U Europskom parlamentu i Vijeću 2015. nastavilo se raspravljati o dvama prijedlozima čiji je cilj ojačati i povećati učinkovitost kaznenog prava u zaštiti financijskih interesa EU-a, i to:

S obzirom na to da države članice upravljaju s otprilike 80 % proračuna EU-a, iznimno je važno da im Komisija nastavi pomagati da razviju vlastite nacionalne strategije za borbu protiv prijevara. Službe država članica za usklađivanje borbe protiv prijevara (AFCOS) imaju važnu ulogu u tom pogledu. Šest država članica donijelo je nacionalne strategije za borbu protiv prijevara. Češka je izvijestila da planira pregledati svoju strategiju, dok je Italija izvijestila da je njezin AFCOS izradio i razvio strateška usmjerenja i aktivnosti koji se ažuriraju jednom godišnje i objavljuju od 2012. u njihovim godišnjim izvješćima talijanskom parlamentu. Pet država članica izvijestilo je da je donošenje njihovih nacionalnih strategija za borbu protiv prijevara u tijeku.

Sve aktivnosti predložene u Strategiji Komisije za borbu protiv prijevara (CAFS) već su dovršene ili su u tijeku (ponavljajuće aktivnosti kao što su obuka i podizanje svijesti o prijevarama). Provedba mjera za borbu protiv prijevara u Komisiji nastavlja se na temelju strategija za borbu protiv prijevara koje su odjeli Komisije razvili u skladu s CAFS-om. One se redovito pregledavaju i ažuriraju. Kao rezultat, nekoliko odjela Komisije pregledalo je svoje strategije za borbu protiv prijevara i tri su donijela zajedničku strategiju za borbu protiv prijevara.

Nasuprot tome, na rashodnoj strani došlo je do smanjenja od 10 % u broju prijavljenih nepravilnosti u smislu prijevara u odnosu na 2014., a povezani iznosi povećani su za 55 %.

Na prihodnoj strani došlo je do smanjenja broja i iznosa.

Većina država članica također je izvijestila o poduzimanju mjera jačanja suradnje s drugim državama članicama kako bi se osiguralo da su sve transakcije i svi gospodarski subjekti obuhvaćeni kontrolama nakon carinjenja, bez obzira na to nalazi li se uvoznik u državi članici gdje se odvija fizički uvoz.

To u velikoj mjeri odražava postupnu provedbu različitih programa potrošnje, ali u velikoj mjeri ovisi i o specifičnoj situaciji u dvjema državama članicama kako je prethodno spomenuto.

U skladu s člankom 19. Uredbe br. 883/2013, Komisija treba Europskom parlamentu i Vijeću podnijeti evaluacijsko izvješće o primjeni te Uredbe do 2. listopada 2017. kako bi se ocijenila potreba za izmjenama te Uredbe. U tu svrhu, Komisija naručuje izradu vanjske neovisne studije koja će ispitati u kojoj su mjeri postignuti ciljevi te Uredbe i u kojoj mjeri oni ostaju relevantni. Dodatno, tom će se evaluacijom ispitati djelovanje Uredbe br. 883/2013 u širem kontekstu evoluirajućeg okruženja za borbu protiv prijevara. Ključno je pitanje u tom pogledu utjecaj koji bi uspostava Ureda europskog javnog tužitelja imala na OLAF-ovu istražiteljsku ulogu.

U ovom su izvješću opisane mjere poduzete 2015. na razini EU-a, a ono sadržava i sažetak i vrednovanje aktivnosti koje su EU i države članice provele u borbi protiv prijevara. Izvješće uključuje i analizu glavnih postignuća nacionalnih i europskih tijela u pogledu otkrivanja i prijavljivanja slučajeva prijevara i nepravilnosti u vezi s rashodima i prihodima EU-a. Sustav prijavljivanja značajno je doprinio zaštiti financijskih interesa EU-a i borbi protiv prijevara. U izvješću se posebno ističu načini na koje se odredbe o izvješćivanju o nepravilnostima primjenjuju u svakoj državi članici, s obzirom na to da su informacije na kojima se temelji analitički dio ovog izvješća dobivene takvim izvješćivanjem.

OLAF je u ime Komisije sudjelovao u nekoliko europskih i međunarodnih foruma o borbi protiv korupcije, kao što su EPAC/EACN. Ta europska mreža za borbu protiv korupcije kojom predsjeda glavni direktor OLAF-a proizvela je „Parišku deklaraciju” iz studenoga 2015. kojom se pozivaju europski donosioci odluka na jačanje borbe protiv korupcije.

