OBRAZLOŽENJE

1.KONTEKST PRIJEDLOGA

•Razlozi i ciljevi prijedloga

Proširenje pristupa izvorima financiranja na tržištu kapitala europskim trgovačkim društvima u svakoj fazi njihova razvoja u središtu je unije tržišta kapitala (CMU-a). EU je od pokretanja akcijskog plana unije tržišta kapitala ostvario znatan napredak u pogledu povećanja brojna izvora financiranja koje poduzećima postaju dostupne tijekom njihova rasta i šire dostupnosti financiranja na tržištima kapitala u cijelom EU-u. Već su uvedeni novi propisi kojima se promiču ulaganja iz europskih fondova poduzetničkog kapitala (EuVECA) u novoosnovana te mala i srednja poduzeća. Komisija i Europski investicijski fond pokrenuli su program paneuropskih krovnih fondova poduzetničkoga kapitala (VentureEU) kako bi potaknuli ulaganja u inovativna novoosnovana i rastuća poduzeća diljem Europe. Već su doneseni novi propisi o prospektima kojima se poduzećima olakšava prikupljanje novčanih sredstava na javnim tržištima vlasničkog i dužničkog kapitala. Radi se na novom prospektu EU-a za rast malih poduzeća i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije koja žele prikupljati novčana sredstva u cijelom EU-u. Osim toga, Komisija je radi širenja pristupa financiranju za novoosnovana poduzeća i poduzetnike predložila europsku oznaku za platforme za skupno financiranje pozajmljivanjem i ulaganjima („Europski pružatelji usluga skupnog financiranja za poduzeća”).

Međutim, potrebno je i više od toga kako bi se razvio pogodniji regulatorni okvir kojim bi se podupirao pristup javnom financiranju za mala i srednja poduzeća (MSP-ovi). Konkretno, to se može ostvariti promicanjem oznake rastućih tržišta malih i srednjih poduzeća koja je uvedena Direktivom o tržištima financijskih instrumenata II (MiFID II) i postizanjem prave ravnoteže između zaštite ulagatelja i cjelovitosti tržišta, na jednoj strani, i izbjegavanja nepotrebnog administrativnog opterećenja na drugoj.

U reviziji akcijskog plana unije tržišta kapitala u sredini programskog razdoblja iz lipnja 2017. Komisija je usmjerila pozornost na pristup MSP-ova tržištima kapitala. U tom kontekstu, Komisija se obvezala objaviti „procjenu učinka kojom će se istražiti mogu li ciljane izmjene relevantnog zakonodavstva EU-a osigurati razmjernije regulatorno okruženje kako bi se podržalo uvrštenje MSP-ova na tržišta kapitala”.

Novouvrštena mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) presudni su pokretači ulaganja i otvaranja radnih mjesta. U pogledu godišnjeg rasta i povećanja radne snage, nedavno uvrštena poduzeća često nadmašuju trgovačka društva u privatnom vlasništvu. Uvrštena poduzeća manje ovise o bankovnom financiranju i koriste se raznovrsnijim investicijskim fondovima, imaju lakši pristup dodatnom vlasničkom kapitalu i financiranju dugom (preko sekundarnih ponuda) te istaknutiji profil u javnosti i veću prepoznatljivost marke.

No, unatoč prednostima, tržišta kapitala EU-a za mala i srednja poduzeća teško privlače nove izdavatelje. Nakon krize u Europskoj uniji broj inicijalnih javnih ponuda na tržištima za MSP-ove naglo opada te u tom razdoblju nije značajno porastao. Zbog toga se u Europi generira samo polovina inicijalnih javnih ponuda MSP-ova u odnosu na razdoblje prije financijske krize (478 inicijalnih javnih ponuda prosječno godišnje 2006.–2007. u odnosu na 218 u razdoblju od 2009. do 2017. na MTP-ovima MSP-ova u Uniji). Na europskim MTP-ovima za MSP-ove inicijalnim je javnim ponudama od 2006. do 2007. godišnje u prosjeku prikupljeno 13,8 milijarda EUR. Od 2009. do 2017. ovaj je iznos u prosjeku pao na 2,55 milijarde EUR.

