ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.6.

Iako se CORSIA i ETS bave problemom emisija CO 2 , oni funkcioniraju drugačije. Sustav EU-a za trgovanje emisijama smanjuje ukupne dopuštene emisije tako što se zračne prijevoznike obvezuje na kupnju emisijskih jedinica za njihove pojedinačne emisije. S druge strane, CORSIA obvezuje zračne prijevoznike na kupnju jedinica za neutralizaciju radi kompenzacije kolektivnog rasta sektorskih emisija kako bi se svaka tona CO 2 koju ispuste zračni operateri izbjegla ili smanjila u drugom sektoru. ETS se primjenjuje na zrakoplovstvo unutar EU-a. Međutim, to uključuje putnike koji samo putuju iz zračne luke unutar EU-a u jedno od zračnih čvorišta EU-a kako bi otputovali u neko međunarodno odredište; u takvim slučajevima računaju se emisije CO 2 za sve segmente putovanja koji uključuju zračnu luku u EU-u. Isti bi putnik mogao otputovati u udaljeno odredište preko čvorišta smještenog u blizini EU-a, kao što su London, Istanbul, Dubai, Doha ili Moskva; u tom slučaju emisije CO 2 za let na veliku udaljenost koji polazi iz zračnog čvorišta izvan EU-a ne bi bio pokriven ETS-om. Te probleme istjecanja ugljika trebalo bi riješiti.
1.7.

EGSO napominje da odgađanje datuma primjene za godinu dana neće riješiti probleme u vezi s provedbom Uredbe (EU) 2017/746 i da treba omogućiti da se zahtjevi iz nove uredbe uvedu postupno, tijekom duljeg vremenskog razdoblja, pri čemu prednost treba dati visokorizičnim in vitro dijagnostičkim medicinskim proizvodima. To se može postići izmjenom članka 110. Uredbe, koji se odnosi na prijelazne odredbe, kako bi se utvrdilo razdoblje za postojeće proizvode klase višeg rizika kraće od razdoblja za postojeće proizvode klase nižeg rizika. Istodobno, postojeće prijelazno razdoblje za proizvode obuhvaćene potvrdama koje su prijavljena tijela izdala na temelju Direktive 98/79/EZ trebalo bi produljiti za godinu dana, do 26. svibnja 2025.
3.5.

Također bi bilo važno osigurati da druge linije financiranja iz drugih glavnih uprava budu u potpunosti dostupne za relevantne aktivnosti te da ih nadležni nositelji proračuna na sličan način objave i istaknu. To je posebno važno s obzirom na međusektorsku prirodu politike mladih i važnost koja je tom pitanju pripisana u strategiji EU-a za mlade. Naravno, osiguralo bi se i više sredstava za aktivnosti, povezalo druga područja politike i doprlo do novih skupina mladih, a možda i do skupina do kojih je teško doprijeti.
2.4.

EGSO naglašava kako je prva i glavna pouka koju smo iz ovoga izvukli to da, osobito u razdobljima regionalnih i/ili nadnacionalnih pandemija, moramo surađivati na europskoj razini kako bismo pronašli zajedničke alate za odgovor s aspekta zdravlja, no i kako bismo upravljali izvanrednim stanjem i podržali prelazak na ubrzan, no uključiv i održiv oporavak. Odbor ističe pozitivni pristup europskih institucija koji se očituje u uspostavi novih i inovativnih financijskih instrumenata u skladu s pristupom koji se temelji na solidarnosti i zajedničkim interesima.
1.1.

U svojoj novoj „Strategiji EU-a za šume do 2030.” Europska komisija s pravom navodi da šume imaju višestruku ulogu te znatan gospodarski, socijalni i ekološki potencijal. Vitalnost i zdravlje šuma od ključne su važnosti za ekologiju, klimu, ali i za unapređenje gospodarskog razvoja zasnovanog na šumama i poboljšanje blagostanja građana. Iako Odbor priznaje da se strategija za šume bavi gospodarskim i socijalnim prilikama, to bi trebalo učiniti na sveobuhvatniji način. EGSO također napominje da nema odgovora na to kako će se kompenzirati nekomercijalne usluge ekosustava koje pružaju šume odnosno njihovi vlasnici. U strategiji se opisuje nekoliko pozitivnih primjera, a Odbor poziva na pronalaženje istinski uvjerljivog i održivog rješenja za budućnost.
4.3.

