih institucija u Hrvatskoj te  donosi  odluku u skladu s uputama ESB -a24. 
Propisuje se suradnja i odlučivanje u skladu s uputama ESB -a u vezi supervizorskih mjera u fazi 
rane intervencije25. Kada je ESB ili nadzorno tijelo iz države članice nesudionic e konsolidirajuće 
nadzorno tijelo, HNB može sudjelovati na kolegiju supervizora kao promatrač te mora postupati u 
skladu s uputama ESB -a26. 
3.8 Prema Prijedlogu zakona,  na upravne postupke koje provodi HNB primjenjuju se odredbe zakona 
kojima se uređuje opći up ravni postupak. Prijedlog zakona o kreditnim institucijama uspostavlja 
pravni okvir za ostvarivanje prava stranke na izjašnjavanje i prava stranke na uvid u spis . Posebno, 
prije donošenja rješenja koje bi moglo imati negativan učinak na pravne interese str anke, HNB 
mora obavijestiti stranku o svim činjenicama, okolnostima i pravnim pitanjima koj a su važn a za 
donošenje rješenja i pozvati stranku da se o njima pisano očituje. Ako HNB to ocijeni primjerenim, 
može strankama dati mogućnost da se očituju na usmenoj raspravi . Pored toga, stranka koja je 
                                                 
19  Vidi članke 19. -23., 24. i 26. -27. P rijedloga zakona o kreditnim institucijama (koji izmjenjuju  članke 60., 63., 65., 67. -
69., 73. i 75. Zakona o kreditnim institucijama).  
20  Vidi članke 34. i 38. Prijedloga zakona o kreditnim institucijama (koji izmjenjuju  članke 114. i 143. Zakona o kredit nim 
institucijama).  
21  Vidi članak 40. Prijedloga zakona o kreditnim institucijama (koji nadodaje novi članak 145.a Zakona o kreditnim 
institucijama). Vidi također članak 493. stavak 3. točka c) Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća 
od 26.  lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) 
br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).  
22  Vidi članak 41. Prijedloga zakona o kreditnim institucijama (koji nadodaje novi članak 154.a Zakona o kreditnim 
institucijama).  
23  Vidi članak 44. Prijedloga zakona o kreditnim institucijama (koji izmjenjuje članak 175. Zakona o kreditnim 
institucijama).  
24  Vidi članak 49. Prijedloga zakona o kreditnim institucijama (koji izmjenjuje  članak 216.b Zakona o kreditnim 
institucijama).  
25  Vidi članak 53. Prijedloga zakona o kreditnim institucijama (koji izmjenjuje  članak 235.a Zakona o kreditnim 
institucijama).  
26  Vidi članak 56. Prijedloga zakona o kreditnim institucijama (koji izmjenjuje članak 277. Zakona o kreditnim 
institucijama).  
ECB -PUBLIC  
5 podvrgnuta postupku supervizije i stranka protiv koje je pokrenut postupak za izricanje upravne 
sankcije ovlaštene su izvršiti uvid u spis27.  
3.9 Prema Prijedlogu zakona, HNB je nadležan za utvrđivanje povrede, vođenje postupka za izricanje 
upravne sankcije i izricanje upravnih sankcija pravnoj osobi i odgovornoj osobi za određene 
povrede koje počine kreditne institucije28. Kako je navedeno u obrazloženju uz Prijedlog zakona, u 
skladu s člankom 7. Uredbe (EU) br. 1024/201 3, ESB može dati  upute koje je HNB dužna 
poštovati. ESB može u izvršavanju svojih ovlasti iz članka 18. , a u vezi s člankom 7. Uredbe (EU) 
br. 1024/2013 izdati HNB -u uputu za izricanje upravnih sankcija. Kako bi HNB mogao izvršiti takvu 
uputu,  dodijeljena mu je ov last za izricanje upravnih sankcija.  Postupak izricanja upravnih sankcija 
od strane HNB -a ima za cilj ispunj avanje  zahtjeva iz bliske suradnje s ESB -om. Ovo obuhvaća 
vrste upravnih sankcija koje HNB može izreći na zahtjev ESB -a29. Prijedlog zakona u vodi upravne 
sporove i sudsku zaštitu kao pravni lijek protiv rješenja o upravnim sankcijama. Tužba protiv 
rješenja HNB -a o izricanju upravne sankcije podnosi se Upravnom sudu  u Zagrebu, te su takvi 
sporovi žurni30. Zastara za izricanje upravne sankcije i z a izvršenje novčane kazne je pet godina31, 
u skladu s članc ima 130. i 131. Uredbe (EU) No  468/2014 (ESB/2014/17)32. Kada ESB izvršava 
svoje ovlasti, HNB surađuje s ESB -om u postupku za izricanje upravnih sankcija te postupa u 
skladu s uputama ESB -a33. HNB  pri izricanju upravnih sankcija temeljem uputa ESB primjenjuje 
iste postupovne odredbe kao i kada sam izriče upravne sankcije34. 
3.10 Kršenjem pojedinim odredbi Zakona o kreditnim institucijama može se počiniti prekršaj za čije su 
utvrđivanje i kažnjavanje nadležni  općinski sudovi . Prijedlog zakona propisuje, nasuprot tome, da je 
HNB, a ne općinski sudovi , ovlašten izricati upravne sankcije za određene povrede35. 
3.11 Prijedlog zakona sadrži daljnje odredbe koje uređuju makrobonitetni mandat i alate HNB -a. 
Posebno, kada j e to potrebno zbog očuvanja stabilnosti financijskog sustava u cjelini, jačanja 
otpornosti financijskog sustava te izbjegavanja i smanjivanja sistemskih rizika, HNB kao imenovano 
tijelo mora donijeti podzakonski propis kojim propisuje odgovarajuće mjere i instrumente koje mogu 
uključivati : (1) najveći dozvoljeni omjer vrijednosti instrumenta osiguranja i odobrenog iznosa 
kredita; (2) najveći dozvoljeni omjera iznosa kredita i dohotka koji ostvaruje korisnik kredita; 
(3) najveći dozvoljeni omjera iznosa otpl ate obroka ili rate kredita i dohotka koji ostvaruje korisnik 
kredita; (4) najdulje dozvoljeno trajanja kredita; (5) zahtjeve vezane za metodu obračuna otplate 
kredita; ili (6) druge mjere i zahtjeve s ciljem očuvanja stabilnosti financijskog sustava u cjelini te 
                                                 
