Prijedlog UREDBE VIJEĆA o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2015. za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koje se primjenjuju u vodama Unije te za plovila Unije u nekim vodama izvan Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EU) br. 779/2014 /* COM/2014/0670 final - 2014/0311 (NLE) */





OBRAZLOŽENJE 1. KONTEKST PRIJEDLOGA Razlozi i ciljevi Svim uredbama o ribolovnim mogućnostima mora se ograničiti izlov ribljih stokova na razine koje moraju biti u skladu sa sveobuhvatnim ciljevima zajedničke ribarstvene politike (ZRP). U tom pogledu, Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkoj ribarstvenoj politici („osnovna uredba o ZRP-u”) utvrđuju se ciljevi godišnjih prijedloga ograničenja ulova i ribolovnog napora kako bi se osigurala ekološka, gospodarska i društvena održivost ribolova Unije. Korištenje ribolovnim mogućnostima godišnji je ciklus upravljanja (dvogodišnji u slučaju dubokomorskih stokova). Međutim to ne sprečava uvođenje dugoročnih pristupa upravljanja. Unija je u tom smislu ostvarila znatan napredak: ključni stokovi od komercijalnog interesa podložni su višegodišnjim planovima upravljanja, a godišnji TAC-ovi i gornje granice napora moraju biti u skladu s tim planovima. Područje primjene Ovim su prijedlogom obuhvaćene ribolovne mogućnosti koje Unija utvrđuje autonomno. Međutim njime su obuhvaćene i ribolovne mogućnosti koje proizlaze iz mjera dogovorenih u višestranim ili dvostranim sporazumima ili procesima u ribarstvu. U tim slučajevima Unija posreduje na temelju stajališta koje proizlazi iz ciljeva njezine politike i znanstvenih savjeta. Ishod tih pregovora upućuje na suglasnost Unije da preuzme obveze u prema trećim osobama. Stoga, kada je u pitanju provedba takvih odluka u okviru prava Unije, Unija s pomoću ovog prijedloga nema znatan diskrecijski prostor izvan unutarnje raspodjele među državama članicama. Na unutarnju raspodjelu primjenjuje se načelo relativne stabilnosti. Stoga su ovim prijedlogom, pored autonomnih stokova Unije, obuhvaćeni: · dijeljeni stokovi odnosno stokovi u Sjevernom moru i Skagerraku kojima se zajednički upravlja s Norveškom, ili stokovi povezani sa sporazumima s obalnim državama Konvencije za ribarstvo u sjeveroistočnom Atlantiku (NEAFC), · ribolovne mogućnosti koje proizlaze iz sporazuma postignutih u okviru regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom (RFMO). Velik broj ribolovnih mogućnosti u ovom je prijedlogu označen kao „pm” (pro memoria). To je zato što: – savjeti o određenim stokovima neće biti dostupni do predviđenog roka za donošenje prijedloga, ili – određena ograničenja ulova i ostale preporuke nadležnih RFMO-ova još se očekuju jer njihovi godišnji sastanci još nisu održani, ili – podaci o stokovima u grenlandskim vodama te dijeljenim stokovima ili stokovima razmijenjenima s Norveškom i ostalim trećim zemljama još nisu dostupni i bit će utvrđeni nakon savjetovanja s tim zemljama u studenome i prosincu 2014. Predlaže se novi paket mjera za zaštitu stoka lubina u sjeveroistočnom Atlantiku. Međunarodno vijeće za istraživanje mora (ICES) objavilo je u lipnju 2014. znanstvene savjete za taj stok, koji je od 2012. u brzom opadanju. Nadalje, prema mišljenju Znanstvenog, tehničkog i gospodarskog odbora za ribarstvo (STECF) trenutačne su se nacionalne mjere za zaštitu lubina općenito pokazale neučinkovitima. Lubin je vrsta koja kasno sazrijeva i sporo raste, a ribolovna smrtnost joj je trenutačno četverostruko veća od razina najvećeg održivog prinosa (MSY). S obzirom na zabrinjavajuće stanje tog stoka, koji bi mogao biti na rubu izlovljenosti, predlažu se ribolovne mogućnosti u obliku ograničenja ribolovnog napora i ulova, što bi trebalo biti usmjereno na glavne uzorke ribolovne smrtnosti, tj. pelagijski koćarski ribolov i rekreacijski ribolov. To uključuje novi Prilog II.E predloženoj uredbi, koji se treba dopuniti podacima koje se traže od država članica. Konačno, STECF je procijenio učinak mjera upravljanja za inućn iz Biskajskog zaljeva. Zaključio je da se promjenom razdoblja upravljanja na kalendarsku godinu (od siječnja do prosinca) znatno smanjuje opasnost od opadanja stoka ispod sigurnosne razine biomase te dolazi do malog povećanja u količini i stabilnosti ulova u odnosu na trenutačno razdoblje upravljanja koje traje od srpnja do lipnja. Nakon savjetovanja sa Španjolskom, Francuskom i Savjetodavnim vijećem za jugozapadne vode (SWWAC) te ne dovodeći u pitanje mjere koje se moraju donijeti u kontekstu budućih planova upravljanja, dionici su naveli svoje željene TAC-ove za inćun za kalendarsku godinu 2015. na temelju posebne mogućnosti za utvrđivanje TAC-a prema procjeni STECF-a pri čemu je opasnost od izlovljenosti stoka manja od 5 %. Uzimanjem kalendarske godine za razdoblje upravljanja, kao i za većinu TAC-ova u Atlantiku, smanjit će se i administrativno opterećenje povezano s upravljanjem stokovima. Na temelju toga primjereno je staviti izvan snage Uredbu Vijeća (EU) br. 779/2014[1] te istovremeno uvesti novi TAC za stok inćuna u Biskajskom zaljevu za 2015., koji će ostati „pm” u predloženoj uredbi do objave potrebnih znanstvenih savjeta u prosincu 2014. Pregled stokova Kao što je uobičajeno, Komisija je u svojoj godišnjoj Komunikaciji o savjetovanju o ribolovnim mogućnostima (COM(2014)388 završna verzija, dalje u tekstu „Komunikacija”) preispitala stanje na koje se mora odgovoriti prijedlozima ribolovnih mogućnosti. U Komunikaciji se iznosi pregled stanja stokova na temelju nalaza znanstvenih savjeta iz 2013. S pozitivne strane, u Komunikaciji je navedeno da je, među stokovima za koje je dostupna potpuna analiza, zabilježen pad stokova koji su ranije izlovljavani iznad održivih razina, i to s 86 % u 2009. na 41 % u 2014. Međutim neka kretanja još uvijek izazivaju zabrinutost. Na primjer, povećao se broj stokova na koje se odnosi savjet smanjenja ulova na najnižu moguću razinu. Kao odgovor na zahtjev Komisije, Međunarodno vijeće za istraživanje mora (ICES) u srpnju je iznijelo svoje godišnje savjete povezane s većinom ribljih stokova obuhvaćenih ovim prijedlogom. ICES je uzeo u obzir smjernice koje je Komisija iznijela u svojoj Komunikaciji. Navedene je savjete revidirao STECF u stručnoj radnoj skupini i na svojoj ljetnoj plenarnoj sjednici. Znanstveni savjeti koje su iznijela ta dva tijela u bitnome ovise o podacima: samo stokovi za koje su dostupni dostatni i pouzdani podaci mogu se u potpunosti ocijeniti u svrhu procjene njihove veličine te predviđanja njihove reakcije na različite načine iskorištavanja (u daljnjem tekstu „tablice opcija ulova”). Ako su dostupni dostatni podaci, znanstvena tijela mogu procijeniti prilagodbe ribolovnim mogućnostima kojima će se osigurati najveći održivi prinos (MSY) stokova. Taj se savjet, stoga, naziva „savjet MSY”. U ostalim se slučajevima znanstvena tijela oslanjanju na načelo predostrožnog pristupa te iznose preporuke u pogledu razine ribolovnih mogućnosti. Metodologija koju u tom smislu primjenjuje ICES predstavljena je u objavljenom materijalu ICES-a koji se odnosi na provedbu savjeta o stokovima za koje su podaci ograničeni[2]. Glavna skupina predloženih TAC-ova obuhvaćena je Prilogom I.A. Tim je prilogom obuhvaćen 151 TAC za stokove izlovljene u Skagerraku, Kattegatu, potpodručjima ICES-a I., II., III., IV., V., VI., VII., VIII., IX., X., XII. i XIV., vodama EU-a na području CECAF-a i vodama Francuske Gvajane. Dvanaest TAC-ova utvrđeno je u skladu sa savjetom MSY. U pogledu ostalih: · 12 TAC-ova predloženo je u skladu s dugoročnim strategijama upravljanja, na primjer planovima upravljanja koji proizlaze iz posebnih uredaba o ZRP-u na snazi, prijedlozima Komisije povezanima s planovima upravljanja koji još nisu doneseni ili pristupom upravljanja koji su iznijela savjetodavna vijeća (AC), a znanstvena savjetodavna tijela ocijenila predostrožnim, · 47 TAC-ova odnosi se na stokove za koje su podaci ograničeni, za koje nije dostupna potpuna ocjena. Od toga je 26 TAC-ova predloženo na istoj razini kao 2014., nakon zajedničke izjave Vijeća i Komisije prema kojoj ribolovne mogućnosti ostaju stabilne, osim ako postanu dostupni znanstveni savjeti koji ukazuju na pogoršanje stokova. Ta se odluka temelji na činjenici da je većina navedenih stokova usputni ulov u mješovitom ribolovu i da promjene TAC-a nemaju stvarnog utjecaja na razvoj njegova stanja, dok ponavljana smanjenja TAC-a mogu dovesti do regulatornog odbacivanja ulova, · preostali TAC-ovi u ovoj su fazi prikazani u obliku „pm” (pro memoria) zbog toga što znanstveni savjeti još nisu dostupni ili su potrebni dodatni društveno-gospodarski podaci ili se očekuje zaključenje međunarodnih pregovora ili sporazuma tijekom godine (primjerice, sastanci RFMO-ova). U pogledu tih stokova bit će potrebno ažurirati prijedlog nakon što s njima povezani savjeti i podaci postanu dostupni. Sve predložene ribolovne mogućnosti u skladu su sa znanstvenim savjetima koje je Komisija primila u vezi sa stanjem stokova i koji se primjenjuju na način iznesen u Komunikaciji. Usklađenost s ostalim politikama i ciljevima Unije Predložene mjere u skladu su s ciljevima i pravilima zajedničke ribarstvene politike i Unijine politike održivog razvoja. 