Budućnost fuzije kao mogućeg izvora energije ovisi o uspješnoj izgradnji i radu ITER-a. ITER već i u trenutačnoj fazi izgradnje ima pozitivan učinak na europsku industriju te mala i srednja poduzeća koji su uključeni u proizvodnju tisuća tehničkih sastavnih dijelova, prvih svoje vrste, koji su potrebni za taj složen pothvat. Jedan je takav primjer uspjeh europskog konzorcija u proizvodnji supervodiča i paketa namota za toroidalnu zavojnicu (eng. winding packs for the ITER Toroidal Field Coils), što je velik tehnološki napredak jer nikad prije nisu proizvedeni namoti te veličine.

Nakon pozitivnog ishoda revizije koju su proveli neovisni stručnjaci, Vijeće ITER-a prihvatilo je u lipnju 2016., ad referendum, ažurirani vremenski raspored i procjene povezanih troškova za dovršetak izgradnje ITER-a do faze prve plazme, koja bi prema procjenama trebala biti postignuta u prosincu 2025. To je najraniji tehnički izvediv datum za izgradnju ITER-a. Taj vremenski raspored ne uključuje nepredviđene situacije te se stoga temelji na pretpostavci da se svi veliki rizici mogu ublažiti. Vijeće ITER-a je u studenome 2016. kao temelj za novu Osnovu ITER-a prihvatilo detaljan vremenski raspored od prve plazme u prosincu 2025. do potpune funkcionalnosti s upotrebom goriva deuterij-tricij (takozvana faza deuterij-tricij), koja se predviđa 2035. (povezani troškovi prihvaćeni su ad referendum).

Očekuje se da će fuzija imati važnu ulogu u budućem energetskom okruženju u Europi kao gotovo neiscrpan izvor energije koji ne bi imalo negativan utjecaj na klimu. Fuzijskim reakcijama ne stvaraju se staklenički plinovi ni dugotrajna radioaktivnost, a gorivo je široko dostupno i praktički neograničeno. Do kraja ovog stoljeća fosilna će goriva biti sve manje prisutna u energetskoj mješavini te bi fuzija mogla postati odgovarajuća dopuna energiji iz obnovljivih izvora. To je posebno važno s obzirom na Pariški sporazum iz 2015. i obvezu EU-a da bude predvodnik u dekarbonizaciji gospodarstva i rješavanju problema globalnih klimatskih promjena na troškovno učinkovit način.

Nakon pozitivnog ishoda revizije koju je provela neovisna skupina za reviziju Vijeća ITER-a, Organizacija ITER predstavila je Vijeću ITER-a u lipnju 2016. novi vremenski raspored i procjene povezanih troškova dovršetka izgradnje fuzijskog stroja do prve plazme. Trenutačno se procjenjuje da je najraniji tehnički izvediv datum prve plazme u prosincu 2025., ali ta procjena ne uključuje nepredviđene situacije te stoga ovisi o tome da će Organizacija ITER i nacionalne agencije ublažiti sve najveće rizike. U studenome 2016. Organizacija ITER predstavila je, a Vijeće ITER-a prihvatilo, detaljan vremenski raspored za razdoblje od prve plazme u prosincu 2025. do potpune funkcionalnosti (takozvane faze deuterij-tricij), koja se predviđa za 2035., kao temelj za revidiranu Osnovu ITER-a.

Kako se projekt bude razvijao prema fazi rada, mogle bi se otvoriti nove prilike za zemlje koje trenutačno nisu uključene u ITER, i to putem sporazuma o suradnji (npr. s Australijom) ili pridruživanjem aktivnostima ITER-a putem Euratoma, kao što je to slučaj sa Švicarskom. Od potpisivanja Zajedničkog sveobuhvatnog akcijskog plana u srpnju 2015. Organizacija ITER istražuje mogućnost suradnje s Iranom u području istraživanja fuzije.

S obzirom na kašnjenje u postizanju prve plazme, zajednica koja se bavi istraživanjima u području fuzije ima priliku poboljšati koordinaciju i znanstveno iskorištavanje postojećih tokamaka u cijelom svijetu, kao što su JET (EU), K-STAR (Koreja), EAST (Kina) i DIII-D (SAD), kako bi se bolje pripremila za rad s ITER-om. To posebno vrijedi za tokamak JT-60SA (Japan), koji se gradi iz proračuna Euratoma i Japana kao dio aktivnosti šireg pristupa te će do 2020. početi s radom.