27  Vidi članke 62. -63. Prijedloga zakona o kreditnim institucijama (koji nadodaju nove članke 322.a, 323.a i 323.b 
Zakona o kreditnim institucijama).  
28  Vidi članak 65. Prijedloga zakona o kreditnim institucijama (koji nadodaje nove članke 359.a do 359s Zakona o 
kreditnim institucijama).  
29  Vidi obrazloženje uz Prijedlog zakona o kreditnim institucijama, članak 65., str. 56. -58. 
30  Vidi članak 65. Prijedloga zakona o kreditnim institucijama (koji nadodaje novi članak 359.k Zakona o kreditnim 
institucijama).  
31   Vidi članak 65. Prijedloga zakona o kreditnim institucijama (koji nadodaje nove članke 359.m i 359.n Zakona o 
kreditnim institucijama).  
32  Vidi obrazloženje uz Prijedlog zakona o kreditnim institucijama, članak 65., str . 58. 
33   Vidi članak 65. Prijedloga zakona o kreditnim institucijama (koji nadodaje novi članak 359.s Zakona o kreditnim 
institucijama).  
34  Vidi obrazloženje uz Prijedlog zakona o kreditnim institucijama, članak 65., str . 56. 
35  Vidi članak 66. Prijedloga za kona o kreditnim institucijama (koji izmjenjuje članak 360. Zakona o kreditnim 
institucijama); obrazloženje uz Prijedlog zakona o kreditnim institucijama, članak 66., str. 59.  
ECB -PUBLIC  
6 izbjegavanja i smanjivanja sistemskih rizika36. Nadalje, HNB je imenovano tijelo za određivanje 
stope protucikličkog zaštitnog sloja i zaštitnog sloja za strukturni sistemski rizik za Hrvatsku,  za 
potrebe članka  133. stav ka 2. i članka 136. sta vka 1. Direktive 2013/36/EU  Europskog parlamenta i 
Vijeća37 te mora također odrediti stopu zaštitnog sloja za ostale sist emski važne (OSV) kreditne 
institucije . U ovim slučajevima HNB provodi ove makrobonitetne zadatke zajedno s ESB -om te 
slijedi upute ESB -a38. 
3.12 Prijedlog zakona sadrži odredbe koje propisuju odnos između varijabilnoga i fiksnog dijela ukupnih 
primitaka radnika kreditne institucije i ograničavaju vrstu i oblike instrumenata u kojima varijabilni 
primici mogu biti dodijeljeni39. 
3.13 Prijedlog zakona izmjen juje postojeće odredbe koje se odnose na eksternalizaciju poslovnih 
aktivnosti kreditnih institucija, detaljno propisujući podzakonske propise koje HNB može donijeti u 
vezi eksternalizacije40. 
3.14 Prijedlog zakona uklanja pravne prepreke za izmjenu povjerljivih podataka potrebnih kreditnoj 
instituciji za procjenu kreditne sposobnosti klijenta i upravljanje kreditnim rizikom, osiguravajući 
usklađenost takve razmjene podataka s bankarskom tajnom, zaštitom podataka i drugim 
zakonskim zahtjevima. Ove izmjene su predložene budući da je Hrvatski registar obveza po 
kreditima 2018. godine obustavio razmjenu podataka o kreditnim obvezama za građane41. 
 