2. REZULTATI SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENE UTJECAJA Savjetovanje sa zainteresiranim stranama (a) Metode savjetovanja, glavni ciljani sektori i opći profil ispitanika Komisija se o svojem predloženom pristupu raznim prijedlozima o ribolovnim mogućnostima na temelju Komunikacije o ribolovnim mogućnostima za 2015. savjetovala s dionicima, posebno preko savjetodavnih vijeća (AC), i državama članicama. Osim toga, Komisija je uzela u obzir smjernice iz svoje Komunikacije Vijeću i Europskom parlamentu o poboljšanju savjetovanja o upravljanju ribarstvom Zajednice (COM(2006)246 završna verzija), u kojoj su iznesena načela za tzv. postupak predviđanja (front loading). Nadalje, Komisija je 26. rujna organizirala događaj za dionike na kojem su predstavljeni ishodi znanstvenih savjeta i njihove ključne posljedice te se o njima vodila rasprava. (b) Sažetak odgovora i njihovo uzimanje u obzir U odgovoru na prethodno navedenu Komunikaciju Komisije o ribolovnim mogućnostima odražava se stajalište dionika o procjeni Komisije koja se odnosi na stanje resursa i način osiguravanja primjerenog upravljanja. Savjetodavno vijeće za pelagijske vrste (PELAC) posebno je izrazilo nadu u to da je postignut napredak u donošenju višegodišnjih planova upravljanja; istaknulo je i da se proces može zakomplicirati uključenjem zemalja izvan EU-a. PELAC je uz to pozvao Komisiju da pri predlaganju odgovarajućeg TAC-a za 2015. uzme u obzir plan koji je izradila za haringu u Keltskom moru. PELAC je izrazio zabrinutost zbog neizravnosti Komisije u pogledu načina odgađanja cilja MSY-ja nakon 2015. u određenim opravdanim slučajevima, tj. pitanja tko mora dostaviti dokaze za potrebu odgađanja te kako će proces funkcionirati. U vezi s obvezom iskrcavanja za pelagijski ribolov, koja stupa na snagu 1. siječnja 2015., PELAC je izrazio žaljenje zbog manjka pojedinosti u Komunikaciji Komisije u pogledu načina na koji će se provesti prilagodbe TAC-a kako bi se integrirao odbačeni ulov. Savjetodavno vijeće za jugozapadne vode (SWWAC) pozdravilo je jasnoću Komunikacije, a posebno opisa metodologije Komisije u prijedlogu razina TAC-ova za iduću godinu. Podsjetilo je da bi u većini slučajeva daljnje praćenje razina MSY-ja trebalo biti vođeno ribolovnom smrtnošću, a ne indikatorima biomase. Utvrdilo je da MSY za stokove lista u Biskajskom zaljevu i južnog oslića u 2015., s obzirom na savjete ICES-a za ta dva stoka, možda neće biti izvediv. SWWAC je međutim priznao da nije razvio metodologiju za procjenu slučajeva u kojima se na temelju društveno-gospodarskih učinaka MSY može odgoditi nakon 2015. SWWAC je predložio i da se predloženim TAC-ovima uzme u obzir obveza iskrcavanja. Savjetodavno vijeće za sjeverozapadne vode (NWWAC) u pogledu obveze iskrcavanja podržava primjenu najboljih dostupnih znanstvenih tehnika za određivanje eventualne prilagodbe kvote. Međutim tim se prilagodbama ne smije dovesti u pitanje postizanje cilja MSY-ja u okviru ZRP-a. Savjetodavno vijeće istaknulo je i potrebu za razmatranjem ekonomskih učinaka pri utvrđivanju ribolovnih mogućnosti. Naglasilo je i potrebu za razvojem planova upravljanja, što smatra osnovom za planiranje vlastitog rada. NWWAC je pozvao i na sveobuhvatan postupak savjetovanja prije donošenja odluka o provedbi savjeta povezanih s mješovitim ribolovom. Prikupljanje stručnih mišljenja i njihova uporaba U pogledu primijenjene metodologije, Komisija se, kako je već navedeno, savjetovala s Međunarodnim vijećem za istraživanje mora (ICES) i njegovim Znanstvenim, tehničkim i gospodarskim odborom za ribarstvo (STECF). Savjeti ICES-a temelje se na savjetodavnom okviru koji su izradile njegove stručne skupine i tijela koja donose odluke te su izdani u skladu s Memorandumom o razumijevanju usuglašenim s Komisijom. STECF iznosi svoje savjete na temelju ovlasti koje prima od Komisije. Krajnji je cilj uspostaviti i održati razine stokova koje mogu proizvesti MSY. Taj je cilj izričito ugrađen u novu osnovnu uredbu o ZRP-u, u čijem se članku 2. stavku 2. navodi da će se taj cilj „postići […] do 2015., gdje je to moguće i, na postupnoj, progresivnoj osnovi, najkasnije do 2020. za sve stokove”. U tom se odražava obveza Unije preuzeta u vezi sa zaključcima Svjetskog sastanka na vrhu o održivom razvoju održanog 2002. u Johannesburgu i njegovim planom provedbe. Kako je već navedeno, podaci o razinama najvećeg održivog prinosa (MSY) dostupni su za određene stokove. Među njima su i vrlo važni stokovi u smislu ulova i tržišne vrijednosti poput oslića, bakalara, grdobine, lista, patarača, koljaka i škampa. Za ostvarenje cilja MSY-ja u pojedinim bi slučajevima moglo biti potrebno smanjiti stopu ribolovne smrtnosti i/ili ulov. U tom se kontekstu u ovom prijedlogu, kada je to moguće, primjenjuje savjet MSY. U skladu s ciljevima zajedničke ribarstvene politike, ako se TAC-ovi predlažu na temelju savjeta MSY, TAC odgovara razini koja, u skladu s tim savjetom, može postići cilj MSY-ja u 2015. Tim se pristupom slijede načela predstavljena u Komunikaciji o ribolovnim mogućnostima za 2015. U vezi sa stokovima za koje su podaci ograničeni, znanstvena savjetodavna tijela izdaju preporuke koje se odnose na smanjenje, stabilizaciju ili dopuštanje povećanja ulova. Savjeti ICES-a u mnogim slučajevima pružaju kvantitativne smjernice o takvim varijacijama, temeljene na njihovoj metodologiji najveće promjene ulova +/- 20 %, od godine do godine, iz razloga predostrožnosti. Te se smjernice primjenjuju na utvrđivanje predloženih TAC-ova. U slučajevima u kojima nema nikakvih znanstvenih savjeta, slijedi se načelo predostrožnog pristupa, što znači smanjenja zaštitnog TAC-a za 20 %. Za određene će se stokove (uglavnom stokove koji žive na širokom području, morske pse i raže) savjeti iznijeti na jesen. Nakon primitka navedenih savjeta prijedlog će trebati primjereno ažurirati. Na kraju, kako je prethodno navedeno, u vezi s određenim stokovima savjeti se primjenjuju za potrebe provedbe planova upravljanja. STECF potvrđuje savjete ICES-a te se u određenim slučajevima na njih nadovezuje. Sredstva za javnu objavu stručnih savjeta Sva izvješća STECF-a dostupna su na web-mjestu Glavne uprave za Pomorstvo i ribarstvo (GU MARE). Sva izvješća ICES-a dostupna su na web-mjestu ICES-a. Procjena utjecaja Područje primjene uredbe o ribolovnim mogućnostima određeno je člankom 43. stavkom 3. Ugovora. Unija je donijela čitav niz višegodišnjih planova upravljanja za stokove od ključne gospodarske važnosti, uključujući oslić, bakalar, list, iverak zlatopjeg, škamp i ostale. Prije njihova donošenja ti planovi podliježu procjeni utjecaja. Nakon što stupe na snagu, njima se utvrđuju razine TAC-a i napora koje se moraju utvrditi za navedenu godinu kako bi se ostvarili njihovi dugoročni ciljevi. Komisija je obvezna iznijeti svoj prijedlog ribolovnih mogućnosti u skladu s tim planovima dokle god su oni važeći i na snazi. Zbog toga su mnoge ključne ribolovne mogućnosti obuhvaćene prijedlogom posljedica posebne procjene utjecaja izvršene u odnosu na plan na kojem se temelje. U pogledu ostalih TAC-ova, usprkos činjenici da višegodišnji planovi možda neće biti provedeni, prijedlogom se nastoje izbjeći kratkoročni pristupi u korist dugoročnih odluka povezanih s održivosti te se uzimaju u obzir inicijative dionika i savjetodavnih vijeća ako su im ICES i/ili STECF dali pozitivnu ocjenu. Nadalje, prijedlog reforme ZRP-a koji je iznijela Komisija propisno je izrađen na temelju procjene utjecaja (SEC(2011)891) u čijem je kontekstu analiziran cilj MSY-ja. U zaključcima procjene utjecaja taj se cilj navodi kao uvjet koji je potreban za postizanje ekološke, gospodarske i društvene održivosti. Suzakonodavci su u lipnju prošle godine prihvatili objašnjenje na kojem se temelji prijedlog reforme koji je iznijela Komisija te su postigli politički dogovor kojim se predviđa da cilj MSY-ja odsada bude izričit i obvezujući. U vezi s ribolovnim mogućnostima i stokovima RFMO-ova koji se dijele s trećim zemljama, ovim se prijedlogom u biti prenose mjere dogovorene na međunarodnoj razini. Pitanja svih elemenata važnih za ocjenu mogućih utjecaja ribolovnih mogućnosti rješavaju se u fazi pripreme i provedbe međunarodnih pregovora u okviru kojih se ribolovne mogućnosti Unije usuglašavaju s trećim osobama. 3. PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA Pravna osnova Pravna osnova ovog prijedloga jest članak 43. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Obveze Unije povezane s održivim iskorištavanjem živih morskih resursa proizlaze iz obveza utvrđenih u članku 2. osnovne uredbe o ZRP-u. Sažetak prijedloga Prijedlogom se utvrđuju ograničenja ulova i napora primjenjiva na ribarstvo Unije kako bi se ostvario cilj osiguravanja ekološki, gospodarski i društveno održive razine ribarstva u okviru ZRP-a. Primjena Odredbe na području prijedloga primjenjive su do 31. prosinca 2015., uz izuzeće određenih odredaba o ograničenjima napora koje su primjenjive do 31. siječnja 2016. te određenih TAC-ova s posebnim sezonskim ciklusima ili koji proizlaze iz određenih posebnih sezonskih značajki stokova RFMO-ova. Načelo supsidijarnosti Prijedlog je u isključivoj nadležnosti Unije kako je navedeno u članku 3. stavku 1. točki (d) Ugovora. Stoga se načelo supsidijarnosti ne primjenjuje. Načelo proporcionalnosti Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti zbog sljedećeg razloga: ZRP je zajednička politika. U skladu s člankom 43. stavkom 3. Ugovora Vijeće donosi mjere o utvrđivanju i raspodjeli ribolovnih mogućnosti. Predloženom Uredbom Vijeća ribolovne mogućnosti raspodjeljuju se državama članicama. Uzimajući u obzir članke 16. i 17. Uredbe (EU) br. 1380/2013, države članice te mogućnosti naizmjence raspodjeljuju među regijama ili gospodarskim subjektima prema vlastitom nahođenju. Države članice stoga imaju širok manevarski prostor za odlučivanje o društveno-gospodarskom modelu koji su odabrale za iskorištavanje ribolovnih mogućnosti koje su im raspodijeljene. Prijedlog nema nikakve nove financijske posljedice za države članice. Ovu Uredbu Vijeće donosi svake godine, a javna i privatna sredstva potrebna za njezinu provedbu već su na raspolaganju. Izbor instrumenata Predloženi instrument: uredba. Obveza iskrcavanja uvedena Uredbom (EU) br. 1380/2013 Nova osnovna uredba o ZRP-u (Uredba (EU) br. 1380/2013) stupila je na snagu 2014.; obveza iskrcavanja koja se njome uvodi postupno će se primjenjivati od 2015. do 2019. U 2019. svi stokovi obuhvaćeni TAC-om bit će podložni obvezi iskrcavanja. Međutim tijekom prijelaznog razdoblja ribe obuhvaćene TAC-om morat će se iskrcavati isključivo ako su ulovljene (ciljano ili kao usputni ulov) u ribolovu određenih vrsta na određenim područjima. Međutim pojmovi stoka obuhvaćenog TAC-om i vrste ribolova nisu istovjetni. Stoga će za stokove u Atlantskom oceanu i Sjevernom moru koji su obuhvaćeni ovom Uredbom ulov biti podložan obvezi iskrcavanja isključivo ako je ulovljen u ribolovu u industrijske svrhe i ribolovu skuše, haringe, šaruna, ugotice pučinke, kljunčice, inćuna, velikog srebrnjaka, papaline, srdele, plavoperajne tune, igluna (sabljarke), tunja dugokrilca, velikooke tune i plavog i bijelog iglana[3]. Nadalje, uvođenjem obveze iskrcavanja i u skladu s člankom 16. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013, predložene ribolovne mogućnosti odražavaju promjenu s iskrcane količine na ulovljenu količinu. To se čini na temelju primljenih znanstvenih savjeta za riblje stokove u vrstama ribolova iz članka 15. stavka 1. nove osnovne uredbe o ZRP-u. Nove ribolovne mogućnosti trebalo bi utvrditi i u skladu s člankom 16. stavkom 1. (koji se odnosi na načelo relativne stabilnosti) i člankom 16. stavkom 4. (koji se odnosi na ciljeve zajedničke ribarstvene politike i pravila predviđena višegodišnjim planovima). Obveza iskrcavanja ulova izravno utječe na ciljeve očuvanja za više TAC-ova u predloženim ribolovnim mogućnostima. Riječ je o TAC-ovima za prečnousti u lošem stanju očuvanja, tj. morske pse, raže i violine, koji se već više godina utvrđuju na 0 radi izbjegavanja ciljanog ribolova tih vrsta na odgovarajućim područjima. Dodatno uz TAC-ove utvrđene na 0, posebnim odredbama povezanima s unosima TAC-ova nalaže se bezodložno odbacivanje tih vrsta zbog njihove visoke stope preživljavanja. Iskrcavanjem bi se povećala njihova stopa smrtnosti. Nakon savjetovanja sa stručnjacima iz država članica održanog 31. srpnja 2014. podržan je prijedlog dodavanja tih vrsta, na područjima obuhvaćenima TAC-ovima, na popis zabranjenih vrsta u uredbi o ribolovnim mogućnostima. Taj se pristup odražava u predloženoj uredbi: obveza vraćanja u more, a time i zajamčena razina očuvanja, zadržava se jer se zabranjene vrste ne smiju iskrcavati. Člankom 15. stavkom 4. