Mišljenje Europskog odbora regija – Strategija za suzbijanje antisemitizma i njegovanje židovskog načina života (2021.–2030.)

(2022/C 375/04)

Izvjestitelj: János Ádám KARÁCSONY (HU/ECR), potpredsjednik Skupštine Peštanske županije Referentni dokument: Komunikacija Komisije o Strategiji EU-a za suzbijanje antisemitizma i njegovanje židovskog načina života (2021.–2030.) COM(2021) 615 final

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

1. pozdravlja komunikaciju o Strategiji EU-a za suzbijanje antisemitizma i njegovanje židovskog načina života (2021.–2030.) i slaže se s Europskom komisijom da je borba protiv antisemitizma složen izazov jer antisemitizam ugrožava temeljne europske vrijednosti. Aktivnim sudjelovanjem, odnosno osiguravanjem uključenosti lokalnih i regionalnih vlasti, Europski odbor regija mogao bi doprinijeti provedbi strategije Europske komisije za suzbijanje antisemitizma i njegovanje židovskog načina života (2021.–2030.). EU u kojem nema antisemitizma mora biti zajednički cilj svih lokalnih i regionalnih vlasti u EU-u;

2. zabrinut je zbog rezultata drugog istraživanja o diskriminaciji i zločinima iz mržnje protiv Židova u EU-u „Iskustva i percepcije antisemitizma” iz 2018. koje je provela Agencija Europske unije za temeljna prava (FRA), a u kojem je potvrđeno da devet od deset Židova smatra da se antisemitizam povećao u njihovoj zemlji te da 85 % Židova smatra antisemitizam ozbiljnim problemom;

3. pozdravlja činjenicu da se strategija Komisije temelji na opsežnom savjetovanju s relevantnim dionicima, uključujući nacionalna i regionalna tijela, židovske zajednice i organizacije, neovisne stručnjake i istraživače, Agenciju za temeljna prava te međunarodne organizacije i druge dionike;

4. naglašava da je židovska kultura sastavni dio europske kulture te da se židovska kulturna baština mora istodobno zaštititi i promicati u gradovima i regijama EU-a na način da je Europljani cijene i smatraju važnim dijelom europske kulture i načina života. Potrebno je skrenuti pozornost na tisućljetnu tradiciju židovskog načina života i na nebrojene važne doprinose osoba židovske vjere ili podrijetla našem zajedničkom društvu i kulturi. U tom pogledu smatra da je važno ojačati suradnju između regija i civilnog društva;

5. pozdravlja činjenicu da je Komisija potvrdila čvrstu i nedvosmislenu predanost globalnoj borbi protiv antisemitizma. Slaže se da je svaki oblik antisemitizma i poticanja na mržnju ili nasilje neprihvatljiv i nespojiv s vrijednostima i ciljevima Europske unije i njezinih država članica. O tim se načelima ne može pregovarati. S obzirom na navedeno, ključno je da sve međunarodne, nacionalne i podnacionalne vlasti uključe sprečavanje i suzbijanje antisemitizma u svim njegovim oblicima u sva područja politike;

6. pozdravlja predanost Komisije redovitom dijalogu s Europskim parlamentom i nacionalnim parlamentima država članica kako bi se potaknulo odlučno djelovanje u svrhu suzbijanja antisemitizma i njegovanja židovskog načina života te dodaje da bi se proširenjem poziva na regionalne aktere dodatno poboljšala učinkovitost strategije;

7. smatra prikladnim zaključak strategije da svi oblici mržnje ugrožavaju ljudsku vrijednost i da nisu u skladu s vrijednostima EU-a. Iako pozdravlja činjenicu da je strategija dio napora Komisije u borbi protiv svih oblika mržnje, diskriminacije i rasizma, smatra da je potrebno ići korak dalje i proglasiti načelo nulte tolerancije prema antisemitizmu;

8. podsjeća da na temelju članka 17. UFEU-a Europska unija mora imati otvoren, transparentan i redovit dijalog s crkvama, vjerskim udrugama i nekonfesionalnim organizacijama te da bi takav dijalog trebao uspostaviti i Odbor;

Sprečavanje i suzbijanje svih oblika antisemitizma

9. smatra primjerenim zaključak strategije prema kojem danas najčešći oblici antisemitizma uključuju antisemitizam povezan s Izraelom, s kojim se Židovi u Europi najčešće susreću na internetu ( 1 )