4. Napomene vezane uz blisku suradnju između HNB -a i ESB -a u okviru SSM -a  
4.1 ESB pozdravlja Prijedloge zakona kao važan korak u postupku koji vodi uspostavljanju bliske 
suradnje između ESB -a i HNB -a u skladu s člankom 7. Uredbe (EU) br. 1024/2013.  
4.2 ESB napominje da je s njim već obavljeno savjetovanje te da je izdao mišljenje o prvom dijelu 
hrvatskog zakonodavstva usvojenog u svrhu uspostavljanja bliske suradnje42. 
4.3 Ovo mišljenje nema utjecaja na ukupnu procjenu zahtjeva koji je 27. svibnja 2019. podnijela 
Republika Hrvatska za uspostavljanje bliske suradnje između ESB -a i HNB -a, a koja se odvija u 
skladu s postojećim postupcima utvr đenim člankom 7. Uredbe (EU) br. 1024/2013 i na temelju 
Odluke ESB/2014/5 Europske središnje banke43. Posebno , ovo mišljenje nema utjecaja na 
procjenu koju ESB izvršava u skladu s člankom 4. Odluke ESB/2014/5 koja obuhvaća širu procjenu 
                                                 
36  Vidi članak 39. Prijedloga zakona o kreditnim institucijama (koji nadodaje no vu glavu VII.a –  Makrobonitetne mjere i 
članak  144.a Zakona o kreditnim institucijama).  
37  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26.  lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i 
bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucij ama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju 
izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).  
38  Vidi članke 35. -37. Prijedloga zakona o kreditnim institucijama (koji izmjenjuju  članke 119., 129. i 137. Zakona o 
kreditnim institucijama).  
39  Vidi članak 30. Prijedloga zakona o kreditnim institucijama (koji nadodaje nove članke 100.a i 100.b Zakona o 
kreditnim institucijama); obrazloženje uz Prijedlog zakona o kreditnim institucijama, Članak  30, s tr. 50-51. 
40  Vidi članke 31. -33. Prijedloga zakona o kreditnim institucijama (koji izmjenjuju  članke 109. -111. Zakona o kreditnim 
institucijama); obrazloženje uz Prijedlog zakona o kreditnim institucijama, članci 31. -33., str. 51.  
41  Vidi članke 42. i 61.  Prijedloga zakona o kreditnim institucijama (koji izmjenjuju  članke 157. i  321. Zakona o kreditnim 
institucijama ); obrazloženje uz Prijedlog zakona o kreditnim institucijama, članci 42. i 61., str. 52. i 55.  
42  Vidi mišljenje CON/2019/25. Sva mišljenja ES B-a objavljuju se na mrežnim stranicama ESB -a www.ecb.europa.eu.  
43  Odluka ESB/2014/5 Europske središnje banke od 31. siječnja 2014. o bliskoj suradnji s nacionalnim nadležnim 
tijelima država članica sudionica čija valuta nije euro (SL L 198, 5.7.2014., st r. 7.).  
ECB -PUBLIC  
7 relevantnog nacional nog zakonodavstva, također uzimajući u obzir praktičnu provedbu tog 
zakonodavstva44. 
4.4 ESB pozdravlja sveobuhvatan pristup iz Prijedloga zakona u vezi uspostavljanja i funkcioniranja 
bliske suradnje s ESB -om. Kako je prethodno primijećeno, ESB shvaća da će se nove odredbe 
tumačiti u skladu s drugim odredbama Zakona o HNB -u i Zakona o kreditnim institucijama, tako da 
će se provođenje makrobonitetnog nadzora nad kreditnim institucijama sa sjedištem u Republici 
Hrvatskoj voditi prema okviru utvrđenom Uredbom (EU) br. 1024/201345. 
4.5 ESB pozdravlja uspostavljanje pravnog okvira koji HNB -u daje sva potrebna ovlaštenja za  
