C 77/1

KOMUNIKACIJA KOMISIJE

Smjernice za izradu nacionalnih programa kontrole onečišćenja zraka u skladu s Direktivom (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćujućih tvari

(2019/C 77/01)

Pojmovnik

Pojam ili akronim Značenje ili definicija AAQD Direktiva o kvaliteti zraka BC crni ugljik ZPP Zajednička poljoprivredna politika CLRTAP Konvencija o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka EEA Europska agencija za okoliš EFs emisijski faktori EMEP europski program praćenja i evaluacije E-PRTR Europski registar ispuštanja i prijenosa onečišćujućih tvari EU Europska unija GAINS model interakcija i sinergija onečišćenja zraka stakleničkim plinovima (1) StP staklenički plin IED Direktiva o industrijskim emisijama (Direktiva 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća (2)) IIASA Međunarodni institut za primijenjenu analizu sustava IIR informativno izvješće o inventaru MRR Uredba (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) o mehanizmu za praćenje i izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova i za izvješćivanje o drugim informacijama u vezi s klimatskim promjenama na nacionalnoj razini i razini Unije NAPCP nacionalni program kontrole onečišćenja zraka NECD Direktiva o nacionalnim gornjim granicama emisija (Direktiva (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća (4)) NFR nomenklatura za izvješćivanje NH3 amonijak NMHOS nemetanski hlapivi organski spojevi NO2 dušikov dioksid NOx dušikovi oksidi O3 ozon PaMs politike i mjere PM lebdeće čestice PM2,5 sitne lebdeće čestice PRR Program ruralnog razvoja SEA strateška procjena utjecaja na okoliš SO2 sumporov dioksid UNECE Gospodarska komisija Ujedinjenih naroda za Europu UNFCCC Okvirna konvencija Ujedinjenih naroda o promjeni klime WAM s dodatnim mjerama WM s mjerama

IZJAVA O OGRANIČENJU ODGOVORNOSTI:

Smjernicama se nastoji pomoći nacionalnim tijelima pri izradi nacionalnih programa kontrole onečišćenja zraka. U ovom dokumentu navedena su stajališta Europske komisije i on kao takav nije pravno obvezujući. Obvezujuće tumačenje zakonodavstva EU-a u isključivoj je nadležnosti Suda Europske unije. Stajalištima izraženim u ovim Smjernicama ne može se prejudicirati stajalište koje bi Komisija mogla zauzeti pred Sudom.

1. UVOD

Direktiva (EU) 2016/2284 o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćujućih tvari, poznata i kao nova Direktiva o nacionalnim gornjim granicama emisija (NECD) (dalje u tekstu „Direktiva”) (5), osmišljena je s ciljem dodatnog smanjenja onečišćenja zraka i povezanih rizika za okoliš i ljudsko zdravlje (članak 1.). Direktiva sadržava obveze budućeg smanjenja emisija dušikovih oksida (NOx), sumporova dioksida (SO2), amonijaka (NH3), nemetanskih hlapivih organskih spojeva (NMHOS) i sitnih lebdećih čestica (PM2,5) za svaku državu članicu. Očekuje se da će se ispunjenjem tih obveza doprinijeti Unijinu dugoročnom cilju postizanja razina kvalitete zraka u skladu sa smjernicama Svjetske zdravstvene organizacije za kvalitetu zraka.

Člancima 6. i 10. Direktive zahtijeva se da države članice najkasnije do 1. travnja 2019. donesu prve nacionalne programe kontrole onečišćenja zraka (NAPCP) koje treba ažurirati redovito, a najmanje svake četiri godine („ažuriranje NAPCP-a”). Sadržaj nacionalnog programa kontrole onečišćenja zraka utvrđen je u Direktivi, prvenstveno u članku 6. te u dijelu 1. Priloga III. U skladu s člankom 6. stavkom 10. Direktive, Komisija je odredila format nacionalnih programa kontrole onečišćenja zraka u Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2018/1522 (6). Cilj je ovih smjernica izrađenih u skladu s člankom 6. stavkom 9. Direktive pomoći državama članicama pri izradi prvih nacionalnih programa kontrole onečišćenja zraka, koje treba dostaviti Komisiji do 1. travnja 2019. U četiri poglavlja smjernica obrađeni su format NAPCP-a, praćenje napretka njegove provedbe, savjetovanja o NAPCP-u i njegovo širenje. Dodatak sadržava priručnik za lakše razmatranje i odabir dodatnih politika i mjera za postizanje usklađenosti s obvezama smanjenja emisija. Ove smjernice mogu biti izmijenjene prema potrebi kako bi se olakšalo ažuriranje nacionalnih programa kontrole onečišćenja zraka.

2. ZAJEDNIČKI FORMAT NACIONALNIH PROGRAMA KONTROLE ONEČIŠĆENJA ZRAKA

Oblikovanje poglavlja

Radi lakšeg snalaženja u ovom se poglavlju slijedi numeracija odjeljaka formata nacionalnih programa kontrole onečišćenja zraka utvrđenog u prilogu Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2018/1522. Obvezni minimalni sadržaj svakog odjeljka formata, kao i dodatni neobvezni sadržaj, navedeni su unutar odgovarajućeg odjeljka u ovom poglavlju u sivo osjenčanim okvirima s masno otisnutim naslovima, kako slijedi:

Zahtjevi u skladu s formatom nacionalnih programa kontrole onečišćenja zraka Sadržaj svakog zahtjeva naveden je u odgovarajućem odjeljku. U formatu je minimalni sadržaj naveden u članku 6. i Prilogu III. Direktivi naveden kao obvezni sadržaj , za razliku od informacija koje se navode samo ako je to potrebno ili relevantno . Naveden je i dodatni neobvezni sadržaj . Države članice potiče se da unesu neobvezni sadržaj, no pritom je zadržana fleksibilnost pri kreiranju i dostavljanju podataka koji su najkorisniji i najprikladniji za odgovarajuće politike i prioritete.

2.1. Naslov programa, podaci za kontakt i internetske stranice

Taj je odjeljak formata dostatno jasan i nisu potrebne dodatne smjernice.

2.2. Sažetak

Taj je odjeljak formata dostatno jasan i nisu potrebne dodatne smjernice.

2.3. Nacionalni okvir politika za područje kvalitete zraka i onečišćenja zraka

2.3.1. Prioriteti politike i njihov odnos s prioritetima utvrđenima u drugim relevantnim područjima politike

Vidjeti članak 6. stavke 1. i 2. te stavak 1. točku (a) podtočku i. dijela 1. Priloga III.

Kontekstom politike prvog nacionalnog programa kontrole onečišćenja zraka moraju se jasno utvrditi ciljevi politike i prioriteti programa. U njima bi se trebale odražavati obveze smanjenja emisija za svaku državu članicu utvrđene u Prilogu II. Direktivi.

Pri oblikovanju konteksta politike države članice trebale bi uzeti u obzir izazove u pogledu kvalitete zraka na razini EU-a koji nastaju zbog emisija NOx i lebdećih čestica, kao i posebne sektorske izazove u pogledu kvalitete zraka koji nastaju zbog poljoprivredne proizvodnje u pogledu emisija NH3 i PM2,5.

2.3.1. Prioriteti politike i njihov odnos s prioritetima utvrđenima u drugim relevantnim područjima politike Obvezni sadržaj: Sadržaj ovog odjeljka uključuje: a) Nacionalne ciljeve politike i prioritete za NAPCP. b) Nacionalne obveze smanjenja emisija (po onečišćujućoj tvari iz Direktive, za razdoblje 2020.–2029. te za razdoblje od 2030.) kao postotak smanjenja emisija iz polazne godine 2005., kako je utvrđeno u Direktivi. c) Prioritete povezane s kvalitetom zraka: nacionalne prioritete politike povezane s ciljevima EU-a ili nacionalnim ciljevima kvalitete zraka (uključujući granične vrijednosti i ciljne vrijednosti te obveze u pogledu koncentracije izlaganja (7)). Svrha je utvrditi izazove i osigurati/izvesti informacije povezane s ključnim onečišćujućim tvarima koje se ispuštaju u zrak. Države članice mogu se pri navođenju dugoročnih ciljeva kvalitete zraka pozvati i na granične vrijednosti koje je preporučila Svjetska zdravstvena organizacija. d) Prioritete u pogledu klimatskih promjena i energetske politike: nacionalne energetske i klimatske planove s ciljem smanjenja emisije stakleničkih plinova izvan ETS-a, cilj obnovljivih izvora energije, cilj energetske učinkovitosti, utvrđivanje ciljeva smanjenja za 2020., 2030. i 2050. godinu, ako je primjenjivo, te izazove s kojima se države članice suočavaju pri njihovu postizanju. e) Ako je primjereno, utvrdite dodatne druge relevantne politike i povezane prioritete relevantne za NAPCP, npr. programe ruralnog razvoja u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj.

2.3.2. Nadležnosti dodijeljene nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima

Vidjeti stavak 1. točku (a) podtočku ii. dijela 1. Priloga III.

Države članice određuju relevantne vladine agencije, ministarstva te regionalna i lokalna tijela uključena u izradu i provedbu NAPCP-a i u skladu s tim utvrđuju pripadajuće nadležnosti (stavak 1. točka (a) podtočka ii. dijela 1. Priloga III.).

Pri određivanju nadležnosti trebalo bi razmotriti kako osigurati da će lokalne i sektorske primjedbe biti prikladno protumačene i odražene u oblikovanju i provedbi NAPCP-a. Tijela iz različitih sektora i područja politike moraju biti uključena u izradu i provedbu NACPC-a te bi trebalo navesti njihova imena i uloge. To primjerice obuhvaća interakciju uloga tijela nadležnih za kvalitetu zraka i klimatske promjene u oblikovanju i provedbi politika. Iako se očekuje da će biti potrebno uključiti brojna tijela, u većini slučajeva tijelo nacionalne vlade trebalo bi preuzeti cjelokupnu odgovornost za oblikovanje politike.

Ako je moguće, NAPCP bi trebao obuhvaćati podjelu uloga i nadležnosti kako je prikazano na slici u nastavku.

Slika 1.

Uloge i nadležnosti povezane s izradom nacionalnog programa kontrole onečišćenja zraka i izvješćivanjem

U državama članicama možda će biti relevantne dodatne nadležnosti koje treba navesti u NAPCP-u uz odgovarajuća nadležna nacionalna, regionalna ili lokalna tijela ili nadležne agencije.

Pri određivanju odgovornosti tijela važno je razmotriti razinu na kojoj djeluju. Razina potrebnih ovlasti može varirati ovisno o prirodi odgovornosti: primjerice, nacionalna tijela obično se smatraju prikladnijima za pripremu NAPCP-a, dok su lokalna tijela obično više uključena u provedbu mjera i izvršenje (posebice sa stanovišta kvalitete zraka). K tome, države članice trebale bi odrediti koje je tijelo nadležno za nadziranje i koordiniranje svih uloga i odgovornosti; obično je to, ako nema uvjerljivih razloga za drugi odabir, nacionalno nadležno tijelo odnosno vlada države članice.

2.3.2. Nadležnosti dodijeljene nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima Obvezni sadržaj: — Opis tipa i prema potrebi ime relevantnog tijela, razina na kojoj djeluje (nacionalna, regionalna, lokalna) i određene nadležnosti u području kvalitete zraka i onečišćenja zraka. Neobvezni sadržaj: — Navođenje sektora izvora onečišćenja za koje su nadležna navedena tijela. U izradu NAPCP-a i izvješćivanje moraju biti uključena tijela iz različitih područja politika, a ovdje bi trebalo navesti informacije o njihovim imenima i ulogama. To primjerice obuhvaća interakciju uloga tijela nadležnih za kvalitetu zraka i klimatske promjene u oblikovanju i provedbi politika.

2.4. Napredak ostvaren trenutačnim politikama i mjerama u smanjenju emisija i poboljšanju kvalitete zraka te stupanj usklađenosti s nacionalnim obvezama i obvezama Unije u usporedbi s 2005.

Vidjeti članak 6. stavak 1., članak 6. stavak 2. točku (a), stavak 1. točku (a) podtočku iii. dijela 1. te dio 2. Priloga III.

2.4.1. Napredak ostvaren trenutačnim politikama i mjerama u smanjenju emisija te stupanj usklađenosti s nacionalnim obvezama i obvezama Unije u pogledu smanjenja emisija

Postignuti učinak postojećih mjera osmišljenih za olakšavanje ispunjenja obveza smanjenja emisija iz Direktive trebao bi biti izražen kao smanjenje emisija ostvareno kroz određeno razdoblje do danas.

Kako je zatraženo u Direktivi, trebali bi biti dostupni kvalitetni inventari emisija na nacionalnoj razini uz prostorno raščlanjene podatke iz inventara emisija, na kojima bi se mogao temeljiti ovaj odjeljak.

U ovom odjeljku treba prijaviti mjere za smanjenje emisija NH3, PM2,5 i crnog ugljika u poljoprivrednom sektoru navedene u dijelu 2. Priloga III. Direktivi, kao i mjere koje imaju jednakovrijedni učinak (zadnja rečenica članka 6. stavka 2.) koje su države članice već uspostavile. U tom cilju države članice mogu uvrstiti tablicu jednaku onoj iz odjeljka 2.6.4. formata u kojoj se prijavljuju dodatne mjere iz dijela 2. Priloga III. Direktivi.

2.4.2. Napredak ostvaren trenutačnim politikama i mjerama u poboljšanju kvalitete zraka te stupanj usklađenosti s nacionalnim obvezama i obvezama Unije u pogledu kvalitete zraka

Brojni čimbenici utječu na odnos između emisija i koncentracija onečišćujućih tvari u zraku, uključujući meteorologiju, topografiju i atmosfersku kemiju. Taj se odnos može bolje razumjeti uz pomoć modeliranja.