10. u potpunosti podržava ideju da bi upotreba definicije antisemitizma Međunarodnog saveza za sjećanje na holokaust (IHRA) trebala postati standardna praksa za države članice i njihova tijela koja bi im pomogla u prepoznavanju antisemitskih obrazaca i različitih oblika antisemitizma. Označavanjem nekog djela antisemitskim i njegovim imenovanjem kao takvim stvara se povjerenje u vlasti i sudove te se ljude čini spremnijima prijaviti zločine motivirane antisemitizmom;

11. u skladu s navedenom definicijom: a. antisemitska djela treba smatrati kaznenim djelima kada su tako definirana zakonom (primjerice, negiranje holokausta ili distribucija antisemitskog materijala). Korištenje posebno uvredljive ili štetne terminologije (holokaust, genocid, aparthejd) ne može se prihvatiti kao legitimna kritika židovskih skupina ili općih ciljeva ili ponašanja židovske države; b. kaznena djela treba smatrati antisemitskima kada su mete napada, bilo da je riječ o osobama ili imovini – kao što su zgrade, škole, vjerski objekti i groblja – odabrane zato što su, ili se smatra da su, židovske ili da su povezane sa Židovima; c. antisemitsku diskriminaciju i uskraćivanje Židovima mogućnosti i usluga dostupnih drugim ljudima treba goniti i kazniti;

12. pozdravlja činjenicu da su države članice podržale predmetnu strategiju i da su se u okviru nacionalnih strategija već obvezale na preventivno djelovanje protiv antisemitizma i njegovo suzbijanje, kao i na suzbijanje drugih oblika diskriminacije kao što su rasizam, ksenofobija i ekstremizam. Jedan od primjera je Unija ravnopravnosti: Akcijski plan EU-a za antirasizam 2020.–2025., o kojem je Odbor regija također objavio mišljenje ( 2 )

13. odobrava izjavu iz strategije da je ključ uspjeha pojačano sudjelovanje organizacija civilnog društva i židovskih zajednica, poboljšanje aktivne suradnje s njima i pružanje financijske potpore njihovim inicijativama u okviru postojećih programa financiranja EU-a dodjelom posebnih sredstava za provedbu tih ciljeva;

14. pozdravlja predanost Komisije podupiranju organizacija i projekata za suzbijanje i bilježenje svih oblika antisemitizma osiguravanjem 1,55 milijardi EUR za program Građani, jednakost, prava i vrijednosti (CERV) ( 3 ) , kao i za razne druge programe EU-a ( 4 ) , čime se pristupa transverzalnoj prirodi antisemitizma borbom protiv antižidovstva i dovođenja u pitanje legitimnosti Države Izraela te pridavanjem dovoljne pozornosti sjećanju na holokaust;

15. zagovara, kao mjeru izgradnje povjerenja u djelovanje država, imenovanje osoba za kontakt u nacionalnim i regionalnim sigurnosnim tijelima te uspostavu komunikacijskih kanala i koordiniranih mjera, posebno u slučaju krize;

16. pozdravlja odluku Komisije o formaliziranju ad hoc radne skupine za borbu protiv antisemitizma kao stalne strukture kako bi se podržala provedba strategije i kako bi se pomoglo koordinirati napore koje ulažu države članice, predstavnici židovskih zajednica i drugi dionici. Poziva Komisiju da pri odabiru predstavnika radne skupine posebnu pozornost posveti složenosti europskih židovskih zajednica kako bi se zajamčila jednaka zastupljenost svih vjerskih skupina i pokreta;

17. zabrinut je zbog činjenice da je 44 % mladih europskih Židova doživjelo neki oblik antisemitskog uznemiravanja ( 5 ) te smatra da postoji hitna potreba za izričitom borbom protiv antisemitskog govora mržnje i zločina iz mržnje, kao i nasilnog ekstremizma i terorizma protiv Židova; izražava duboku zabrinutost zbog rezultata ispitivanja koje je Agencija za temeljna prava provela o iskustvu Židova u pogledu zločina iz mržnje u 12 država članica Unije, prema kojima je 35 % ispitanika već bilo suočeno s tvrdnjom da „Židovi svoju ulogu žrtve holokausta iskorištavaju u vlastite svrhe” ( 6 ) , dok 53 % Europljana ima dojam da je negiranje holokausta u njihovoj zemlji problem ( 7 ) . Imajući to na umu, Odbor poziva na brzo usvajanje prijedloga Europske komisije o proširenju popisa kaznenih djela u EU-u na govor mržnje i zločine iz mržnje, čime bi se omogućila uspostava minimalnih pravila za definiranje kaznenih djela i sankcija na razini EU-a;