Kad se zajednički promatraju novčani doprinosi i doprinosi u naravi koje Euratom daje Organizaciji ITER, ukupan dodatni doprinos Euratoma (putem proračuna Fuzije za energiju) od 2021. do kraja 2035. trenutačno se procjenjuje na oko 5,7 milijardi eura (8,4 milijarde eura u sadašnjim vrijednostima). Ako se dodaju operativni troškovi administracije Fuzije za energiju (do 0,8 milijardi eura), ostale aktivnosti Fuzije za energiju kao što su program Test Blanket Module i Sporazum o širem pristupu (0,5 milijarda eura) te prosječni administrativni troškovi Europske komisije za ovaj projekt (0,13 milijardi eura), ukupni resursi Euratoma za isto razdoblje procjenjuju se na 7,1 milijardu eura (10,4 milijardi eura u sadašnjim vrijednostima). Treba napomenuti da je Vijeće ITER-a u studenome 2016. zatražilo od Organizacije ITER da dodatno smanji troškove.

Procijenjene potrebe Fuzije za energiju u fazi izgradnje projekta od 2021. do prve plazme 2025. stoga će iznositi oko 3,9 milijardi eura (vrijednost iz 2008.).

III.3. Stabilna osnova za uspješnu izgradnju ITER-a uz potporu neovisnih revizija i trajne obveze članova ITER-a

Nedavne važne promjene dobra su osnova za približavanje projekta ITER uspjehu, iako rizici i dalje postoje. Prema informacijama dobivenima od Organizacije ITER, dovršeno je 89 % konačnog dizajna sastavnih dijelova potrebnih za prvu plazmu, odnosno 71 % u slučaju sastavnih dijelova koji nisu potrebni za prvu plazmu. Zahvaljujući zrelosti dizajna može se više osloniti na novi vremenski raspored i povezane procjene resursa koje su izrađene u bliskoj suradnji između nacionalnih agencija i Organizacije ITER te kojima se uzimaju u obzir tehnički kapaciteti i financijska ograničenja članova ITER-a i nacionalnih agencija. Nedavno uvedeni alati, osmišljeni za lakše suočavanje s promjenama dizajna koje bi inače mogle rezultirati kašnjenjem ili dodatnim troškovima, služe kao potpora novoj razini suradnje između Organizacije ITER i nacionalnih agencija.

Pozitivnu ocjenu napretka nove uprave ITER-a i samog projekta potvrdila je skupina za reviziju Vijeća ITER-a, koja je u svojem izvješću zaključila da je revizija vremenskog rasporeda bila korisna za projekt te da je provedena na profesionalan i stabilan način. Osim toga, procjenom upravljanja Organizacije ITER iz 2015. priznata su uspješna nastojanja da se ostvari napredak u projektu uvažavajući poboljšanja u upravljanju, uključujući u postupcima donošenja odluka, te u suradnji i integraciji aktivnosti Organizacije ITER i nacionalnih agencija. Procjenom se općenito potvrdilo da su te promjene dovele do ubrzavanja napretka projekta.

Usporedno s tim, početkom 2016. intenzivirale su se promjene na europskoj razini: u Fuziji za energiju imenovan je novi direktor s industrijskim iskustvom, koji je uskladio ciljeve zajedničkog poduzeća i Organizacije ITER, pri čemu je osobitu pažnju posvetio upravljanju rizicima i mjerama ograničavanja troškova. U tijeku su daljnje promjene za bolju isporuku doprinosa Euratoma ITER-u u skladu s vremenskim rasporedom i proračunom te za prepoznavanje mogućih rizika i mjera ublažavanja. Promjene koje su uvedene u rad i praksu Fuzije za energiju u skladu su s preporukama Europskog revizorskog suda (ECA) te službi Komisije za unutarnju reviziju (IAS). Fuzija za energiju do sada je obradila 83 % preporuka ECA-e i IAS-a, koji je sada, u skladu s preporukom ECA-e, interni revizor Fuzije za energiju. Konsolidacija i poboljšanje financijskih rezultata Fuzije za energiju potvrđeni su u okviru godišnjih postupaka davanja razrješenja Europskog parlamenta na temelju godišnje revizije financijskih izvještaja koju provodi ECA i kojom su se dosljedno potvrđivale ispravnost i sukladnost financijskih izvještaja Fuzije za energiju.

