Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o akcijskom planu za europsku demokraciju

(COM(2020) 790 final)

(2021/C 341/09)

Izvjestitelj: Carlos Manuel TRINDADE Suizvjestitelj: Andris GOBIŅŠ

Zahtjev za savjetovanje: Europska komisija, 24.2.2021. Pravni temelj: članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Nadležna stručna skupina: Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 26.5.2021. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 10.6.2021. Plenarno zasjedanje br.: 561 Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani): 231/1/8

1. Zaključci i preporuke

1.1. Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) slaže se s Europskom komisijom (u daljnjem tekstu: Komisija) da je potrebno djelovati u cilju povećanja otpornosti europske demokracije. Nadalje, smatra da je akcijski plan za europsku demokraciju i pozitivan i potreban te općenito podupire mjere koje su u njemu predložene. Osim toga, preporučuje da se veća pozornost posveti nekim područjima djelovanja i da se u vezi s njima poduzmu dodatne mjere.

1.2. EGSO smatra da je akcijski plan za europsku demokraciju izuzetno aktualan s obzirom na zabrinjavajuće pokazatelje da je vladavina prava narušena zbog izazova s kojima se suočava naša demokracija, koji dolaze i iznutra i od inozemnih aktera.

1.3. Odbor je zabrinut time što se u nekoliko država članica pokušava iskoristiti teška situacija nastala zbog COVID-a 19 kako bi se oslabila vladavina prava. Smatra da bi Komisija trebala poduzeti političke mjere u tom pogledu.

1.4. Zbog razloga navedenih u sljedeće tri točke EGSO preporučuje Komisiji da u svojem akcijskom planu uspostavi zaseban dodatni stup za sudjelovanje civilnog društva i socijalnih partnera te za promicanje demokracije na radnom mjestu. Taj novi stup smatra ključnim te u točki 6. ovog mišljenja iznosi konkretne prijedloge u vezi s njim.

1.5. EGSO smatra da bi promicanje europske demokracije, uz područja koja su već uključena u akcijski plan za europsku demokraciju, trebalo podrazumijevati promicanje demokratskog sudjelovanja na razini EU-a i na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, uključenost civilnog društva i sve aspekte i područja demokracije, uključujući demokraciju na radnom mjestu. EGSO smatra da bi ti aspekti provedbe demokracije trebali biti uključeni u akcijski plan za europsku demokraciju, s obzirom na to da svaki od njih ima vlastite prednosti koje demokraciju čine dinamičnijom i otpornijom.

1.6. EGSO izražava žaljenje zbog toga što se u predloženom akcijskom planu ne razmatra važna uloga društvenog ugovora u smanjenju nejednakosti i poticanju Europljana da prigrle demokratske ideale niti se predlažu mjere za jačanje te uloge. Isto tako, socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje nisu prepoznati niti ih se podupire te se ni na koji način ne naglašava doprinos koji ta područja pružaju stabilnosti europskih demokracija.

1.7. Nadalje, EGSO smatra da je potrebno staviti veći naglasak na građanski dijalog, koji je u svakoj demokraciji ključan preduvjet kojim se jamči najviša kvaliteta postupka donošenja odluka i preuzimanja odgovornosti za njega, u skladu s odredbama članka 11. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). EGSO ponavlja svoju preporuku Komisiji iz mišljenja SOC/627 ( 1 ) o uspostavi godišnjeg foruma civilnog društva o temeljnim pravima i vladavini prava.

1.8. EGSO smatra da bi akcijski plan za europsku demokraciju trebao uključivati opsežnu inicijativu za poticanje obrazovanja o demokraciji i temeljnim pravima jer je ono ključno za zaštitu demokratskih vrijednosti i aktivnog građanstva, osobito u pogledu mladih.

1.9. EGSO zahtijeva od Komisije da osigura da akcijski plan za europsku demokraciju odražava procjenu provedbe Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama u državama članicama te poziva države članice na brzu provedbu te direktive.

1.10. Kad je riječ o nadzoru, EGSO traži da internetske platforme preuzimaju odgovornost i budu transparentne te podupire razvoj regulatornih mehanizama unutar okvira Akta o digitalnim uslugama i Akta o digitalnim tržištima kako bi se suzbile dezinformacije, govor mržnje i manipulacije.

1.11. EGSO poziva europske institucije da hitno poduzmu predložene mjere za jamčenje sigurnosti novinara i njihovih uvjeta za rad i za sprečavanje uznemiravanja novinara i drugih aktivista koji se zalažu za pitanja od javnog interesa i žrtve su strateških tužbi protiv javnog sudjelovanja.

2. Osnovne informacije

2.1. Europska unija temelji se na općim vrijednostima „nepovredivih i neotuđivih prava ljudskog bića, slobode, demokracije, jednakosti i vladavine prava” ( 2 ) i na njezinu su području temeljna prava zaštićena Poveljom Europske unije o temeljnim pravima ( 3 )

2.2. EGSO čvrsto vjeruje u europske demokratske vrijednosti, snažno podupire kontinuirane napore Komisije da ih očuva i ojača te ponovno potvrđuje zaključke iz svojih prethodnih mišljenja o demokraciji i vladavini prava ( 4 ) . Građani ne smiju niti zaboraviti niti podcijeniti vrijednost demokracije i važnost vladavine prava u našem društvu.