18. slaže se s Komisijom da i države članice i lokalna i regionalna tijela pri provedbi strategije imaju posebno važnu ulogu u suzbijanju antisemitizma i njegovanju živdovskog načina života. Obvezuje se da će se u budućnosti više usredotočiti na pitanje antisemitizma kako bi doprinio provedbi strategije EU-a za suzbijanje antisemitizma i promicanje razmjene dobrih praksi;

19. pozdravlja Komisijinu Europsku strategiju za pravosudnu izobrazbu za razdoblje 2021.–2024. kojom se podupiru programi osposobljavanja i aktivnosti izgradnje kapaciteta za borbu protiv antisemitizma za stručnjake u području pravosuđa i kaznenog progona, među ostalim putem Europske mreže za pravosudno osposobljavanje (EJTN) i Agencije EU-a za osposobljavanje u području izvršavanja zakonodavstva (CEPOL). Podizanje svijesti o antisemitizmu i odgovarajuće osposobljavanje trebali bi biti dostupni i lokalnim i regionalnim vlastima;

20. ističe da je posebno važno da se u državama članicama prikupljaju usporedivi podaci o izražavanju antisemitizma te da se metodologija i uspostava postupaka prikupljanja podataka podupru ciljanim fondovima i programima;

21. slaže se s Komisijom da borba protiv antisemitizma na internetu zaslužuje veću pozornost. Ističe da antisemitski mitovi zavjere, nacistički simboli, suveniri i literatura te njihovo širenje na internetu mogu dovesti do radikalizacije i, u konačnici, fizičkog nasilja. Zbog toga su osobito važne posebne obveze za operatore koje su utvrđene u njihovom kodeksu ponašanja, Aktu o digitalnim uslugama i Aktu o digitalnim tržištima;

22. naglašava važnost posvećivanja veće pozornosti tome kako se nositi s nezakonitim sadržajem na platformama društvenih medija. Tijela za izvršavanje zakonodavstva, pravosuđe i sudski građanski postupci imaju ključnu ulogu u tome. Izjave koje se prenose putem interneta ili društvenih medija, a koje predstavljaju kazneno djelo, trebalo bi dosljedno kazneno goniti, stoga Odbor smatra da je potrebno ojačati nacionalno zakonodavstvo i zakonodavstvo EU-a u tom području. Stoga poziva države članice da brzo i u potpunosti prenesu i provedu Okvirnu odluku o suzbijanju rasizma i ksenofobije ( 8 )

Zaštita i njegovanje židovskog načina života u EU-u

23. pozdravlja odlučnost Komisije da pruži potporu državama članicama i židovskim zajednicama u jačanju zaštite vjerskih objekata i sinagoga s pomoću sredstava u iznosu od 24 milijuna EUR te skreće pozornost na činjenicu da bi objedinjeni podaci o incidentima mogli pomoći Komisiji da zajedno s Obavještajnim i situacijskim centrom Europske unije istraži konkretne prijetnje židovskom stanovništvu, zajednicama i vjerskim objektima kako bi se bolje razumjeli i spriječili posebni sigurnosni rizici, te kako bi se pružila odgovarajuća zaštita i odgovor u vezi s tim rizicima;

24. ističe činjenicu da unatoč dugotrajnoj prisutnosti Židova u Europi 68 % Europljana tvrdi da „nisu upoznati” sa židovskom povijesti ( 9 ) . Smatra da povećanje osviještenosti i znanja o židovskoj povijesti, religiji i kulturi među učenicima treba biti prioritet. U tom je pogledu posebno važna kvaliteta korištenih nastavnih materijala i priručnika. Od presudne je važnosti ukloniti društvene predrasude i pridonijeti promicanju potpunog priznavanja činjenice da je židovski život dio europskog društva;

25. pozdravlja činjenicu da je Komisija prepoznala važnu ulogu koju sport i mediji imaju u promicanju uključenosti te ističe da, osim inicijativa nevladinih organizacija, aktivno sudjelovanje židovskih organizacija i potpora putem ciljanih programa mogu biti učinkovitiji u borbi protiv antisemitskih stereotipa i zabluda;