postupanje u sk ladu sa svim  uputama koje ESB može usvoj iti u skladu s Uredbom (EU) 
br.1024/2013.  
4.6 ESB pozdravlja odredbe koje ESB -u omogućavaju provođ enje zadaća iz područja navedenih u 
članku 4. stavci ma 1. i 2. i članku 5. Uredbe (EU) br. 1024/2013 nakon uspostavljanja bliske 
suradnje između ESB -a i HNB -a. 
4.7 ESB pozdravlja odredbe kojima se osigurava da se zajednički postupci utvrđeni u dijelu V. Uredbe 
(EU) br. 468/2014 (ESB/2014/17) mogu primjenjivati  na nadzirane kreditne institucije tijekom bliske 
suradnje.  U skladu s Uredbom (EU) br.  468/2014 (ESB/2014/17) , Prijedlozi zakona pr edviđaju 
pravo stranke na izjašnjavanje prije donošenja rješenja koje bi moglo imati negativan učinak na 
pravne interese stranke46. Međutim, Prijedlozi zakona ne sadrže odredbe o ovlastima i postupku 
HNB -a u slučaju donošenja hitne odluke potrebne da bi se spriječila značajna šteta financijskom 
sustavu. Hrvatska tijela se potiču da usklade Prijedloge zakona u tom dijelu s člankom 31. Uredbe 
br. 468/2014 (ESB/2014/17)  i daju HNB -u sva potrebna ovlaštenja za postupanje u skladu sa svim 
uputama koje ESB može donijeti temeljem Uredbe (EU) br. 1024/2013 u hitnim slučajevima .  
4.8 ESB pozdravlja činjenicu da Prijedlog zakona o kreditnim institucijama uvodi i određuje ovlast 
HNB -a za izricanje sankcija kako bi us kladio hrvatsko pravo s područjem primjene ovlasti ESB -a za 
izricanje sankcija iz članka 18. Uredbe (EU) br. 1024/2013. Posebno, ESB pozdravlja izričit u 
obvezu HNB -a da otvori postupak za izricanje upravnih kazni kada to zatraži ESB temeljem 
članka 18. stavak 5.  Uredbe (EU) br. 1024/2013. Postupak kojim HNB izrič e uprave sank cije 
usklađen je s postupkom kojim ESB izriče administrativne kazne temeljem dijela X. Uredbe (EU) 
br. 468/2014 (ESB/2014/17) . Međutim, potrebno je nadodati odredbu koj om se ovlašćuje HNB da 
izriče uprave sankcije holdinzima u slučaju kada krše odluke koje HNB donosi temeljem uputa 
ESB- a, ili ako postupaju protivno pravnim aktima koje je ESB donio, a koji s e izravn o primjenjuju u 
Hrvatskoj. Nadalje, definicija ukupnog prihoda za izricanje upravnih sankcija subjektima koji 
pripadaju grupi  trebal a bi, u skladu s člankom 128. Uredbe (EU) br. 468/2014 (ESB/2014/17) , uzeti 
u obzir konsolidirane godišnje financijske izvještaje grupe bez obzira na mjesto osnivanja matičnog 
društva. Također, odredbe o objavi odluka o izrečenim upravn im sankcijama koje H NB objavljuje 
na svojim  mrežnim stranicama,  potrebno je izmijeniti na način da uključe sve izrečene sankcije 
svim subjektima koje HNB izriče na zahtjev ESB -a. Nadalje, iznimna osnova predviđena novim 
                                                 
44  Vidi odlomak 2.3. Mišljenja CON/2019/25.  
45  Vidi odlomak 3.1.1. Mišljenja CON/2019/25.  
46  Vidi članak 63. Prijedloga zakona o kreditnim institucijama (koji nadodaje članak 323.a Zakona o kreditnim 
institucijama).  
ECB -PUBLIC  
8 člankom 215. stav kom 9. točk om 4. Zakona o kreditnim ins titucijama, koja omogućuje objavljivanje 
na anonimizirani način, ne bi se trebala primjenjivati  na rješenja HNB -a koji ma se izriču upravne 
sankcije na zahtjev ESB -a s obzirom da to odstupa od režima objavljivanja predviđenog u 
članku 132. Uredbe (EU) br. 468/2014 (ESB/2014/17) .  
 