2.3. Povijest je pokazala da se demokraciju mora aktivno promicati i kontinuirano štititi od učestalih napada. U svojim političkim smjernicama za Europsku uniju predsjednica Komisije Ursula von der Leyen navela je „davanje novog poticaja europskoj demokraciji” kao jednu od svojih šest glavnih ambicija ( 5 )

2.4. Duboke političke, društvene i gospodarske promjene koje proizlaze iz digitalizacije i koje je pandemija COVID-a 19 samo ubrzala, stvaraju rizike i uzrokuju ranjivost, uključujući narušavanje tradicionalnih mehanizama jednakih mogućnosti za kandidate u izbornim kampanjama, nekontrolirano financiranje političkih aktera, uznemiravanje novinara, širenje lažnih informacija i koordinirane kampanje dezinformiranja, kibernapade i mnoge druge oblike ponašanja koji ugrožavaju integritet izbora. Vidljivi su i rizici za medije i pluralizam informacija te za javnu raspravu, napadi na nezavisnost medija i slabljenje civilnog društva.

2.5. Pandemija COVID-a 19 isto je tako imala utjecaja na kvalitetu europskih demokracija, s obzirom na potrebu za iznimnim odgovorima na ovo izvanredno stanje u području javnog zdravlja. Te je mjere preispitala Venecijanska komisija koja je zaključila da krizu izazvanu pandemijom COVID-a 19 ne bi trebalo koristiti kao mogućnost za jačanje vlada na štetu parlamenata ( 6 ) . Napomenula je i da bi trebalo ozbiljno razmotriti osiguravanje potrebnog regulatornog okvira te utvrditi do koje bi se mjere neke od tih mjera mogle održavati tijekom vremena.

3. O akcijskom planu za europsku demokraciju

3.1. U akcijskom planu za europsku demokraciju koji smatramo i potrebnim i pravovremenim u doba kad se demokracija u Europi suočava s ozbiljnim izazovima koji su se pogoršali zbog mjera odgovora na COVID-19, utvrđuje se poboljšani politički okvir EU-a i specifične mjere raspoređene u tri stupa: — promicanje slobodnih i poštenih izbora i snažnog demokratskog sudjelovanja, — podupiranje slobodnih i neovisnih medija, te — suzbijanje dezinformacija (7).

3.2. U predloženom akcijskom planu za europsku demokraciju riječ je i o osnaživanju građana i civilnog društva s ciljem suzbijanja prijetnji demokraciji i vladavini prava, što se smatra međusektorskim pitanjem za sve stupove.

4. Opće napomene

4.1. O stanju demokracije u Europi i potrebi za akcijskim planom za europsku demokraciju

4.1.1. EGSO sa zabrinutošću primjećuje ozbiljne izazove za demokraciju i povjerenje javnosti u institucije vlasti posljednjih godina, kao što su, među ostalim, pokazali pad izborne izlaznosti; brojna kršenja vladavine prava u nekoliko država članica; pojava i širenje populizma i govora mržnje; pritisak na novinare te čak i nasilje protiv njih; napadi na neovisnost i pluralizam medija; koncentracija vlasništva nad medijima; nezakonito uplitanje u izborne postupke iznutra i izvana kao rezultat dezinformacija, nepravilnog financiranja i vanjskog utjecaja; pokušaji slabljenja organiziranog civilnog društva i njegova sudjelovanja u donošenju odluka te umanjivanja vrijednosti ili čak potiskivanja socijalnog dijaloga, kolektivnog pregovaranja i sklapanja kolektivnih sporazuma.

4.1.2. EGSO smatra da je akcijski plan za europsku demokraciju pozitivan i potreban instrument te općenito podupire mjere koje su u njemu predložene, neovisno o posebnim opažanjima navedenim u točki 5. i prijedlozima iznesenim u točki 6.

4.1.3. EGSO žali zbog činjenice da je u pripremi akcijskog plana za europsku demokraciju postupak dijaloga bio ograničen jer je takav dijalog mogao povećati njegovu učinkovitost.

4.2. O području primjene i provedbi akcijskog plana za europsku demokraciju

4.2.1. EGSO smatra da djelovanje s ciljem promicanja demokracije u Europi mora uključivati, među ostalim, zaštitu integriteta izbora, jačanje slobode i pluralizma medija te suzbijanje svake dezinformacije i uplitanja.

4.2.2. EGSO smatra da bi trebalo proširiti područje primjene akcijskog plana za europsku demokraciju te da bi on trebao uključivati zaseban stup o važnosti aktivnog građanstva koje se ostvaruje kroz sudjelovanje civilnog društva (vidjeti točku 6.).

4.2.3. EGSO smatra da je u akcijskom planu za europsku demokraciju trebalo pridati veću važnost demokraciji na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini.

4.2.4. Isto tako smatra da bi akcijski plan za europsku demokraciju trebao pokriti sve aspekte i područja europske demokracije, uključujući radničku demokraciju i strukturirani dijalog s civilnim društvom.