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1380/2013 zabranjene se vrste izravno izuzimaju iz obveze iskrcavanja. Na kraju, mora se razmotriti i veza između nove osnovne uredbe o ZRP-u i Uredbe Vijeća (EZ) br. 847/96. Potonjom se uredbom utvrđuju dodatni uvjeti za upravljanje TAC-ovima iz godine u godinu, uključujući odredbe o fleksibilnosti u skladu s člancima 3. i 4. za zaštitne odnosno analitičke stokove. U skladu s člankom 2. te uredbe, pri utvrđivanju TAC-ova Vijeće odlučuje na koje se stokove članak 3. i 4. ne primjenjuju, posebno na temelju biološkog statusa stokova. Nedavno je člankom 15. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013 uveden novi mehanizam fleksibilnosti. Stoga bi, radi izbjegavanja pretjerane fleksibilnosti kojom bi se ugrozilo načelo racionalnog i odgovornog iskorištavanja živih morskih bioloških resursa i spriječilo postizanje ciljeva zajedničke ribarstvene politike, trebalo razjasniti da se članci 3. i 4. Uredbe (EZ) br. 847/96 ne mogu primjenjivati dodatno uz godišnju fleksibilnost predviđenu u članku 15. stavku 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013. 4. DODATNI PODACI Pojednostavnjenje Prijedlogom se omogućuje pojednostavljenje upravnih postupaka za javna tijela (tijela Unije ili državna tijela), posebno u vezi sa zahtjevima koji se odnose na upravljanje naporom. Klauzula o pregledu / preispitivanju / vremenskom ograničenju valjanosti Budući da se odnosi na godišnju uredbu za 2015., prijedlog ne uključuje klauzulu o preispitivanju. Podrobno objašnjenje prijedloga Ovaj je prijedlog ograničen na utvrđivanje i raspodjelu ribolovnih mogućnosti i uvjeta koji su funkcionalno povezani s korištenjem tim mogućnostima. U smislu stvarnih kretanja povezanih s razvojem stokova, mogu se istaknuti sljedeći slučajevi: Iberijske vode S jedne strane, biomasa grdobine povećava se, a njezin se stok iskorištava na održivoj razini. S druge strane, stok patarača pogoršava se, a više funkcionalnih jedinica škampa i dalje je osiromašeno. Biomasa oslića južnih mora i dalje raste unatoč trajno visokom ribolovnom pritisku što prema primjenjivom planu upravljanja dovodi do malog smanjenja TAC-a i odgovarajućeg smanjenja napora. Biskajski zaljev Stanje stoka lista pogoršava se. Unazad nekoliko godina znanstvenici savjetuju smanjenje TAC-a. ICES je 2013. razmotrio mjere predostrožnosti za dugoročno upravljanje koje su predložili dionici. TAC za 2104. temeljio se na tim mjerama usmjerenima na održavanje TAC-a na istoj razini uz postupno smanjenje smrtnosti ribe na održive razine. Budući da je posljednjih godina smrtnost ribe porasla, TAC bi u 2015. trebalo smanjiti. Keltsko more i La Manche Visoke razine odbačenog ulova stalan su problem na tom području, u vezi s ribolovom ozimica i iveraka. U skladu s tim, znanstveni savjeti pozivaju na znatna smanjenja TAC-a (primjerice za bakalar i koljak). U pogledu lista u istočnom dijelu kanala La Manche prednost se mora dati primjeni hitnih mjera za oporavak tog stoka: tijekom zadnje dvije godine obnova je niska te je dugoročna održivost ribolova ugrožena. Zapadno od Škotske Kao posljedica referentne vrijednosti ICES-a za koljak u 2014., stok koljaka zapadno od Škotske (područja ICES-a V.b i VI.a) smatra se dijelom biološkog stoka procijenjenog na područjima ICES-a III. i IV. Stoga se za sva ta područja daje jedan savjet. TAC mora ostati u obliku „pro memoria” (pm) u predloženoj uredbi dok se državama članicama ne utvrde odgovarajuće raspodjele. Stanje bakalara i pišmolja i dalje je loše, a odbačeni ulov u toj regiji još uvijek iznosi 70 % za obje vrste. Situacija se može pogoršati savjetom o škampu koji će se objaviti najesen: do odbacivanja ozimica dolazi uglavnom u tom ribolovu. Obveze preuzete u vezi s mjerama u pogledu selektivnosti dosad nisu imale znatnog učinka: ICES nije uspio utvrditi nikakvu promjenu u smrtnosti kao posljedicu tih mjera. Irsko more Stanje bakalara i pišmolja i dalje je loše iako se čini da je selektivnost za flotu škampa dovela do određenih rezultata za ta dva stoka; međutim savjeti ICES-a i dalje navode visoku razinu odbacivanja ulova. List je i dalje u prelovu, a stok u mrijestu na najnižoj je zabilježenoj razini; iskorištavanje bi trebalo ostati na niskoj razini. Nasuprot tome, iverak zlatopjeg premalo se iskorištava i uvelike odbacuje, no stok mu je stabilan. Kattegat U vezi s bakalarom u Kattegatu, savjet za 2015. sličan je savjetu za 2014. tj. da na temelju predostrožnih razmatranja ne bi trebalo biti usmjerenog ribolova te vrste na tom području te bi usputni ulov i odbačeni ulov trebalo smanjiti na najmanju moguću mjeru. ICES posebno insistira na hitnoj potrebi poboljšanja selektivnosti; procijenjeni odbačeni ulov u 2013. bio je na najvišoj zabilježenoj razini od 1997. Sjeverno more Stokovima bakalara, koljaka, pišmolja, crnog bakalara (ugljenar), iverka zlatopjega, skuše i haringe u Sjevernom moru upravlja se zajedno s Norveškom pa će TAC-ovi i dodijeljene kvote biti utvrđeni nakon savjetovanja EU-a i Norveške u studenome i prosincu. Od tih se stokova nastavlja oporavljati bakalar, no iznimno sporo. Stokovi pišmolja i crnog bakalara (ugljenar) smanjuju se, a biomasa crnog bakalara u zadnje je tri godine opala ispod sigurnosnih ograničenja. Stok koljaka i dalje je stabilan, smrtnost ribe smanjila se ispod razine MSY-ja, no posljednjih godina zabilježena je loša obnova. Stok iverka zlatopjega i dalje raste te je sada na najvišoj zabilježenoj razini. U pogledu stokova kojima se ne upravlja zajedno s Norveškom i stokova čije su razine TAC-a već utvrđene u ovom prijedlogu, stok lista polako se povećava iako je smrtnost ribe tek nešto iznad razina MSY-ja pa se u primjenjivom planu upravljanja poziva na neznatno smanjenje TAC-a. Stokovi škampa u Sjevernom moru ukupno su u porastu. 2014/0311 (NLE) Prijedlog UREDBE VIJEĆA o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2015. za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koje se primjenjuju u vodama Unije te za plovila Unije u nekim vodama izvan Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EU) br. 779/2014 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov čanak 43. stavak 3., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, budući da: (1) Člankom 43. stavkom 3. Ugovora previđeno je da Vijeće, na prijedlog Komisije, donosi mjere o utvrđivanju i raspodjeli ribolovnih mogućnosti. (2) Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća[4] zahtijeva se da se mjere očuvanja donesu uzimajući u obzir raspoložive znanstvene, tehničke i gospodarske savjete, uključujući, prema potrebi, izvješća koja je sastavio Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF). (3) Vijeće je obvezno donijeti mjere o utvrđivanju i raspodjeli ribolovnih mogućnosti, uključujući, prema potrebi, određene s time funkcionalno povezane uvjete. U skladu s člankom 16. stavcima 1. i 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013 ribolovne mogućnosti trebalo bi raspodijeliti državama članicama tako da se svakoj državi članici osigura relativna stabilnost ribolovnih aktivnosti za svaki stok ili vrstu ribolova u skladu s ciljevima zajedničke ribarstvene politike utvrđene u članku 2. stavku 2. te Uredbe. (4) Ukupni dopušteni ulov (TAC) trebalo bi stoga, u skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013, utvrditi na temelju dostupnih znanstvenih savjeta, uz uzimanje u obzir biološke i društveno-gospodarske aspekte i osiguravanje poštenog tretmana za razne sektore ribarstva, u skladu s mišljenjima koja su dionici izrazili tijekom savjetovanja, osobito na sastancima savjetodavnih vijeća. (5) Obveza iskrcavanja iz članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 uvodi se posebno za svaku vrstu ribolova. Ako se u regiji obuhvaćenoj ovom Uredbom obveza iskrcavanja primjenjuje na određenu vrstu ribolova, trebalo bi iskrcati sve vrste u tom ribolovu koje su podložne ograničenjima ulova. Od 1. siječnja 2015. obveza iskrcavanja trebala bi se primjenjivati na mali pelagijski ribolov (tj. ribolov skuše, haringe, šaruna, ugotice pučinke, kljunčice, inćuna, srebrnjaka, srdele i papaline), na veliki pelagični ribolov (tj. ribolov plavoperajne tune, igluna (sabljarke) i tunja dugokrilca, velikooke tune i plavog i bijelog iglana) i na ribolov u industrijske svrhe (npr. ribolov kapelana, hujice i norveške ugotice). Člankom 16. stavkom 2. te Uredbe predviđeno je da se, kada se za određeni riblji stok uvodi obveza iskrcavanja, ribolovne mogućnosti utvrđuju uzimajući u obzir činjenicu da odražavaju ulov, a ne iskrcavanje. (6) Određeni se TAC-ovi za stokove prečnousti (raže, morski psi, violine) već više godina utvrđuju na 0, s povezanom odredbom kojom se predviđa obveza bezodložnog vraćanja usputnih ulova u more. Razlog za taj posebni tretman jest to što su ti stokovi u lošem stanju očuvanja i što se, zbog njihovih visokih stopa preživljavanja, odbacivanjem ulova za njih neće povećati stopa ribolovne smrtnosti; odbacivanje ulova smatra se korisnim za očuvanje tih vrsta. Međutim od 1. siječnja 2015. ulovi tih vrsta u pelagijskom ribolovu bit će podložni obvezi iskrcavanja, osim ako su obuhvaćeni nekim od odstupanja od obveze iskrcavanja ulova predviđenih u članku 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Člankom 15. stavkom 4. točkom (a) te Uredbe dopuštaju se odstupanja za vrste čiji je ribolov zabranjen i koje su utvrđene kao takve zakonskim aktom Unije donesenim u području zajedničke ribarstvene politike. Stoga je primjereno zabraniti ribolov tih vrsta na dotičnim područjima. (7) Posljednjih godina TAC za inćun u Biskajskom zaljevu utvrđuje se u zasebnoj uredbi o ribolovnim mogućnostima koja je na snazi od 1. srpnja jedne godine do 30. lipnja iduće godine. STECF je 2014. zaključio da se promjenom razdoblja upravljanja na kalendarsku godinu (od siječnja do prosinca) znatno smanjuju opasnosti za očuvanje tog stoka. Nakon savjetovanja sa Španjolskom, Francuskom i Savjetodavnim vijećem za jugozapadne vode (SWWAC), promjena koju je predložio STECF ocijenjena je pozitivno. Primjereno je na temelju toga staviti izvan snage Uredbu Vijeća (EU) br. 779/2014[5] i ovom Uredbom uvesti novi TAC za stok inućna u Biskajskom zaljevu za 2015. (8) Dodatno uz to, u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013 