No radi se o vrlo ambicioznom novom cilju za neke države članice. Iako u mnogima od njih zaostaje dekarbonizacija građevinskog sektora, EGSO odobrava predloženi pristup prema kojem se trebaju povećati sektorska nastojanja, kao što su ona za integraciju obnovljive energije u sektoru grijanja i hlađenja. Naime, hitno je bilo potrebno utvrditi konkretan cilj od 49 % za udio obnovljive energije u zgradama, koji je definiran u novom članku 15.a. No EGSO preispituje neobvezujuću narav takvog cilja. U građevinskom sektoru morat će se smanjiti emisije za 60 % do 2030. i postići klimatska neutralnost do 2040. kako bi se ostvarili ciljevi europskog zelenog plana. Iako bi mnoge države članice mogle imati poteškoća u postizanju tog cilja, EGSO ističe da je važno da se one od 2025. oslanjaju na financijska sredstva Socijalnog fonda za klimatsku politiku. Ta bi sredstva trebala omogućiti ubrzavanje provedbe obnova javnih i privatnih zgrada te ublažavanje rastućeg problema energetskog siromaštva kojim je pogođeno više od 30 milijuna Europljana. Bilo da se radi o financiranju iz budućeg Socijalnog fonda za klimatsku politiku ili općenitije o drugim programima potpore, potrebno je uspostaviti mehanizam za praćenje kako bi se osigurala pravilna raspodjela navedenih sredstava u svrhu borbe protiv klimatskih promjena. Naime, disperzija tih sredstava u nacionalnim proračunima onemogućava učinkovitu kontrolu njihove upotrebe. Ta će se sredstva morati usmjeriti ne samo na velike projekte već i na manje projekte u kojima je novčana dobit u smislu MWh i emisija CO 2 skromnija, ali u kojima je učinak na europske građane jednak ili čak veći. EGSO poziva na to da se kriteriji za odabir ponude u različitim državama članicama, u mjeri u kojoj je to moguće, usklade u pogledu uključivanja građana kako bi se olakšala moguća prekogranična suradnja.
Podaci koje je objavio Eurocontrol pokazuju da je zrakoplovni sektor još daleko od povratka na razine prometa iz 2019. godine. U ljeto 2021. razine prometa vratile su se na samo 70 % razina iz 2019. ( 2 ) , a Eurocontrol općenito očekuje da će do razine prometa iz 2019. doći tek 2023. godine ( 3 ) . S obzirom na to, jasno je da zrakoplovna industrija trenutačno trpi smanjenu razinu prometa i da će takvo stanje trajati barem do 2023. godine. Osim toga, pad prometa u jednakoj je mjeri utjecao na radnike. Iako je informacije o tome i dalje teško pronaći, Europska federacija radnika u prometu (ETF) procjenjuje da je otprilike 60 % zemaljskog osoblja tijekom pandemije bilo nezaposleno ( 4 ) . Donošenje bilo kakvih mjera kojima će se narušiti tržišno natjecanje tijekom razdoblja oporavka moglo bi imati negativne posljedice i za radnike i za industriju u cjelini.
Moć glavnih platformi (Facebook, Twitter) ne smije prikriti činjenicu da se najučinkovitije dezinformacije u najvećoj mjeri nalaze na alatima koji su manje poznati široj publici, kao što su VKontakte, Rumble, Odysee, Gab i Parler. Te manje platforme imaju manju publiku, ali mogu lakše ciljati određene skupine prema regiji, dobi ili bilo kojem drugom parametru. Usto, one nemaju dovoljno financijskih sredstava za suzbijanje dezinformacija koje šire ili im to nije u interesu te se skrivaju iza slobode izražavanja. Dezinformacije često dolaze s manje poznatih platformi prije nego što brzo dopru do veće publike ( 11 )
2.6.