4.2.5. EGSO očekuje da će se pri provedbi akcijskog plana voditi računa o tome da Europska unija mora imati važnu ulogu modela za promicanje demokratskih vrijednosti i standarda, pružajući primjer usklađenošću svojeg unutarnjeg i vanjskog djelovanja.

4.2.6. EGSO ističe da Europska unija mora djelovati u cilju jačanja otpornosti europskih demokracija, njihovih društvenih ugovora i gospodarske konkurentnosti, u skladu s ambicijama navedenima u vezi s konferencijom o budućnosti Europe.

4.3. Integracija akcijskog plana za europsku demokraciju u politike EU-a i učinkovito praćenje

4.3.1. EGSO smatra da je za uspjeh akcijskog plana za europsku demokraciju važno da on bude čvrsto povezan s drugim tekućim inicijativama na razini EU-a koje doprinose istim ciljevima, a posebno s provedbom Povelje Europske unije o temeljnim pravima, europskim mehanizmom vladavine prava i provedbom europskog stupa socijalnih prava i novih strategija za ravnopravnost te žali zbog toga što ta povezanost nije dovoljno vidljiva. EGSO preporučuje da povezanost među raznim akcijskim planovima bude eksplicitna i učinkovita.

4.3.2. EGSO podsjeća Komisiju da je u mišljenju SOC/627 predložio uspostavu godišnjeg foruma civilnog društva o temeljnim pravima i vladavini prava. U skladu s time predlaže da se akcijskom planu doda poseban odjeljak o stanju demokracije, koji bi uključivao pitanje primjene članka 11. Ugovora o Europskoj uniji.

4.3.3. EGSO žali zbog toga što akcijski plan za europsku demokraciju nije popraćen okvirom za praćenje i pripadajućim modelom za mjerenje napretka te zbog toga što za mnoge mjere nisu utvrđeni datumi, što će otežati pravodobnu provedbu evaluacije predviđene za 2023. EGSO predlaže iznošenje odgovarajućeg okvira za praćenje. Izvješće o vladavini prava može imati važnu ulogu, kako je opisano u točki 6.

4.3.4. Iako naglašava važnost znatnog smanjivanja socijalnih nejednakosti jačanjem demokracije, EGSO je razočaran zbog toga što se u akcijskom planu za europsku demokraciju ne spominje potreba za održavanjem socijalne kohezije kao ključnog elementa demokratske stabilnosti u Europi. Ne spominje se ni važnost društvenog ugovora u poticanju Europljana i Europljanki da pristaju uz demokratske ideale ni potreba za djelovanjem kako bi se taj ugovor održao i ojačao. EGSO preporučuje da se ta dimenzija uključi u akcijski plan za europsku demokraciju.

4.4. O utjecaju digitalizacije na demokratska društva

4.4.1. Posljedice napada na demokratski život pogoršale su se zbog nedostatka regulacije internetskih platformi i djelovanja njihovih netransparentnih algoritama. Radi se o vrlo ograničenom broju platformi koje su u širokoj upotrebi u cijelom svijetu. Mehanizmi koji se upotrebljavaju kako bi se osigurala odgovornost tih platformi nisu dostatni. Pitanje osiguravanja da izborni procesi dopiru do birača, da su pravedni i transparentn i da se njima jamči pluralizam, tiče se svih demokratskih nacija i zahtijeva pozornost i djelovanje.

4.4.2. EGSO ponavlja svoje stajalište izneseno u mišljenju NAT/794 ( 8 ) da Europska unija mora usvojiti politike kojima će se dodatno učvrstiti digitalno gospodarstvo koje objedinjuje naše društvene vrijednosti.

4.4.3. EGSO dijeli stajalište o potrebi za oštrijim pristupom regulaciji internetskih platformi, čime će se osigurati da glavni igrači budu odgovorni javnosti i jamčiti regulacija koju provode snažna javna tijela.

4.4.4. EGSO pozdravlja početne regulatorne korake koji su poduzeti primjenom predloženog Akta o digitalnim uslugama i Akta o digitalnim tržištima kako bi internetske platforme, posebice vrlo velike internetske platforme, snosile odgovornost.

4.4.5. Isto tako smatra da su evaluacija i ažuriranje Kodeksa dobre prakse u borbi protiv dezinformacija i važan međukorak u osiguravanju pouzdanog sustava za praćenje učinka dezinformacija, među ostalim u odnosu na COVID-19, i s tim povezanih reakcija internetskih platformi.

5. Posebne napomene

5.1. O promicanju slobodnih i poštenih izbora te snažnog demokratskog sudjelovanja

5.1.1. EGSO se slaže u pogledu potrebe za djelovanjem kako bi se zajamčila transparentnost političkog oglašavanja i komunikacije (točka 2.1 akcijskog plana za europsku demokraciju) i podupire donošenje europskog zakonodavstva kojim će se građanima u svakom trenutku osigurati potpuna transparentnost u pogledu sponzoriranog sadržaja političke prirode na svim razinama donošenja odluka. Kako bi mogla osigurati slobodne i poštene izbore na razini EU-a i na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, nacionalna tijela trebala bi od društvenih mreža i drugih platformi dobiti sve potrebne informacije.