Trebalo bi navesti povijesna kretanja koncentracija odabranih onečišćujućih tvari u zraku na različitim lokacijama i vrstama lokacija. Trebali bi biti dostupni podaci iz nacionalnih mreža za praćenje okolnog zraka.

Iz ex post revizije napretka ostvarenog donesenim politikama i mjerama moći će se vidjeti jesu li one bile učinkovite kao što je izvorno procijenjeno i dobiti informacije o „stečenom znanju” u pogledu utvrđenih prepreka i rješenja. Te bi se retrogradne procjene trebale provesti nakon provedbe politike ili mjere i temeljiti na podacima prikupljenima tijekom provedbe dotične politike ili mjere.

Prednosti i nedostaci prethodnih politika i mjera utvrđeni u ex post analizi bit će vrijedne informacije za oblikovanje budućih politika i mjera. Međutim, može biti teško točno utvrditi razmjere u kojima su podrobnosti (npr. brzina uvođenja, razina ambicioznosti, sukob s novim prioritetima, širenje informacija itd.) utjecale na razinu uspješnosti politika, kao i raščlaniti utjecaje brojnih politika na pojedinačni sektor i/ili onečišćujuću tvar.

Metode za provođenje ex post analize analizirane su u različitim studijama, a za svaku politiku ili mjeru obično je potreban prilično prilagođen pristup. Oblikovanje i ugrađivanje primjerenih pokazatelja za praćenje napretka i utjecaja pojedinačnih mjera i politika prije njihove provedbe može pomoći u budućim ex post evaluacijama.

Za dodatne smjernice o tome kako ocjenjivati utjecaje prethodnih, aktualnih i planiranih mjera na kvalitetu zraka i izvješćivati o njima, zajedno s primjerima karata i histograma, vidjeti odjeljak 6.1.

2.4.3. Trenutačni prekogranični učinak nacionalnih izvora emisija

Cjelokupni utjecaj nacionalnih emisija iz jedne države članice na koncentracije u drugoj državi članici uzet je u obzir pri oblikovanju nacionalnih obveza smanjenja emisija u Prilogu II. Direktivi. Stoga su poduzete mjere kako bi se osiguralo da obveze smanjenja doprinose smanjenju prekograničnog onečišćenja (vidjeti primjerice 12. izvješće TSAP (8) za očekivani utjecaj Direktive na udio koncentracija PM2,5 proizašlih iz prekograničnih emisija).

O utjecajima se može izvješćivati kvantitativno ili kvalitativno.

Ako se provodi kvalitativna ocjena, u njoj treba navesti obuhvaćene onečišćujuće tvari, vremenski okvir za djelovanje i procjenu ostvarenog napretka, a te se informacije mogu izvesti iz svakog zajedničkog plana za kvalitetu zraka kako je utvrđeno u članku 25. Direktive o kvaliteti zraka.

Ako se provodi kvalitativna ocjena, države članice pozivaju se da navedu upotrijebljene podatke i metodologiju.

2.4. Napredak u smanjenju emisija i poboljšanju kvalitete zraka postignut postojećim politikama i mjerama te stupanj usklađenosti s nacionalnim obvezama i obvezama Unije Obvezni sadržaj: Sadržaj ovog odjeljka obuhvaća potpuna upućivanja na javno dostupne skupove podataka zajedno s opisom dosad ostvarenog napretka kako slijedi: a) Napredak ostvaren trenutačnim politikama i mjerama u smanjenju emisija te stupanj usklađenosti sa zakonodavstvom o smanjenju emisija. b) Napredak ostvaren postojećim politikama i mjerama u poboljšanju kvalitete zraka te stupanj usklađenosti s nacionalnim obvezama i obvezama Unije u smislu broja zona kvalitete zraka (9) u kojima je postignuta usklađenost u odnosu na ukupan broj zona, među ostalim i upućivanjem na postojeće podatke. c) Ako je primjenjivo, opišite trenutačni prekogranični učinak nacionalnih izvora emisija. O napretku se može izvješćivati kvantitativno ili kvalitativno. Neobvezni sadržaj: Pri izvješćivanju o trenutačnom napretku poboljšanja kvalitete zraka korisno je priložiti karte ili histograme trenutačnih koncentracija onečišćujućih tvari iz Direktive o kvaliteti zraka u okolnom zraku na kojima je prikazan, primjerice, broj zona u kojima nije postignuta usklađenost (od ukupnog broja zona) u polaznoj godini i trenutačno. Ako su utvrđeni problemi u jednoj ili više zona kvalitete zraka, može se opisati kako je ostvaren napredak u smanjenju najviših koncentracija.

2.5. Predviđen daljnji razvoj uz pretpostavku da ne bude izmjena već donesenih politika i mjera

Vidjeti članak 6. stavak 1 i stavak 1. točku (a) podtočku iv. dijela 1. Priloga III.

2.5.1. Predviđene emisije i smanjenja emisija (predviđanje s mjerama)

Za procjenu smanjenja emisija u zrak povezanog s politikama i mjerama trebalo bi upotrijebiti inventare emisija i projekcije emisija te navesti pojedinosti o smanjenju emisija u procjenama predviđanja s mjerama. Tako se stječe uvid u razmjere u kojima država članica predviđa usklađenost s obvezama smanjenja emisija na temelju dosad donesenih politika i mjera, odnosno postoji li još neusklađenost zbog koje je potrebno uvesti dodatne politike i mjere.

U skladu sa smjernicama UNECE-a za izvješćivanje prema Konvenciji o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka (2015.) (10) i 8. poglavljem smjernica EMEP-a/EEA-e iz 2016., predviđanje s mjerama podrazumijeva događaje ili uvjete koji će se najvjerojatnije ostvariti s „trenutačno provedenim i donesenim politikama i mjerama”. Ono ne uključuje politike i mjere (ili pakete politika i mjera) koje se ocjenjuju radi provedbe u budućnosti. Predviđanje s mjerama trebalo bi obuhvaćati i nedavno doneseno zakonodavstvo EU-a (za kontrolu onečišćenja zraka na izvoru), čak i ako ono još nije provedeno (11).

Definicija provedenih i donesenih politika i mjera

Provedene politike i mjere (stavak 11. UNFCCC-a, 2016., kako je citiran u 8. poglavlju smjernica EMEP-a/EEA-e iz 2016.):

a) nacionalno zakonodavstvo je na snazi;

b) ILI je sklopljen najmanje jedan dobrovoljni sporazum;

c) ILI su dodijeljena financijska sredstva;

d) ILI su mobilizirani ljudski resursi.

Donesene politike i mjere: donesena je službena vladina odluka i postoji jasna namjera da se pokrene provedba (stavak 11. UNFCCC-a, 2016., kako je citiran u 8. poglavlju smjernica EMEP-a/EEA-e iz 2016.).

Predviđanje s mjerama odnosno osnovni scenarij ovisi o pretpostavkama povezanima s ključnim pokretačima emisija u razdoblju procjene. Pokretači uključuju druge politike ili mjere koje su provedene ili donesene, kao i nepolitičke pokretače kao što su gospodarski uvjeti, predviđena potrošnja goriva i cijene energije te tehnološki razvoj. Pokretači i pretpostavke trebali bi biti usklađeni s onima upotrijebljenima za određivanje projekcija stakleničkih plinova u kontekstu klimatskih i energetskih planova. Pri ocjenjivanju „osnovnih” emisija trebalo bi ocijeniti barem sve izvore kod kojih se očekuju promjene između predviđanja s mjerama i predviđanja s dodatnim mjerama.

Potrebni podaci za predviđanje razvoja emisija: pri ocjenjivanju budućeg razvoja emisija trebalo bi razmotriti sljedeća mjerila: predviđena kretanja emisija na temelju donesenih politika i mjera, uštede emisija prema različitim predviđanjima te sve definirane ciljeve.

Za to će biti potreban niz skupova podataka, a po mogućnosti i alati za modeliranje, no i pretpostavke za specifične skupove podataka o aktivnostima temeljene na stručnoj prosudbi (kao što se već upotrebljava u nekim sektorima za izračun klimatskih predviđanja ako podaci nisu dostupni), prikladni emisijski faktori (temeljeni na reprezentativnim uzorcima i mjerenjima), informacije o udjelu aktivnosti kontroliranih određenom politikom ili mjerom (i povezani troškovi). Nadalje, predviđanja će trebati dovoljno detaljno razraditi kako bi se mogao kvantificirati utjecaj određenih političkih intervencija.

Već su izrađene opširne smjernice i literatura o tim temama u okviru tehničkog područja emisija stakleničkih plinova (12), pa je logično ne samo iskoristiti te podatke nego i osigurati dosljednost između tehničkih područja.

Za dodatne smjernice o tome kako ocjenjivati utjecaje prethodnih, aktualnih i planiranih mjera na kvalitetu zraka i izvješćivati o njima, zajedno s primjerima karata i histograma, vidjeti odjeljak 6.1.

2.5.2. Predviđeno poboljšanje kvalitete zraka (s mjerama) i stupanj usklađenosti

Pri razmatranju i odabiru politika i mjera koje će najviše poboljšati kvalitetu zraka važno je razmotriti i povezati predviđanja za onečišćujuće tvari iz Direktive s predviđenim kretanjima koncentracija ključnih onečišćujućih tvari iz Direktive o kvaliteti zraka.

Predviđene koncentracije mogu se izvesti iz predviđenih emisija pomoću modeliranja raspršenja u atmosferi, iako su za to potrebna podrobna razmatranja, a obično je uključeno i modeliranje izvora emisija koji nisu uređeni Direktivom (npr. međunarodni promet ili emisije iz trećih zemalja).

Država članica možda nema sposobnost modeliranja za procjenu utjecaja politika i mjera na nacionalnoj razini na kvalitetu zraka ili je možda ima samo za određene onečišćujuće tvari (npr. PM2,5, ozon).

Ako se modeliranje utjecaja na kvalitetu zraka u predviđanju s mjerama ne može provesti, prvi nacionalni program kontrole onečišćenja zraka trebao bi obuhvaćati sljedeće informacije:

— za zone u kojima nije postignuta usklađenost s graničnim vrijednostima kvalitete zraka u vrijeme izrade NAPCP-a države članice trebale bi na temelju pouzdanih informacija procijeniti godinu kada će u tim zonama biti postignuta usklađenost pomoću već donesenih politika i mjera te procijeniti maksimalne koncentracije predmetnih onečišćujućih tvari u tim zonama. Te bi informacije trebale biti dostupne u planovima kvalitete zraka izrađenima za te zone na temelju Direktive o kvaliteti zraka u svim državama članicama. Ako je to slučaj, može se navesti poveznica na javno dostupne informacije na internetu.

— Dokazi iz postojećih studija da bi u zonama usklađenima s Direktivom o kvaliteti zraka u vrijeme izrade NAPCP-a moglo u budućnosti doći do neusklađenosti s graničnim vrijednostima (npr. očekuje se da će se na temelju postojećih politika i mjera koncentracije onečišćujućih tvari u tim zonama narednih godina povećati).

Države članice trebale bi upotrijebiti te informacije za procjenu u koliko zona neće biti postignuta usklađenost s graničnim vrijednostima iz Direktive o kvaliteti zraka 2020., 2025. i 2030. na temelju već donesenih politika i mjera.

Za dodatne smjernice o tome kako ocjenjivati i prezentirati utjecaje prethodnih, aktualnih i planiranih mjera na kvalitetu zraka, zajedno s primjerima karata i histograma, vidjeti Dodatak 1.

Države članice koje su predvidjele usklađenost s nekim ili sa svim obvezama smanjenja emisija na temelju predviđanja s mjerama mogu uključiti dodatne politike i mjere u svoje NAPCP-e kako bi doprinijele drugim ciljevima iz članka 1. stavka 2. iako nisu propisani Direktivom.

Na primjer, ako se očekuje da će obveza smanjenja emisije PM2,5 iz Direktive biti postignuta u okviru predviđanja s mjerama, ali neke zone kvalitete zraka neće biti usklađene s graničnim vrijednostima za PM2,5 ili PM10 iz Direktive o kvaliteti zraka, države članice mogu upotrebljavati NAPCP kao alat za uvođenje dodatnih politika i mjera koje će doprinijeti ispunjenju njihovih obveza iz Direktive o kvaliteti zraka.

Čak i ako država članica ispunjava sve pravne obveze EU-a, ona ipak može pomoću NAPCP-a uvesti dodatne mjere za postizanje dugoročnog cilja Sedmog programa djelovanja za okoliš, odnosno uklanjanja znatnih rizika za zdravlje ljudi i okoliš, te za postizanje preporučenih vrijednosti Svjetske zdravstvene organizacije za onečišćenje zraka.

2.5. Predviđen daljnji razvoj uz pretpostavku da ne bude izmjena već donesenih politika i mjera Obvezni sadržaj: Predviđene emisije i smanjenja emisija (predviđanje s mjerama) Kako bi se prikazalo predviđeno ostvarenje obveza smanjenja emisija u okviru predviđanja s mjerama, sadržaj ovog odjeljka obuhvaća sljedeće informacije na razini NAPCP-a: a) nacionalne obveze smanjenja emisija (kako su navedene u Direktivi) b) emisije (kt) za polaznu godinu 2005., za zadnju godinu inventara upotrijebljenu za izradu predviđanja te predviđene emisije za 2020., 2025. i 2030. c) predviđeni napredak (smanjenje emisija kao postotak emisija iz polazne godine 2005.) za 2020., 2025. i 2030. uz usporedbu s obvezama smanjenja emisija. Predviđeno poboljšanje kvalitete zraka (predviđanje s mjerama) Kako bi se prikazalo predviđeno poboljšanje kvalitete zraka u okviru predviđanja s mjerama, sadržaj ovog odjeljka obuhvaća: — predviđena kvalitativna poboljšanja kvalitete zraka (s mjerama) i stupanj usklađenosti do 2020., 2025. i 2030. Neobvezni sadržaj: Neizvjesnosti povezane s predviđenim emisijama u zrak (s mjerama): — Navedite neizvjesnosti povezane s predviđanjima (s mjerama) za ostvarenje obveza smanjenja emisija za 2020., 2025. i nakon 2030. Predviđeno poboljšanje kvalitete zraka (s mjerama): — Predviđeni broj zona u kojima je/nije postignuta usklađenost za 2020., 2025. i 2030.