Budući da definicija plavog gospodarstva obuhvaća oceane, mora i obale, ono se prvenstveno odnosi na zemlje koje se nalaze uz more. Međutim, zbog prekograničnih lanaca opskrbe i zajedničkih tržišta te zajedničke klime i okoliša, plavo gospodarstvo jest pitanje od interesa za cijeli EU i sve države članice – od Sredozemlja do Baltičkog mora i Arktičkog oceana te od Crnog mora do Atlantskog oceana i Sjevernog mora.
4.1.

EGSO ponovno ističe svoje stajalište iz mišljenja SOC/646, ali želi istaknuti neke aspekte s obzirom na učinak pandemije koja je ukazala na probleme, ali i na prioritete u pogledu mjera i intervencija. EGSO smatra da je, s obzirom na to da neravnoteže rastu već više od desetljeća i da su pogoršane krizom zbog posljedica COVID-a 19, od ključne važnosti djelovati pomoću učinkovitih politika za usklađivanje gospodarskog rasta sa socijalnim razvojem, i to mjerama za potporu sposobnosti tržišnog natjecanja i nadogradnju kvalitete sustava rada i politika zapošljavanja. U tom se smislu u državama članicama moraju provesti ulaganja povezana s nacionalnim planovima za oporavak i otpornost te ih treba provjeriti na temelju ciljeva smjernica za 2021., s posebnim naglaskom na unapređenju ponude i potražnje na tržištu rada te na promicanju uvjeta za jednake mogućnosti, funkcioniranje tržišta rada i uključivanje. Potrebno je poduzeti mjere kako bi se osigurala bliska i dosljedna koordinacija među politikama donesenim za rješavanje krize, oblicima potpore pokrenutim u okviru programa SURE, mjerama i ulaganjima u cilju oporavka u okviru plana za oporavak te onim što je definirano i financirano programiranjem u okviru strukturnih fondova za razdoblje 2021. 2027.
2.1.

EGSO prepoznaje raznolikost i višestruku prirodu koncepta održivog kvalitetnog rada te ističe da se on sastoji od različitih sastavnica koje izravno ili neizravno utječu na kvalitetu života ljudi, prava radnikâ i socijalnu sigurnost radnikâ. EGSO istodobno priznaje da poslodavci i države članice imaju središnju ulogu u osiguravanju kvalitetnih radnih mjesta, kao i promicanju vještina, kvalitetnog zapošljavanja, novih i različitih oblika rada, sigurnosti, dobrobiti radnika i konkurentnosti poduzeća. Čini se da je Komisija toga svjesna s obzirom na to da su znatan broj programa i znatna količina financijske pomoći tijekom pandemije bolesti COVID-19, a posebno instrument SURE, bili usmjereni na gospodarski oporavak i održavanje socijalne sigurnosti ljudi. EGSO je uvjeren da gospodarski oporavak i razvoj europskog gospodarstva nisu mogući bez očuvanja i razvoja socijalne sigurnosti uz istodobno osiguravanje konkurentnog okruženja za europska poduzeća u svjetskom gospodarstvu, kao i da se gospodarski i socijalni oporavak moraju odvijati usporedno.
3.1.

Cilj europskog zelenog plana da do 2030. najmanje 25 % poljoprivrednog zemljišta u Uniji bude namijenjeno za ekološki uzgoj EGSO smatra vrlo ambicioznim. Trenutačno je u prosjeku oko 8,5 % poljoprivrednog zemljišta u EU-u namijenjeno za ekološki uzgoj. To znači da bi se poljoprivredna površina namijenjena za ekološki uzgoj trebala otprilike utrostručiti do 2030. Za usporedbu: u razdoblju od 2009. do 2019. površina namijenjena za ekološki uzgoj povećala se s oko 8,3 na otprilike 13,8 milijuna hektara (+ 70 %), pri čemu se uočava sve izraženiji trend rasta. Cilj od 25 % znači povećanje površine za ekološki uzgoj na oko 40 milijuna hektara, što je znatno više u odnosu na trenutačni trend.
EGSO poziva Europsku komisiju da se pobrine za to da se za uvozne proizvode poštuju isti zahtjevi i standardi kao i oni koji se primjenjuju na lokalne proizvođače. EGSO je već zatražio sljedeće: „javne vlasti bi za uvozne proizvode također trebale zahtijevati ista sigurnosna jamstva obvezna za europske proizvode, sa sveobuhvatnom sljedivosti politike ‚od mora do stola’” ( 11 ) . Sljedivost bi trebalo pratiti unatrag, sve do mrijestilišta, i to za sve proizvode na unutarnjem tržištu. Od ključne je važnosti osigurati ravnopravne uvjete za europske proizvođače te kvalitetne i sigurne proizvode za potrošače.
4.5.