Upravni odbor Fuzije za Energiju pokrenuo je u lipnju 2016. procjenu na visokoj razini o planiranju isporuke sastavnih dijelova za koje je odgovoran Euratom i povezanih resursa. Rezultati te revizije, predstavljeni u prosincu 2016., potvrdili su sposobnost Fuzije za energiju da isporuči doprinos Euratoma u rokovima novog vremenskog rasporeda ITER-a i u skladu s pristupom u fazama. Tom je revizijom naglašena i sposobnost zajedničkog poduzeća da isporuči sastavne dijelove potrebne u okviru trenutačnog dostupnog proračuna do 2020. i predviđenih troškova za razdoblje nakon toga. Međutim, poteškoće u pogledu dizajna i proizvodnje, koji posebno utječu na nužan dio projekta, i dalje postoje te bi mogle imati daljnji učinak na revidirani vremenski raspored.

S obzirom na dovršetak novog vremenskog rasporeda i procjene povezanih resursa članovi ITER-a trenutačno rade na osiguravanju potrebnih resursa za projekt. Nacionalni postupci pokrenuti su u Kini, Koreji, Japanu i Rusiji. Temeljna je pretpostavka postupka donošenja političkih odluka svih članova ITER-a da će Europa zadržati vodeći položaj i potporu za projekt ITER.

Ministarstvo energetike SAD-a objavilo je u svibnju 2016. izvješće o ITER-u za Kongres. U tom se izvješću ističu pozitivna postignuća projekta te se zalaže za nastavak već pokrenutih reformi. U izvješću se prihvaća da je najraniji tehnički izvediv datum prve plazme („datum ranog završetka”) u prosincu 2025. te se napominje da bi još uvijek moglo doći do prekoračenja rokova iz vremenskog rasporeda. Naknadnim detaljnim preispitivanjem projekta do prve plazme koje je u siječnju 2017. provelo Ministarstvo energetike SAD-a potvrđeno je da bi se u vremenski raspored projekta do prve plazme trebalo uključiti razdoblje za nepredviđene situacije od 24 mjeseca. Bez obzira na to, SAD je pristao i dalje sudjelovati u projektu, a sljedeća je revizija zakazana za 2019.

Preusmjeravanje projekta bilo je ključno za zadržavanje potpore i obveza koje su za projekt preuzeli svi članovi ITER-a.

IV. Praćenje i rješavanje inherentnih rizika ITER-a

ITER je, kao prvi veliki međunarodni projekt svoje vrste na tehnološkoj granici znanja, izložen inherentnim rizicima u pogledu dugoročnog rasporeda i predvidljivosti troškova, ali i u smislu stabilnosti upravljanja.

Novi vremenski raspored i procjene povezanih troškova zajedno s promjenama u upravljanju sada daju bolje izglede za uspješan dovršetak izgradnje ITER-a. I dalje postoje veliki izazovi, posebno u pogledu zgrada i vakuumske posude; oba ta elementa doprinosi su Euratoma i nužni su dijelovi projekta. Stoga je strogo upravljanje rizicima ključno za projekt i, posebno, za uspjeh nove Osnove – konkretno u pogledu rješavanja preostalih rizika u pogledu vremenskog rasporeda i resursa. Neovisni revizori Organizacije ITER i Fuzije za energiju naveli su da je prvu plazmu tehnički moguće postići najranije u prosincu 2025. i da to ne uključuje nepredviđene situacije. Da bi se zajamčila izvedivost vremenskog rasporeda, trebalo bi uključiti razumno razdoblje za nepredviđene situacije. Procjena proračuna Fuzije za energiju do prve plazme ocijenjena je razumnom, uz eventualnu nesigurnost od 10 %, kojom se u obzir uzimaju ukupna kašnjenja u projektu.