26. pozdravlja Europski okvir za djelovanje u području kulturne baštine ( 10 ) (koji uključuje posebnu mjeru o židovskim grobljima u Europi), ali također skreće pozornost na činjenicu da u Europi postoje brojne zapuštene sinagoge i drugi zanemareni objekti židovske baštine. Osim regionalnih potpora, potrebni su i dodatni programi za jačanje europskih kulturnih korijena kroz restauraciju tih važnih mjesta i njihovu zaštitu od vandalizma;

Obrazovanje, istraživanje i sjećanje na holokaust

28. pozdravlja plan Komisije da financira istraživanje na razini EU-a o antisemitskim predrasudama diljem Europske unije, koje bi se temeljilo na iskustvu brojnih država članica ( 14 ) , kao i lokalnih i regionalnih vlasti diljem EU-a;

29. naglašava da je, iako je obrazovanje u nadležnosti država članica, potrebno preispitati obrazovne materijale o judaizmu, antisemitizmu, holokaustu i modernom Izraelu koji se koriste u europskim obrazovnim ustanovama. Treba imati na umu da ti materijali moraju biti u potpunosti u skladu s UNESCO-ovim standardima mira, tolerancije, suživota i nenasilja. Osim toga, sredstva EU-a trebala bi se dodijeliti za financiranje udžbenika koji ispunjavaju sve navedene standarde UNESCO-a. Ključno je odgovarajuće osposobljavanje nastavnika na svim razinama obrazovanja za borbu protiv antisemitizma i predrasuda u obrazovanju i putem njega ( 15 ) . Razmjenom najboljih praksi među djelatnicima u području obrazovanja i osposobljavanja kao i na raznim razinama upravljanja zaduženima za osmišljavanje i provedbu politika u području obrazovanja i osposobljavanja mogla bi se dodatno poboljšati borba protiv zabluda i stereotipa;

30. izražava zabrinutost zbog ponavljanja antisemitskih djela u školama i sve većih poteškoća s kojima se neki nastavnici susreću u poučavanju o šoi te se slaže da bi se nastavnicima trebalo omogućiti poučavanje o antisemitizmu, šoi, židovskom načinu života i židovskoj povijesti, među ostalim u multikulturnim učionicama; stoga naglašava da je važno da države članice nastavnicima, a posebno nastavnicima povijesti, i ravnateljima škola pruže veću pedagošku potporu u poučavanju o razdoblju Drugog svjetskog rata i, općenitije, o pitanju antisemitizma. Ističe da su za preispitivanje i poboljšanje nastavnih materijala koji se upotrebljavaju u državama članicama i regijama osobito potrebne strukturirane razmjene s nastavnicima;

31. pozdravlja činjenicu da Komisija i dalje financira mjere u državama članicama usmjerene na sustavno suzbijanje antisemitizma i njegovanje židovskog načina života na lokalnoj i regionalnoj razini i promicanje znanja o sadašnjosti i prošlosti židovskog načina života na regionalnoj i lokalnoj razini, kao i razmjene s lokalnim zajednicama; te mjere trebalo bi podržati programima kao što su Obzor Europa i CERV;

32. toplo pozdravlja međunarodne istraživačke projekte za sprečavanje antisemitizma, kao što su komparativni projekti o obrađivanju antisemitizma u školskoj nastavi, te poziva na njihovo ciljano financiranje na europskoj razini;

33. naglašava važnost obilježavanja herojskog postupanja nežidovskih pojedinaca diljem Europe koji su žrtvovali svoje živote kako bi pomogli Židovima tijekom šoe;

34. podržava koordinirani i prekogranični razvoj višejezičnih obrazovnih materijala o sprečavanju antisemitizma i besplatnih digitalnih priručnika za nastavnike;

35. smatra da je bitno ojačati mehanizme za kontrolu financiranja skupina koje, pod krinkom nevladinih organizacija, podupiru antisemitizam, promiču međunarodni pokret BDS (bojkot, dezinvesticija i sankcije) ili opravdavaju i potiču terorizam;

36. cijeni rad europske istraživačke infrastrukture za holokaust (EHRI) ( 16 ) i smatra da je važno osigurati budućnost transnacionalnog istraživanja, sjećanja i obrazovanja u vezi s holokaustom nakon isteka projekta 2024. Riječ je o istraživačkoj inicijativi o holokaustu koja prima najviše sredstava EU-a u svijetu;