EGSO pozdravlja zabranu „društvenog rejtinga” iz članka 5. stavka 1. točke (c). EGSO preporučuje da se zabrana društvenog vrednovanja primjenjuje i na privatne organizacije i polujavna tijela, a ne samo na javna tijela. U EU-u nema mjesta za vrednovanje vjerodostojnosti građana EU-a na temelju njihovog društvenog ponašanja ili osobnih obilježja, bez obzira na to tko provodi vrednovanje. Kad bi to bilo moguće, EU bi otvorio mogućnost za društveno vrednovanje u brojnim područjima, primjerice na radnome mjestu. Trebalo bi pojasniti uvjete iz podtočaka i. i ii. kako bi se jasno razgraničilo što se smatra „društvenim rejtingom”, a što se može smatrati prihvatljivim oblikom vrednovanja u određene svrhe, tj. trenutak u kojem se informacije upotrijebljene za vrednovanje više ne bi trebale smatrati relevantnima ili u razumnoj mjeri povezanima sa svrhom vrednovanja.
4.6.1.

o C. Uzimajući u obzir izvješće Međunarodne agencije za energiju o ostvarenju ugljične neutralnosti do 2050. EGSO podržava potrebu da trgovačka društva u tranziciji privlače financiranje. Stoga je ključan naglasak Prijedloga na potrebi za izvještavanjem o usklađenosti poslovnih modela i strategija s prelaskom na održivo gospodarstvo i ograničenjem globalnog zagrijavanja na 1,5C. Uzimajući u obzir izvješće Međunarodne agencije za energiju o ostvarenju ugljične neutralnosti do 2050. ( 18 ) , osiguravanje pouzdanih, visokokvalitetnih podataka radi ispunjavanja tog zahtjeva Prijedloga direktive bit će ključni poticajni čimbenik kojim će se zajamčiti da trgovačka društva imaju vjerodostojne prijelazne planove i da im banke i tržišta kapitala mogu pomoći u ostvarenju njihovih ciljeva. EGSO podržava veću detaljnost zahtjeva koji upućuju na tu usklađenost, na razmjeran način. Takvi bi zahtjevi trebali uključivati dodatne informacije o scenarijima tranzicije koje su usvojila trgovačka društva, kao i elemente na temelju kojih se odlučuje o njihovoj usklađenosti s ciljevima pravedne tranzicije.
4.3.

Ograničenja u pogledu prijevoznih sredstava i povećani troškovi distribucije dovode do većih troškova proizvodnje u odnosu na one koji bi nastali da se proizvod proizvodi na kontinentu, što izravno dovodi do smanjenja konkurentnosti. To lokalnim poduzećima otežava pronalazak kupaca izvan nacionalnih granica i prisiljava industrijski sektor da proizvodnju koncentrira na lokalnom tržištu. EGSO smatra da bi carinska politika Unije trebala uzeti u obzir ovu tešku gospodarsku situaciju s kojom se suočavaju otočne regije i poduzeti odgovarajuće mjere za poboljšanje njihovih mogućnosti i konkurentnosti u odnosu na kontinentalnu Europu.
2.3.