TAC-ove za stokove podložne posebnim višegodišnjim planovima trebalo bi utvrditi u skladu s pravilima utvrđenima u tim planovima. Stoga bi TAC-ove za stokove južnog oslića i škampa, lista u zapadnom dijelu kanala La Manche, iverka zlatopjega i lista u Sjevernom moru, haringe zapadno od Škotske, bakalara u Kattegatu, zapadno od Škotske, Irskom moru, Južnom moru, Skagerraku i istočnom dijelu kanala La Manche i plavoperajne tune u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru trebalo utvrditi u skladu s pravilima navedenima u uredbama Vijeća (EZ) br. 2166/2005[6], (EZ) br. 509/2007[7], (EZ) br. 676/2007[8], (EZ) br. 1300/2008[9], (EZ) br. 1342/2008[10] („plan za bakalar”) i (EZ) br. 302/2009[11]. (9) Međutim u vezi sa stokovima sjevernog oslića (Uredba Vijeća (EZ) br. 811/2004[12]) i lista u Biskajskom zaljevu (Uredba Vijeća (EZ) br. 388/2006[13]), postignuti su najmanji ciljevi odgovarajućih planova oporavka i upravljanja i stoga je primjereno pridržavati se iznesenih znanstvenih savjeta kako bi se, prema potrebi, TAC-ovi postigli ili zadržali na razinama najvećeg održivog prinosa. (10) Za stokove za koje ne postoje dostatni ili pouzdani podaci kako bi se osigurale procjene veličine, mjerama upravljanja i razinama TAC-a trebalo bi slijediti načelo predostrožnog pristupa upravljanju ribarstvom kako je definirano u članku 4. stavcima 1. i 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013, pritom uzimajući u obzir čimbenike specifične za stokove, posebno uključujući dostupne podatke o kretanjima stokova i razmatranja u pogledu mješovitog ribolova. (11) Uredbom Vijeća (EZ) br. 847/96[14] uvedeni su dodatni uvjeti za upravljanje godišnjim TAC-ovima, uključujući odredbe o fleksibilnosti u skladu člancima 3. i 4. za zaštitne odnosno analitičke stokove. U skladu s člankom 2. te Uredbe, pri utvrđivanju TAC-ova Vijeće odlučuje na koje se stokove članak 3. i 4. ne primjenjuju, posebno na temelju biološkog statusa stokova. Nedavno je člankom 15. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013 uveden mehanizam fleksibilnosti za sav ulov obuhvaćen obvezom iskrcavanja. Stoga se, radi izbjegavanja pretjerane fleksibilnosti kojom bi se ugrozili ciljevi očuvanja utvrđeni zajedničkom ribarstvenom politikom i radi sprečavanja negativnih učinaka na biološko stanje stokova, članci 3. i 4. Uredbe (EC) br. 847/96 mogu primjenjivati na TAC-ove samo ako se države članice ne koriste fleksibilnošću iz godine u godinu predviđenom u članku 15. stavku 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013. (12) Ako se TAC koji se odnosi na stok dodijeli samo jednoj državi članici, primjereno je ovlastiti tu državu članicu u skladu s člankom 2. stavkom 1. Ugovora da utvrdi razinu navedenog TAC-a. Trebalo bi donijeti odredbe kako bi se osiguralo da pri utvrđivanju te razine TAC-a dotična država članica postupa na način u potpunosti sukladan s načelima i pravilima zajedničke ribarstvene politike. (13) Međunarodno vijeće za istraživanje mora (ICES) objavilo je u lipnju 2014. znanstvene savjete o stoku lubina u sjeveroistočnom Atlantiku te je potvrdilo da je taj stok od 2012. bio u brzom opadanju. Nadalje, STECF je ocijenio zaštitu lubina nacionalnim mjerama na snazi te ih, općenito, smatra neučinkovitima. Lubin je vrsta koja kasno sazrijeva i sporo raste, a ribolovna smrtnost joj je trenutačno četverostruko veća od razina MSY-ja. Stoga je primjereno utvrditi ribolovne mogućnosti za taj stok u obliku ribolovnih napora i ograničenja ulova te bi ih trebalo usmjeriti na glavne uzroke ribolovne smrtnosti, tj. pelagijski koćarski ribolov i rekreacijski ribolov. (14) Potrebno je utvrditi gornju granicu ribolovnog napora za 2015. u skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 2166/2005, člankom 5. Uredbe (EZ) br. 509/2007, člankom 9. Uredbe (EZ) br. 676/2007, člancima 11. i 12. Uredbe (EZ) br. 1342/2008 i člancima 5. i 9. Uredbe (EZ) br. 302/2009, uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 754/2009[15]. (15) S obzirom na najnovije znanstvene savjete Međunarodnog vijeća za istraživanje mora (ICES) i u skladu s međunarodnim obvezama u kontekstu Konvencije o ribarstvu u sjeveroistočnom Atlantiku (NEAFC), potrebno je ograničiti ribolovni napor u vezi s određenim dubokomorskim vrstama. (16) Za određene vrste, poput određenih vrsta morskih pasa, čak bi i ograničen ribolovni napor mogao dovesti do ozbiljnog rizika u odnosu na njihovo očuvanje. Stoga bi ribolovne mogućnosti za te vrste trebalo u potpunosti ograničiti općom zabranom ribolova tih vrsta. (17) Korištenje ribolovnim mogućnostima dostupnima plovilima Unije utvrđenima u ovoj Uredbi podliježe Uredbi Vijeća (EZ) br. 1224/2009[16], posebno člancima 33. i 34. te Uredbe, u vezi s evidentiranjem ulova i ribolovnog napora i obavijesti o dostavi podataka o iscrpljenju ribolovnih mogućnosti. Stoga je potrebno navesti šifre koje bi države članice trebale rabiti pri slanju podataka Komisiji koji se odnose na iskrcavanje stokova koji podliježu ovoj Uredbi. (18) Za određene bi TAC-ove državama članicama trebalo omogućiti odobravanje dodatnih dodjela za plovila koja sudjeluju u pokusnom potpuno dokumentiranom ribolovu. Cilj je tih pokusa ispitati sustav izlovnih kvota u vrstama ribolova koje još nisu podložne obvezi iskrcavanja utvrđenoj u Uredbi (EU) br. 1380/2013 odnosno sustav u kojem bi sav ulov trebalo iskrcati i pribrojiti kvotama kako bi se izbjeglo odbacivanje ulova i time uzrokovan gubitak inače iskoristivih ribljih resursa. Nekontroliranim odbacivanjem ulova ribe ugrožava se dugoročna održivost ribe kao javnog dobra, a time i ciljevi zajedničke ribarstvene politike. Nasuprot tome, sustavi izlovnih kvota za ribarstvo predstavljaju poticaj za optimizaciju selektivnosti ulova. Kako bi se postiglo racionalno upravljanje odbačenim ulovom, potpuno dokumentiranim ribolovom trebalo bi obuhvatiti svaku radnju na moru, a ne samo ono što se iskrca u luci. Stoga bi uvjeti kojima se državama članicama omogućuje odobravanje tih dodatnih dodjela trebali uključivati obvezu osiguravanja uporabe televizijskih kamera zatvorenog kruga (CCTV) povezanih sa sustavom osjetnika (zajedničkog naziva „sustav CCTV”). Time bi se trebalo omogućiti podrobno snimanje svih zadržanih i odbačenih dijelova ulova. Sustav koji se temelji na ljudskim promatračima u stvarnom vremenu na plovilu manje je učinkovit, skuplji je i manje pouzdan. Stoga je uporaba sustava CCTV u ovom trenutku preduvjet za ostvarivanje programâ za smanjenje odbačenog ulova, primjerice potpuno dokumentiranog ribolova. Pri primjeni takvog sustava trebalo bi postupati u skladu sa zahtjevima Direktive 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća[17]. (19) Kako bi se pokusnim potpuno dokumentiranim ribolovom osiguralo učinkovito ocjenjivanje potencijala sustava izlovnih kvota za nadzor apsolutne ribolovne smrtnosti dotičnih stokova, potrebno je svu ribu ulovljenu u tim pokusima, uključujući onu ispod najmanje iskrcajne veličine, pribrojiti ukupnoj raspodjeli dodijeljenoj plovilu koje sudjeluje te obustaviti ribolovne operacije kada dotično plovilo u potpunosti iskoristi dodijeljenu ukupnu raspodjelu. Također je primjereno omogućiti prijenos raspodjela između plovila koja sudjeluju u pokusnom potpuno dokumentiranom ribolovu i plovila koja ne sudjeluju pod uvjetom da se može dokazati da nema povećanja odbačenog ulova kod plovila koja ne sudjeluju. (20) Primjereno je, na temelju savjeta ICES-a, zadržati primjenu posebnog sustava za upravljanje hujicom u vodama Unije zona ICES-a II.a i III.a i na potpodručju ICES-a IV. S obzirom na to da se očekuje da će znanstveni savjeti ICES-a biti dostupni tek u veljači 2015., primjereno je do objave savjeta privremeno TAC i kvote utvrditi na 0. (21) U skladu s postupkom predviđenim sporazumima ili protokolima o ribarstvu s Norveškom[18], Farskim otocima[19] i Islandom[20], Unija je održala savjetovanja o ribolovnim pravima s tim partnerima. Savjetovanja s Norveškom i Farskim otocima o dogovorima za 2015. još nisu finalizirana. Kako bi se izbjegao prekid ribolovnih aktivnosti Unije, uz istodobno dopuštanje potrebne fleksibilnosti za sklapanje tih dogovora početkom 2015., primjereno je privremeno utvrditi ribolovne mogućnosti za stokove podložne tim dogovorima. Nije bilo moguće dovršiti savjetovanja s Islandom o ribolovnim sporazumima za 2015. U skladu s postupkom predviđenim u sporazumu i protokolu o ribarstvu s Grenlandom[21], Zajednički odbor utvrdio je konkretnu razinu ribolovnih mogućnosti dostupnih Uniji u grenlandskim vodama u 2015. [Uvodna izjava i odredbe na koje se u njoj upućuje podložne su izmjenama nakon održavanja budućih savjetovanja.] (22) Na svojem godišnjem sastanku 2013. Međunarodna komisija za očuvanje atlantskih tuna (ICCAT) utvrdila je jednogodišnje produženje postojećih TAC-ova i kvota za plavoperajnu tunu i potvrdila TAC-ove i kvote za sjevernoatlantskog igluna (sabljarka), južnoatlantskog igluna (sabljarka) i sjevernoatlantskog tunja dugokrilca na trenutačnim razinama za razdoblje 2014. – 2016. Stoga, kvota Unije za te stokove ostaje ista kao i 2013. Iako je i TAC za južnoatlantskog tunja dugokrilca zadržan na trenutačnoj razini za razdoblje 2014. – 2016., pojedinačne kvote ugovornih stranka, uključujući Uniju, neznatno su smanjene kako bi se zajamčila kvota drugoj ugovornoj stranci. Sve te mjere trebalo bi provesti u pravu Unije. [Uvodna izjava i odredbe na koje se u njoj upućuje podložne su izmjenama nakon održavanja idućeg godišnjeg sastanka.] (23) Na svojem su godišnjem sastanku 2013. stranke Komisije za očuvanje antarktičkih morskih živih resursa (CCAMRL) utvrdile ograničenja ulova za ciljane vrste i vrste usputnog ulova. Te bi mjere trebalo provesti u pravu Unije. [Uvodna izjava i odredbe na koje se u njoj upućuje podložne su izmjenama nakon održavanja idućeg godišnjeg sastanka.] (24) Na svojem godišnjem sastanku 2014. Komisija za tunu u Indijskom oceanu (IOTC) nije izmijenila mjere očuvanja i upravljanja koje su na snazi. (25) Treći godišnji sastanak Regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom u južnom Pacifiku (SPRFMO) održat će se u veljači 2015. Do održavanja tog godišnjeg sastanka primjereno je privremeno zadržati na snazi trenutačne mjere na području primjene Konvencije SPRFMO-a. Međutim stok za čileanski šnjur ne smije se ciljano loviti prije utvrđivanja TAC-a na tom godišnjem sastanku. (26) Na svojem 87. godišnjem sastanku 2014. Međuamerička komisija za tropsku tunu (IATTC) zadržala je svoje mjere za očuvanje žutoperajne tune, velikooke tune i tunja prugavca. IATTC je zadržao i svoju rezoluciju o očuvanju trupana oblokrilaca. Te bi mjere trebalo nastaviti provoditi u pravu Unije. (27) Na svojem godišnjem sastanku 