5.1.2. EGSO podupire uvođenje dodatnih ograničenja za mikrociljanje korištenjem netransparentnih algoritama i psihološkog profiliranja u političkom kontekstu, koje Komisija planira razmotriti u svojem zakonodavnom prijedlogu o transparentnosti sponzoriranih političkih sadržaja.

5.1.3. EGSO smatra da slobodni i pošteni izbori, koji čine dio pouzdanih izbornih sustava, predstavljaju trajan izazov za sve demokratske sustave, pozdravlja čvršću europsku suradnju u vezi s izborima u EU-u te poziva Komisiju, Europski parlament i države članice na razvoj daljnjih oblika poboljšane suradnje u tom području kako bi se zajamčili uključiviji, transparentniji i reprezentativniji izbori. Ta bi nastojanja trebalo podupirati zbirkom primjera najbolje prakse.

5.1.4. EGSO pozdravlja donošenje novog operativnog mehanizma EU-a za potporu otpornih izbornih postupaka, koje organizira i koordinira europska mreža za suradnju u području izbora (točka 2.3).

5.1.5. EGSO dijeli zabrinutost izraženu u akcijskom planu za europsku demokraciju u pogledu sprečavanja i suzbijanja stranog utjecaja na europske demokratske procese i smatra primjerenim da se Europska unija, uvođenjem zajedničkih jasnih i oštrih sankcija i pokretanjem zajedničke inicijative o kibersigurnosti, pobrine za to da odgovorni za takvo uplitanje plate određenu cijenu.

5.1.6. EGSO smatra da bi izborne postupke trebalo definirati kao kritičnu infrastrukturu, što se već može uzeti u obzir pri ocjenjivanju izravnih stranih ulaganja ( 9 ) , te da bi operativnom mehanizmu EU-a za promicanje otpornih izbornih procesa trebalo osigurati uvjete i sredstva za rad kako bi se mogla jamčiti sigurnost postupaka, uključujući kibersigurnost izbora na svim razinama.

5.1.7. EGSO predlaže uvođenje istinske transparentnosti u pogledu distribucije sadržaja na internetu, što uključuje reviziju algoritama, veću transparentnost unutar ekosustava internetskog oglašavanja i transparentne postupke promocije/degradiranja sadržaja; osnaživanje civilnog društva (pripadnika akademske zajednice, istraživača, novinara, organizacija civilnog društva) i neovisnih regulatora u njihovoj ulozi izvršitelja odgovornosti internetskih aktera, sankcioniranjem onih koji postupaju u zloj vjeri, posebno kada društvo učestalo nastoji izbjeći transparentnost i odgovornost.

5.1.8. EGSO žali zbog toga što se akcijskim planom za europsku demokraciju kao poseban stup ne uspostavlja podrška demokratskom angažmanu i aktivnom sudjelovanju izvan izbora, što se ne prepoznaje uloga socijalnog dijaloga u ostvarivanju demokratske stabilnosti te što akcijski plan ne uključuje nikakve posebne mjere u tom pogledu. EGSO preporučuje da se promicanje socijalnog dijaloga, slobode udruživanja za poslovne subjekte i sindikate, kolektivnog pregovaranja te prava na informiranje i savjetovanje uključi u novi stup predložen u poglavlju 6. ovog mišljenja.

5.1.9. U pogledu prijedloga koji su već sadržani u akcijskom planu za europsku demokraciju, a odnose se na jačanje demokratskog sudjelovanja i aktivnog sudjelovanja izvan konteksta izbora (točka 2.4), EGSO smatra da bi u taj akcijski plan trebalo uključiti opsežnu inicijativu za promicanje obrazovanja o demokraciji, uključujući medije i informacijsku pismenost, iako pozdravlja činjenicu da je obrazovanje u području građanstva spomenuto u vezi s upotrebom strukturnih fondova.

5.1.10. EGSO podsjeća da je u mišljenju SOC/627 pozvao na donošenje ambiciozne strategije za komunikaciju, obrazovanje i podizanje razine osviještenosti građana o temeljnim pravima, vladavini prava i demokraciji, u kojoj bi snažan naglasak bio na aktivnom građanstvu.

5.1.11. EGSO preporučuje da države članice iskoriste strukturne fondove te da sama Komisija iskoristi sredstva koja su joj na raspolaganju za podupiranje i jačanje kapaciteta civilnog društva.

5.1.12. Trebalo bi osigurati odgovarajuća financijska sredstva za neovisne provjeravatelje činjenica da mogu djelovati u stvarnom vremenu, u skladu s preporukom koju je EGSO već dao u pogledu akcijskog plana za borbu protiv dezinformiranja ( 10 ) . Trebalo bi povećati kapacitet Komisije na razini EU-a kako bi ona mogla uspješnije djelovati na toj razini i dati veću potporu djelovanju država članica na nacionalnoj razini.

5.1.13. EGSO preporučuje maksimalno zalaganje kako bi se spriječilo da se svako razmatranje kriminalizacije govora mržnje na europskoj razini (točka 2.4) tumači kao ograničavanje slobode izražavanja te ističe da sve inicijative u tom području moraju biti u skladu s načelom supsidijarnosti.