Na odluku MSP-ova da izađu u javnost i odluku ulagatelja da ulažu u financijske instrumente MSP-ova utječu brojni čimbenici. Procjena učinka pokazuje da se tržišta kapitala za MSP-ove suočavaju s dvjema skupinama regulatornih izazova: i. u ponudi se izdavatelji suočavaju s višim troškovima usklađivanja za uvrštenje na tržišta kapitala; ii. u potražnji se nedovoljna likvidnost (uslijed viših troškova kapitala) može odraziti na izdavatelje, ulagatelje (koji se mogu suzdržati od ulaganja u MSP-ove prije svega zbog niske razine likvidnosti i povezanih volatilnih rizika) te tržišne posrednike (čiji se poslovni modeli oslanjaju na tijekove naloga potrošača na likvidnim tržištima).

Naziv inicijative: Rastuća tržišta MSP-ova

Ova je inicijativa strogo ograničena na rastuća tržišta MSP-ova i poduzeća uvrštena na povezana mjesta trgovanja. Rastuća tržišta MSP-ova nova su kategorija multilateralnih mjesta trgovanja (MTP-ova) koja je uvedena Direktivom o tržištima financijskih instrumenata II iz siječnja 2018.

Pri procjeni bi li MSP-ovi koji su izdavatelji vrijednosnih papira i kojima je odobreno trgovanje na uređenim tržištima imali koristi od ekvivalentnih regulatornih olakšica, donesena je odluka o ograničenju korisnika olakšica na izdavatelje kojima je odobreno trgovanje na rastućim tržištima MSP-ova. Zahtjevi nametnuti izdavateljima čiji su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenim tržištima trebali bi se na sličan način primijeniti neovisno o veličini trgovačkog društva. Različiti zahtjevi nametnuti MSP-ovima u usporedbi s velikim poduzećima vjerojatno će zbuniti dionike (poglavito ulagatelje).

Sadašnji regulatorni okvir

Od poduzeća uvrštenih na rastuće tržište MSP-ova zahtijeva se da se pridržavaju određenih propisa EU-a, posebice Uredbe o zlouporabi tržišta (MAR-a) i Uredbe o prospektu.

Od datuma početka primjene, 1. srpnja 2016., Uredba o zlouporabi tržišta proširena je na MTP-ove, uključujući rastuća tržišta MSP-ova. Ta uredba ima za cilj jačanje cjelovitosti tržišta i povjerenja ulagatelja. Njome se zabranjuje: i. trgovanje ili pokušaj trgovanja na temelju povlaštenih informacija; ii. preporuka drugoj osobi da trguje na temelju povlaštenih informacija ili njezino poticanje na trgovanje na temelju povlaštenih informacija; iii. nezakonito objavljivanje povlaštenih informacija ili iv. manipuliranje ili pokušaj manipuliranja tržištem. Prema toj uredbi, izdavatelji također podliježu obvezama objavljivanja informacija i vođenja evidencija. Predmetni izdavatelji posebice podliježu općoj obvezi objavljivanja povlaštenih informacija u javnosti u što kraćem vremenu. Jačanjem cjelovitosti tržišta i širenjem sustava za sprječavanje zlouporabe tržišta na MTP-ove, Uredba o zlouporabi tržišta bila je presudna za vraćanje povjerenja ulagatelja u financijska tržišta.