2.6. Razmatrane opcije politike za ispunjenje obveza smanjenja emisija za 2020. i 2030. te prijelaznih razina emisija za 2025.

Vidjeti članak 6. stavke 1. i 2., točke (b), (c) i (d) dijela 1. i dio 2. Priloga III.

Ovaj odjeljak obuhvaća razmatranje opcija politike i odabir dodatnih (planiranih) politika i mjera kako bi se ostvarile obveze smanjenja emisija za 2020. i 2030. te prijelazne razine emisija za 2025. te kako bi se doprinijelo daljnjem poboljšanju kvalitete zraka. Napominjemo da se pojam „opcije politike” upotrebljava u ovom dokumentu i Provedbenoj odluci Komisije o utvrđivanju formata NAPCP-a jer je termin upotrijebljen u stavku 1. točki (b) dijela 1. Priloga III. Direktivi. Međutim, taj se pojam u ovim smjernicama može zamijeniti pojmom „politike i mjere”.

Razmatranje dodatnih opcija politike (politika i mjera) najrelevantnije je za države članice koje su na temelju predviđanja s mjerama predvidjele neusklađenost ili rizik od neusklađenosti s jednom ili više obveza smanjenja emisija.

Države članice koje su predvidjele usklađenost sa svim obvezama smanjenja emisija na temelju predviđanja s mjerama mogu uključiti dodatne politike i mjere u svoje NAPCP-e kako bi doprinijele postizanju drugih ciljeva navedenih u članku 1. stavku 2. Direktive. To su:

— ciljevi kvalitete zraka (uključujući dugoročne ciljeve) utvrđeni u politikama i smjernicama na nacionalnoj razini, razini EU-a i međunarodnoj razini;

— ciljevi Unije u području bioraznolikosti i ekosustava u skladu sa Sedmim programom djelovanja za okoliš; i

— pojačane sinergije između politika Unije za kvalitetu zraka i drugih politika Unije, osobito onih povezanih s klimom i energijom.

Ako država članica ispunjava sve pravne obveze EU-a, ona ipak može pomoću NAPCP-a uvesti dodatne mjere za postizanje dugoročnog cilja Sedmog programa djelovanja za okoliš, odnosno uklanjanja znatnih rizika za zdravlje ljudi i okoliš, te za postizanje preporučenih vrijednosti Svjetske zdravstvene organizacije za onečišćenje zraka.

Ključni zahtjevi koje treba uzeti u obzir pri razmatranju i odabiru dodatnih politika i mjera, kako su navedeni u Direktivi, uključuju:

a) razmatrane opcije politike za ispunjenje obveza smanjenja emisija te prijelaznih razina emisija (stavak 1. točka (b) dijela 1. Priloga III.);

b) davanje prednosti mjerama za smanjenje emisija crnog ugljika pri poduzimanju mjera za smanjenje emisija PM2,5 (članak 6. stavak 2. točka (c));

c) upotreba dodatnih mjera za poljoprivredu (dio 2. Priloga III.);

d) savjetovanje s javnošću i nadležnim tijelima (članak 6. stavak 5.);

e) prema potrebi prekogranična savjetovanja o dodatnim politikama i mjerama (članak 6. stavak 6.);

f) predviđeni zasebni ili kombinirani utjecaji politika i mjera na smanjenje emisija, prema potrebi na kvalitetu zraka na vlastitim državnim područjima i u susjednim državama članicama i na okoliš te s tim povezane neizvjesnosti (članak 6. stavak 2. točka (a), stavak 1. točka (b) dijela 1. Priloga III.);

g) prosljeđivanje prvog nacionalnog programa kontrole onečišćenja zraka (članak 14. stavak 1.).

Web-alat „Politike i mjere”:

Informacije iz odjeljka 2.6. formata prijavljuju se pomoću web-alata „Politike i mjere” dostupnog na internetskim stranicama Europske agencije za okoliš.

Europska agencija za okoliš osigurat će zasebni priručnik za upotrebu tog alata.

2.6.1. Razmatrane opcije politike za ispunjenje obveza smanjenja emisija

Postupak evaluacije i odabira dodatnih politika i mjera za uvrštavanje u NAPCP opisan je u nastavku.

1. korak: određivanje prioriteta onečišćujućih tvari i glavnih izvora emisija

Dodatne politike i mjere potrebne su za one onečišćujuće tvari za koje su države članice predvidjele neusklađenost ili rizik od neusklađenosti s obvezama smanjenja emisija. K tome, države članice mogu po vlastitom nahođenju u NAPCP uvrstiti dodatne mjere povezane s drugim onečišćujućim tvarima za postizanje usklađenosti s drugim obvezama na razini EU-a ili ostvarivanje ciljeva Sedmog programa djelovanja za okoliš.

Za svaku onečišćujuću tvar uvrštenu u NAPCP treba odrediti ključne izvore koji doprinose emisijama odabrane onečišćujuće tvari. K tome, može se odrediti prioritet djelovanja po sektorima na temelju dodatnih kriterija kao što su:

— sektori za koje je poznato da doprinose prekoračenju graničnih vrijednosti kvalitete zraka: — za točkaste izvore emisija trebalo bi u obzir uzeti njihov zemljopisni položaj i nalaze li se u zonama u kojima nije postignuta usklađenost s Direktivom o kvaliteti zraka. Iz prostorno raščlanjenih nacionalnih inventara emisija i inventara velikih točkastih izvora (E-PRTR) mogli bi se izvesti podaci za tu analizu; — za raspršene izvore emisija kao što je cestovni promet trebalo bi uzeti u obzir doprinos emisija iz sektora u zonama koje nisu usklađene s graničnim vrijednostima iz Direktive o kvaliteti zraka pomoću podataka o raspodjeli izvora onečišćenja za te zone.

— sektori koji doprinose emisijama više onečišćujućih tvari s popisa za koje se predviđa neusklađenost s obvezama smanjenja emisija.

2. korak: određivanje raspoloživih dodatnih politika i mjera

U predviđanju s dodatnim mjerama trebalo bi prvo za svaki sektor razmotriti planirane politike i mjere za poboljšanje kvalitete zraka te planove i mjere u okviru obveza povezanih s klimom ili energijom ili drugim povezanim politikama (npr. promet, poljoprivreda, industrijske emisije). K tome, države članice trebale bi razmotriti mogući utjecaj svih drugih politika i mjera izvan politike okoliša na NAPCP, primjerice utjecaj na izvedivost uvođenja dodatnih mjera. Primjeri uključuju politike i mjere te planove i programe usmjerene na poboljšanje međunarodne konkurentnosti industrije, sigurnost opskrbe energijom ili hranom, razvoj infrastrukture itd.

Ako određene politike i mjere nisu dostatne za postizanje definiranih obveza smanjenja emisija, države članice trebale bi odrediti dodatne politike i mjere. Primjeri mogućih politika i mjera navedeni su u odjeljku 6.2. Učinak tih mjera u smislu postignutog smanjenja emisija i najprikladnija administrativna razina za njihovu provedbu (nacionalna, regionalna ili lokalna) ovise o specifičnim okolnostima u državi članici, uključujući njezin politički i upravni okvir te razmjere u kojima su te mjere već donesene i provedene.

Pri određivanju politika i mjera države članice trebale bi razmotriti stečeno znanje iz provedbe mjera na temelju Direktive 2001/81/EZ (13). K tome, u slučaju neusklađenosti s jednom ili više graničnih vrijednosti iz 2010. države članice trebale bi u obzir uzeti razloge za to te utvrditi i ukloniti nedostatke u dosad donesenim politikama i mjerama.

Analiza koju je provela IIASA u kontekstu izvješća „Izgledi za čisti zrak” (14) i analiza osjetljivosti sažeta u dokumentu „Metodološka i tehnička podloga prijedloga Predsjedništva za reviziju Priloga II.” (15) o nacionalnim obvezama smanjenja emisija mogu biti korisna polazišta za određivanje dodatnih mjera. Nadalje, države članice mogle bi razmotriti primjenu tehnike modeliranja na temelju optimiranja koja je korištena u IIASA-inoj analizi. Međutim, treba imati na umu da će države članice ipak imati puno više mjera za razmatranje jer su modelom GAINS (16) korištenim za izvješće „Izgledi za čisti zrak” obuhvaćene samo raspoložive tehničke mjere, ali ne i strukturne promjene.

3. korak: ocjenjivanje određenih dodatnih politika i mjera i mehanizama realizacije

Pri ocjenjivanju utjecaja pojedinačnih politika i mjera na smanjenje emisija i njihovih troškova važno je razmotriti posredne koristi za druge onečišćujuće tvari i sektore. Neke mjere navedene u odjeljku 6.2. imale bi utjecaj na više onečišćujućih tvari.

Državama članicama na raspolaganju je niz alata i metoda kao pomoć u odlučivanju o odabiru dodatnih politika i mjera.

Paket instrumenata Europske komisije za bolju regulativu, iako nije izravno namijenjen državama članicama, korisna je opća polazna točka i sadržava primjere analitičkih metoda za procjenu utjecaja, savjetovanja s dionicima i analitičkih metoda za usporedbu opcija ili ocjenu učinka (17), a od koristi mogu biti i metode za procjenu troškova i koristi. Primjeri analitičkih metoda za određivanje dodatnih politika i mjera potrebnih za ispunjavanje obveza smanjenja emisija opisani su u odjeljku 6.3.

Pri procjenjivanju politika i mjera države članice trebale bi razmotriti kako se svaka politika ili mjera može provesti, kojim mehanizmima realizacije i postoje li ograničenja koja ugrožavaju njezinu izvedivost. Ta razmatranja uključuju sljedeće:

— Otežava li neki postojeći zakonski propis provedbu politike ili mjere na bilo koji način?

— Na kojoj razini bi trebalo provesti mjeru – nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj? Ovdje bi trebalo razmotriti i treba li koju potencijalno troškovno učinkovitu mjeru uputiti na razmatranje na razini EU-a.

— Koji bi instrument bio najprikladniji za provedbu politike ili mjere (regulatorni, neregulatorni, gospodarski instrument, dijeljenje informacija)?

— Tko će biti nadležan za provedbu politike ili mjere?

— Kako se planiraju postići smanjenja emisija povezana s politikom ili mjerom?

— Kako će se politika ili mjera financirati?

— Kako će se pratiti napredak provedbe politike ili mjere? Koji će se pokazatelji upotrebljavati i koje bi međuciljeve trebalo postaviti?

4. korak: određivanje prioriteta politika i mjera

U skladu sa zahtjevima iz Direktive, neovisno o izboru metode procjene, pri odabiru politika i mjera koje će biti uvrštene u NAPCP države članice:

— uzimaju u obzir, pri određivanju prioriteta politika i mjera, hoće li one pozitivno utjecati na kvalitetu zraka i doprinijeti postizanju usklađenosti s ciljevima kvalitete zraka na njihovim državnim područjima i u susjednim državama članicama (članak 6. stavak 2. točke (a) i (b)). Pritom bi države članice trebale uzeti u obzir najbolje prakse za traženje rješenja za najštetnije onečišćujuće tvari u odnosu na osjetljive skupine stanovništva (uvodna izjava 20.);

— kad razmatraju mjere za ublažavanje emisija PM2,5 dati prioritet politikama i mjerama kojima se smanjuju emisije crnog ugljika (članak 6. stavak 2. točka (c)). Glavni sektori koji doprinose emisijama PM2,5 (npr. izgaranje krutih goriva u domaćinstvima, cestovni promet i necestovni pokretni strojevi) najviše doprinose i emisijama crnog ugljika.

Pri odabiru mjera države članice trebale bi razmotriti mogućnosti za preusmjeravanje ulaganja u čiste i učinkovite tehnologije (uvodna izjava 24.). Ako su drugi elementi jednaki, bilo bi normalno dati prioritet politikama i mjerama koje doprinose ispunjenju obveza smanjenja emisija za više onečišćujućih tvari. Mogu biti potrebne i mjere koje ne utječu izravno na emisije, ali omogućuju uspješnu provedbu drugih mjera (npr. izmjene pravnog okvira).

Uz rezultate postupka procjene (3. korak) na konačnu odluku o tome koje politike i mjere treba donijeti utjecat će i društveni i politički čimbenici koji možda nisu u potpunosti obuhvaćeni metodama opisanima u ovim smjernicama. Ipak, države članice mogle bi oblikovati metodologije procjene tako da ti čimbenici budu uzeti u obzir, primjerice njihovim uključivanjem u funkciji dodatnih kriterija za procjenu. Ako je mogući problem društvena ili politička prihvatljivost, države članice trebale bi utvrditi mogućnosti za učinkovitiju komunikaciju i suradnju s relevantnim dionicima te za ublažavanje posljedica za najugroženije skupine. Imajući na umu brojna razmatranja koja treba uzeti u obzir, za određivanje prioriteta mjera koje će se donijeti u okviru NAPCP-a mogle bi se upotrebljavati višekriterijska analiza i SWOT analiza (18). Primjeri analitičkih metoda za određivanje prioriteta navedeni su u odjeljku 6.4.