5.1.14. EGSO sa zadovoljstvom primjećuje da se akcijskim planom za europsku demokraciju zagovara promicanje ravnopravnosti na svim razinama i poticanje sudjelovanja u političkom životu za žene, LGBTIQ osobe, mlade u nepovoljnom položaju, osobe manjinskoga rasnog ili etničkog podrijetla, osobe s invaliditetom i osobe ili skupine s nižim razinama digitalne pismenosti i digitalnog angažmana.

5.2. O podupiranju slobodnih i neovisnih medija

5.2.1. Kad je riječ o sigurnosti novinara (točka 3.1), EGSO je zabrinut zbog znakova koji ukazuju na uvođenje ograničenja slobode novinara, uključujući prijetnje njihovoj fizičkoj sigurnosti, i slaže se da je stanje alarmantno. EGSO smatra da je veoma važno da Komisija do kraja 2021. godine predloži sastavljanje preporuke u tom pogledu i poziva Komisiju, Europski parlament i države članice da hitno predlože djelotvorne mehanizme za osiguravanje zaštite novinara, uredničke neovisnosti, raznolikosti i pluralizma, medijske pismenosti, okruženja koje je poticajno za održivost sektora te dobrih radnih uvjeta za novinare.

5.2.2. EGSO izražava negodovanje zbog uznemiravanja novinara i drugih aktivista za pitanja od javnog interesa u obliku strateških tužbi protiv javnog sudjelovanja. EU mora osigurati da područje primjene mjera protiv prakse podnošenja strateških tužbi protiv javnog sudjelovanja obuhvaća, među ostalim, novinare, aktiviste, sindikate, akademsku zajednicu, istraživače u području digitalne sigurnosti, borce za ljudska prava te medije i organizacije civilnog društva.

5.2.3. U pogledu mjera za potporu medijskom pluralizmu (točka 3.4), EGSO žali zbog nejasnoće akcijskog plana za europsku demokraciju u pogledu Komisijina djelovanja za očuvanje medijskog pluralizma, koji je ugrađen u Povelju o temeljnim pravima, posebno u pogledu vrlo važnog pitanja vlasništva nad medijima. Potreban je proaktivniji pristup Europske unije u pogledu zaključka iznesenog u Izvješću o vladavini prava za 2020. da neke države članice nemaju uspostavljen sustav za osiguravanje transparentnosti vlasništva nad medijima ili se suočavaju s preprekama učinkovitom javnom otkrivanju vlasnika. EGSO stoga potiče Komisiju da poboljša svoja saznanja o tome tko su akteri koji djeluju na medijskim tržištima i koje zaštitne mjere i uvjeti pogoduju pluralizmu te da prati koncentraciju distribucijskih mreža i posrednika koji sve više utječu na uvjete pristupa i prirodu medija i sadržaja, ili ih određuju. Javno savjetovanje za akcijski plan za europsku demokraciju isto je tako pokazalo veliku potporu nametanju jasnih obveza svim medijskim kućama i poduzećima da objave detaljne informacije o svojim vlasnicima.

5.2.4. EGSO je zabrinut zbog pokušaja iskorištavanja teškog stanja, koje je uzrokovao COVID-19 i koje je oslabilo medijski sektor, za napade na slobodu medija s pomoću nasilnih, diskriminirajućih i čak represivnih mjera, u nekoliko država članica. EGSO poziva Komisiju na suradnju s državama članicama kako bi se premostio jaz utvrđen u Izvješću o vladavini prava u pogledu pravila za raspodjelu sredstava za državno oglašavanje medijima.

5.2.5. EGSO poziva Komisiju da preispita mehanizme koji su korišteni za financiranje medijskog pluralizma i podupiranje inovacija, slobodnih novinara i lokalnih medija. Može se razmotriti ocjenjivanje provedbe i djelotvornosti „srodnog” prava za izdavače informativnih publikacija iz Direktive o autorskim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu.

5.2.6. Budući da je rok za provedbu Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama u državama članicama bio 19. rujna 2020., EGSO traži od Komisije da osigura da akcijski plan za europsku demokraciju odražava ocjenu tog postupka i poziva države članice na brzu provedbu te direktive.

5.2.7. EGSO traži od Komisije da analizira mogućnost besplatnog prijenosa sadržaja javnih medija za sve države članice, među ostalim s pomoću kabelskih mreža i pružatelja usluga prijenosa. To bi bio jasan korak prema višejezičnosti, boljem razumijevanju i suradnji, koji bi EU približio zajedničkom javnom prostoru ujedinjavanjem ljudi u različitosti i pluralizmu.

5.3. O suzbijanju dezinformacija

5.3.1. EGSO se slaže sa stavljanjem naglaska na rješavanje problema dezinformacija (točka 4.), što smatra važnim za jačanje suradnje među državama članicama u pogledu suzbijanja dezinformacija.

5.3.2. Kad je riječ o nadzoru, odgovornosti i transparentnosti internetskih platformi, EGSO ističe važnost Akta o digitalnim uslugama (odjeljak 4.2 akcijskog plana) i podupire izradu regulatornog mehanizma za sprečavanje dezinformiranja.