Cilj izvješćâ o praćenju i projekcijama nulte stope onečišćenja planiranih za 2022. i 2024. bit će evaluacija postupka postizanja ciljeva do 2030. i služit će kao polazište za odlučivanje o tome koje bi mjere trebalo provesti ili ojačati kako bi se osiguralo uspješno postizanje ciljeva do 2030. Zatim će se odrediti sljedeći koraci za postizanje nulte stope onečišćenja do 2050.
2.2.

Privatna potrošnja i ulaganja znatno su se smanjili u 2020. (oboje za 7,4 % u odnosu na prethodnu godinu), a teško je pogođena i vanjska trgovina. Samo je državna potrošnja lagano porasla 2020. u usporedbi s prethodnom godinom (1,3 %). Zahvaljujući hitnim mjerama dosad nije došlo ni do masovnog gubitka radnih mjesta ni do velikih gubitaka prihoda, kao što je bio slučaj tijekom krize 2008. Međutim, s obzirom na znatan pad gospodarske aktivnosti, to znači da je smanjena i produktivnost.
4.1.4.

EGSO smatra da se robotizacijom i upotrebom umjetne inteligencije mogu smanjiti rizici povezani s opasnim zadaćama, kao što su one koje se odvijaju u vrlo zagađenim područjima, primjerice sustavima zbrinjavanja otpadnih voda, odlagalištima otpada ili područjima fumigacije u poljoprivredi. Osim toga, njima se mogu stvoriti i nove mogućnosti za radnike i poduzeća. Međutim, isto tako je istina da nove tehnologije predstavljaju velike poteškoće zbog povećane nestalnosti u odnosu na to kad i gdje se posao obavlja, mogućnosti praćenja radnika i rizika povezanih s novim alatima i strojevima, koji povećavaju psihološki stres, što pak dovodi do sve većeg broja psihosomatskih bolesti. Potrebno je pronaći odgovarajuće mjere protiv pojave tih bolesti.
3.1.

Tekuća digitalizacija našeg društva i gospodarstva i dalje će se povećavati i produbljivati, no premda digitalizacija obećava daljnje društvene i gospodarske pogodnosti, postoje i bojazni u pogledu njezina učinka raslojavanja društva te pitanja posjeduje li zaista sve veći broj ljudi digitalne vještine. U teoriji se čini da transformativne tehnologije potiču socijalnu uključenost i ne povećavaju razlike između digitalno vještih i nevještih, no situacija na terenu opet može biti nešto drugačija. Mnogi se ljudi jednostavno ne uspijevaju prilagoditi brzom tempu digitalne transformacije. To se posebice odnosi na starije ljude, osobe s invaliditetom i one koji žive u ruralnim i udaljenim regijama.
1.7.

Nedostaje konkretnih mjera kojima bi se odgovorilo na potrebe žena i djevojčica s invaliditetom. EGSO poziva da se to ispravi koliko je god to moguće, osiguranjem uvođenja rodne dimenzije u sve mjere koje su već uključene u strategiju. Tome bi trebalo osobito pažljivo pristupiti u pogledu mjera kojima se suzbija nasilje. Usmjerenost na žene trebala bi se proširiti na članove obitelji koji pružaju dugotrajnu i neformalnu skrb članovima obitelji s invaliditetom, s obzirom na to da je vrlo izgledno da će ulogu pružatelja skrbi preuzeti žene. Nakon preispitivanja strategije na sredini razdoblja provedbe, EGSO se nada prijedlogu konkretne vodeće inicijative o ženama s invaliditetom u drugoj polovici razdoblja provedbe strategije.
2.17.

Isto tako, digitalne tehnologije moraju biti transparentne, uključive, nediskriminirajuće, poštene i nepristrane. To je još važnije s obzirom na to da javne usluge postaju sve digitalnije. Prema podacima Komisije, 65 % europskih građana posjeduje osnovne digitalne vještine, a cilj je to povećati na 80 % do 2030. Pitanje uključivanja i podupiranja preostalih 20 % (oko 90 milijuna građana u EU-u) ključno je za smanjenje siromaštva i isključenosti. Ti su građani obično među najsiromašnijima i najstarijima te žive u ruralnim područjima. Oni bi mogli postati još ranjiviji u doticaju s javnim i privatnim uslugama, koje postaju sve digitaliziranije. EGSO naglašava da se u gospodarskim i administrativnim odnosima mora zajamčiti ljudski kontakt.
2.3.