Odjeljak 2.6.1. formata obuhvaća i razmatrane politike i mjere koje su odabrane i razmatrane politike i mjere koje nisu odabrane, jer temeljni razlozi za odbacivanje politike ili mjere mogu biti važni za daljnju analizu te jer politika ili mjera može postati primjerena u kasnijoj fazi. Kako se u odjeljku 2.6.1. zahtijeva kvantifikacija očekivanog smanjenja emisija primjenom razmatranih politika i mjera, obvezno je izvijestiti samo o razmatranim politikama i mjerama koje su odbačene u fazi kvantifikacije. Međutim, države članice mogu uvrstiti i razmatrane politike i mjere za koje nije provedena kvantifikacija.

Kako bi se olakšala kvantifikacija očekivanih smanjenja emisija na temelju politika i mjera, one se mogu procijeniti i kao paket politika i mjera.

Za savjetovanja s javnošću i dotičnim nadležnim tijelima tijekom postupka procjene mogućih mjera vidjeti poglavlje 4.

2.6.2. Utjecaji na kvalitetu zraka i okoliš

Odjeljak 2.6.2. formata omogućuje državama članicama da navedu dostupne informacije o utjecajima dodatnih politika i mjera na kvalitetu zraka i okoliš. U odjeljku 2.5.2 ovih smjernica, kao i u odjeljku 6.1., nalazi se više informacija o procjeni utjecaja na kvalitetu zraka.

2.6.3. Procjena troškova i koristi

Države članice potiču se da dobrovoljno izvijeste o predviđenim procjenama troškova i koristi. To izvješćivanje trebalo bi biti u skladu s izvješćivanjem u okviru Uredbe o mehanizmu za praćenje i izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova kako bi se podržalo ublažavanje klimatskih promjena, kako slijedi:

— troškovi u EUR po toni onečišćujuće tvari čija se koncentracija smanjuje;

— apsolutni troškovi i koristi po godini u EUR;

— kvalitativni opis procjene troškova i koristi te njihov omjer;

— godina na temelju koje je određena cijena;

— godina za koju su procjene izračunane.

Vidjeti i odjeljak 6.3.

2.6. Razmatrane opcije politike (politike i mjere) za ispunjenje obveza smanjenja emisija za 2020. i 2030. te prijelaznih razina emisija za 2025. Države članice trebale bi provesti sveobuhvatnu analizu svih dodatnih politika i mjera razmatranih tijekom izrade prvog nacionalnog programa kontrole onečišćenja zraka. U toj analizi treba: razmotriti razdoblja od 2020. do 2029. te od 2030. nadalje kao i utvrđene prijelazne razine emisija za 2025. Tom će se analizom dobiti dokazi koji će državama članicama omogućiti da ocijene najprikladnije politike i mjere koje će uvrstiti u prvi nacionalni program kontrole onečišćenja zraka. Pojedinosti o razmatranim politikama i mjerama za ispunjenje obveza smanjenja emisija te utjecaji na kvalitetu zraka i okoliš Obvezni sadržaj: Svrha je ovog odjeljka maksimalno iskoristiti sinergije s izvješćivanjem u okviru Uredbe o mehanizmu za praćenje i izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova. Odjeljak obuhvaća sljedeće informacije (u idealnim uvjetima informacije o utjecajima trebale bi biti raščlanjene na razini politike ili mjere ili paketa politika i mjera): a) pojedinosti o dodatnoj politici ili mjeri (uključujući naziv i kratak opis) b) obuhvaćene onečišćujuće tvari iz Direktive za 2020., 2025. i 2030. c) ciljeve pojedinačnih politika i mjera ili paketa politika i mjera d) vrstu politika i mjera e) primarne i dodatne obuhvaćene sektore f) razdoblje provedbe (obvezno samo za mjere odabrane za provedbu) g) tijelo nadležno za provedbu (obvezno samo za mjere odabrane za provedbu) h) pojedinosti o metodologiji/modelu upotrijebljenima za izradu procjena i) kvantificirana očekivana smanjenja emisija za pojedinačne politike i mjere/pakete politika i mjera j) opis neizvjesnosti, ako je dostupan k) utjecaje različitih paketa politika i mjera razmatranih za uvrštenje u NAPCP na kvalitetu zraka i okoliš, ako je dostupan. Neobvezni sadržaj: Procjena troškova i koristi

2.6.4. Dodatne pojedinosti opcija politika koje se odnose na poljoprivredu

Odjeljak 2.6.4. formata namijenjen je posebno mjerama navedenima u dijelu 2. Priloga III. koje čine „dodatne mjere”. Ako je relevantno, treba navesti moguće modifikacije tih mjera. Mjere iz dijela 2. Priloga III. koje su već donesene ili provedene trebale bi biti uvrštene u odjeljak 2.4.

2.6.4. Dodatne pojedinosti opcija politika koje se odnose samo na poljoprivredu Obvezni sadržaj: — Navedite dodatne informacije o obveznim mjerama navedenima u dijelu 2. Priloga III. Direktivi. Neobvezni sadržaj: — Navedite dodatne informacije o neobvezujućim mjerama iz dijela 2. Priloga III. Direktivi ili mjerama koje imaju jednakovrijedni učinak u skladu sa zadnjom rečenicom članka 6. stavka 2. Direktive.

2.7. Politike koje su odabrane za donošenje po sektoru, uključujući raspored za njihovo donošenje, provedbu i preispitivanje te odgovorna nadležna tijela

2.7.1. Pojedinačne politike i mjere ili paketi pojedinačnih politika i mjera koje su odabrane za donošenje te odgovorna nadležna tijela

Na temelju rezultata analize učinkovitosti mjera za ispunjavanje obveza smanjenja emisija, troškova i izvedivosti provedbe, određivanja prioriteta i odgovora primljenih tijekom savjetovanja, države članice trebale bi odabrati politike i mjere koje najviše obećavaju za uključenje u NAPCP i dati informacije navedene u okviru u nastavku.

Povratne informacije primljene tijekom savjetovanja relevantne za odabir ili osmišljavanje politika i mjera mogu biti navedene u NAPCP-u. Države članice potiče se i da utvrde međuciljeve i pokazatelje za praćenje provedbe odabranih politika i mjera u cilju razmjene najbolje prakse.

2.7.1. Politike i mjere koje su odabrane za donošenje te odgovorna nadležna tijela Obvezni sadržaj: Na temelju ishoda prethodno provedene analize države članice trebaju prijaviti informacije o dodatnim politikama i mjerama odabranima za uključivanje u NAPCP kako slijedi: Na razini pojedinačnih politika i mjera ili paketa politika i mjera: a) naziv i kratak opis politike ili mjere/paketa politika i mjera b) planiranu godinu donošenja i raspored za provedbe (godina/godine) c) planirani raspored preispitivanja (godina) d) nadležna tijela odgovorna za provedbu i reguliranje politike ili mjere Neobvezni sadržaj: a) Relevantne primjedbe na temelju savjetovanja povezanih s pojedinačnim politikama i mjerama ili paketima politika i mjera b) Informacije o međuciljevima i pokazateljima odabranima za praćenje napretka provedbe odabranih politika i mjera – vidjeti poglavlje 3. za više pojedinosti o tom sadržaju i kako ga razraditi.

2.7.2. Razlozi za odabir politika i mjera i procjena u vezi s tim kako se odabranim politikama i mjerama osigurava dosljednost s planovima i programima uspostavljenima u drugim relevantnim područjima politike

Kad dodatne politike i mjere budu odabrane za uključivanje u prvi NAPCP, tijela država članica trebala bi provesti sveobuhvatnu procjenu dosljednosti kako bi osigurala da je NAPCP dosljedan s drugim planovima i programima utvrđenima u drugim relevantnim područjima politike u skladu s člankom 6. stavkom 2. točkom (d) i stavkom 1. točkom (f) dijela 1. Priloga III. Direktivi. Cilj je osiguravanja dosljednosti u izradi planova i programa utvrđivanje i maksimalno iskorištavanje mogućih sinergija te izbjegavanje donošenja konfliktnih politika i mjera u različitim područjima politika. Dosljednost uključuje primjerice ocjenu mogućih utjecaja politika i mjera na klimatsku politiku u pogledu emisija stakleničkih plinova ili potrošnje energije.

U članku 6. stavku 2. točki (b) navedeno je da je posebice potrebna dosljednost s ciljevima kvalitete zraka. U tom cilju u formatu se razlikuje dosljednost s ciljevima kvalitete zraka i dosljednost s drugim relevantnim planovima i programima izrađenima na temelju nacionalnog zakonodavstva ili zakonodavstva Unije. Člankom 6. stavkom 2. točkom (b) Direktive od država članica zahtijeva se da uzimaju u obzir potrebu za smanjenjem emisija onečišćujućih tvari u zrak radi postizanja usklađenosti s ciljevima kvalitete zraka. Ti su ciljevi definirani u članku 3. točki 4. kao granične vrijednosti, ciljne vrijednosti i obveze u pogledu koncentracije izlaganja za kvalitetu zraka utvrđene relevantnim direktivama EU-a. (19) Analiza dosljednosti obično bi trebala obuhvaćati barem PM10, PM2,5, NO2 i O3, kao i sve druge ciljeve kvalitete zraka s kojima država članica nije postigla usklađenost. Pri odabiru politika i mjera u okviru NAPCP-a treba razmotriti njihov utjecaj na kvalitetu zraka. Primjerice, smanjenje emisija NOX iz udaljenih elektrana možda će imati zanemariv utjecaj na koncentracije NO2 u urbanim područjima, iako je ondje izloženost veća.

Kako bi ispunile zahtjev iz članka 6. stavka 2. točke (d), države članice moraju, koliko je to izvedivo, koordinirati izradu svojih NAPCP-ova i povezanih inventara i predviđanja emisija s drugim relevantnim nacionalnim planovima i programima, kao što su planovi i programi povezani s ključnim sektorima koji ispuštaju onečišćujuće tvari uređene Direktivom, uključujući poljoprivredu, industriju i promet.

U prvom NAPCP-u trebalo bi osigurati i dosljednost s nacrtom integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova koje države članice trebaju podnijeti Komisiji u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća (20) o upravljanju energetskom unijom.

Države članice potiče se da izrade predviđanja emisija „s dodatnim mjerama” kojima bi prvo bile uzete u obzir sve politike i mjere čija je provedba planirana u nacrtima i završnim verzijama integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova prije nego što nastave s određivanjem dodatnih mjera u kontekstu Direktive.

Kako bi se osigurala dosljednost NAPCP-a s planovima i programima izrađenima u drugim relevantnim područjima politika, države članice trebale bi:

1. Odrediti povezane nacionalne ili podnacionalne politike, planove, programe i strategije koje mogu utjecati na Direktivu (npr. politike, planovi i strategije povezani s kvalitetom zraka, klimatskim promjenama, energijom, poljoprivredom i prometom) te ocijeniti kakav bi oni utjecaj (pozitivan i negativan) mogli imati na sposobnost države članice da ispuni obveze smanjenja emisija iz Direktive. Primjerice, politikom oporezivanja goriva može se poticati veća upotreba dizelskih osobnih automobila, što može rezultirati povećanjima emisija NOx i PM2,5 koje su regulirane Direktivom. Slično tome, nekim energetskim politikama može se poticati veća upotreba biomase za decentraliziranu opskrbu toplinom i/ili energijom u sektoru kućanstava, što može izvore emisija približiti naseljenim područjima i utjecati na lokalnu kvalitetu zraka te time povećati izloženost ljudi onečišćenju u usporedbi s centraliziranijom proizvodnjom topline.

2. Ako se utvrde negativne posljedice za Direktivu, razmotriti može li se relevantni cilj politike ostvariti bez negativnih posljedica za ciljeve Direktive. Treba utvrditi alternativne načine za postizanje relevantnog cilja politike, kao i mogućnost za izmjenu predmetnog plana (npr. sva nadolazeća službena preispitivanja) te čimbenike koji mogu utjecati na prihvatljivost izmjena (društveni, gospodarski i pravni). Ako navedena analiza pokaže da (još) nije moguće riješiti negativan utjecaj na izvoru, ocijenite mogu li se politikama i mjerama u NAPCP-u ublažiti negativni utjecaji.

3. Pri razmatranju dodatnih politika i mjera za uključivanje u NAPCP utvrditi kako bi oni pak mogli utjecati na druge nacionalne ili podnacionalne politike, planove i programe. Primjerice, dodatne mjere uključene u NAPCP, kao što su subvencije za kupnju vozila s niskom razinom emisija u urbanim područjima, mogle bi pozitivno doprinijeti ciljevima smanjenja stakleničkih plinova. Poboljšano skladištenje i razastiranje stajskoga gnoja u poljoprivrednom sektoru moglo bi primjerice pozitivno doprinijeti ciljevima Direktive o nitratima. Ako je to moguće, u NAPCP-u bi trebalo izbjegavati dodatne mjere koje mogu negativno utjecati na druge planove ili programe (npr. ako donošenje određenih praksi izgaranja za smanjenje emisija SO2 može rezultirati povećanim količinama alkalnog otpada koji se odlaže na odlagališta, kao što je slučaj s izgaranjem u fluidiziranom sloju).

Tablica 1. sadržava primjer politika/planova za koje treba razmotriti dosljednost. Iako se upućuje na zakonodavstvo EU-a, očito je da su relevantni provedba tog zakonodavstva na nacionalnoj razini i s time povezani planovi i programi (uključujući provedbu na regionalnoj i/ili lokalnoj razini). Tablica 1. ne sadržava isključivi popis te podliježe promjenama kako planovi i programi budu s vremenom ažurirani.

