C 229/13

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2022/C 229/05)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„VACA GALLEGA – BUEY GALLEGO”

EU br.: PGI-ES-02308 – 27.4.2017

ZOI ( ) ZOZP (X)

1. Naziv

„Vaca Gallega – Buey Gallego”

2. Država članica ili treća zemlja

Španjolska

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1. Vrsta proizvoda

Razred 1.1. Svježe meso i nusproizvodi klanja

3.2. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Svježe meso galicijskih krava i volova pasmina Rubia Gallega, Morenas Gallegas (Cachena, Caldelana, Frieiresa, Limiana i Vianesa), Asturiana de los Valles, Limousin, Blonde d’Aquitaine, Friesian i smeđa alpska, bez obzira na to jesu li čistokrvne ili međusobno križane.

Na temelju spola, dobi i sustava proizvodnje razlikuju se sljedeće vrste životinja:

a) krave: ženke koje su se najmanje jednom otelile prije klanja. Njihovo je meso crvene do crvene boje trešnje te prošarano tankim prugama. Masno je tkivo kremastobijele do žućkastobijele boje, čvrste teksture i vlakana čvrstih na dodir. — Konformacija trupa: E, U, R i O (osim O–). Konformacija se ne odnosi na trupove pasmine Morenas Gallegas. — Stupanj prekrivenosti masnim tkivom: 5, 4 i 3;

b) volovi: mužjaci koji su kastrirani prije nego što su navršili godinu dana, a u trenutku klanja stariji su od 48 mjeseci. Njihovo je meso crvene do ljubičastocrvene boje s izraženom prošaranošću. Masno je tkivo bisernobijele do žute boje, čvrste teksture i vlakana čvrstih na dodir. — Konformacija trupa: E, U i R. — Stupanj prekrivenosti masnim tkivom: 5. i 4.

Meso sa ZOZP-om „Vaca Gallega – Buey Gallego” miriše na životinjsku mast zbog prekrivenosti masnim tkivom (prosječni postotak međumišićne masti u trupovima veći je od 5,6 %). Mekano je i sočno s izraženim i dugotrajnim okusom mesa te blago kiselim naknadnim okusom.

Trupovi, polovice, butovi i ostali komadi namijenjeni filetiranju i prodaji u svježem obliku i u komadima moraju se prodavati rashlađeni. Ako ih se zamrzne, gube zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla.

Riječ „selección” može se upotrijebiti za označivanje mesa obuhvaćenog ZOZP-om „Vaca Gallega” i „Buey Gallego” koje se ističe velikom prošaranošću i narančastožutom bojom masnog tkiva te ispunjava sljedeće zahtjeve:

— konformacija trupa: E, U i R+,

— stupanj prekrivenosti masnim tkivom: 5 i 4+.

3.3. Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

Ishrana krava i volova tijekom produktivnog života temelji se na ispaši, svježem krmivu (trava i žitarice) i spremljenom krmivu (travna silaža, kukuruzna silaža i sijeno), koji se nadopunjuju zrnjem, krumpirom, repom, slamom i krmnom smjesom.

Blaga atlantska klima povoljno utječe na bogatstvo i ranu žetvu krmiva bogatog energijom i kvalitetnim bjelančevinama, čime se osiguravaju zalihe hrane za životinje. U obzir se uzima i činjenica da prosječna godišnja uzgojna gustoća ne smije premašiti 2 LU-a po hektaru korištene poljoprivredne površine.

Većina krmiva mora potjecati sa samog gospodarstva, a najmanje 80 % mora potjecati sa zemljopisnog područja obuhvaćenog ZOZP-om. Vrste koje rastu po galicijskim livadama sastoje se uglavnom od trava (vlasulja, rosulja, livadne trave, ljulj i pasja trava) te u manjoj mjeri mahunarki (djetelina i smiljkita). Unos energije hranom nadopunjuje se zrelom i nezrelom kukuruznom silažom i krupicom od žitarica.

Ishrana životinja u završnoj fazi može se nadopuniti krmnom smjesom do najviše 1 kg suhe tvari dnevno i prosječne mase žive vage od 100 kg tijekom te faze. Takva hrana mora se sastojati od sirovina biljnog podrijetla. Mora sadržavati najmanje 80 % žitarica i proizvoda dobivenih od njih, mahunarki i uljarica. Izričito je zabranjena upotreba proizvoda koji bi mogli utjecati na normalnu brzinu rasta krava i volova te recikliranih nusproizvoda životinjskog podrijetla.

3.4. Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na definiranom zemljopisnom području

Teljenje, uzgoj, tov i klanje krava i volova te rezanje trupova moraju se obavljati na definiranom zemljopisnom području.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Meso može odležavati, filetirati se, pakirati i označivati u postrojenjima za preradu mesa registriranima u regulatornom odboru ili u ustanovama koje su već potpisale sporazum o suradnji s regulatornim odborom koji obuhvaća kontrolu, označivanje i stavljanje zaštićenog proizvoda na tržište.