U okviru EU-ovog novog Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju, za njegovu će se provedbu u razdoblju od 2021. do 2027. osigurati do sedam milijardi EUR čime bi se u idućem desetljeću u regiji moglo iskoristiti do 30 milijardi EUR privatnih i javnih ulaganja. Instrumentom za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju EU će poticati održivo ulaganje i u okviru Europskog fonda za održivi razvoj plus (EFOR+) korištenjem kapitala za dopunu izravnih subvencija za vanjsku suradnju. EFOR+ poduprijet će se Jamstvom za vanjsko djelovanje u iznosu od 53 400 milijuna EUR, a njime će biti obuhvaćen i zapadni Balkan.
4.13.

Ponajprije treba prevladati neaktivnost na nacionalnoj razini uz pomoć snažnog političkog vodstva i odgovornosti te aktivne uključenosti civilnog društva. Kako bi se to ostvarilo, potrebno je potaknuti države članice da u utvrđivanju svojih dugoročnih ciljeva politika (do 2050. i nakon nje) glavni prioritet daju općenito europskom zelenom planu, odnosno konkretno pitanjima prilagodbe klimatskim promjenama. Osim toga, kako ne bi došlo do marginalizacije prilagodbe, potrebno je izričito navesti ciljne vrijednosti u pogledu izdataka za prilagodbu, a nužna je i transparentnost. Trebalo bi izmijeniti metodologije u proračunima država članica za praćenje klimatskih promjena kako bi se izričito razlikovali rashodi za prilagodbu od rashoda za ublažavanje.
4.6.2.

EGSO podržava nastojanja Komisije da spriječi rascjepkanost unutarnjeg tržišta uzrokovanu pojavom sve većeg broja nacionalnih pravila i propisa i poziva na to da se jasno istakne iscrpna narav Akta o digitalnim uslugama. To je prilika za uspostavu globalnih standarda za digitalna tržišta koji Europu mogu uvesti u to novo doba, osiguravajući visoku razinu sigurnosti i zaštite potrošača na internetu.
7.7.

Konačno, Komisija je pokrenula europski zeleni plan koji će se odraziti i na poljoprivredu (strategija „od polja do stola” i strategija za bioraznolikost), a u okviru paketa poticaja Next Generation EU EPFRR-u je dodijeljeno dodatnih 7,5 milijardi eura. Procjene učinka strategije „od polja do stola” zabrinjavajuće su za EU. Ipak, EGSO poziva na uravnoteženiju potporu politike u korist poljoprivredno-prehrambenog sektora u usporedbi s nekim drugim dijelovima gospodarstva u kojima je gospodarska struktura mnogo otpornija i razina profitabilnosti mnogo viša.
3.6.4.

EGSO naglašava da načelo „jedan za jedan” može biti instrument za bolju regulativu, da se na njega ne smije gledati kao na „zaseban” instrument za smanjenje opterećenja. Umjesto toga, treba služiti kao alat koji nadopunjuje postojeće alate za bolju regulativu EU-a, uključujući procjenu učinka, javna savjetovanja, ocjene i regulatorni nadzor, i koji djeluje u sinergiji s njima. EGSO pozdravlja jamstvo Komisije da se pristup „jedan za jedan” neće primjenjivati mehanički ili na temelju ex ante brojčanih ciljeva, već na temelju ocjene svakog pojedinačnog slučaja kojom će se konkretno utvrditi što se može pojednostavniti, racionalizirati ili eliminirati, imajući pritom na umu korist dotičnog zakonodavstva. Odbor će s posebnim zanimanjem nastaviti pratiti hoće li Komisija to jamstvo provesti u praksi. Odbor također ističe ulogu platforme „Fit for Future”, čiji je član, u savjetovanju Komisije o pojednostavljivanju zakonodavstva Unije i smanjenju nepotrebnih opterećenja, osiguravajući pritom da politike Unije budu usmjerene na budućnost i bitne u svjetlu novih izazova, uključujući društvene, ekološke, geopolitičke, tehnološke i digitalne razvoje.
1.2.