Ipak, taj je zakonodavni spis uniformirana uredba. Skoro svi ti zahtjevi istovjetno se primjenjuju na sve izdavatelje, neovisno o njihovoj veličini ili mjestu trgovanja na kojem su njihovi financijski instrumenti uvršteni za trgovanje. Uredba sadrži samo dvije ograničene prilagodbe za izdavatelje uvrštene na rastuća tržišta MSP-ova. Prva omogućava da mjesta trgovanja koja upravljaju rastućim tržištem MSP-ova objavljuju povlaštene informacije na internetskoj stranici mjesta trgovanja (umjesto na internetskoj stranici izdavatelja). Druga omogućava izdavateljima uvrštenima na rastuća tržišta MSP-ova sastavljanje popisa upućenih osoba na zahtjev nacionalnog nadležnog tijela (NCA-e). No, učinak ove olakšice ograničen je zato što se od poduzeća još uvijek zahtijeva prikupljanje i pohrana svih relevantnih informacija kako bi na zahtjev mogla izraditi popis upućenih osoba.

Prospekt je dokument propisan zakonom koji sadrži informacije o trgovačkom društvu pri javnoj ponudi vrijednosnih papira ili pri uvrštenju za trgovanje na uređenom tržištu. Prema akcijskom planu unije tržišta kapitala, Europska unija je već manjim društvima olakšala i smanjila cijenu pristupa tržištima kapitala, posebice sastavljanjem dorađenog prospekta EU-a za rast prema revidiranoj Uredbi o prospektu. Nakon višegodišnjeg puštanja u optjecaj dionica na rastućem tržištu MSP-ova izdavatelj može tražiti uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu. To može poduzeti radi stjecanja koristi od veće likvidnosti i većeg broja ulagatelja. No, ako predmetni izdavatelj želi prenijeti svoje dionice s rastućeg tržišta MSP-ova na uređeno tržište, treba sastaviti cijeli prospekt jer u takvim slučajevima društvima nije dostupan nikakav pojednostavnjeni popis prospekta.

Prihvaćanje „marke” rastućeg tržišta MSP-ova ometa ograničeni broj olakšica trenutačno predviđenih zakonodavstvom EU-a za izdavatelje uvrštene na popis ove nove vrste mjesta trgovanja. Stoga je opći cilj ove inicijative uvođenje tehničkih prilagodbi regulatornog okvira EU-a kako bi se: i. smanjilo administrativno opterećenje i regulatorni troškovi usklađivanja s kojima su suočeni MSP-ovi pri uvrštenju svojih financijskih instrumenata za trgovanje na rastućem tržištu MSP-ova, uz istovremeno jamstvo visoke razine sigurnosti ulagatelja i cjelovitosti tržišta; i ii. povećala likvidnost vlasničkih instrumenata uvrštenih na rastuća tržišta MSP-ova.

Ciljane regulatorne izmjene predviđene ovim Prijedlogu neće same po sebi u potpunosti potaknuti pristup MSP-ova tržištima kapitala. Ipak, uklanjaju regulatorne prepreke koje su različiti dionici uočili kao prepreke za povećanje kapitala MSP-ova na tržištima kapitala. To se odvija uz očuvanje najviših standarda zaštite ulagatelja i cjelovitosti tržišta. Svaku izmjenu stoga treba shvatiti kao iskorak u pravom smjeru, a ne kao jedini i isključivi lijek. Uz to, ovaj Prijedlog uredbe nije revizija Uredbe o zlouporabi tržišta (koja se primjenjuje manje od dvije godine) ili Uredbe o prospektu (o kojoj su suzakonodavci nedavno postigli dogovor i koja će se početi primjenjivati najkasnije od srpnja 2019.). Ovaj Prijedlog (zajedno s izmjenama predviđenima u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2017/56) samo unosi tehničke izmjene radi proporcionalnije primjene pravnog okvira EU-a na MSP-ove. Njime će se osigurati da se oznakom „rastućeg tržišta MSP-ova, koja je uvedena Direktivom MiFID II od siječnja 2018., koriste različiti MTP-ovi usmjereni na MSP-ove u cijelom EU-u.