Tablica 1.

Potencijalno relevantni ključni planovi, programi i zahtjevi za izvješćivanje po sektorima

Sektor nomenklature za izvješćivanje Potencijalno relevantni planovi, programi i zahtjevi za izvješćivanje koje treba razmotriti Proizvodnja energije Strategija EU-a za energetsku uniju (21) i povezani nacionalni ciljevi za obnovljive izvore, energetsku učinkovitost i smanjenje emisija stakleničkih plinova Treba ocijeniti dosljednost s integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima države članice, kako je navedeno u Uredbi o upravljanju energetskom unijom. Poljoprivreda Treba postići dosljednost s prioritetima utvrđenima u programima ruralnog razvoja države članice. Treba ocijeniti dosljednost sa svim programima ruralnog razvoja koje je država članica donijela. Programima ruralnog razvoja i općim informacijama može se pristupiti putem Europske mreže za ruralni razvoj (22). Otpad Strategija EU-a za kružno gospodarstvo (23) i povezane nacionalne implikacije za recikliranje i smanjenje odlaganja na odlagališta Promet (cestovni/necestovni) Strategija EU-a za mobilnost s niskom razinom emisija (24) i povezane nacionalne i podnacionalne implikacije za smanjenje emisija iz prometa Nacionalni okvir politike za razvoj tržišta u pogledu alternativnih goriva u sektoru prometa u skladu s Direktivom o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva (25) Paket EU-a za urbanu mobilnost (26) za mjere koje se provode na razini gradova Ostalo Transnacionalni, nacionalni, regionalni i lokalni planovi za kvalitetu zraka u skladu s Direktivom o kvaliteti zraka Strategija EU-a za bioraznolikost i Direktiva o staništima gdje staništima prijeti eutrofikacija (27) Planovi upravljanja riječnim slivom u skladu s Okvirnom direktivom o vodama (28). Nacionalni akcijski planovi za nitrate (29) Integrirane strategije održivog urbanog razvoja (30)

2.7.2. Razlozi za odabir mjera i procjena u vezi s tim kako se odabranim politikama i mjerama osigurava dosljednost s planovima i programima uspostavljenima u drugim relevantnim područjima politike Obvezni sadržaj: Na temelju ishoda prethodno provedene analize države članice trebaju izvijestiti o dosljednosti dodatnih politika i mjera odabranih za uključivanje u NAPCP s ciljevima kvalitete zraka i drugim zahtjevima na nacionalnoj razini i razini Unije kako slijedi: — dosljednost s ciljevima kvalitete zraka na vlastitim državnim područjima i, gdje je to primjenjivo, u susjednim državama članicama — dosljednost s drugim relevantnim planovima i programima uspostavljenima na temelju zahtjeva utvrđenih u nacionalnom zakonodavstvu ili zakonodavstvu Unije. Neobvezni sadržaj: — Razlozi za odabir mjera razmatranih u odjeljku 2.6.1. kako bi se odredio konačni skup odabranih mjera.

2.8. Predviđeni kombinirani utjecaj politika i mjera („s dodatnim mjerama”) na smanjenje emisija, kvalitetu zraka i okoliš te s tim povezane neizvjesnosti

2.8.1. Predviđeno ispunjavanje obveza smanjenja emisija

Sljedeći kombinirani utjecaji svih odabranih mjera moraju biti ocijenjeni kvantitativno: utjecaji svih odabranih politika i mjera na emisije svake onečišćujuće tvari iz Direktive za 2020., 2025. i 2030.

2.8.2. Nelinearna putanja smanjenja emisija

Ako predviđeno smanjenje emisija u predviđanju s dodatnim mjerama ne rezultira linearnom putanjom od 2020. do 2030., države članice trebaju dostaviti prateće informacije kojima se potvrđuje da će se donesenim mjerama ispuniti obveze smanjenja emisija za 2030. U pratećim informacijama trebalo bi istaknuti analizu provedenu za smanjenje emisija za vremensku seriju i objasniti zašto smanjenje neće biti linearno. Nelinearna putanja prihvatljiva je samo ako postoje dokazi da je ona tehnički ili ekonomski učinkovitija te da neće ugroziti ispunjavanje bilo koje obveze smanjenja za 2030. (članak 4. stavak 2.).

Država članica mora dokazati i da će se nelinearna putanja od 2025. približavati linearnoj putanji kako bi se ispunile jednake obveze smanjenja emisija za 2030. Informacije o predviđenoj putanji smanjenja emisija, uključujući stanje 2025. godine, trebalo bi uvrstiti u prijedlog NAPCP-a koji se predstavlja javnosti za potrebe savjetovanja u skladu sa zahtjevima iz članka 6. stavka 5. Direktive.

Siva linija na slici 2. primjer je linearne putanje smanjenja emisija od 2020. do obveze smanjenja emisija za 2030. U prikazanom primjeru prema predviđanju emisija s dodatnim mjerama (iscrtkana narančasta linija) postižu se obveze i za 2020. i za 2030., no smanjenja emisija ostvarena od 2020. do 2030. ne slijede linearnu putanju. U objašnjenju bi trebalo pokazati zašto bi dodatne mjere za ostvarivanje gornje granice linearne putanje za 2025. uključivale nerazmjerne troškove (stavak 1. točka (d) dijela 1. Priloga III.).

Opis „nerazmjernih troškova”

U okviru Zajedničke provedbene strategije za Okvirnu direktivu o vodama izrađene su smjernice o iznimkama od ciljeva povezanih s okolišem. Posebna se pozornost posvećuje „nerazmjernim troškovima”; vidjeti:

http://ec.europa.eu/environment/water/water-framework/economics/pdf/Guidance_document%2020.pdf

U Izvješću Komisije o napretku provedbe programa mjera iz Okvirne direktive o vodama za 2015. dodatno se komentira tumačenje nerazmjernih troškova u državama članicama. Vidjeti:

http://ec.europa.eu/environment/water/water-framework/pdf/4th_report/CSWD%20Report%20on%20WFD%20PoMs.pdf

I nedavno završena evaluacijska studija za Komisijinu provjeru prikladnosti Direktive o pticama i Direktive o staništima pruža uvid u tumačenje nerazmjernih troškova. Vidjeti:

http://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/fitness_check/docs/study_evaluation_support_fitness_check_nature_directives.pdf

Slika 2.

Primjer predviđanja smanjenja emisija koje ne rezultira linearnom putanjom od 2020. do 2030.

2.8.3. Upotreba fleksibilnosti

Vidjeti stavak 1. točku (e) dijela 1. Priloga III.

Direktiva sadržava odredbu kojom se dopušta upotreba fleksibilnosti u pogledu izvješćivanja o nacionalnim inventarima emisija u posebnim okolnostima (vidjeti članak 5.). Za fleksibilnosti koje su već postojale u (revidiranom) Protokolu iz Göteborga (31) uvjeti u Direktivi usklađeni su s uvjetima utvrđenima u Konvenciji o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka, iako su Direktivom uvedena neka dodatna ograničenja. K tome, za upotrebu fleksibilnosti potrebno je godišnje odobrenje Europske komisije.

Fleksibilnosti navedene u članku 5. stavcima 2. i 4. Direktive uglavnom se primjenjuju na slučajeve kad izvanredne okolnosti rezultiraju neplaniranom neusklađenošću s obvezama smanjenja emisija te stoga nisu relevantne za izradu prvog NAPCP-a (ali mogu biti relevantne za kasnija ažuriranja). Međutim, mehanizam fleksibilnosti opisan u članku 5. stavku 3. može se uzeti u obzir pri izradi plana:

„Ako u određenoj godini država članica, za koju su jedna ili više obveza smanjenja utvrđenih u Prilogu II. postavljene na razini strožoj od troškovno učinkovitog smanjenja utvrđenog u TSAP-u 16., ne može poštovati relevantne obveze smanjenja emisija nakon što je provela sve troškovno učinkovite mjere, za nju se smatra da poštuje tu relevantnu obvezu smanjenja emisija za najviše pet godina, pod uvjetom da za svaku od tih godina nadomjesti to nepoštovanje obveza istovrijednim smanjenjem emisija druge onečišćujuće tvari navedene u Prilogu II.”

Država članica koja ispunjava uvjete iz članka 5. stavka 3. koja želi upotrijebiti fleksibilnost trebala bi osigurati da NAPCP uključuje mjere kojima se osigurava sljedeće:

— da će dotična obveza smanjenja biti ispunjena u roku od pet godina;

— da će višak biti nadoknađen za svaku godinu trajanja.

2.8.4. Predviđeno poboljšanje kvalitete zraka

Kako bi se prikazalo predviđeno poboljšanje kvalitete zraka u okviru predviđanja s dodatnim mjerama, država članica može navesti sljedeće elemente:

a) predviđeni broj zona u kojima je/nije postignuta usklađenost (od ukupnog broja zona) za 2020., 2025. i 2030.;

b) predviđena maksimalna prekoračenja graničnih vrijednosti kvalitete zraka i pokazatelja prosječne izloženosti za 2020., 2025. i 2030.;

c) ako kvantitativni podaci nisu dostupni, predviđeno kvalitativno poboljšanje kvalitete zraka (predviđanje s dodatnim mjerama) i stupanj usklađenosti.

Izvješća o predviđanjima s dodatnim mjerama za kvalitetu zraka trebala bi po mogućnosti uključivati karte s prikazom predviđenih kretanja koncentracija u predviđanju s dodatnim mjerama barem za sljedeće onečišćujuće tvari: NO2, PM10, PM2,5 i O3, te za druge onečišćujuće tvari iz Direktive o kvaliteti zraka s kojima država članica ima znatne probleme. Trebalo bi razmotriti i upotrebu histograma koji prikazuju, u previđanju s dodatnim mjerama, predviđeno kretanje broja zona u kojima postoji neusklađenost, maksimalnih nacionalnih prekoračenja te (za PM2,5) pokazatelja prosječne izloženosti. Histogram bi trebao obuhvaćati i ukupan broj zona (kao upućivanje).

2.8.5. Predviđeni utjecaji na okoliš

Ako države članice uključe predviđene utjecaje predviđanja s dodatnim mjerama na okoliš za 2020., 2025. i 2030. u NAPCP, pokazatelji bi trebali biti usklađeni s onima koji se upotrebljavaju u okviru Konvencije o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka za izloženost ekosustava zakiseljavanju, eutrofikaciji i ozonu (32). Države članice mogu navesti kvalitativni opis tih utjecaja ili kvantificirati utjecaje u smislu udjela (%) državnog područja države članice koje je izloženo sljedećem:

a) zakiseljavanju koje premašuje prag kritičnog opterećenja;

b) eutrofikaciji koja premašuje prag kritičnog opterećenja;

c) ozonu koji premašuje prag kritičnog opterećenja.

2.8. Predviđeni kombinirani utjecaj politika i mjera („s dodatnim mjerama”) na smanjenje emisija, kvalitetu zraka na vlastitim državnim područjima i u susjednim državama članicama i na okoliš te s tim povezane neizvjesnosti Za politike i mjere odabrane za donošenje analizirajte kombinirane utjecaje na smanjenje emisija, potencijalno na kvalitetu zraka i okoliš te povezane neizvjesnosti. Obvezni sadržaj: Predviđeno ispunjavanje obveza smanjenja emisija („s dodatnim mjerama”) Kako bi se prikazalo predviđeno ostvarenje obveza smanjenja emisija u okviru predviđanja s dodatnim mjerama, sadržaj ovog odjeljka obuhvaća sljedeće informacije na razini programa: a) nacionalne obveze smanjenja emisija (kako su navedene u Direktivi) b) emisije (kt) za polaznu godinu 2005. te predviđene emisije za 2020., 2025. i 2030. c) predviđeni napredak kao postotak od polazne godine za usporedbu s obvezama smanjenja emisija d) ako je prikladno, odnosno ako je očita nelinearna putanja smanjenja emisija, dokaz da je ona tehnički ili ekonomski učinkovitija, da neće ugroziti ispunjavanje bilo koje obveze smanjenja za 2030. te da će se približavati linearnoj putanji od 2025. nadalje e) ako je relevantno, odnosno ako je primijenjena, opišite upotrebu fleksibilnosti. Neobvezni sadržaj: Predviđeno poboljšanje kvalitete zraka („s dodatnim mjerama”) Predviđeni utjecaji na okoliš („s dodatnim mjerama”)

3. PRAĆENJE NAPRETKA PROVEDBE POLITIKA I MJERA TE NACIONALNOG PROGRAMA KONTROLE ONEČIŠĆENJA ZRAKA

Praćenje napretka provedbe trebalo bi smatrati dijelom oblikovanja i kasnije provedbe dodatnih politika i mjera te NAPCP-a u cjelini. Ove su smjernice namijenjene izradi prvog NAPCP-a pa je praćenje napretka opisano u tom kontekstu kao dio kontinuiranog ciklusa. Prepoznato je da će praćenje prvog NAPCP-a biti temelj za izradu kasnijih ažuriranja programa kad se okolnosti promijene i prilagodbe budu nužne. Međutim, ovaj dokument ne sadržava smjernice o tome.

Alat br. 35 iz Paketa instrumenata Europske komisije za bolju regulativu (33), iako nije izravno namijenjen državama članicama, može osigurati smjernice o mehanizmima i pokazateljima za praćenje provedbe politike u odnosu na oblikovanje politika EU-a. Neki aspekti paketa instrumenata mogu pomoći državama članicama u osmišljavanju praćenja i pokazatelja za prvi NAPCP. Praćenje provedbe NAPCP-a trebalo bi biti sastavni dio prvog programa. Nadalje, države članice trebale bi planirati evaluaciju pojedinačnih politika i mjera kako bi se sagledalo jesu li ciljevi na razini politike ili mjere učinkovito ostvareni te kako bi se utvrdili razlozi za uspjeh ili neuspjeh politike ili mjere.