2.1.5.Strategija Komisije za borbu protiv prijevara (CAFS)

Provedba Strategije Komisije za borbu protiv prijevara (CAFS) nastavila se 2015. Sve aktivnosti predložene u CAFS-u već su dovršene ili su u tijeku (tj. ponavljajuće aktivnosti kao što su obuka i podizanje svijesti o prijevarama). U međuvremenu, provedba novih mjera za borbu protiv prijevara u Komisiji nastavlja se na temelju strategija za borbu protiv prijevara koje su odjeli Komisije razvili u skladu s CAFS-om. Te se strategije redovito pregledavaju i ažuriraju.

Reviziju provedbe CAFS-a provela je 2015. Služba za unutarnju reviziju Komisije (IAS). Tijekom revizije provjerene su strategije za borbu protiv prijevara nekoliko odjela Komisije i OLAF-ova horizontalna koordinacijska uloga. IAS je potvrdio pozitivne korake koje su poduzeli OLAF i odabrane službe u sveukupnom upravljanju i nadzoru nad provedbom CAFS-a te u pripremi ili pregledu svojih strategija za borbu protiv prijevara.

Nekoliko odjela Komisije pregledalo je svoje strategije za borbu protiv prijevara i tri su donijela zajedničku strategiju za borbu protiv prijevara (JAFS) za razdoblje 2015. – 2020. koja obuhvaća sedam fondova. Posebne analize rizika od prijevare izvršene su u skladu s ažuriranim smjernicama o razvoju strategije za borbu protiv prijevara na razini službe. Na temelju tih analiza uočen je trend prema kojemu se rukovanje osjetljivim informacijama sve češće identificira kao rizik od prijevare. S jedne strane, to se može objasniti činjenicom da se više pažnje posvećuje nefinancijskim prijevarama. S druge strane, to može upućivati i na to da Komisija rukuje sve većom količinom osjetljivih informacija. Ti se trendovi smatraju dijelom tekućih rasprava u mreži za sprečavanje i otkrivanje prijevara.

2.2.Mjere za sprečavanje prijevara na prihodnoj strani

2.2.1.Uzajamna pomoć upravnih tijela (MAA — izmjena Uredbe br. 515/97)

Suzakonodavci su donijeli Uredbu (EU) 2015/1525 9. rujna 2015. Novom se Uredbom mijenja Uredba Vijeća (EZ) br. 515/97 o uzajamnoj pomoći upravnih tijela država članica i o suradnji potonjih s Komisijom radi osiguravanja pravilne primjene propisa o carinskim i poljoprivrednim pitanjima.

Novom se Uredbom poboljšava trenutačni okvir za otkrivanje i istraživanje carinskih prijevara na razini EU-a i na nacionalnoj razini. Njome se posebno omogućava stvaranje centraliziranih baza podataka koje sadržavaju informacije o kretanjima kontejnera i roba koji ulaze u EU, napuštaju ga ili su u provozu kroz EU. Očekuje se da će se tom izmjenom uvelike osnažiti analitičke sposobnosti OLAF-a i nacionalnih carinskih tijela u pogledu otkrivanja aktivnosti prijevare.

2.2.2.Informacijski sustav za borbu protiv prijevara (AFIS)

Informacijski sustav za borbu protiv prijevara (AFIS) krovni je izraz za skup aplikacija za borbu protiv prijevara kojim upravlja OLAF u okviru zajedničke tehničke infrastrukture s ciljem:

pravodobne i sigurne razmjene informacija o prijevarama između nadležnih nacionalnih tijela i tijela EU-a;

pohrane i analize relevantnih podataka.

Projekt AFIS obuhvaća dva glavna područja:

uzajamnu pomoć u carinskim pitanjima,

upravljanje nepravilnostima.

Do kraja 2015. AFIS je imao 8 050 registriranih krajnjih korisnika u ime više od 1 700 nadležnih službi u državama članicama, partnerskim trećim zemljama, međunarodnim organizacijama, odjelima Komisije i drugim tijelima EU-a. Korisnici AFIS-a 2015. su razmijenili 14 800 MAB e-poruka. Ukupno 12 000 slučajeva objavljeno je u AFIS-ovim bazama podataka i modulima uzajamne pomoći.

U informacijski sustav za borbu protiv prijevara u pogledu provoza (ATIS) uneseni su podaci o 6,5 milijuna novih pošiljaka u provozu.

U sustav za upravljanje nepravilnostima (IMS) uneseno je 23 400 novih obavijesti o nepravilnostima primljenih od država članica i zemalja kandidatkinja.

Ukupno sedam zajedničkih carinskih operacija, uključujući tri koje je organizirao OLAF, provedeno je 2015. upotrebom aplikacije virtualne jedinice za koordinaciju operacija (VOCU) kao sredstva komunikacije.