5.3.3. EGSO smatra da bi, s obzirom na važnost obrazovanja o demokraciji za kvalitetu demokratskog života (točka 4.3), akcijski plan za europsku demokraciju trebao biti ambiciozniji u tom području te utvrditi ciljeve u pogledu podupiranja inovativnih projekata i financiranja za inicijative civilnog društva u tom području.

5.3.4. Mehanizmima EU-a trebalo bi podupirati bolju suradnju među relevantnim regulatornim tijelima kako bi se smanjio rizik od širenja dezinformacija putem propagandnih kanala koji su registrirani u EU-u.

5.3.5. Platforme za internetsko oglašavanje trebale bi imati obvezu dostavljanja godišnjih izvješća o transparentnosti, u idealnom slučaju imenovanom, neovisnom revizorskom tijelu. Godišnja izvješća o transparentnosti mogu uključivati detaljne informacije i pojašnjenja u pogledu politika i internih postupaka za suzbijanje dezinformacija, kriterija za snižavanje i povećavanje rejtinga te odabira sadržaja i mehanizama predstavljanja, kao i politika ciljanja i isporuke oglasa, politika o prikazu „točnih” informacija (npr. o COVID-u 19 i izborima) te žalbenih mehanizama u pogledu sadržaja koji je nepravedno uklonjen. Neovisno revizorsko tijelo moglo bi biti u obliku tijela na razini EU-a koje se sastoji od nacionalnih nadzornih tijela, tj. novog tijela EU-a za reviziju platformi društvenih medija.

5.3.6. Iako Akt o digitalnim uslugama pruža mogućnost za rješavanje problema asimetrije snage i informacija digitalnih nadzornika pristupa kao što su Google i Facebook, koji imaju velik utjecaj na demokraciju, akcijski plan za europsku demokraciju trebao bi jamčiti da se pristup koji se zauzima u Aktu o digitalnim uslugama temelji na pravima.

5.3.7. Tvorci politika iz EU-a moraju pri donošenju zakonodavstva o suzbijanju dezinformacija osigurati zaštitu načela slobode govora. Konkretno, primjenom kaznenog prava pri suzbijanju dezinformiranja velikih razmjera riskira se stvaranje opasnog prostora za kršenje ljudskih prava u obliku zastrašivanja koje financira država i neopravdanog progona kritičara.

6. Prijedlog stvaranja četvrtog stupa u okviru akcijskog plana za europsku demokraciju: „Promicanje aktivnog i demokratskog sudjelovanja izvan izbora”

6.1. Osnovne informacije

6.1.1. Kako bi se u akcijskom planu za europsku demokraciju pridala odgovarajuća važnost jasnoj strategiji za aktivno građanstvo, EGSO smatra da bi u njega trebalo uključiti poseban stup. Odbor smatra da je to ključno za osiguravanje lakšeg oporavka od trenutačne krize i utiranje puta održivijoj i snažnijoj demokraciji u Europi.

6.1.2. Taj novi stup trebao bi obuhvaćati i promicanje socijalnog dijaloga, kolektivnog pregovaranja i građanskog dijaloga.

6.1.3. Ugovorom o Europskoj uniji odnosno njegovim člankom 11. uvedena je važna novost – koncept sudjelovanja građana. Međutim, više od deset godina nakon njegova stupanja na snagu, mogućnosti da građani sudjeluju u odlukama izvan izbora još uvijek su znatno manje od potreba, što često uzrokuje dvostruko nezadovoljstvo, kako samim politikama tako i nedostatkom mogućnosti utjecanja na odluke. U tom kontekstu EGSO podsjeća na svoje stajalište izneseno u mišljenju SOC/423 ( 11 ) da je iznimno važno osmisliti prijedloge za konkretno djelovanje kako bi institucije Europske unije u okviru svojih ovlasti poduzele inicijative za definiranje odgovarajućih mjera u cilju provedbe članka 11. stavaka 1. i 2. Ugovora o Europskoj uniji.

6.1.4. Isto tako, u članku 152. Ugovora o funkcioniranju Europske unije utvrđeno je da Europska unija ima ulogu u prepoznavanju i promicanju uloge socijalnih partnera.

6.1.5. U tom kontekstu, EGSO predlaže stvaranje četvrtog stupa u okviru akcijskog plana za europsku demokraciju: „Promicanje aktivnog i demokratskog sudjelovanja izvan izbora”, koji je naznačen u ovom doprinosu.