Metode za utvrđivanje napretka ostvarenog postojećim politikama i mjerama opisane su u odjeljku 2.4. Poznato je da za donesene mjere (predviđanje s mjerama) možda postoje samo ograničeni podaci o napretku provedbe do danas. Pri izradi NAPCP-a države članice moraju osigurati da se napredak provedbe NAPCP-a u cjelini, kao i napredak provedbe pojedinačnih dodatnih politika i mjera, prati kontinuiranim i sustavnim prikupljanjem podataka. Trebalo bi, ako je to izvedivo, utvrditi međuciljeve kako bi se osiguralo da se svi problemi s provedbom i primjenom NAPCP-a i politika i mjera otkriju u ranoj fazi. Praćenje napretka za NAPCP u cjelini treba provoditi u korelaciji s putanjom smanjenja emisija utvrđenom u prvom NAPCP-u.

Praćenje NAPCP-a i pojedinačnih politika i mjera trebalo bi provoditi tijekom njihova životnog ciklusa i na relevantnim razinama provedbe (tj. nacionalna/regionalna/lokalna):

— provedba: uvođenje politika i mjera u zakone, planove i programe na lokalnoj, regionalnoj i/ili nacionalnoj razini kako je utvrđeno u NAPCP-u;

— primjena: praćenje napretka politika i mjera u odnosu na njihove početne ciljeve. Ovo bi trebalo biti potkrijepljeno praćenjem posebnih pokazatelja opisanih u nastavku;

— usklađenost i izvršenje: praćenje specifičnih mjera koje su proveli operateri, tijela i agencije, praćenje svih izvršenih inspekcijskih nadzora i poduzetih mjera izvršenja.

Napredak provedbe NAPCP-a i dodatnih politika i mjera trebalo bi pratiti pomoću skupa pokazatelja utvrđenih na razini programa i na razini pojedinačnih politika i mjera.

Pri određivanju pokazatelja za NAPCP i pojedinačne politike i mjere države članice trebaju osigurati da oni odgovaraju kriterijima RACER, odnosno da su relevantni (povezani s ciljevima NAPCP-a te politika i mjera), prihvaćeni (među relevantnim dionicima), vjerodostojni (jednostavni za tumačenje), jednostavni (za praćenje) i robusni (otporni na manipulacije). Pokazatelji mogu biti kvantitativni i kvalitativni. Odabir pokazatelja ovisi o sadržaju i administrativnom okviru u kojem su NAPCP i pojedinačne politike i mjere utvrđeni. Za politike i mjere čija je izravna namjena smanjenje emisija trebalo bi pratiti barem promjenu godišnjih emisija i doprinos koncentracijama iz obuhvaćenih izvora. Primjeri mogućih pokazatelja navedeni su u tablici 2.

Tablica 2.

Primjeri pokazatelja za praćenje napretka provedbe i primjene NAPCP-a i dodatnih politika i mjera

Faza ciklusa politike Praćenje NAPCP (sve politike i mjere) Pojedinačne politike i mjere Provedba („ostvarenja”) Pokazatelji povezani s rezultatima provedbe intervencije Ažuriranje relevantnih zakona i propisa Broj lokalnih tijela koja su ažurirala lokalne planove za kvalitetu zraka Smanjen broj vozilo-kilometara Uvedena vozila s niskom razinom emisija Udio postrojenja u kojima se primjenjuje napredan sustav smanjenja emisija Broj zamijenjenih kućnih kotlova Kuće s izvedenom izolacijom Primjena („rezultati i utjecaji”) Pokazatelji povezani s glavnim ciljem intervencije Ostvareno smanjenje godišnjih emisija u usporedbi s predviđenom putanjom smanjenja emisija Smanjenje koncentracija onečišćujućih tvari u zraku Godišnje emisije iz izvora Doprinos izvora koncentracijama onečišćujućih tvari u zraku

4. SAVJETOVANJE S JAVNOŠĆU I NADLEŽNIM TIJELIMA I PREKOGRANIČNO SAVJETOVANJE

Vidjeti članak 6. stavke 5. i 6.

U skladu s Direktivom 2003/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (34) o osiguravanju sudjelovanja javnosti u izradi određenih planova i programa koji se odnose na okoliš, države članice savjetuju se s javnošću i obuhvaćenim nadležnim tijelima o nacrtu prvog NAPCP-a prije njegova dovršenja (članak 6. stavak 5. Direktive). Direktiva 2003/35/EZ izmijenjena je kako bi se u relevantne planove i programe u njezinu Prilogu I. uvrstili NAPCP-i država članica. Prema potrebi provode se prekogranična savjetovanja (članak 6. stavak 6. Direktive).

Postupak savjetovanja trebalo bi osmisliti tako da se javnosti i relevantnim dionicima rano osiguraju učinkovite mogućnosti za sudjelovanje u svim aspektima izrade NAPCP-a i važnih ažuriranja (članak 6. stavak 5. Direktive). U uvodnoj izjavi 26. navedeno je da savjetovanja treba provesti u vrijeme dok su još sve opcije u pogledu politika i mjera otvorene te prije njihova dovršetka, odnosno, drugim riječima, u fazi postupka kad je još moguće izmijeniti sadržaj plana na temelju odgovora javnosti i relevantnih nadležnih tijela primljenih tijekom savjetovanja. Kako je navedeno u Direktivi, javnost uključuje sve zainteresirane dionike od građana do nevladinih organizacija u području okoliša i industrijskih trgovinskih udruženja. Relevantna nadležna tijela uključuju tijela posebnih okolišnih nadležnosti u području onečišćenja zraka, kvalitete i upravljanja na svim razinama, odnosno tijela na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini za koja je vjerojatno da se na njih odnosi provedba NAPCP-a.

Sva savjetovanja provedena tijekom izrade nacionalnog programa trebalo bi jasno evidentirati koliko je to moguće. Očekuje se da će države članice slijediti svoje nacionalne smjernice o provedbi savjetovanja s dionicima (ako postoje).

U skladu s člankom 2. stavkom 5. Direktive 2003/35/EZ, postupak sudjelovanja javnosti utvrđen u tom članku ne primjenjuje se na planove i programe za koje se provodi postupak sudjelovanja javnosti na temelju Direktive 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o procjeni učinaka određenih planova i programa na okoliš (35) („Direktiva o strateškoj procjeni utjecaja na okoliš”).

Direktiva o strateškoj procjeni utjecaja na okoliš primjenjuje se na temelju vlastitih zahtjeva i države članice moraju na odgovarajući način procijeniti svoje NAPCP-e. U skladu s Direktivom o strateškoj procjeni utjecaja na okoliš strateška procjena utjecaja na okoliš mora se provesti za NAPCP ako program zadovoljava sva četiri kriterija navedena u članku 2. točki (a) i članku 3. stavku 2. te direktive, odnosno za planove i programe:

i. koji podliježu izradi i/ili donošenju od strane tijela na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini;

ii. koji su propisani zakonodavnim, regulatornim ili administrativnim odredbama;

iii. koji su izrađeni za neki od sektora navedenih u članku 3. stavku 2. točki (a) Direktive o strateškoj procjeni utjecaja na okoliš; i

iv. koji određuju okvir za buduće odobravanje za provedbu projekata navedenih u prilozima I. i II. Direktivi 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o procjeni učinaka određenih javnih i privatnih projekata na okoliš (36) („Direktiva o procjeni utjecaja na okoliš”).

Strateška procjena utjecaja na okoliš mora se provesti tijekom izrade NAPCP-a i prije njegova donošenja. Za manje izmjene planova i programa za koje je provedena strateška procjena utjecaja na okoliš procjena utjecaja na okoliš potrebna je samo ako država članica utvrdi da je vjerojatno da će one imati znatne utjecaje na okoliš.

Prekogranično savjetovanje

Tijekom izrade nacrta NAPCP-a može biti potrebno prekogranično savjetovanje (članak 6. stavak 6.). To bi bio slučaj, recimo, ako je jasno utvrđeno da postojeći izvori onečišćenja uzrokuju lokalizirane prekogranične probleme drugoj državi članici, primjerice koncentracija elektrana, teške industrije i/ili urbanih područja (i povezanog prometa) u blizini granice. U tom slučaju treba uzeti u obzir relevantni prekogranični utjecaj kad se razmatraju dodatne politike i mjere u skladu s Direktivom te može biti potrebno zajedničko djelovanje sa susjednim državama članicama i trećim zemljama.

Ako se primjenjuje Direktiva o strateškoj procjeni utjecaja na okoliš, država članica pokrenut će prekogranično savjetovanje prije donošenja NAPCP-a ako je vjerojatno da će on imati znatne učinke na okoliš druge države članice ili kada država članica na koju bi to moglo značajno utjecati to zatraži (članak 7. Direktive o strateškoj procjeni utjecaja na okoliš).

Svrha je olakšati prekograničnu suradnju u upravljanju kvalitetom zraka kao zajedničkog resursa osiguravanjem foruma za komunikaciju (37).

U Direktivi o kvaliteti zraka posebno je istaknuta prekogranična priroda PM i O3. U skladu s Direktivom o kvaliteti zraka, ako se zbog značajnog prekograničnog prijenosa onečišćujućih tvari u zraku ili njihovih prekursora prekorači bilo koji prag, države članice moraju međusobno surađivati i, gdje je prikladno, organizirati zajedničke aktivnosti (članak 25. Direktive o kvaliteti zraka).

Upućivanje na savjetovanje u NAPCP-u

U NAPCP-u bi trebalo navesti informacije gdje se može pristupiti potpunim rezultatima savjetovanja (npr. internetska poveznica).

Uloga dionika u određivanju i ocjenjivanju dodatnih politika i mjera

Tijekom određivanja i ocjenjivanja mogućih mjera tijela zadužena za izradu NAPCP-a trebala bi se savjetovati s drugim relevantnim vladinim odjelima i agencijama (primjerice onima zaduženima za reguliranje određenih izvora emisija) te s drugim dionicima koji imaju informacije o važećim i mogućim budućim mjerama koje bi se mogle uvesti. Primjeri vrsta ulaznih informacija koje se mogu tražiti navedeni su u nastavku.

Skupina dionika Određivanje politika i mjera Ocjenjivanje politika i mjera Drugi vladini odjeli i agencije Vrste instrumenata politike koji su uspješno funkcionirali u dotičnim područjima/sektorima politike Prioriteti u drugim područjima politike (za postizanje dosljednosti s postojećim planovima i programima) Informacije o mogućim budućim mjerama čije se donošenje već planira Cjelokupna izvedivost provedbe Razina na kojoj bi se mjera mogla provesti Izvori financiranja Izvršenje Regionalna i lokalna tijela Dosadašnja iskustva s provedbom mjera Važeće mjere Dionici na koje utječu politike i mjere/krajnji korisnici (npr. industrija, NVO-i, stanovnici gradskih središta) Dosadašnja iskustva s provedbom mjera Važeće mjere Izvedivost mjera (tj. usklađenost s važećim mjerama, tehnička ograničenja) Očekivani troškovi i učinkovitost mjere Prihvaćanje mjere (povezano s prihvatljivošću) Datum kad će smanjenje emisija vjerojatno biti ostvareno

5. INFORMIRANJE O NAPCP-u

Vidjeti članak 14. stavak 1.

Države članice moraju aktivno i sustavno informirati javnost o svojem NAPCP-u njegovim objavljivanjem na javnom dostupnim internetskim stranicama (članak 14. stavak 1.). U skladu sa zahtjevima navedenima u Konvenciji UNECE-a o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša (Aarhuška konvencija), države članice obvezne su osigurati javni pristup informacijama o okolišu (Direktiva 2003/4/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (38)).

Direktivom se od država članica traži i da dijele skupove podataka i informacije prijavljene u skladu s člankom 10. na javno dostupnim internetskim stranicama. Kako bi se olakšala upotreba svih informacija prijavljenih u skladu s Direktivom, države članice trebale bi razmotriti uključivanje u NAPCP poveznica na sve skupove podataka i izvješća izvan NAPCP-a, uključujući poveznice na sljedeće:

— nacionalne inventare emisija, uključujući prema potrebi prilagođene inventare emisija;

— nacionalne projekcije emisija;

— informativno izvješće o inventaru i

— dodatna izvješća i informacije priopćene Komisiji u skladu s člankom 10., uključujući položaje lokacija za praćenje i povezane pokazatelje za praćenje utjecaja onečišćenja zraka na ekosustave te kasnije podatke o praćenju.

Dodatni prijedlozi za najbolju praksu:

— Trebalo bi izraditi komunikacijski plan za informiranje o NAPCP-u. U njemu bi se primjerice mogla navesti ciljana publika NAPCP-a (odnosno odrediti ključna tijela, agencije, gradove ili istraživačka tijela) i popis kontakata u medijima s rasporedom izdavanja priopćenja o NAPCP-u za medije. Plan bi mogao sadržavati i pokazatelje za određivanje razine javnog interesa za NAPCP (kao što je određivanje ciljanog broja posjeta internetskim stranicama).

— Objava netehničkih sažetaka za javnost kako bi se objasnila svrha NAPCP-a i njegov sadržaj.

6. DODATAK: PRIRUČNIK ZA LAKŠE RAZMATRANJE I ODABIR DODATNIH POLITIKA I MJERA

Ovaj dodatak sadržava primjere analitičkih metoda i rezultata izvješćivanja kako bi se olakšalo razmatranje i odabir dodatnih politika i mjera. U njemu se upućuje na relevantne odjeljke u glavnom tekstu smjernica.