2013. Organizacija za ribarstvo na jugoistočnom Atlantiku (SEAFO) donijela je preporuku za nove dvogodišnje TAC-ove za patagonskog zubana i dubokomorskog crvenog raka za 2014. i 2015., dok su za zvjezdookog i alfonsine ostali na snazi postojeći TAC-ovi dogovoreni na godišnjem sastanku 2012. za 2013. i 2014. Trenutačno primjenjive mjere o raspodjeli ribolovnih mogućnosti koje je utvrdio SEAFO trebalo bi provesti u pravu Unije. [Uvodna izjava i odredbe na koje se u njoj upućuje podložne su izmjenama nakon održavanja idućeg godišnjeg sastanka.] (28) Na 10. godišnjem sastanku Komisije za ribarstvo u zapadnom i središnjem Pacifiku (WCPFC) 2013. izmijenjene su njezine mjere u pogledu ribolovnih mogućnosti određivanjem ukupnog broja dana tijekom kojih je dopušten ribolov na otvorenom moru i prilagodbom lovostaja ribolova s pomoću uređaja za okupljanje ribe (ribolov FAD uređajima). Preispitivanje mjere FAD ribolova zahtijeva da Unija kao ugovorna stranka WCPFC-a odabere jednu od dvije raspoložive mogućnosti, bilo da potvrdi trenutačno razdoblje lovostaja ribolova FAD uređajima ili da odabere smanjiti FAD-ove. Do donošenja te odluke u pravu Unije trebalo bi nastaviti provoditi trenutačno primjenjivi lovostaj koji je utvrdio WCFPC. [Uvodna izjava i odredbe na koje se u njoj upućuje podložne su izmjenama nakon održavanja idućeg godišnjeg sastanka.] (29) Na svojem godišnjem sastanku 2103. stranke Konvencije o očuvanju i upravljanju resursima kolje u središnjem Beringovom moru nisu izmijenile svoje mjere koje se odnose na ribolovne mogućnosti. Te bi mjere trebalo provesti u pravu Unije. (30) Na svojem je 36. godišnjem sastanku 2014. Organizacija za ribarstvo na sjeverozapadnom Atlantiku (NAFO) donijela odluku o nizu ribolovnih mogućnosti određenih stokova na potpodručjima 1 – 4 područja primjene konvencije NAFO-a za 2015. U tom kontekstu NAFO je utvrdio moratorij na ribolov kozica u zoni 3L, povećao TAC za škarpinu u zoni 3M kako bi se obuhvatili određeni usputni ulovi te ponovno otvorio ribolov pašare u zoni 3NO. (31) Pojedine međunarodne mjere kojima se stvaraju ili ograničavaju ribolovne mogućnosti za Uniju relevantne regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom (RFMO) donose krajem godine i njihova primjena počinje prije stupanja na snagu ove Uredbe. Stoga je potrebna retroaktivna primjena odredaba kojima se takve mjere provode u pravu Unije. Posebno, budući da ribolovna sezona na području primjene Konvencije CCAMLR-a (Komisija za očuvanje antarktičkih morskih živih resursa) traje od 1. prosinca do 30. studenoga te se određene ribolovne mogućnosti ili zabrane na području primjene Konvencije CCAMLR-a utvrđuju za razdoblje od 1. prosinca 2014., primjereno je da se relevantne odredbe ove Uredbe primjenjuju od tog datuma. Takvom retroaktivnom primjenom ne dovodi se u pitanje načelo opravdanih očekivanja jer je članicama CCAMLR-a zabranjen ribolov na području primjene Konvencije CCAMLR-a bez odobrenja. (32) U skladu s izjavom Unije upućenom Bolivarskoj Republici Venezueli o dodjeli ribolovnih mogućnosti u vodama Unije ribarskim plovilima koja plove pod zastavom Bolivarske Republike Venezuele u isključivom gospodarskom pojasu u obalnim vodama Francuske Gvajane[22], potrebno je utvrditi ribolovne mogućnosti za ribe vrste Lutjanus campechanus koje su Venezueli na raspolaganju u vodama Unije. (33) Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za izdavanje odobrenja pojedinoj državi članici za korištenje pogodnostima sustava upravljanja svojim raspodjelama ribolovnog napora u skladu sa sustavom kilovat dana, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti. (34) Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ove Uredbe, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti u odnosu na dodjeljivanje dodatnih dana na moru za trajno ukidanje ribolovnih aktivnosti i za veću prisutnost znanstvenih promatrača te utvrđivanje formata tablica za prikupljanje i prijenos podataka o prenošenju dana na moru između ribarskih plovila koja plove pod zastavom države članice. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011[23]. (35) Kako bi se izbjegao prekid ribolovnih aktivnosti i osigurao izvor zarade ribarima Unije, ova Uredba trebala bi se primjenjivati od 1. siječnja 2015., osim odredaba o ograničenjima ribolovnog napora, koje bi se trebale primjenjivati od 1. veljače 2015. i određenih odredaba u pojedinim regijama, koje bi trebale imati poseban datum primjene. Zbog hitnosti ova bi Uredba trebala stupiti na snagu odmah nakon objave. (36) Ribolovnim bi se mogućnostima trebalo koristiti potpuno u skladu s primjenjivim pravom Unije, DONIJELO JE OVU UREDBU: GLAVA I. OPĆE ODREDBE Članak 1. Predmet 1. Ovom Uredbom utvrđuju se ribolovne mogućnosti dostupne u vodama Unije te plovilima Unije u određenim vodama izvan Unije za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova. 2. Ribolovne mogućnosti iz stavka 1. uključuju: (a) ograničenja ulova za 2015. i, ako je navedeno u ovoj Uredbi, za 2016.; (b) ograničenja ribolovnog napora za razdoblje od 1. veljače 2015. do 31. siječnja 2016. osim ako su u člancima 9., 29. i 31. te Prilogu II.E za ribolovne napore utvrđena druga razdoblja; (c) ribolovne mogućnosti za razdoblje od 1. prosinca 2014. do 30. studenoga 2015. za određene stokove na području primjene Konvencije CCAMLR-a; (d) ribolovne mogućnosti za određene stokove na području primjene Konvencije IATTC-a utvrđene u članku 33. za razdoblja u 2015. i 2016. utvrđena u toj odredbi. Članak 2. Područje primjene Ova Uredba primjenjuje se na sljedeća plovila: (a) plovila Unije; (b) plovila trećih zemalja u vodama Unije; (c) plovila za rekreacijski ribolov, isključivo za potrebe članka 1. točke (b), članka 3. točke (c) i članka 12. ove Uredbe. Članak 3. Definicije Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije: (a) „plovilo Unije” znači ribarsko plovilo kako je utvrđeno u članku 4. stavku 1. točki 5. Uredbe (EU) br. 1380/2013; (b) „plovilo treće zemlje” znači ribarsko plovilo kako je utvrđeno u članku 4. stavku 1. točki 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013, koje plovi pod zastavom treće zemlje i registrirano je u trećoj zemlji; (c) „plovilo za rekreacijski ribolov” znači plovilo koje se bavi rekreacijskim ribolovom iz članka 4. stavka 28. Uredbe (EU) br. 1224/2009; (d) „vode Unije” znači vode pod suverenitetom ili jurisdikcijom država članica, s izuzetkom voda koje graniče s područjima navedenima u Prilogu II. Ugovora; (e) „međunarodne vode” znači vode koje se nalaze izvan suvereniteta ili jurisdikcije bilo koje države; (f) „stok” znači morski biološki resurs koji se javlja na određenom području upravljanja; (f) „ukupni dopušteni ulov” (TAC) znači: i. u vrsti ribarstva koja je podložna obvezi iskrcavanja iz članka 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013, količina koja se smije izloviti iz svakog pojedinog stoka svake godine; ii. u svim drugim vrstama ribarstva, količina koja se smije iskrcati iz svakog pojedinog stoka svake godine; (g) „kvota” znači udio TAC-a koji je dodijeljen Uniji, državi članici ili trećoj zemlji; (h) „analitičke procjene” znači kvantitativna evaluacija kretanja određenog stoka, na temelju podataka o biologiji i iskorištavanju stoka, za koju je znanstvena analiza pokazala da je dovoljne kvalitete da može poslužiti kao znanstveni savjet o mogućnostima za budući ulov; (i) „predostrožni pristup upravljanju ribarstvom” znači pristup prema kojem izostanak odgovarajućih znanstvenih podataka ne bi trebao opravdati odgađanje ili nepoduzimanje mjera upravljanja za očuvanje ciljanih vrsta, povezanih ili ovisnih vrsta i neciljanih vrsta i njihova okoliša; (j) „veličina oka” znači veličina oka ribarskih mreža utvrđena u skladu s Uredbom (EU) br. 517/2008[24]; (k) „registar ribarske flote Unije” znači registar koji je Komisija uspostavila u skladu s člankom 24. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1380/2013; (l) „očevidnik o ribolovu” znači očevidnik iz članka 14. Uredbe (EZ) br. 1224/2009. Članak 4. Ribolovne zone Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije: (a) zone ICES-a (Međunarodno vijeće za istraživanje mora) geografska su područja definirana u Prilogu III. Uredbi Vijeća (EZ) br. 218/2009[25]; (b) „Skagerrak” znači geografsko područje koje je na zapadu omeđeno crtom od svjetionika Hanstholm do svjetionika Lindesnes, a na jugu crtom od svjetionika Skagen do svjetionika Tistlarna, i od te točke do najbliže točke na švedskoj obali; (c) „Kattegat” znači geografsko područje koje je na sjeveru omeđeno crtom od svjetionika Skagen do svjetionika Tistlarna i od te točke do najbliže točke na švedskoj obali, a na jugu crtom od Hasenørea do Gnibens Spidsa, od Korshagea do Spodsbjerga i od Gilbjerg Hoveda do Kullena; (d) „funkcionalna jedinica 16 potpodručja ICES-a VII.” znači geografsko područje omeđeno loksodromama koje uzastopno spajaju sljedeće točke: – 53° 30' S 15° 00' Z, – 53° 30' S 11° 00' Z, – 51° 30' S 11° 00' Z, – 51° 30' S 13° 00' Z, – 51° 00' S 13° 00' Z, – 51° 00' S 15° 00' Z, – 53° 30' S 15° 00' Z; (e) „Kadiški zaljev” znači geografsko područje zone ICES-a IX.a istočno od geografske dužine 7° 23′ 48″ Z; (f) područja CECAF-a (Odbor za ribarstvo za istočni središnji Atlantik) geografska su područja navedena u Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 216/2009 Europskog parlamenta i Vijeća[26]; (g) područja NAFO-a (Organizacija za ribarstvo na sjeverozapadnom Atlantiku) geografska su područja utvrđena u Prilogu III. Uredbi (EZ) br. 217/2009 Europskog parlamenta i Vijeća[27]; (h) „područje primjene Konvencije SEAFO-a (Organizacija za ribarstvo na jugoistočnom Atlantiku)” geografsko je područje definirano u Konvenciji o očuvanju i gospodarenju ribolovnim resursima u jugoistočnom Atlantskom oceanu[28]; (i) „područje primjene Konvencije ICCAT-a (Međunarodna komisija za očuvanje atlantskih tuna)” geografsko je područje definirano u Međunarodnoj konvenciji o očuvanju atlantskih tuna[29]; (j) „područje primjene Konvencije CCAMLR (Komisija za očuvanje antarktičkih morskih živih resursa)” geografsko je područje definirano u članku 2. točki (a) Uredbe (EZ) br. 601/2004[30]; (k) „područje primjene Konvencije IATTC-a (Međuameričke komisije za tropsku tunu)” geografsko je područje definirano u Konvenciji o jačanju Međuameričke komisije za tropsku tunu koja je uspostavljena Konvencijom iz 1949. između Sjedinjenih Američkih Država i Republike Kostarike („Konvencija iz Antigue”)[31]; (l) „područje primjene Konvencije IOTC-a (Komisija za tunu u Indijskom oceanu)” geografsko je područje definirano u Sporazumu o osnivanju Komisije za tunu u Indijskom oceanu[32]; (m) „područje primjene Konvencije SPRFMO-a (Regionalna organizacija za upravljanje ribarstvom