3.6. Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Svi trupovi, polovice, komadi i porcije moraju nositi registrirani naziv „Vaca Gallega – Buey Gallego” i sljedeći logotip ZOZP-a:

Riječi „Vaca Gallega” ili „Buey Gallego” (ovisno o vrsti mesa) moraju se nalazi na svakoj etiketi u istom vidnom polju kao i registrirani naziv i logotip ZOZP-a kao što je prikazano u nastavku:

4. Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje obuhvaćeno zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Vaca Gallega – Buey Gallego” čitava je Autonomna zajednica Galicija.

5. Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost zemljopisnog područja i mesa „Vaca Gallega – Buey Gallego” temelji se na posebnim svojstvima proizvoda, a jača je njegov ugled.

Fizikalna svojstva i prirodni čimbenici na zemljopisnom području

Uzgoj i tov krava i volova prikladnih za proizvodnju mesa „Vaca Gallega – Buey Gallego” povijesno su povezani s posebnim zemljopisnim okolišem Galicije, naročito zbog pedoloških i klimatskih uvjeta za proizvodnju krme.

Galicijskim krajolikom dominiraju valoviti brežuljci i niske planine koje su rijetko više od 800 m te skrivene doline koje omogućuju ispašu tijekom cijele godine. Natapaju se iz velike mreže rijeka koje daju vodu za natapanje, ali služe i za piće kravama i volovima. Voda je relativno bogata natrijem i kloridima, ali siromašna kalcijem, magnezijem i silicijem.

Tla leže uglavnom na granitnim stijenama, škriljevcima i šejlu, koje obilježavaju kiselost i visoki udio organske tvari. Klima je umjerena sa snažnim utjecajem oceana, temperature su blage (u prosjeku više od 13 °C), a padaline obilne (više od 1 100 mm godišnje).

U takvim okolišnim uvjetima nastala je vrlo raznolika flora koja se uglavnom sastoji od hemikriptofita, a prevladavaju lokalne prilagođene acidofilne vrste. Posebno valja spomenuti prirodne livadne vrste, prije svega trave (uglavnom vlasulja, rosulja, livadne trave, ljulj i pasja trava) te mahunarke (djetelina i smiljkita) s mnogim ekotipovima i vrstama autohtone genetske osnove. Odlično uspijevaju na tom području i cijenjene su zbog toga što su mu se dobro prilagodile.

Ti prirodni uvjeti pogoduju proizvodnji krme i omogućuju hranjenje krava i volova većinom resursima sa samog gospodarstva.

Povijesni i ljudski čimbenici

Uzgoj krava i volova u Galiciji započeo je još u pretpovijesno vrijeme. Od 12. stoljeća razvijao se model proizvodnje u kojem su se krave i volovi postupno uključivali u rad obiteljskih gospodarstava. Njegova važnost jasna je od 18. stoljeća, kad su krave i volovi radili u poljima, a pri kraju života tovljeni su radi mesa. Od 16. do 20. stoljeća trećina španjolskih goveda uzgajala se u Galiciji.

Zbog teškoća poslijeratnog razdoblja sredinom 20. stoljeća obitelji su nastavile s tradicionalnim proizvodnim praksama kako bi preživjele, što znači da je očuvan ključni element kvalitete tog proizvoda, točnije posebna metoda tova uz upotrebu lokalnih resursa. Uzgoj stoke i dalje se temelji na malim obiteljskim gospodarstvima koja čuvaju simbiozu stoke, zemlje i ljudi i posvećena su hranjenju i pažljivim praksama uzgoja koje se prenose s generacije na generaciju.

Ukratko, povjesničari su otkrili tajnu tog goveda: mali proizvođači i mala stada, životinje koje rade u polju, ali ne prekomjerno, te se u stajama, a na kraju radnog vijeka žive u stajama i pažljivo tove svježom livadnom travom i ostalom hranom. Ta metoda tova, u kojoj se kombinira briga za krave i volove uz umjereni napor i koja se postupno proširila po cijeloj regiji, o čemu postoje višestoljetni dokazi, poboljšava konačnu kvalitetu mesa i čini ga prepoznatljivim. Meso je bilo toliko poznato da su još u 18. i 19. stoljeću mnogi stručnjaci, kao što su Martín Sarmiento, N. Casas i R. Jordana y Morera, Galiciju i njezine stočare prikazivali kao primjer ostatku Španjolske: mala gospodarstva na kojima kombinacija poljoprivrede i uzgoja stoke stvara bogatstvo, napučuje zemlju te proizvodi najbolju stoku i meso u kraljevini.

Najčešći je sustav proizvodnje poluekstenzivan jer je kompatibilan s terenom Galicije te stupnjem fragmentiranosti i malom veličinom gospodarstava. Krave i volovi obično pasu danju, a noću borave u stajama i dobivaju dodatnu hranu.

Završno razdoblje za krave i volove od najmanje 6 mjeseci prije klanja potrebno je kako bi se dovršio njihov tov. Zato se u skladu s galicijskom tradicijom životinje drže u stajama ili je njihovo kretanje poljima prije klanja ograničeno.