6.2. Promicanje kulture aktivnog sudjelovanja

6.2.1. Stvaranje otvorenog i poticajnog okruženja za civilno društvo u Europi — Građanski prostor trebao bi tvoriti poseban stup ili odjeljak izvješća o vladavini prava i trebalo bi mu dati više pozornosti, pa i u obliku temeljite procjene građanskog prostora u svakoj državi članici, uzimajući u obzir njegove različite sastavnice, njihove međusobne veze i njihov utjecaj na politički sustav i vladavinu prava. — Komisija bi, na temelju postojećeg međunarodnog prava (12) i detaljnijih smjernica (13) te u suradnji s civilnim društvom, trebala razviti niz smjernica za zaštitu i promicanje građanskog prostora u Uniji i njezinim državama članicama, koje bi trebale obuhvaćati: 1. slobodu udruživanja; 2. pravo na djelovanje bez uplitanja države; 3. slobodu izražavanja; 4. pravo na suradnju i komunikaciju; 5. pravo na javno informiranje; 6. pravo na slobodu mirnog okupljanja; 7. pravo na traženje i dobivanje sredstava; 8. obvezu državne zaštite; 9. akademsku slobodu i 10. filantropsko djelovanje. Trebalo bi procijeniti moguće negativne nuspojave postojećeg i novog zakonodavstva i njegove provedbe. Primjerice, zakonodavstvo o pranju novca i transparentnosti trebalo bi se temeljiti na riziku i biti proporcionalno. — Komisija bi u vlastitom planu radnih mjesta trebala donijeti odredbe o osobama za kontakt zaduženima za građanski dijalog i raditi s državama na jačanju strukture tog dijaloga i poticanja njegove uspostave tamo gdje on ne postoji pomoću sredstava iz europskih fondova. — Program „Građani, ravnopravnost, prava i vrijednosti” trebao bi biti dostupan europskim, nacionalnim i lokalnim organizacijama civilnog društva u svim državama članicama, ali i aktivistima za ljudska prava koji žele promicati i štititi temeljne vrijednosti EU-a. Sredstvima koja se dodjeljuju u okviru tog programa trebalo bi pokriti operativne troškove te sudske postupke, izgradnju kapaciteta, aktivnosti nadzora i suradnju na razini EU-a. — U programu Erasmus+ trebalo bi predvidjeti mogućnost razmjene među organizacijama civilnog društva i među socijalnim partnerima u cilju uzajamnog učenja i razmjene dobrih praksi.

6.2.2. Obrazovanje o demokratskom građanstvu i ljudskim pravima trebalo bi biti jedan od prioriteta EU-a — Važan preduvjet za aktivno građanstvo i građanski angažman jest građansko obrazovanje (uključujući medijsku pismenost) na svim razinama, neformalno i informalno, unutar kurikuluma i izvan njega, u svim državama članicama. Građansko obrazovanje ključni je alat za rad na suzbijanju protudemokratskih trendova, promicanju europskih vrijednosti i prevladavanju trenutačnih podjela. — Budući da se postojeće prakse u EU-u znatno razlikuju, trebalo bi osmisliti poseban skup minimalnih standarda ili preporuka na temelju Povelje Vijeća Europe o obrazovanju za demokratsko građanstvo i ljudska prava (CM/Rec (2010)7). — Kultura aktivnog sudjelovanja zahtijeva posvećivanje posebne pozornosti osiguravanju da nijedan građanin s prebivalištem u EU-u nije isključen ili izložen riziku od isključenja ili diskriminacije zbog nepoštivanja njegovih političkih ili socioekonomskih prava.

6.3. Davanje građanima i njihovim organizacijama stvarnog prava glasa u postupcima donošenja odluka u EU-u

6.3.1. EU i njegove države članice trebale bi podupirati mobilizaciju građana na terenu i poticati ih da izražavaju svoje stavove u svoj njihovoj raznolikosti provodeći tako u praksi odredbu iz članka 10. UEU-a, prema kojoj svaki građanin „ima pravo sudjelovati u demokratskom životu Unije”. EU i njegove države članice trebale bi građanima pružiti sredstva da se uključe u „otvoren, transparentan i redovit dijalog s predstavničkim udrugama i civilnim društvom” (članak 11. UEU-a). EGSO bi trebao sastaviti godišnje izvješće o tom pitanju.

6.3.2. Građani i njihove organizacije trebali bi u potpunosti biti uključeni u oblikovanje politika EU-a; trebalo bi osigurati zdravu ravnotežu između doprinosa različitih dionika preispitivanjem savjetodavne metodologije kako bi se uključilo više organizacija civilnog društva i socijalnih organizacija na razini EU-a i na nacionalnoj razini te iskorištavanjem potencijala europske građanske inicijative kako bi građani mogli osmisliti program.

6.3.3. Odredbu iz članka 11. UEU-a u kojoj se spominje „otvoren, transparentan i redovit dijalog s predstavničkim udrugama i civilnim društvom” u svim područjima politike EU-a trebalo bi provesti u potpunosti. Komisija bi trebala pokrenuti međuinstitucijski sporazum o građanskom dijalogu s europskim civilnim društvom .

6.3.4. Trebalo bi osigurati smisleno i uključivo sudjelovanje civilnog društva u Konferenciji o budućnosti Europe, uz poveznicu s akcijskim planom za europsku demokraciju, kao mogućnost za raspravu o tome kako se mogu ojačati demokratski procesi i aktivni građanski angažman.

6.3.5. Trebalo bi zatražiti od država članica da unutar svojih višegodišnjih financijskih okvira dodijele odgovarajuća sredstva za financiranje građanskog dijaloga i jačanje kapaciteta organizacija civilnog društva za sudjelovanje u donošenju odluka. Komisija bi trebala uključiti građansko sudjelovanje/demokraciju među horizontalne prioritete svojih preporuka za pojedinu zemlju .