u južnom Pacifiku)” geografsko je područje otvorenog mora južno od 10° S, sjeverno od područja primjene Konvencije CCAMLR-a, istočno od područja primjene Konvencije SIOFA-e kako je definirano u Sporazumu o ribarstvu u južnom Indijskom oceanu[33], i zapadno od područjâ ribolovnih jurisdikcija južnoameričkih država; (n) „područje primjene Konvencije WCPFC-a (Komisija za ribarstvo u zapadnom i središnjem Pacifiku)” geografsko je područje definirano u Konvenciji o očuvanju i upravljanju visoko migratornim ribljim stokovima u zapadnom i središnjem Pacifiku[34]; (o) „pučina Beringova mora” geografsko je područje otvorenog mora u Beringovu moru iza 200 nautičkih milja od polaznih crta od kojih se mjeri širina teritorijalnog mora obalnih država Beringova mora; (p) „područje preklapanja IATTC-a i WCPFC-a” geografsko je područje određeno sljedećim granicama: – geografskom dužinom 150º Z, – geografskom dužinom 130 Z, – geografskom širinom 3º J, – geografskom širinom 50º J. GLAVA II. RIBOLOVNE MOGUĆNOSTI ZA PLOVILA UNIJE Poglavlje I. Opće odredbe Članak 5. TAC-ovi i raspodjela 1. TAC-ovi za plovila Unije u vodama Unije ili u određenim vodama izvan Unije i raspodjela tih TAC-ova među državama članicama te, prema potrebi, uvjeti koji su s njima funkcionalno povezani utvrđeni su u Prilogu I. 2. Plovila Unije imaju odobrenje za ribolov, u okviru TAC-ova utvrđenih u Prilogu I., u vodama koje potpadaju pod ribolovnu jurisdikciju Farskih otoka, Grenlanda, Islanda i Norveške te u ribolovnim zonama oko otoka Jan Mayen pod uvjetom utvrđenim u članku 19. i Prilogu III. ovoj Uredbi i Uredbi (EZ) br. 1006/2008[35] i njezinim provedbenim odredbama. 3. Za potrebe posebnog uvjeta iz Priloga I.A za stokove hujice u vodama Unije zona ICES-a II.a, III.a i IV., primjenjuju se područja upravljanja definirana u Prilogu II.D. Članak 6. TAC-ovi koje utvrđuju države članice 1. TAC-ove za određene riblje stokove određuju dotične države članice. Ti su stokovi utvrđeni u Prilogu I. 2. TAC-ovi koje određuje država članica: (a) usklađeni su s načelima i pravilima zajedničke ribarstvene politike, a posebno s načelom održivog iskorištavanja stoka; te (b) dovode do: i. ako su dostupne analitičke procjene, iskorištavanja stoka u skladu s najvećim održivim prinosom od 2015. nadalje, sa što većom mogućom vjerojatnosti; ii. ako su analitičke procjene nedostupne ili nepotpune, iskorištavanja stoka u skladu s načelom predostrožnog pristupa upravljanju ribarstvom. 3. Do 15. ožujka 2015. svaka dotična država članica Komisiji dostavlja sljedeće podatke: (a) utvrđene TAC-ove; (b) podatke koje je prikupila i ocijenila dotična država članica, a na kojima se temelje utvrđeni TAC-ovi; (c) pojedinosti o usklađenosti utvrđenih TAC-ova sa stavkom 2. Članak 7. Uvjeti za iskrcaj ulova i usputnog ulova 1. Riba iz stokova za koje su TAC-ovi utvrđeni, a koja je ulovljena u vrstama ribolova utvrđenima u članku 15. stavku 1. točki (a) Uredbe (EU) br. 1380/2013 podložna je obvezi iskrcavanja kako je tamo utvrđeno. 2. Riba iz ostalih ulova za koje su TAC-ovi utvrđeni zadržava se na plovilu ili se iskrcava samo u sljedećim slučajevima: (a) ulove su ostvarila plovila koja plove pod zastavom države članice koja ima kvotu, a ta kvota nije iscrpljena; ili (b) ulovi se sastoje od udjela u kvoti Unije koja nije raspodijeljena po kvotama među državama članicama, a kvota Unije nije iscrpljena. 3. Stokovi neciljanih vrsta u sigurnim biološkim granicama iz članka 15. stavka 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013 utvrđeni su u Prilogu I. za potrebe odstupanja od obveze pribrajanja ulova relevantnim kvotama predviđenima tim člankom. Članak 8. Ograničenja ribolovnog napora Mjere povezane s ribolovnim naporom propisane: (a) Prilogom II.A primjenjuju se za upravljanje određenim stokovima bakalara, lista i iverka zlatopjega u Kattegatu, Skagerraku, dijelu zone ICES-a III.a koji nije obuhvaćen Skagerrakom i Kattegatom, na potpodručju ICES-a IV. i zonama ICES-a VI.a, VII.a i VII.d i vodama Unije zona ICES-a II.a i V.b; (b) Prilogom II.B primjenjuju se na obnovu oslića i škampa u zonama ICES-a VIII.c i IX.a, s izuzećem Kadiškog zaljeva; (c) Prilogom II.C primjenjuju se na upravljanje stokom lista u zoni ICES-a VII.e; (d) Prilogom II.E primjenjuju se na upravljanje stokom lubina u zoni ICES-a VII.e. Članak 9. Ograničenja ulova i napora za dubokomorski ribolov 1. Članak 3. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 2347/2002[36] kojim se zahtijeva dozvola za dubokomorski ribolov primjenjuje se na grenlandsku ploču. Uvjeti navedeni u tom članku primjenjuju se na ulov, zadržavanje na plovilu, pretovar i iskrcavanje grenlandske ploče. 2. Države članice osiguravaju da za 2015. razine ribolovnog napora za plovila koja posjeduju dozvolu za dubokomorski ribolov iz članka 3. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 2347/2002, izmjereno u kilovat danima odsutnosti iz luke, ne premašuju 65 % prosječnog godišnjeg ribolovnog napora koji su plovila dotične države članice primijenila 2003. u ribolovu kada su imala dozvole za dubokomorski ribolov ili su ulovila dubokomorske vrste navedene u prilozima I. i II. toj Uredbi. Ovaj se stavak primjenjuje isključivo na izlaske u ribolov u kojima se ulovi više od 100 kg dubokomorskih vrsta osim velikog srebrnjaka. Članak 10. Posebne odredbe o raspodjeli ribolovnih mogućnosti 1. Raspodjelom ribolovnih mogućnosti među državama članicama kako je utvrđeno ovom Uredbom ne dovode se u pitanje: (a) razmjene u skladu s člankom 16. stavkom 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013; (b) smanjenja i preraspodjele u skladu s člankom 37. Uredbe (EZ) br. 1224/2009; (c) preraspodjele u skladu s člankom 10. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1006/2008; (d) dodatno iskrcavanje dopušteno na temelju članka 3. Uredbe (EZ) br. 847/96 i članka 15. stavka 9. Uredbe (EZ) br. 1380/2013; (e) količine zadržane u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 847/96; (f) smanjenja u skladu s člancima 105., 106. i 107. Uredbe (EZ) br. 1224/2009; (g) prijenosi i razmjene kvota u skladu s člankom 20. ove Uredbe; (h) dodatne raspodjele u skladu s člankom 14. ove Uredbe. 2. Osim ako je u Prilogu I. ovoj Uredbi navedeno drukčije, članak 3. Uredbe (EZ) br. 847/96 primjenjuje se na stokove koji podliježu zaštitnom TAC-u, a članak 3. stavci 2. i 3. te članak 4. te Uredbe primjenjuju se na stokove koji podliježu analitičkom TAC-u. Članke 3. i 4. Uredbe (EZ) br. 847/96 treba primjenjivati na TAC-ove samo ako se države članice ne koriste fleksibilnošću iz godine u godinu predviđenom u članku 15. stavku 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Članak 11. Sezone zabrane ribolova 1. Zabranjuje se ribolov ili zadržavanje na plovilu sljedećih vrsta na području Porcupine Bank u razdoblju od 1. svibnja do 31. svibnja 2015.: bakalar, patarače, grdobina, koljak, pišmolj, oslić, škamp, iverak zlatopjeg, kolja, crni bakalar (ugljenar), raže i violine, list obični, kljovan, manjić morski, manjić i kostelj piknjavac. Za potrebe ovog stavka, Porcupine Bank obuhvaća geografsko područje omeđeno loksodromama koje uzastopno povezuju sljedeće položaje: Točka || Geografska širina || Geografska dužina 1 || 52° 27' S || 12° 19' Z 2 || 52° 40' S || 12° 30' Z 3 || 52° 47' S || 12° 39,600' Z 4 || 52° 47' S || 12° 56' Z 5 || 52° 13,5' S || 13° 53,830' Z 6 || 51° 22' S || 14° 24' Z 7 || 51° 22' S || 14° 03' Z 8 || 52° 10' S || 13° 25' Z 9 || 52° 32' S || 13° 07,500' Z 10 || 52° 43' S || 12° 55' Z 11 || 52° 43' S || 12° 43' Z 12 || 52° 38,800' S || 12° 37' Z 13 || 52° 27' S || 12° 23' Z 14 || 52° 27' S || 12° 19' Z Odstupajući od podstavka 1., dopušten je provoz kroz Porcupine Bank dok se na plovilu nalaze vrste navedene u tom stavku, u skladu s člankom 50. stavcima 3., 4. i 5. Uredbe (EZ) br. 1224/2009. 2. Od 1. siječnja do 31. ožujka 2015. i od 1. kolovoza do 31. prosinca 2015. zabranjuje se komercijalni ribolov hujice pridnenom povlačnom mrežom, mrežom potegačom ili sličnim povlačnim ribolovnim alatom veličine mrežnog oka manje od 16 mm u zonama ICES-a II.a, III.a i na potpodručju ICES-a IV. Zabrana utvrđena u prvom podstavku primjenjuje se i na plovila trećih zemalja koja imaju dozvolu za ribolov hujice u vodama Unije na potpodručju ICES-a IV. Članak 12. Rekreacijski ribolov lubina Za rekreacijski ribolov u zonama ICES-a IV.b, IV.c, VII.a, VII.d, VII.e, VII.f, VII.g i VII.h, primjenjuje se ograničenje vreće od jednog lubina po osobi. Članak 13. Zabrane 1. Plovilima Unije zabranjuje se obavljati ribolov, zadržavati na plovilu ili prekrcavati i iskrcavati sljedeće vrste: (a) zvjezdasta raža glatica (Amblyraja radiata) u vodama Unije zona ICES-a II.a, III.a i VII.d te potpodručja ICES-a IV.; (b) psina golema (Cetorhinus maximus) i velika bijela psina (Carcharodon carcharias) u svim vodama; (c) kompleks raže (Dipturus batis) (Dipturus cf. flossada i Dipturus cf. intermedia) u vodama Unije zona ICES-a II.a i potpodručja ICES-a III., IV., VI., VII., VIII., IX. i X.; (d) pas butor (Galeorhinus galeus) i glatki kostelj crnac (Etmopterus pusillus) u vodama Unije u zoni ICES-a II.a i potpodručju ICES-a IV. te u svim vodama potpodručja ICES-a I., V., VI., VII., VIII., XII. i XIV.; (e) drkovina (Dalatias licha), kljunasti morski pas (Deania calcea), ljuskasti kostelj dubinac (Centrophorus squamosus), veliki kostelj crnac (Etmopterus princeps) i portugalski morski pas (Centroscymnus coelolepis) u vodama Unije u zoni ICES-a II.a i potpodručju ICES-a IV. te u svim vodama potpodručja ICES-a I. i XIV.; (f) kučina (Lamna nasus) u svim vodama; (g) divovska manta (Manta birostris) u svim vodama; (h) raža kamenica (Raja clavata) u vodama Unije zone ICES-a III.a; (i) norveška raža (Raja (Dipturus) nidarosiensis) u vodama Unije zona ICES-a VI.a, VI.b, VII.a, VII.b, VII.c, VII.e, VII.f, VII.g, VII.h i VII.k; (j) raža vijošarka (Raja undulata) u vodama Unije potpodručja ICES-a VI. i X. i bijela raža balavica (Raja alba) u vodama Unije potpodručja ICES-a VI., VII., VIII., IX. i X.; (k) ražopsi (Rhinobatidae) u vodama Unije potpodručja ICES-a I., II., III., IV., V., VI., VII., VIII., IX., X. i XII.; (l) morski pas / kostelj (Squalus acanthias) u vodama Unije zone ICES-a II.a i potpodručja ICES-a IV. te u svim vodama potpodručja ICES-a I., V., VI., VII., VIII., XII. i XIV.; (m) sklat sivac (Squatina squatina) u vodama Unije. 