IV.1. Mjere za rješavanje rizika na razini cijelog projekta

Nova uprava Organizacije ITER prihvatila je načela upravljanja rizicima koja se primjenjuju na druge velike inženjerske projekte, posebno u cilju postizanja prve plazme do utvrđenog datuma 2025. Sada se provodi kvantitativni pristup upravljanju rizicima u pogledu vjerojatnosti pojave rizika, njihovog učinka (u mjesecima i eurima) i utvrđivanja mjera ublažavanja. U obzir se uzimaju sve glavne kategorije rizika, kao i potencijalni novi rizici. Uspostavljen je Odbor za upravljanje rizicima i utvrđivanje prilika u projektu, a registar rizika projekta dodatno se unapređuje te je sada dostupan svem osoblju Organizacije ITER i nacionalnih agencija. Međutim, potreban je daljnji napredak kako bi se zamrznula sučelja sastavnih dijelova jer je to neophodno za smanjivanje rizika od prekoračenja rokova i povećanja troškova.

Važan je element ovog sustava niz ključnih ciljeva, koji je prvi put uvelo Vijeće ITER-a u studenome 2015., koji je dodatno razrađen u lipnju 2016. te na temelju kojeg se mogu pratiti napredak projekta i pridržavanje vremenskog rasporeda. Ti će ključni ciljevi omogućiti ranije otkrivanje i rješavanje odstupanja u izvršenju projekta. Vijeće ITER-a odlučilo je i provoditi redovne polugodišnje dubinske revizije rizika usmjerene na ključna područja projekta, počevši s upravljanjem rizicima 2017. Te revizije još su jedan način za prepoznavanje mogućih rizika i za njihovo rješavanje prije nego što proizvedu negativne učinke.

Istovremeno su potrebna daljnja poboljšanja u upravljanju Organizacijom ITER radi postizanja djelotvornog nadzora nad projektom. U tom je pogledu Vijeće ITER-a u studenome 2016. pristalo smanjiti broj pododbora, racionalizirati njihovu funkciju i ukloniti preklapanja. Analiza drugih mogućnosti pojednostavnjenja radi usmjeravanja upravljanja na ostvarenje rezultata i strateška pitanja bit će provedena 2017.

IV.2. Mjere za rješavanje rizika u pogledu europskog sudjelovanja

Usporedno sa sveobuhvatnom strategijom za uspjeh projekta ITER, Euratom, njegove države članice i Švicarska kao članice Fuzije za energiju moraju i dalje ulagati znatne napore za povećanje uspješnosti zajedničkog poduzeća.

U Fuziji za energiju u tijeku je promjena pristupa. Usmjerava se na odgovornost za troškove, uvođenje sustava za izvješćivanje radi boljeg rješavanja potencijalnih rizika te uvođenje ključnih ciljeva s obzirom na koje se bolje može pratiti doprinos Euratoma. Kad je riječ o rizicima povezanima s troškovima, Fuzija za energiju pokrenula je u proljeće 2015. veliku reviziju vlastitih procjena troškova na dovršetku pojedinačnih elemenata na temelju informacija iz pojedinačnih ugovora i paketa poslova. Nakon te revizije uspostavljen je registar rizika u pogledu troškova. Nova uprava Fuzije za energiju usmjerena je na zaustavljanje povećanja troškova i kašnjenja u dva najvažnija područja doprinosa Euratoma (zgrade i vakuumska posuda) te povećava kontrolu nad projektom i na mjesečnoj bazi ažurira procjene troškova za dovršetak velikih sustava. Komisija će od Fuzije za energiju tražiti da uvede daljnje mjere za ograničavanje troškova, uključujući sveobuhvatnu strategiju za postupanje s prijavljenim troškovima koje podnesu izvođači radova.

Na temelju već stečenih iskustava i rezultata revizije Fuzije za energiju na sredini provedbenog razdoblja 2017. Komisija će i dalje pojačavati svoj nadzor nad zajedničkim poduzećem, što će se odraziti u novom upravnom sporazumu kako bi se utvrdile ne samo promjene koje proizlaze iz nove financijske uredbe koja je stupila na snagu 2016. već i praktično izvješćivanje i praćenje.