6.1. Sažetak procjene utjecaja prošlih, sadašnjih i budućih mjera na kvalitetu zraka

Za prezentiranje utjecaja NAPCP-a na kvalitetu zraka i okoliš najboljom praksom smatra se obuhvaćanje elemenata navedenih u nastavku. Kako bi se u prvom NAPCP-u izbjeglo ponavljanje, preporučuje se prezentirati povijesne podatke uz podatke o predviđanjima gdje god je to izvedivo. Primjeri dokaza koje treba uvrstiti u NAPCP navedeni su u nastavku.

— Sljedeće informacije za polaznu godinu (2005.) i zadnju godinu izvještaja:

— Karte trenutačnih koncentracija u zraku barem za sljedeće onečišćujuće tvari: NO2, PM10, PM2,5 i O3, te za druge onečišćujuće tvari iz Direktive o kvaliteti zraka s kojima država članica ima znatne probleme. U nastavku je naveden primjer za godišnje srednje koncentracije PM2,5 u EU-u 2005. i 2015. (vidjeti slike 3. i 4.). Primjeri u nastavku obuhvaćaju EU u cjelini, dok u NAPCP-u treba navesti informacije samo na razini države članice. Slika 3. Godišnje srednje koncentracije PM2,5 2005. Izvor: vlastita izrada (podaci iz izvješća TSAP-a br. 16) Slika 4. Godišnje srednje koncentracije PM2,5 2015. Izvor: vlastita izrada (podaci iz izvješća TSAP-a br. 16)

— Histogram na kojemu su prikazani broj zona u kojima nije postignuta usklađenost i maksimalna nacionalna prekoračenja za NO2, PM10, PM2,5 i O3, te za druge onečišćujuće tvari iz Direktive o kvaliteti zraka s kojima država članica ima znatne probleme. Za zone u kojima nije postignuta usklađenost trebalo bi uvrstiti i ukupan broj zona kao referentnu vrijednost. Primjer je naveden u nastavku. Slika 5. Broj zona u kojima nije postignuta usklađenost i maksimalna prekoračenja Napomena: U prethodnom grafikonu prikazana su maksimalna prekoračenja godišnjih graničnih vrijednosti (crveno) te dnevnih i satnih graničnih vrijednosti (plavo) na sekundarnoj osi. Da bi slika bila razumljiva, maksimalne koncentracije i broj prekoračenja moraju biti istog reda veličine.

— Sljedeće informacije za predviđanje s mjerama za 2020., 2025. i 2030. godinu te za svaku od gore navedenih onečišćujućih tvari:

— Karte predviđenih koncentracija u predviđanju s mjerama. Niže je naveden primjer za predviđene godišnje srednje koncentracije PM2,5 na razini EU-a za 2020., 2025. i 2030. (vidjeti slike 6., 7. i 8.). U NAPCP-u treba navesti informacije samo na razini države članice. Slika 6. Predviđene godišnje srednje koncentracije PM2,5 za 2020. u predviđanju s mjerama Izvor: vlastita izrada (podaci iz izvješća TSAP-a br. 16) Slika 7. Predviđene godišnje srednje koncentracije PM2,5 za 2025. u predviđanju s mjerama Izvor: vlastita izrada (podaci iz izvješća TSAP-a br. 16) Slika 8. Predviđene godišnje srednje koncentracije PM2,5 za 2030. u predviđanju s mjerama Izvor: vlastita izrada (podaci iz izvješća TSAP-a br. 16)

— Histogram predviđenog razvoja broja zona u kojima nije postignuta usklađenost. Informacije o maksimalnim nacionalnim prekoračenjima i pokazatelju prosječne izloženosti u predviđanju s mjerama (vidjeti sliku 10. u nastavku).

— Sljedeće informacije za predviđanje s dodatnim mjerama za 2020., 2025. i 2030. godinu te za svaku od gore navedenih onečišćujućih tvari:

— Karte na kojima je prikazana predviđena razlika u koncentracijama u usporedbi s provedbom predviđanja s mjerama. Niže je naveden primjer za predviđene godišnje srednje koncentracije PM2,5 na razini EU-a za 2030. (vidjeti sliku 9.). U NAPCP-u treba navesti informacije samo na razini države članice. Slika 9. Predviđene godišnje srednje koncentracije PM2,5 za 2030. u predviđanju s dodatnim mjerama Izvor: vlastita izrada (podaci iz izvješća TSAP-a br. 16)

— Histogram na kojem je prikazana predviđena razlika u broju zona u kojima nije postignuta usklađenost i usporedba projekcija iz predviđanja s mjerama i predviđanja s dodatnim mjerama. Za zone u kojima nije postignuta usklađenost trebalo bi uvrstiti i ukupan broj zona kao referentnu vrijednost. Niže je naveden primjer histograma (slika 10.).

— Tablica ili slika u kojoj su prikazana najveća prekoračenja (maksimalne koncentracije i/ili broj prekoračenja) graničnih vrijednosti u predviđanju s dodatnim mjerama. Slika 10. Broj zona u kojima nije postignuta usklađenost za 2020. i 2030. u predviđanju s mjerama i predviđanju s dodatnim mjerama

— Niže je naveden grafikon koji prikazuje projekcije pokazatelja prosječne izloženosti (AEI) za PM2,5 te usporedbu očekivane vrijednosti AEI-a u predviđanju s mjerama i predviđanju s dodatnim mjerama (39). Slika 11. Povijesni podaci i predviđeno kretanje pokazatelja prosječne izloženosti za PM2,5

6.2. Primjeri (neisključivi) politika i mjera specifičnih za izvor emisija/sektor

Sektor Moguće politike i mjere Proizvodnja energije — tehnologije za smanjenje emisija (poboljšanje postojećih i ugradnja novih) — uvođenje strožih graničnih vrijednosti emisija nego što je propisano postojećim zakonodavstvom (npr. Direktivom o industrijskim emisijama) — zamjena goriva — poticanje proizvodnje energije iz negorivih obnovljivih izvora — mjere za energetsku učinkovitost — standardi kvalitete goriva Industrijski procesi — tehnologije za smanjenje emisija (poboljšanje postojećih i ugradnja novih) — uvođenje strožih graničnih vrijednosti emisija nego što je propisano postojećim zakonodavstvom (npr. Direktivom o industrijskim emisijama) — zamjena goriva — mjere za energetsku učinkovitost — standardi kvalitete goriva Upotreba otapala i proizvoda, fugitivne emisije — kontrola upotrebe otapala — promjena sastava proizvoda — zamjena proizvoda — mjere povezane s javnom nabavom (npr. oznake na kolniku na bazi vode) — mjere za poboljšanje kvalitete informacija o upotrebi otapala i proizvoda i povezanim fugitivnim emisijama te poboljšanje pristupa potrošača tim informacijama Poljoprivreda — vidjeti dio B. Priloga III. Direktivi za popis obveznih i neobveznih mjera koje treba uvrstiti u NAPCP — mjere s posrednim koristima za kvalitetu zraka i za klimu, kao što su: najbolje prakse u preciznoj poljoprivredi i postrojenjima za proizvodnju bioplina, ekstenzivna ispaša na travnjacima, ekološki uzgoj Otpad — optimiranje usluga prikupljanja otpada, oprema za smanjenje emisija u postrojenjima za obradu otpada — mjere za smanjenje otpada, posebno biorazgradivog otpada poput otpada od hrane Promet (cestovni/necestovni) — provedba sveobuhvatnih planova održive gradske mobilnosti u gradovima i relevantnih nacionalnih (financijskih, zakonodavnih) okvira — oprema za ublažavanje emisija (naknadna ugradnja filtra) — ciljano oporezivanje cestovnog prometa i/ili vrsta goriva — ulaganje u infrastrukturu za javni prijevoz s niskom razinom emisija, vozila i pokrivenost — promicanje zajedničkog korištenja automobila i ekološke vožnje — promicanje vozila s nultim emisijama, vozila s niskom razinom emisija i vozila na alternativna čista goriva te ulaganja u povezanu infrastrukturu (mjesta za punjenje) — naplata naknade zbog zagušenja/zone niskih emisija — poticanje aktivne mobilnosti (vožnja biciklom, hodanje) — subvencioniranje odlaganja otpadnih vozila – promicanje obnove voznog parka — bolja provedba postojećih normi za emisije (npr. poboljšanom provjerom usklađenosti motornih vozila) — uvođenje mjera za smirivanje prometa i smanjivanje brzine (kao što su zone s ograničenjem od 30 km/h) Izgaranje u domaćinstvima — mjere energetske učinkovitosti (npr. izolacija) — minimalni zahtjevi za kvalitetu goriva (za loživa ulja i/ili drvo i drugu biomasu) — promicanje zamjene goriva, ciljano oporezivanje većine onečišćujućih vrsta goriva — (subvencionirano) poboljšanje opreme, npr. program zamjene kotlova/peći (na ugljen/drva) — bolja provedba postojećih standarda učinkovitosti za kotlove u domaćinstvima (npr. poboljšanim nadzorom tržišta kotlova za domaćinstva) — pružanje informacija i izgradnja kapaciteta (npr. jačanje svijesti o kvaliteti zraka, utjecajima grijanja domaćinstva, vrstama opreme za grijanje domaćinstva i učinkovitom radu) Izvor: temeljeno na bazi podataka o mjerenjima više onečišćujućih tvari, Diegmann et al. (2014.), RAC Foundation (2014.), ocjeni nacionalnih programa u skladu s Direktivom o nacionalnim gornjim granicama emisija iz 2006., katalogu mjera za kvalitetu zraka Europske komisije.

6.3. Primjeri analitičkih metoda za određivanje dodatnih politika i mjera potrebnih za ispunjavanje obveza smanjenja emisija

Analiza najnižeg troška (LCA) / analiza troškovne učinkovitosti – tim metodama razmatraju se troškovi politika i mjera kako bi se odabrale alternativne mogućnosti za postizanje cilja koje uključuju najniži neto trošak. Analiza najnižeg troška i troškovne učinkovitosti prikladna je u kontekstu Direktive jer su koristi (izražene u tonama smanjenih emisija onečišćujućih tvari) utvrđene na razini obveza smanjenja emisija za svaku onečišćujuću tvar. Red veličine troškova politika i mjera može se utvrditi kvalitativno (vrlo visoki, visoki, srednji, niski, vrlo niski u međusobnom odnosu) ili kvantitativno (monetizirano). Analiza najnižeg troška može se provesti pomoću krivulje kumulativnog troška smanjenja emisija kako je prikazano u primjeru u nastavku.

Primjer: ocjena mjera pomoću analize troškova i koristi za primjer onečišćujuće tvari. U ovom primjeru pretpostavljeno je da će emisije iz predviđanja s mjerama za 2030. iznositi 840 t, a emisije povezane s obvezom smanjenja emisija iz Direktive 790 t. Stoga su potrebne dodatne politike i mjere kako bi se ostvarilo smanjenje od najmanje 50 t kako bi se osiguralo postizanje usklađenosti.

Mjera Smanjenje emisija (u tonama) Troškovi (EUR) Troškovna učinkovitost (EUR po toni) Mjera A 6 5 000 833 Mjera B 10 4 800 480 Mjera C 20 6 000 300 Mjera D 13 3 800 292 Mjera E 4 6 500 1 625 Mjera F 5 11 000 2 200 Mjera G 2 11 000 5 500

U gornjem primjeru mjere D, C, B, A i E bile bi odabrane za postizanje gornje granice emisija uz ukupne troškove od 30 000 EUR, dok se mjera F više ne bi razmatrala jer je trošak po toni smanjenih emisija viši. Kumulativni troškovi mogu se smanjiti ako se mjera F uvede samo djelomično (samo do razine smanjenja emisija koje se zahtijeva Direktivom, ako je moguće).

Problem kod ovog pristupa je taj što nije omogućeno uzimanje u obzir utjecaja politika i mjera na više onečišćujućih tvari ako se ne primijeni pristup optimizacije (sličan onome koji se primjenjuje u modelu GAINS) ili ako se ne upotrijebi sekvenciranje onečišćujućih tvari. Pristupom optimizacije nalazi se najjeftinije rješenje za ispunjenje obveza smanjenja za sve onečišćujuće tvari, ali za provedbu je potreban specifičan model. Sekvenciranje onečišćujućih tvari je jednostavnije, jer se prvo procjenjuju sve politike i mjere koje smanjuju emisije za jednu od onečišćujućih tvari. Smanjenja emisija drugih onečišćujućih tvari koje se postižu tim politikama i mjerama zatim se kvantificiraju i oduzimaju od predviđanja s mjerama. Zatim se procjenjuju politike i mjere za drugu onečišćujuću tvar i tako dalje. Možda nakon provedbe svih politika i mjera za prvu onečišćujuću tvar neće biti potrebno provesti dodatne politike i mjere za jednu ili više preostalih onečišćujućih tvari. Postoje razni načini za odabir prve onečišćujuće tvari za procjenu, na primjer:

— davanje prioriteta onečišćujućoj tvari koja je najdalje od postizanja obveze smanjenja emisija;

— odabir onečišćujuće tvari za koju bi politike i mjere mogle imati posredne koristi za druge onečišćujuće tvari. Na primjer, politike i mjere za smanjenje emisija SO2 najvjerojatnije će imati najveći utjecaj na emisije lebdećih čestica;

— odabir politika i mjera za onečišćujuće tvari koje nisu usklađene ni s graničnim vrijednostima iz Direktive o kvaliteti zraka, kao što su NOX ili lebdeće čestice.