2. Kod slučajnog ulova vrstama iz stavka 1. ne smije se nauditi. Primjerci se odmah puštaju u more. Članak 14. Prijenos podataka Kada, u skladu s člancima 33. i 34. Uredbe (EZ) br. 1224/2009, države članice Komisiji dostavljaju podatke koji se odnose na iskrcaj ulovljenih količina stoka, rabe oznake za stokove koje su utvrđene u Prilogu I. ovoj Uredbi. Poglavlje II. Dodatne raspodjele za plovila koja sudjeluju u pokusnom potpuno dokumentiranom ribolovu Članak 15. Dodatne raspodjele 1. Za određene stokove država članica može odobriti dodatne raspodjele plovilu koje plovi pod njezinom zastavom i sudjeluje u pokusnom potpuno dokumentiranom ribolovu. Ti su stokovi utvrđeni u Prilogu I. 2. Dodatna raspodjela iz stavka 1. ne premašuje cjelokupno ograničenje utvrđeno u Prilogu I. kao postotak kvote dodijeljene toj državi članici. Članak 16. Uvjeti za dodatne raspodjele 1. Dodatna raspodjela iz članka 15. ispunjuje sljedeće uvjete: (a) plovilo rabi televizijske kamere zatvorenog kruga (CCTV) povezane sa sustavom osjetnika (zajedničkog naziva „sustav CCTV”) za snimanje svih aktivnosti ribolova i prerade na plovilu; (b) dodatna raspodjela odobrena pojedinačnom plovilu koje sudjeluje u pokusnom potpuno dokumentiranom ribolovu ne smije premašiti nijednu od sljedećih ograničenja: i. 75 % količine odbačenog stoka, prema procjeni dotične države članice, koji proizvodi vrsta plovila kojoj pripada ono plovilo kojemu je odobrena dodatna raspodjela; ii. 30 % pojedinačne raspodjele plovilu prije sudjelovanja u pokusnom ribolovu; (c) svi ulovi koje plovilo ostvari u dotičnom stoku koji podliježe dodatnoj raspodjeli, uključujući ribe ispod minimalne iskrcajne veličine definirane u Prilogu XII. Uredbi (EZ) br. 850/98[37], pribrajaju se pojedinačnoj raspodjeli plovila kao rezultat dodatne raspodjele odobrene na temelju članka 14.; (d) kada plovilo u potpunosti iskoristi pojedinačnu raspodjelu za bilo koji stok koji podliježe dodatnoj raspodjeli, dotično plovilo mora obustaviti sve ribolovne aktivnosti na području relevantnog TAC-a; (e) u pogledu stokova na koje se može primjenjivati ovaj članak, države članice mogu dopustiti prijenos pojedinačnih raspodjela ili bilo kojeg njihova dijela s plovila koja ne sudjeluju u pokusnom potpuno dokumentiranom ribolovu na plovila koja sudjeluju u takvom ribolovu pod uvjetom da je moguće dokazati da nema povećanja odbačenog ulova kod plovila koja ne sudjeluju. 2. Neovisno o stavku 1. točki (b) podtočki i., država članica može iznimno odobriti plovilu koje plovi pod njezinom zastavom dodatnu raspodjelu koja premašuje 75 % procijenjenog odbačenog stoka koji proizvodi vrsta plovila kojoj pripada ono plovilo kojemu je odobrena dodatna raspodjela pod uvjetom: (a) da je postotak odbačenog stoka, prema procjeni za određenu vrstu plovila, manji od 10 %; (b) da je uključivanje te vrste plovila bitno za procjenu nadzornog potencijala sustava CCTV; (c) da nije premašeno ukupno ograničenje od 75 % procijenjenog odbačenog stoka za sva plovila koja sudjeluju u pokusu. 3. Prije odobravanja dodatne raspodjele iz članka 14. država članica Komisiji dostavlja sljedeće podatke: (a) popis plovila koja plove pod njezinom zastavom i sudjeluju u pokusnom potpuno dokumentiranom ribolovu; (b) specifikacije elektroničke opreme za daljinski nadzor ugrađene u dotična plovila; (c) kapacitet, vrstu i specifikaciju ribolovnih alata koje rabe dotična plovila; (d) procijenjeni odbačeni ulov za svaku vrstu plovila koja sudjeluje u pokusnom ribolovu; (e) količinu ulova stoka na koji se primjenjuje relevantni TAC koji su 2014. ostvarila plovila koja sudjeluju u pokusima. Članak 17. Obrada osobnih podataka U mjeri u kojoj snimke dobivene u skladu s člankom 16. stavkom 1. točkom (a) uključuju obradu osobnih podataka u smislu Direktive 95/46/EZ, ta se Direktiva primjenjuje na obradu takvih podataka. Članak 18. Ukidanje dodatnih raspodjela Ako država članica uoči da plovilo koje sudjeluje u pokusnom potpuno dokumentiranom ribolovu ne ispunjuje uvjete utvrđene u članku 16., bez odgađanja ukida dodatnu raspodjelu odobrenu tom plovilu i isključuje ga iz sudjelovanja u tim pokusima u preostalom dijelu 2015. Članak 19. Znanstvena revizija procjene odbačenog ulova Komisija može zatražiti od države članice koja primjenjuje ovo poglavlje da svoju procjenu odbačenog ulova prema vrsti plovila dostavi na reviziju znanstvenom savjetodavnom tijelu u svrhu praćenja provedbe zahtjeva utvrđenog u članku 16. stavku 1. točki (b) podtočki i. U nedostatku procjene koja potvrđuje takav odbačeni ulov, dotična država članica poduzima sve odgovarajuće mjere kako bi osigurala usklađenost s tim zahtjevom i o tome obavješćuje Komisiju. Poglavlje III. Odobrenja za ribolov u vodama trećih zemalja Članak 20. Odobrenja za ribolov 1. Najveći broj odobrenja za ribolov plovilima Unije u vodama treće zemlje utvrđen je u Prilogu III. 2. Ako jedna država članica prenosi kvotu na drugu državu članicu („zamjena”) na ribolovnim područjima utvrđenima u Prilogu III. na temelju članka 16. stavka 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013, taj prijenos uključuje odgovarajući prijenos odobrenja za ribolov i prijavljuje se Komisiji. Međutim ukupni broj odobrenja za ribolov za svako ribolovno područje, utvrđen u Prilogu III., ne smije se premašiti. Poglavlje IV. Ribolovne mogućnosti u vodama regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom Članak 21. Prijenos i razmjena kvota 1. Ako su, u skladu s pravilima regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom („RFMO”), dopušteni prijenosi ili razmjene kvota između ugovornih stranaka RFMO-a, država članica („dotična država članica”) može pregovarati s ugovornom strankom RFMO-a i, prema potrebi, utvrditi okvir za namjeravani prijenos ili razmjenu kvota. 2. Nakon što dotična država članica obavijesti Komisiju, Komisija može potvrditi nacrt za namjeravani prijenos ili razmjenu kvota koju je država članica dogovorila s odgovarajućom ugovornom strankom RFMO-a. Komisija zatim, bez odgađanja, razmjenjuje s odgovarajućom ugovornom strankom RFMO-a obvezujući pristanak na prijenos ili razmjenu kvote. Komisija o usuglašenom prijenosu ili razmjeni kvota obavješćuje tajništvo RFMO-a u skladu s pravilima te organizacije. 3. Komisija obavješćuje države članice o usuglašenom prijenosu ili razmjeni kvota. 4. Ribolovne mogućnosti koje su primljene od odgovarajuće ugovorne stranke RFMO-a ili na nju prenesene na temelju prijenosa ili razmjene kvote smatraju se kvotama koje su dodijeljene ili smanjene u raspodjeli dotične države članice, od trenutka kada prijenos ili razmjena kvote stupi na snagu u skladu s uvjetima sporazuma postignutog s odgovarajućom ugovornom strankom RFMO-a ili u skladu s pravilima odgovarajućeg RFMO-a, prema potrebi. Takvom se raspodjelom ne mijenja postojeći ključ raspodjele za potrebe raspodjele ribolovnih mogućnosti među državama članicama u skladu s načelom relativne stabilnosti ribolovnih aktivnosti. ODJELJAK 1. PODRUČJE PRIMJENE KONVENCIJE ICCAT-a Članak 22. Ograničenja za ribolovne, uzgojne i tovne kapacitete za plavoperajnu tunu 1. Broj brodova Unije s mamcima i brodova Unije s povlačnim povrazima koji imaju odobrenje za aktivan ribolov plavoperajne tune veličine između 8 kg/75 cm i 30 kg/115 cm u istočnom Atlantiku ograničava se kako je utvrđeno u točki 1. Priloga IV. 2. Broj plovila Unije za mali obalni ribolov koja imaju odobrenje za aktivan ribolov plavoperajne tune veličine između 8 kg/75 cm i 30 kg/115 cm u Sredozemnom moru ograničen je kako je utvrđeno u točki 2. Priloga IV. 3. Broj plovila Unije za ribolov plavoperajne tune u Jadranskom moru za potrebe uzgoja koja imaju odobrenje za aktivan ribolov plavoperajne tune veličine između 8 kg/75 cm i 30 kg/115 cm ograničen je kako je utvrđeno u točki 3. Priloga IV. 4. Broj i ukupni kapacitet izražen u bruto tonaži ribarskih plovila koja imaju odobrenje za ribolov, zadržavanje na plovilu, prekrcaj, prijevoz ili iskrcaj plavoperajne tune u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru ograničen je kako je utvrđeno u točki 4. Priloga IV. 5. Broj klopki koje se rabe u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru za ribolov plavoperajne tune ograničen je kako je utvrđeno u točki 5. Priloga IV. 6. Uzgojni kapacitet za plavoperajnu tunu, tovni kapacitet te najveći unos divlje ulovljene plavoperajne tune koji se raspodjeljuje ribogojilištima u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru ograničen je kako je utvrđeno u točki 6. Priloga IV. Članak 23. Rekreacijski i sportski ribolov Države članice raspodjeljuju posebnu kvotu plavoperajne tune za rekreacijski i sportski ribolov iz kvota koje su im dodijeljene u Prilogu I.D. Članak 24. Morski psi 1. Zabranjuje se zadržavanje na plovilu, prekrcavanje ili iskrcavanje bilo kojeg dijela ili cijele lešine velikooke lisice (Alopias superciliosus) u svim vrstama ribolova. 2. Zabranjuje se usmjereni ribolov vrste morski pas lisica iz roda Alopias. 3. Zabranjuje se zadržavanje na plovilu, prekrcavanje ili iskrcavanje bilo kojeg dijela ili cijele lešine mlata iz porodice Sphyrnidae (osim Sphyrna tiburo) u vezi s ribolovom na području primjene Konvencije ICCAT-a. 4. Zabranjuje se zadržavanje na plovilu, prekrcavanje ili iskrcavanje bilo kojeg dijela ili cijelih lešina trupana oblokrilca (Carcharhinus longimanus) ulovljenih u svim vrstama ribolova. 5. Zabranjuje se zadržavanje na plovilu svilenkastih morskih pasa (Carcharhinus falciformis) ulovljenih u svim vrstama ribolova. ODJELJAK 2. PODRUČJE PRIMJENE KONVENCIJE CCAMLR-a Članak 25. Zabrane i ograničenja ulova 1. Zabranjuje se usmjereni ribolov vrsta utvrđenih u dijelu A Priloga V., u tamo utvrđenim zonama i razdobljima. 2. Za istraživački ribolov primjenjuju se ograničenja TAC-a i usputnog ulova utvrđena u dijelu B Priloga V., na tamo utvrđenim potpodručjima. Članak 26. Istraživački ribolov 1. Samo one države članice koje su članice Komisije CCAMLR-a mogu tijekom 2015. sudjelovati u istraživačkom ribolovu parangalom na vrstu Dissostichus spp. na potpodručjima FAO-a 88.1. i 88.2. te u zonama 58.4.1., 58.4.2. i 58.4.3., izvan područja pod nacionalnom jurisdikcijom. Ako država članica namjerava sudjelovati u tom ribolovu, o tome obavješćuje Tajništvo CCAMLR-a u skladu s člancima 7. i 7.a Uredbe (EZ) br. 601/2004 najkasnije do 1. lipnja 2015. 2. U pogledu potpodručja FAO-a 88.1. i 88.2. te zona 58.4.1., 58.4.2. i 58.4.3.a, ograničenja TAC-ova i usputnog ulova prema potpodručju i zoni te njihova raspodjela među malim istraživačkim jedinicama (SSRU) unutar svakog od njih, utvrđena su u dijelu B Priloga V. Ribolov u SSRU-u obustavalja se kada prijavljeni ulov dosegne određeni TAC i taj se SSRU zatvara za ribolov u preostalom dijelu sezone. 3. Ribolov se odvija u najvećem mogućem geografskom rasponu i rasponu izobate kako bi se dobili podaci potrebni za određivanje ribolovnog potencijala i kako bi se izbjegla prevelika koncentracija ulova i ribolovnog napora. Međutim ribolov na potpodručjima FAO-a 88.1. i 88.2. te zonama 58.4.1., 58.4.2. i 58.4.3.a zabranjuje se na dubinama manjima od 550 m. Članak 27. Ribolov planktonskih račića u ribolovnoj sezoni 2015./2016. 