5. Napomene vezane uz makrobonitetni mandat i alate HNB -a 
5.1 ESB shvaća da je dio Prijedloga zakona koji se odnosi na makrobonitetni mandat i alate HNB -a 
potrebno donijeti u skladu s obvezam a koje je Hrvatska preuzela u područjima politi ke koja su od 
velike važnosti za nesmetani prijelaz i sudjelovanje u Europskom tečajnom mehanizmu (ERM II)47. 
5.2 HNB je nadležan u području makrobonitetne politike zbog svog doprinosa stabilnosti financijskog 
sustava u cjelini48. Na temelju ove nadležnosti , HNB  je već usvojio niz makrobonitenih mjera49. 
HNB je također imenovano nacionalno tijelo za potrebe utvrđivanja makrobonitetnih ili sistemskih 
rizika temeljem članka 458. stav ka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća50. 
Prijedlog zakona stoga istinski ne povjerava nove zadatke HNB -u, već precizira šire formuliran 
makrobonitetni mandat i određene nove makrobonitetne alate koje HNB može upotrebljavati kada 
izvršava svoje makrobonitetne odgovornosti. Slijedom toga, nije potrebno procjenjivati je  li prijenos 
novih zadataka na nacionalnu središnju banku u skladu s a zabranom monetarnog financiranja.  
5.3 ESB pozd ravlja pojašnjenje pojedinosti makrobonitetnih alata HNB -a. Ciljevi Prijedloga zakona 
također su u skladu s načelima utvrđenim u Preporuci Europskog odbora za sistemske rizike o 
privremenim ciljevima i instrumentima makrobonitetne politike51, posebno s obzirom na cilj 
ublažavanja i sprečavanja prekomjernog rasta i utjecaja kredita52. 
5.4 Iz perspektive financijske stabilnosti, ESB pozdravlja provedbu zakonodavnog okvira za mjere 
zasnovane na korisnicima kredita. ESB pozitivno prima na znanje činjenicu da HNB može aktivirati 
neke ili sve gore navedene alate, kao i sve druge mjere i zahtjeve usmjerene na očuvanje 
stabilnosti financijskog sustava u cjelini i sprječavanje i ublažavanje sistemskih rizika, reagirajući 
tako na fleksibilan i proporcionalan način na potencijalne rizike za financijsku stabilnost. Bitna je 
temeljita kvantitativna procjena učinka kako bi se provjerio učinak i prikladnost novih alata kada se 
aktiviraju53.  
                                                 
47  Vidi priopćenje za javnost  „ Izjava o putu Hrvatske prema sudjelovanju u ERM -u II“, 8. srpnja 2019., dostupno na 
www.consilium.europa.eu.  
48  Vidi članak 4. Zakona o HNB -u. 
49  Vidi Preporuku HNB -a za ublažavanje kamatnog i kamatno induciranoga kreditnog rizika pri dugoročnom krediti ranju 
potrošača (26. rujna 2017.) i Preporuku HNB -a o postupanju pri odobravanju nestambenih kredita potrošačima (28. 
veljače 2019.), dostupno na mrežnoj stranici HNB -a na https://www.hnb.hr . 
50  Vidi članak 11. stavak 1.  Zakona o kreditnim institucijama; Uredbu (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća 
od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 
648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1. ).  
51  Preporuka ESRB/2013/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 4. travnja 2013. o privremenim ciljevima i 
instrumentima makrobonitetne politike (SL C 170, 15.6.2013., str. 1.).  
52  Vidi odlomak 2.2. Mišljenja CON/2017/11, odlomak 2.3. Mišljenja CON/2017/21, odlomak 3.1. Mišljenja CON/2018/9 
i odlomak 3.1. Mišljenja CON/2018/52.  
53  Vidi odlomak 2.3. Mišljenja CON/2017/11, odlomak 2.4. Mišljenja CON/2017/21, odlomak 3.2. Mišljenja CON/2018/9, 
odlomak 3.2. Mišljenja CON/2018/52 te Izjavu  Upravnog vijeća o makrobonitetnim politikama od 15. prosinca 2016., 
dostupno na mrežnim stranicama ESB -a na www.ecb.europa.eu.  
ECB -PUBLIC  
9 5.5 ESB očekuje da se HNB savjetuje s ESB -om u skladu s člankom 127. stav kom 4. Ugovora,  o 
podzakonskim propisima koje HNB donosi  temeljem Prijedloga zakona o kreditnim institucijama54.  
 
6. Napomene vezane uz sudjelovanje Hrvatske u  SRM -u 
6.1 ESB pozdravlja odredbe Prijedloga zakona koje omogućavaju provedbu Uredbe (EU) br. 806/2014 
u pogledu SRM -a. 
 
Ovo mišljenje objavit će se na mrežnim stranicama ESB -a.  
 
 
Sastavljeno u Frankfurtu na Majni , 25.ožujka 2020.  
 
[potpis ] 
 
Predsjednica ESB -a 
Christine LAGAR DE 
                                                 
54    Vidi odlomak 2.4. Mišljenja CON/2017/11.