Predvodnik u globalnoj borbi protiv antisemitizma

37. pozdravlja priznanje Komisije da je Izrael ključan partner Europske unije u globalnoj borbi protiv antisemitizma. Nadalje, Odbor u potpunosti podržava suradnju s ad hoc radnom skupinom koju je osnovala Europska komisija i Radnom skupinom Europskog parlamenta za borbu protiv antisemitizma (WGAS);

38. naglašava važnost uključivanja nacionalnih, regionalnih i lokalnih vlasti, kao i židovskih zajednica i civilnog društva, kako bi se povećala legitimnost akcijskog plana za borbu protiv antisemitizma i učinkovitije suzbijao antisemitizam u Europi. Također je važno razmjenjivati dobre prakse među raznim zemljama i lokalnim i regionalnim vlastima, kao i ciljeve i mjere utvrđene u područjima obrazovanja, zakonodavstva ili istraživanja, koji su osmišljeni na različitim razinama upravljanja;

39. smatra da bi lokalne i regionalne vlasti, s obzirom na to da su na prvoj liniji kad je riječ o borbi protiv antisemitizma i poticanju židovskog načina života, trebale imati mogućnost sudjelovanja u razmjenama, redovitim savjetovanjima i dijalogu s institucijama EU-a;

40. izražava spremnost Odbora da po potrebi doprinese radu ad hoc radne skupine za borbu protiv antisemitizma koju je osnovala Komisija te spremnost da pozove njezine predstavnike i predstavnice na relevantne sastanke Odbora;

41. poslušat će poziv Komisije da pruži dobar primjer i pospješi uključiviju strukturu osoblja OR-a putem mjera zapošljavanja i odabira kadrova.

Bruxelles, 29. lipnja 2022. Predsjednik Europskog odbora regija Vasco ALVES CORDEIRO

(1) 79 % europskih Židova osjeća se optuženima za nešto što je učinila Država Izrael. 69 % ispitanika tvrdi da arapsko-izraelski sukob utječe na njihov osjećaj sigurnosti (Drugo istraživanje Agencije EU-a za temeljna prava iz 2018.: https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2018-experiences-and-perceptions-of-antisemitism-survey_en.pdf).

(2) COR-2020-04617.

(3) C(2021) 2699 final: https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/c_2021_2699_f1_commission_implementing_decision_en_v3_p1_1177590.pdf); program CERV: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/programmes/cerv.

(4) Program Pravosuđe, Obzor Europa, Kreativna Europa, Erasmus+, Fond za unutarnju sigurnost, fondovi kohezijske politike, Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (NDICI) i Instrument pretpristupne pomoći (IPA).

(5) Young Jewish Europeans: perceptions and experiences of antisemitism (Mladi europski Židovi: percepcija i iskustvo antisemitizma), FRA, 2019.: https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2019-young-jewish-europeans_en.pdf.

(6) Experiences and perceptions of antisemitism Second survey on discrimination and hate crime against Jews in the EU (Iskustva i percepcije antisemitizma – Drugo istraživanje o diskriminaciji i zločinima iz mržnje protiv Židova u EU-u), FRA, 2018.: https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2018-experiences-and-perceptions-of-antisemitism-survey_en.pdf.

(7) Posebno istraživanje Eurobarometra br. 484, Perceptions of antisemitism (Percepcije antisemitizma), 2019.: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2220.

(8) Okvirna odluka Vijeća 2008/913/PUP od 28. studenoga 2008.: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/ALL/?uri=CELEX:32008F0913.

(9) Istraživanja – Eurobarometar (europa.eu).

(10) Europski okvir za djelovanje u području kulturne baštine.

(11) OESS: Organizacija za europsku sigurnost i suradnju.

(12) ODIHR: Ured OESS-a za demokratske institucije i ljudska prava.

(13) UNESCO – Organizacija Ujedinjenih naroda za obrazovanje, znanost i kulturu.

(14) Kovács, A., Fischer, G., Antisemitic Prejudices in Europe: Survey in 16 European Countries (Antisemitske predrasude u Europi: istraživanje u 16 europskih zemalja), Liga za djelovanje i zaštitu, 2021.: Istraživanje o antisemitizmu u Europi – Liga za djelovanje i zaštitu (apleu.org).

(15) „Rješavanje problema antisemitizma u školama: nastavni kurikulumi”, zajednička publikacija Ureda OESS-a za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) i UNESCO-a.

(16) https://www.ehri-project.eu/.