EGSO podržava nastojanja Komisije da spriječi rascjepkanost unutarnjeg tržišta uzrokovanu pojavom sve većeg broja nacionalnih pravila i propisa koja bi mogla dovesti do narušavanja sustava i zbog koje ne bi sva europska poduzeća mogla ostvariti koristi od snažnog jedinstvenog tržišta. EGSO stoga poziva na to da se jasno istakne iscrpna narav Akta o digitalnim uslugama. EGSO smatra da je to prilika za uspostavu globalnih standarda za digitalna tržišta koji Europu mogu uvesti u to novo doba, osiguravajući visoku razinu sigurnosti i zaštite potrošača na internetu.
2.3.

Ta je uredba stoga izmijenjena Uredbom (EU) 2020/1040, kojom se predviđa odgoda određenih rokova koje proizvođači više ne bi mogli ispuniti bez ozbiljne gospodarske štete zbog neočekivanih poremećaja u lancu opskrbe. Proizvođačima je odobreno dodatno razdoblje od 12 mjeseci za proizvodnju i stavljanje na tržište strojeva opremljenih „prijelaznim motorima” u rasponu snage od 56 kW do 130 kW, čija je proizvodnja trebala biti dovršena najkasnije do 30. lipnja 2020., a stavljanje na tržište do 31. prosinca 2020.
3.4.

Posljednjih godina takva ulaganja izvan EU-a premašila su ulaganja unutar EU-a. Primjerice, u SAD-u Nacionalni institut za norme i tehnologiju ( National Institute of Standards and Technology – NIST) kao nacionalni institut te zemlje za mjeriteljstvo raspolaže izrazito velikim godišnjim proračunom za svoj istraživački program za temeljna mjerenja i kvantnu znanost. Isto vrijedi i za Nacionalni institut za mjeriteljstvo ( National Institute of Metrology – NIM) u Kini s ciljanim istraživačkim programom za mjeriteljstvo. Usporedbe radi, PTB, nacionalni institut za mjeriteljstvo u Njemačkoj i najveći u Europi, svojim proračunom pokriva i istraživačke i mjeriteljske usluge za industriju i društvo.
2.5.

EGSO pozdravlja izdvajanje 4 milijarde eura za financiranje Plana, ali traži da se ta sredstva preispitaju u kontekstu nacionalnih zdravstvenih sustava, s obzirom na to da se u okviru njih organiziraju programi javnog/privatnog financiranja zdravstva. EU si ne može priuštiti daljnju sporost u djelovanju u borbi protiv raka jer bi to dovelo do patnje ljudi i pogoršanja ekonomskih uvjeta Europljana. EU treba novi Marshallov plan za onkologiju.
3.11.

EGSO je u svojim prethodnim mišljenjima (iz 2011. i 2015.) izrazio ozbiljne sumnje u primjerenost posebnog cilja promjene načina prijevoza iz Plana, odnosno cilja da se do 2030. godine 30 %, a do 2050. godine više od 50 % cestovnog prijevoza tereta na udaljenosti veće od 300 km preusmjeri na druge vrste prijevoza, kao što su željeznički ili vodeni prijevoz. Elementi evaluacije jasno pokazuju da do danas nije došlo do promjena u raspodjeli vrsta prijevoza. EGSO se u tom pogledu slaže s izjavom iz Rezolucije Europskog parlamenta o provedbi Plana (2015.) da strategija promjene načina prijevoza iz Plana nije uspješna te da je stoga potrebno poboljšati održivost svih načina prijevoza i tražiti rješenja za komodalnost. Europskim zelenim planom i njegovim ciljem smanjenja emisija stakleničkih plinova za 90 % do 2050. u prometnom sektoru mijenjaju se ciljevi, ali se pritom ne daju odgovori na praktična pitanja koja iz te promjene proizlaze.