Posebnosti proizvoda

Prosječan postotak međumišićne masti trupova „Vaca Gallega – Buey Gallego” veći je od 5,6 %, što je znatno više od prosječnih vrijednosti za ostale trupove krava i volova. To se smatra pozitivnim čimbenikom ključnim za senzornu kvalitetu mesa (okus, mekoća, sočnost i ukusnost).

Meso „Vaca Gallega – Buey Gallego” ima dobar lipidni profil s visokim relativnim sadržajem jednostruko nezasićenih i višestruko nezasićenih masnih kiselina. Štoviše, omjer n-6/n-3 masnih kiselina izvrstan je te u prosjeku niži od 2,05.

Uzročna veza između zemljopisnog područja, ljudskih čimbenika i posebnosti proizvoda

Meso u Galiciji proizvodi se miješanim sustavom u kojem se izmjenjuju ispaša i hranjenje u stajama. Gospodarstva upotrebljavaju vlastite izvore hrane za životinje i viškove od žetvi te tako proizvode prošarano meso koje se ističe svojstvima i osjetilnom kvalitetom.

Hrana se sastoji od krmiva, prvenstveno vrlo rodnih trava i mahunarki čiji se ekotipovi i vrste cijene zbog prilagodbe tom području. Usto, zbog završnog razdoblja od najmanje 6 mjeseci tijekom kojeg se unos energije hranom za krave i volove nadopunjuje zrelom i nezrelom kukuruznom silažom, krupicom od žitarica i krmnom smjesom trupovi „Vaca Gallega – Buey Gallego” sadržavaju navedeni postotak međumišićne masti koji je viši od prosječnih vrijednosti ostalih trupova.

Uobičajena praksa puštanja goveda na ispašu, hrana koja se sastoji od najmanje 80 % krmiva proizvedenog u Galiciji, u kojoj dominiraju acidofilne vrste trave, te kemijski sastav vode u regiji omogućuju stvaranje dobrog lipidnog profila u trupovima „Vaca Gallega – Buey Gallego” u kojem prevladavaju jednostruko i višestruko nezasićene masne kiseline u odnosu na zasićene masne kiseline. Zbog tih čimbenika meso ima miris životinjske masti, dugotrajan okus mesa i blagi kiseli naknadni okus, koji su tipični za taj zaštićeni proizvod.

Povezanost zemljopisnog područja i svojstava proizvoda utvrđena je u Izvješću kojim se potvrđuje povezanost zemljopisnog područja i kvalitete mesa galicijskih krava i volova, koje je sastavila zaklada Fundación Centro Tecnolóxico da Carne (11.4.2016.).

Ugled

Potrošači cijene meso „Vaca Gallega – Buey Gallego”, a ono se često spominje u kulinarskim tekstovima iz 19. i 20. stoljeća. Museros y Rovira zapisao je 1878.: „Meso je krto i ima izvanredan okus zahvaljujući hrani koju životinje dobivaju.” Ángel Muro, najistaknutiji gurman u španjolskoj kulinarskoj povijesti opisao ga je 1894. na sljedeći način: „Meso krave ili vola dobre kvalitete, bogate tamnocrvene boje i žilica poput mramora.”

Mnogi stručnjaci, i mesari koji prodaju delikatese i vrhunski kuhari u mnogim zemljama, to meso ubrajaju jednu od najboljih skupina mesa na svijetu. (Kuhar Stéphane Décotterd na svojim je internetskim stranicama www.stephanedecotterd.com11. veljače 2017. objavio tekst „Le bœuf de Galice, la meilleure viande du monde?” („Galicijska govedina: najbolje meso na svijetu?”), a u novinama El Mundo Manuel Darriba napisao je članak „El buey gallego. 1.600 kilos de la mejor carne del mundo” („Galicijski vol: 1 600 kilograma najboljeg mesa na svijetu”), objavljen 8.11.2009.) Meso „Vaca Gallega – Buey Gallego” poznat je i ugledan proizvod, na što ukazuje i činjenica da se može naći u specijaliziranim mesnicama, na jelovnicima vrhunskih restorana te u jelima koja pripremaju poznati kuhari.

Često se spominje u nacionalnim i međunarodnim medijima, na primjer novinar Carlos Herrera u časopisu XLSemanal napisao je: „...kad je komad bačen na roštilj u baru Iñaki u Balmasedi, to je mjesto postalo raj na zemlji. Bio je to pravi komad galicijske govedine...” (8.4.2018.), a novinarka Marie-Claire Digby u novinama The Irish Times napisala je: „Najbolji komad govedine koju je kuhar Gareth Smith ikad kušao potjecao je od galicijske krave...” (2.12.2016.). Mnogi gastronomski kritičari (Mike Gibson, Killian Fox, Jay Rayner, Lydia Itoi, Jeffrey Steingarten, Jacob Richler, Janet Mendel i drugi), blogeri i tvorci mišljenja specijalizirani za meso krava i volova pozitivno su pisali o tom mesu.

Upućivanje na objavljenu specifikaciju proizvoda

https://mediorural.xunta.gal/sites/default/files/produtos/en-tramitacion/Pliego-de-condiciones-IGP-Vaca-Gallega-Buey-Gallego-febreiro-2022.pdf

(1) SL L 343, 14.12.2012., str. 1.