6.3.6. Trebalo bi pokrenuti godišnje događanje na kojem bi se okupljali najviši predstavnici institucija EU-a i reprezentativnih organizacija/udruga civilnog društva te predstavnici sektorskih dijaloga i lokalnih, regionalnih, nacionalnih i makroregionalnih (transnacionalnih i onih politike susjedstva) dijaloga kako bi razmjenjivali primjere najboljih praksi i sastavljali godišnji plan za jačanje demokracije, sudjelovanja i građanskog dijaloga . Komisija i EGSO trebali bi imati vodeću ulogu u tom procesu, kao organizatori.

6.4. Jačanje pomoćnih struktura za socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje

6.4.1. Važno je poduzeti mjere za promicanje demokracije pomoću gospodarske i socijalne kohezije, među ostalim promicanjem demokracije na radnom mjestu. Demokracija je na udaru i na toj razini, a pojavom pandemije otvorena su važna pitanja na koja je potrebno brzo odgovoriti.

6.4.2. Socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje spadaju među najbolje primjere demokratskog funkcioniranja. Dijalog između organizacija koje predstavljaju vlastite interese i vrijednosti predstavlja strukturirani prostor za raspravu i pregovore o pitanjima od zajedničkog značaja, unatoč različitim interesima. Uzajamno priznavanje i poštovanje među partnerima te racionalna potraga za rješenjima određenih situacija, problema i konflikata gradivni su elementi demokratske kulture.

6.4.3. Novi bi stup trebao uključivati mjere kojima će se ta načela promicati, kao što su: — poštovanje konvencija MOR-a u svim državama članicama, s posebnim naglaskom na glavne konvencije, koje se odnose na slobodno djelovanje sindikata, — strukturirani postupak informiranja, savjetovanja i rasprave te konačno izvješće o tom postupku za sve zakonodavne inicijative na razini država članica, — potpora jačanju gospodarskih i socijalnih vijeća i, prema potrebi, njihovu osnivanju, — imenovanje na razini Komisije, nakon odobrenja europskih socijalnih partnera, višeg europskog službenika odgovornog za promicanje i praćenje socijalnog dijaloga u državama članicama i EU-u, koji također može preuzeti dužnosti podupiranja civilnog dijaloga ako se, nakon savjetovanja s organizacijama civilnog društva, one s time slože, — organizacija trostranog sastanka na visokoj razini o socijalnom dijalogu, koji će se održavati dvaput godišnje (europski socijalni partneri, Komisija i države članice), s ciljem promicanja i praćenja socijalnog dijaloga na europskoj i nacionalnoj razini, — donošenje mjere za promicanje kolektivnog pregovaranja u području javne nabave i pristupa javnim sredstvima, uključujući europske fondove, kojom bi poslodavci naručitelji bili dužni sklopiti kolektivni sporazum ili, dok oni nisu sklopljeni, osigurati visokokvalitetna radna mjesta na temelju mjerodavnih propisa u skladu s nacionalnim pravom i praksom koji su rezultat sporazumâ između socijalnih partnera i vlada na nacionalnoj razini. Time će se spriječiti socijalni damping i osigurati pošteno tržišno natjecanje, — pokretanje programa za osposobljavanje predstavnika socijalnih partnera radi poticanja socijalnog dijaloga i kolektivnog pregovaranja.

Bruxelles, 10. lipnja 2021. Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Christa SCHWENG

(1) SL C 282, 20.8.2019., str. 39.

(2) Preambula Ugovora o Europskoj uniji.

(3) SL C 202, 7.6.2016., str. 389.

(4) Vidjeti, među ostalim, mišljenja SL C 228, 5.7.2019., str. 24.; SL C 282, 20.8.2019., str. 39.; SL C 429, 11.12.2020., str. 16.

(5) https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/political-guidelines-next-commission_hr.pdf

(6) Venecijanska komisija (2020.), Interim Report on the measures taken in the EU Member States as a result of the COVID-19 crisis and their impact on democracy, the Rule of Law and Fundamental Rights (Privremeno izvješće o mjerama donesenima u državama članicama EU-a slijedom krize izazvane pandemijom bolesti COVID-19 i njihovu utjecaju na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava), koje je Venecijanska komisija donijela na svojoj 124. plenarnoj sjednici (održanoj putem interneta 8. i 9. listopada 2020.), https://www.venice.coe.int/webforms/documents/?pdf=CDL-AD(2020)018-e

(7) COM(2020) 790 final.

(8) SL C 429, 11.12.2020., str. 187.

(9) Kako je navedeno u Komunikaciji, konkretno u bilješci 17.

(10) Zaključci – točka 1.7 mišljenja (SL C 228, 5.7.2019., str. 89.).

(11) SL C 11, 15.1.2013, str. 8.

(12) Europska konvencija za zaštitu ljudskih prava, Povelja Europske unije o temeljnim pravima.

(13) OESS/ODIHR, Smjernice o slobodi udruživanja.