Analiza troškova i koristi (CBA) – ova se metoda preporučuje kad se ključne izravne koristi i izravni troškovi mogu monetizirati. Jedan od načina za uvođenje razmatranja troškova i koristi u ocjenjivanje politika i mjera jest usporedba troška po toni umanjenih emisija za svaku utvrđenu politiku i mjeru s koristima po toni umanjenih emisija prikladno diskontiranima za budućnost. Koristi se obično monetiziraju pomoću funkcija troškova štete. Ako se funkcije troškova štete upotrebljavaju samo za monetiziranje koristi, rezultati analize troškova i koristi bit će slični rezultatima gore opisanih metoda najnižeg troška. Međutim, ako se monetiziraju i daljnje koristi, odabir mjera na temelju analize najnižeg troška i analize troškova i koristi razlikovao bi se. Države članice mogu odabrati politike i mjere s najvećim koristima (ili najnižim neto troškovima) ostvarenima po toni umanjene onečišćujuće tvari dok se ne ispuni obveza smanjenja emisija.

Primjer: ocjena mjera pomoću analize troškova i koristi može se prikazati i pomoću krivulje troška marginalnog smanjenja (tj. to je iteracija analize troškovne učinkovitosti u kojoj se uzimaju u obzir i koristi ostvarene mjerama). U primjeru u nastavku, da bi ostvarila obvezu smanjenja emisija, država članica mora smanjiti emisije onečišćujuće tvari za 50 t uvođenjem dodatnih politika i mjera. Za ocjenu tih mjera neto trošak po toni smanjenih emisija onečišćujuće tvari izračunava se oduzimanjem koristi od smanjenja emisija (kvantificiranih pomoću funkcije troškova štete na 2 500 EUR po toni) od ukupnog troška mjere te dijeljenjem sa smanjenjem emisija ostvarenim mjerom. Krivulja troška pokazuje da mjere od A do F imaju negativni neto trošak (što znači da kod tih mjera koristi premašuju troškove), dok mjera G ima pozitivni neto trošak (troškovi te mjere premašuju koristi).

Mjera Smanjenje emisija (u tonama) Troškovi (EUR) Koristi (EUR) Neto trošak po toni smanjene emisije onečišćujuće tvari (EUR) Mjera A 6 5 000 15 000 – 1 667 Mjera B 10 4 800 25 000 – 2 020 Mjera C 20 6 000 50 000 – 2 200 Mjera D 13 3 800 32 500 – 2 208 Mjera E 4 6 500 10 000 – 875 Mjera F 5 11 000 12 500 – 300 Mjera G 2 11 000 5 000 3 000

Prednost je ovog pristupa to da se njime odabiru mjere s najvećim koristima i omogućuje određivanje dodatnih mjera koje su troškovno učinkovite, iako nisu potrebne za ispunjenje obveze smanjenja (tj. mjera F u gornjem primjeru).

Ograničenje ovog pristupa jest što funkcija troškova štete obuhvaća samo dio cjelokupnih koristi koje se postižu politikom ili mjerom. Nadalje, većina funkcija troškova štete dostupna je na nacionalnoj razini te nije prilagođena za područje ili sektor, pa se stoga ne razmatraju stvarna lokacija smanjenja emisija i povezana izloženost lokalnog stanovništva. Detaljniji pristup za kvantificiranje koristi uključuje primjenu pristupa putanje utjecaja, no za to su potrebni detaljno modeliranje kvalitete zraka, analiza utjecaja na zdravlje i određivanje vrijednosti, koji mogu zahtijevati povelike resurse.

Slično gore navedenom, ovaj primjer ne obuhvaća utjecaj mjera na više od jedne onečišćujuće tvari.

Modeliranje na temelju optimizacije – modeli s mogućnošću optimizacije omogućuju određivanje kombinacije politika i mjera kojima bi se zahtijevana smanjenja emisija ostvarila uz najniže troškove, uzimajući u obzir utjecaj mjera na više onečišćujućih tvari. Nekim modelima s optimizacijom istodobno se ocjenjuje utjecaj odabranih politika i mjera na kvalitetu zraka, emisije stakleničkih plinova i okoliš. Primjer takvog modela upotrijebljenog za procjene na razini Europe je model GAINS. Neke države članice upotrebljavaju regionalne verzije modela GAINS za procjene na nacionalnoj razini.

Vjerojatan nedostatak većine modela s optimizacijom, kao i metoda analize troškovne učinkovitosti i analize troškova i koristi, jest činjenica da su osmišljeni za procjenjivanje tehničkih mjera i stoga obično ne mogu ocijeniti utjecaje netehničkih mjera kao što su strukturne promjene ili bihevioralne vrste mjera.

6.4. Primjeri analitičkih metoda za određivanje prioriteta politika i mjera

Višekriterijska analiza (MCA) – ova metoda omogućuje odabir politika i mjera ocjenjivanjem na temelju skupa ciljeva i povezanih kriterija. U kontekstu Direktive višekriterijska analiza posebno je korisna jer omogućuje uravnoteženje analize mjera s posebnim ciljevima Direktive i olakšava istodobnu procjenu kriterija učinkovitosti, djelotvornosti i dosljednosti. Mogući kriteriji za višekriterijsku analizu:

Kriterij/ocjena 1 (slabo) 2 (prosječno) 3 (visoko) Postoji li pravni okvir za provedbu mjere? Ne, trebalo bi izmijeniti postojeće zakonodavstvo ili uvesti novo. Da, ali trebalo bi uvesti neke dodatne mjere. Da, u potpunosti je uspostavljen pravni okvir za provedbu politika i mjera. Kad će se postići smanjenja emisija povezana s politikom ili mjerom? Ne prije 2030. U razdoblju od 2025. do 2030. U razdoblju od 2020. do 2025. Koji je očekivani utjecaj politike ili mjere na kvalitetu zraka i doprinos ciljevima Direktive o kvaliteti zraka? Politika ili mjera utječe na emisije iz izvora smještenih izvan mjesta s lošom kvalitetom zraka te ima vrlo ograničen ili nikakav utjecaj na koncentracije. Određeni pozitivan utjecaj na kvalitetu zraka, no slab doprinos postizanju ciljeva Direktive o kvaliteti zraka Politika ili mjera utječe na emisije u gradskim područjima i mjestima s lošom kvalitetom zraka. Očekuje se da će pozitivno doprinijeti postizanju ciljeva Direktive o kvaliteti zraka. Koji je utjecaj mjere na crni ugljik? [samo mjere za lebdeće čestice] Nikakav Ograničen Izrazit Potiče li mjera ulaganja u čistu i učinkovitu tehnologiju? Ne, politika ili mjera ne uključuje uporabu bilo kakve tehnologije. U određenoj mjeri, ali uglavnom se oslanja na konvencionalnu i provjerenu tehnologiju. Da, olakšava ulaganje u najsuvremeniju tehnologiju. Hoće li se mjerom smanjiti izloženost osjetljivih skupina stanovništva? Ne, mjera će većinom obuhvatiti emisije u ruralnim područjima. Da, mjera će biti provedena u naseljenim područjima (npr. gradovima). Da, mjera je namijenjena lokacijama s osjetljivim skupinama stanovništva (npr. školama). Hoće li politikom ili mjerom biti ispravljeni negativni utjecaji na kvalitetu zraka i emisije iz već donesenih politika i mjera? Ne, mjera je neovisna od svih postojećih politika i mjera. Da, mjera će smanjiti negativni utjecaj. Da, mjera će ukloniti negativni utjecaj. Doprinosi li politika ili mjera ispunjenju obveza smanjenja emisija za više onečišćujućih tvari? Ne, utječe samo na jednu onečišćujuću tvar. Da, utječe na dvije onečišćujuće tvari. Da, utječe na više od dvije onečišćujuće tvari. / Ne, ali omogućuje donošenje drugih politika i mjera.

SWOT analiza – za ovu metodu potrebno je utvrditi prednosti, nedostatke, mogućnosti i prijetnje povezane s politikama i mjerama. Budući da uspoređivanje brojnih politika i mjera SWOT analizom može biti složeno i zahtjevno, ova je metoda primjenjivija za usporedbu manjeg broja skupina politika i mjera koje su ušle u uži izbor. Na primjer, na temelju početne analize moguće mjere kojima se postiže smanjenje emisija uz slične troškove mogu se podijeliti u tri skupine. Primjenom SWOT analize tada bi se moglo utvrditi koja skupina politika i mjera može osigurati najveće koristi za ciljeve kvalitete zraka i druge ciljeve politike te osigurati najveću dosljednost s donesenim politikama i mjerama, planovima i programima, uključujući i one u drugim područjima politike.

Prednosti Nedostaci U potpunosti je uspostavljen pravni okvir za provedbu politika i mjera. Smanjenja emisija pozitivno će utjecati na postizanje gornje granice za 2030. Koristi za kvalitetu zraka su male jer će mjera uglavnom utjecati na emisije u ruralnim područjima. Nema očekivanog utjecaja na crni ugljik. Mjera utječe samo na jednu onečišćujuću tvar (ne pridonosi ostvarenju drugih gornjih granica). Mjera vjerojatno neće olakšati nova ulaganja u najsuvremeniju tehnologiju. Mogućnosti Prijetnje Smanjenje emisija moglo bi se postići u kraćem roku (od 2025. do 2030.) ako mjera bude popraćena dostatnim promotivnim aktivnostima. Mjera može biti u sukobu s postizanjem drugih ciljeva politike (rizik od nedosljednosti). Dionici možda neće odmah prihvatiti mjeru (tj. nedostatak društvene prihvatljivosti).

(1) Vodi ga Međunarodni institut za primijenjenu analizu sustava (IIASA).

(2) SL L 334, 17.12.2010., str. 17.

(3) SL L 165, 18.6.2013., str. 13.

(4) SL L 344, 17.12.2016., str. 1

(5) Direktiva (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćujućih tvari, o izmjeni Direktive 2003/35/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2001/81/EZ (SL L 344, 17.12.2016., str. 1.). https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=uriserv:OJ.L_.2016.344.01.0001.01.HRV

(6) Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/1522 оd 11. listopada 2018. o utvrđivanju zajedničkog formata nacionalnih programa kontrole onečišćenja zraka u skladu s Direktivom (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćujućih tvari (SL L 256, 12.10.2018., str. 87.). https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?qid=1542283677547&uri=CELEX:32018D1522

(7) Vidjeti i definiciju „ciljeva kvalitete zraka” u članku 3. točki 4. Direktive.

(8) http://www.iiasa.ac.at/web/home/research/researchPrograms/air/policy/TSAP_12_final_v1.pdf

(9) U skladu s definicijom iz Direktive o kvaliteti zraka „zona” znači dio državnog područja države članice koji je odredila sama država članica za potrebe procjene i upravljanja kvalitetom zraka.

(10) Vidjeti stavak 13. za smjernice o tome kako odrediti predviđanje s mjerama: https://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/documents/2015/AIR/EB/English.pdf

(11) Za cjelokupni pregled zakonodavstva EU-a za kontrolu onečišćenja zraka na izvoru vidjeti: http://ec.europa.eu/environment/air/reduction/legislation.htm

(12) https://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/progress/monitoring_en

(13) Direktiva 2001/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2001. o nacionalnim gornjim granicama emisije za određene onečišćujuće tvari (SL L 309, 27.11.2001., str. 22.).

(14) http://ec.europa.eu/environment/air/clean_air/outlook.htm

(15) http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11265-2016-INIT/en/pdf

(16) http://www.iiasa.ac.at/web/home/research/researchPrograms/air/GAINS.html

(17) https://ec.europa.eu/info/files/better-regulation-toolbox-57_en

(18) Društvena prihvatljivost može biti jedan od kriterija u višekriterijskoj analizi.

(19) Direktiva 2008/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2008. o kvaliteti zraka i čišćem zraku za Europu (SL L 152, 11.6.2008., str. 1.) i Direktiva 2004/107/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 2004. o arsenu, kadmiju, živi, niklu i policikličkim aromatskim ugljikovodicima u zraku (SL L 23, 26.1.2005., str. 3.).

(20) SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

(21) https://ec.europa.eu/energy/en/topics/energy-strategy-and-energy-union

(22) https://enrd.ec.europa.eu/home-page_en

(23) http://ec.europa.eu/environment/circular-economy/index_en.htm

(24) http://eur-lex.europa.eu/legal-content/hr/TXT/?uri=CELEX%3A52016DC0501

(25) https://ec.europa.eu/transport/themes/urban/cpt_en

(26) https://ec.europa.eu/transport/themes/urban/urban_mobility/ump_en

(27) http://ec.europa.eu/environment/nature/knowledge/rep_habitats/index_en.htm

(28) http://ec.europa.eu/environment/water/participation/map_mc/map.htm

(29) http://ec.europa.eu/environment/water/water-nitrates/index_en.html

(30) http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX:32013R1301

(31) http://www.unece.org/environmental-policy/conventions/envlrtapwelcome/guidance-documents-and-other-methodological-materials/gothenburg-protocol.html

(32) https://www.rivm.nl/media/documenten/cce/manual/Manual_UBA_Texte.pdf

(33) http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/tool_35_en.htm

(34) SL L 156, 25.6.2003., str. 17., http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX:32003L0035

(35) SL L 197, 21.7.2001., str. 30., http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?qid=1525338019455&uri=CELEX:32001L0042

(36) SL L 26, 28.1.2012., str. 1.

(37) Vidjeti primjerice prekogranično savjetovanje koje je Hrvatska provela s Italijom na temu plana upravljanja riječnim slivom: http://www.va.minambiente.it/en-GB/Oggetti/Documentazione/1607/2691

(38) SL L 41, 14.2.2003., str. 26., http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=celex%3A32003L0004

(39) Pokazatelj prosječne izloženosti (AEI) nije prijavljen za polaznu godinu 2005. Stoga bi ga trebalo navesti samo za zadnju godinu izvješćivanja, osim ako država članica želi provesti ex post izračun vrijednosti pokazatelja prosječne izloženosti za 2005.