1. U ribolovnoj sezoni 2015./2016. samo one države članice koje su članice Komisije CCAMLR-a mogu obavljati ribolov planktonskih račića (Euphausia superba) na području primjene Konvencije CCAMLR-a. Ako takva država članica namjerava loviti planktonske račiće na području primjene Konvencije CCAMLR-a, o svojoj namjeri lova planktonskih račića najkasnije 1. lipnja 2015. obavješćuje Tajništvo CCAMLR-a, u skladu s člankom 5.a Uredbe (EZ) br. 601/2004, i Komisiju, primjenom obrasca utvrđenog u dijelu C Priloga V. toj Uredbi. 2. Obavijest iz stavka 1. ovog članka sadržava podatke predviđene člankom 3. Uredbe (EZ) br. 601/2004 za svako plovilo kojem država članica treba odobriti sudjelovanje u ribolovu na planktonske račiće. 3. Država članica koja namjerava loviti planktonske račiće na području primjene Konvencije CCAMLR-a o svojoj namjeri obavješćuje samo plovila s odobrenjem koja plove pod njezinom zastavom u vrijeme slanja obavijesti ili koja plove pod zastavom druge članice CCAMLR-a, no očekuje se da će za vrijeme ribolova ploviti pod zastavom dotične države članice. 4. Države članice imaju pravo odobriti sudjelovanje u ribolovu na planktonske račiće plovilima koja nisu prijavljena Tajništvu CCAMLR-a u skladu sa stavcima 1., 2. i 3. ovog članka ako je odobreno plovilo spriječeno sudjelovati zbog opravdanih operativnih razloga ili više sile. U takvim okolnostima dotična država članica bez odgađanja obavješćuje Tajništvo CCAMLR-a i Komisiju, dostavljajući: (a) sve pojedinosti o namjeravanim zamjenskim plovilima, uključujući podatke predviđene člankom 3. Uredbe (EZ) br. 601/2004; (b) sveobuhvatno izvješće o razlozima koji opravdavaju zamjenu i odgovarajuće popratne dokaze ili upućivanja. 5. Države članice ne odobravaju sudjelovanje u ribolovu na planktonske račiće plovilu koje je uvršteno na bilo koji CCAMLR-ov popis plovila koja se bave nezakonitim, neprijavljenin i nereguliranim ribolovom (NNN). ODJELJAK 3. PODRUČJE PRIMJENE KONVENCIJE IOTC-a Članak 28. Ograničenje ribolovnog kapaciteta plovila koja obavljaju ribolov na području primjene Konvencije IOTC-a 1. Najveći broj plovila Unije koja obavljaju ribolov tropske tune na području primjene Konvencije IOTC-a i odgovarajući kapacitet u bruto tonaži utvrđeni su u točki 1. Priloga VI. 2. Najveći broj plovila Unije koja obavljaju ribolov igluna (Xiphias gladius) i tunja dugokrilca (Thunnus alalunga) na području primjene Konvencije IOTC-a i odgovarajući kapacitet u bruto tonaži utvrđeni su u točki 2. Priloga VI. 3. Države članice mogu preraspodijeliti plovila koja su raspoređena na jednu od dvije vrste ribolova iz stavaka 1. i 2. na drugu vrstu ribolova pod uvjetom da mogu dokazati Komisiji da tom promjenom ne dolazi do povećanja ribolovnog napora za dotične riblje stokove. 4. Ako je predložen prijenos kapaciteta na njihovu flotu, države članice osiguravaju da su plovila koja se prenose uvrštena u ITOC-ovu evidenciju plovila ili evidenciju plovila ostalih regionalnih organizacija za ribolov tune. Osim toga, ne smiju se prenositi plovila koja se nalaze na popisu plovila koja se bave nezakonitim, neprijavljenim i nereguliranim ribolovnim aktivnostima (NNN plovila) bilo kojeg RFMO-a. 5. Kako bi se uzela u obzir provedba razvojnih planova dostavljenih IOTC-u, države članice mogu ribolovni kapacitet povećati iznad graničnih vrijednosti iz stavaka 1. i 2. samo u okviru ograničenja utvrđenih u tim planovima. Članak 29. Morski psi 1. Zabranjuje se zadržavanje na plovilu, prekrcavanje ili iskrcavanje bilo kojeg dijela ili cijelih lešina velikooke lisice iz porodice Alopiidae ulovljene u svim vrstama ribolova. 2. Zabranjuje se zadržavanje na plovilu, prekrcavanje ili iskrcavanje bilo kojeg dijela ili cijelih lešina trupana oblokrilca (Carcharhinus longimanus) ulovljenih u svim vrstama ribolova, osim za plovila sveukupne dužine manje od 24 m koja su uključena u ribolovne aktivnosti isključivo unutar isključivog gospodarskog pojasa države članice pod čijom zastavom plove, i pod uvjetom da je njihov ulov namijenjen isključivo za lokalnu potrošnju. 3. Kod slučajnog ulova vrstama iz stavaka 1. i 2. ne smije se nauditi. Primjerci se odmah puštaju u more. ODJELJAK 4. PODRUČJE PRIMJENE KONVENCIJE SPFRMO-a Članak 30. Pelagijski ribolov – ograničenje kapaciteta Države članice koje su 2007., 2008. ili 2009. aktivno obavljale pelagijske ribolovne aktivnosti na području primjene Konvencije SPRFMO-a moraju ograničiti ukupnu razinu bruto tonaže plovila koja plove pod njihovom zastavom i ribolov pelagijskih stokova u 2015. na ukupnu razinu Unije od 78 600 tona bruto na tom području. Članak 31. Pelagijski ribolov – TAC-ovi 1. Samo one države članice koje su 2007., 2008. i 2009. aktivno obavljale aktivnosti pelagijskog ribolova na području primjene Konvencije SPRFMO-a, kako je utvrđeno u članku 30., mogu loviti pelagijske stokove na tom području u skladu s TAC-ovima utvrđenima u Prilogu I.J. 2. Ribolovne mogućnosti utvrđene u Prilogu I.J smiju se loviti samo pod uvjetom da države članice Komisiji, radi njihove dostave Tajništvu SPRFMO-a, pošalju popis plovila koja aktivno love ili su uključena u pretovar na području primjene Konvencije SPRFMO-a, evidencije sustava za praćenje plovila, mjesečne izvještaje o ulovu te, prema potrebi, podatke o pristajanju u luci najkasnije do petog dana sljedećeg mjeseca. Članak 32. Pridneni ribolov Države članice koje imaju evidenciju pridnenog ulova ili ribolovnog napora na području primjene Konvencije SPRFMO-a u razdoblju od 1. siječnja 2002. do 31. prosinca 2006. ograničuju svoj pridneni ulov ili ribolovni napor u 2015. na području primjene Konvencije na one dijelove područja primjene Konvencije u kojima je u tom razdoblju bilo pridnenog ribolova, na razinu koja ne premašuje prosječne godišnje parametre razine ulova ili napora od 1. siječnja 2002. do 31. prosinca 2006. ODJELJAK 5. PODRUČJE PRIMJENE KONVENCIJE IATTC-a Članak 33. Ribolov potegačama 1. Zabranjuje se ribolov žutoperajne tune (Thunnus albacares), velikooke tune (Thunnus obesus) i tunja prugavca (Katsuwonus pelamis) plovilima s potegačama: (a) od 29. srpnja do 28. rujna 2015. ili od 18. studenoga 2015. do 18. siječnja 2016. na području koje je određeno sljedećim granicama: – pacifičkim obalama Amerika, – geografskom dužinom 150º Z, – geografskom širinom 40º S, – geografskom širinom 40º J; (b) od 29. rujna do 29. listopada 2015. na području koje je određeno sljedećim granicama: – geografskom dužinom 96º Z, – geografskom dužinom 110º Z, – geografskom širinom 4º S, – geografskom širinom 3º J. 2. Dotične države članice obavješćuju Komisiju o odabranom razdoblju lovostaja iz stavka 1. prije 1. travnja 2015. U odabranom razdoblju sva plovila s potegačama dotičnih država članica moraju obustaviti ribolov potegačama na područjima definiranima u stavku 1. 3. Plovila s potegačama koja love tunu na području primjene Konvencije IATTC-a svu ulovljenu žutoperajnu tunu, velikooku tunu ili tunja prugavca moraju zadržati na plovilu, a zatim iskrcati ili prekrcati. 4. Stavak 3. ne primjenjuje se u sljedećim slučajevima: (a) kada se riba smatra neuporabljivom za prehranu ljudi zbog drugih razloga osim veličine; ili (b) u završnom dijelu izlaska u ribolov, ako plovilo nema dostatan tovarni prostor za smještaj sve tune ulovljene u tom dijelu. Članak 34. Zabrana ribolova pasa trupana oblokrilaca 1. Zabranjuje se ribolov pasa trupana oblokrilaca (Carcharhinus longimanus) na području primjene Konvencije IATTC-a te zadržavanje na plovilu, prekrcavanje, skladištenje, nuđenje na prodaju, prodaja ili iskrcavanje bilo kojeg dijela ili cijele lešine trupana oblokrilaca na tom području. 2. Kod slučajnog ulova vrstama iz stavka 1. ne smije se nauditi. Operateri plovila primjerke odmah puštaju u more te: (a) bilježe broj puštanja uz naznaku statusa (mrtvi ili živi); (b) državi članici čiji su državljani dostavljaju podatke utvrđene u točki (a). Države članice Komisiji prenose podatke prikupljene tijekom prethodne godine do 31. siječnja godine u kojoj Uredba stupi na snagu. ODJELJAK 6. PODRUČJE PRIMJENE KONVENCIJE SEAFO-a Članak 35. Zabrana ribolova dubokomorskih morskih pasa Zabranjuje se usmjereni ribolov sljedećih dubokomorskih morskih pasa na području primjene Konvencije SEAFO-a: – raže (Rajidae), – pas kostelj piknjavac (Squalus acanthias), – Bigelowov kostelj (Etmopterus bigelowi), – kratkorepi kostelj (Etmopterus brachyurus), – kostelj svijetleći (Etmopterus princeps), – kostelj sićušni (Etmopterus pusillus), – fantomska morska mačka (Apristurus manis), – baršunasti kostelj (Scymnodon squamulosus), – dubokomorski morski psi iz nadreda Selachimorpha. ODJELJAK 7. PODRUČJE PRIMJENE KONVENCIJE WCPFC-a Članak 36. Uvjeti ribolova velikooke tune, žutoperajne tune, tunja prugavca i južnopacifičkog tunja 1. Države članice osiguravaju da broj dana ribolova dodijeljen plovilima s potegačama koja love velikooku tunu (Thunnus obesus), žutoperajnu tunu (Thunnus albacares) i tunja prugavca (Katsuwonus pelamis) na području primjene Konvencije WCPFC-a na otvorenom moru između 20º S i 20º J ne premaši 403 dana. 2. Plovila Unije ne smiju loviti južnopacifičkog tunja dugokrilca (Thunnus alalunga) na području primjene Konvencije WCPFC-a južno od 20°J. Članak 37. Područje zabrane ribolova FAD uređajima 1. Na području primjene Konvencije WCPFC-a koje se nalazi između 20° S i 20° J zabranjuju se ribolovne aktivnosti plovilima s potegačama koja rabe uređaje za okupljanje ribe (FAD uređaji) od 00:00 sati 1. srpnja 2015. do 24:00 sata 31. listopada 2015. U tom razdoblju plovilo s potegačama može obavljati ribolovne aktivnosti samo unutar tog područja primjene Konvencije WCPFC-a samo ako se na plovilu nalazi promatrač koji nadzire da plovilo ni u jednom trenutku: (a) ne rabi FAD ili srodni elektronički uređaj; (b) ne lovi jata riba s pomoću FAD uređaja. 2. Sva plovila s potegačama na dijelu područja primjene Konvencije WCPFC-a iz stavka 1. zadržavaju i iskrcavaju ili prekrcavaju svu ulovljenu velikooku tunu, žutoperajnu tunu i tunja prugavca. 3. Stavak 2. ne primjenjuje se u sljedećim slučajevima: (a) u završnom dijelu izlaska u ribolov, ako plovilo nema dostatan tovarni prostor za smještaj sve ribe; (b) ako je riba neuporabljiva za prehranu ljudi zbog drugih razloga osim veličine; ili (c) ako dođe do ozbiljnog kvara uređaja za zamrzavanje. Članak 38. Područje preklapanja IATTCA-a i WCPFC-a 1. Plovila navedena isključivo u registru WCPFC-a primjenjuju mjere utvrđene člancima 34. do 38. pri ribolovu na području preklapanja IATTC-a i WCPFC-a utvrđenom u članku 4. točki (p). 2. Plovila navedena u registru WCPFC-a i u registru IATTC-a te plovila navedena isključivo u registru IATTC-a primjenjuju mjere utvrđene u članku 33. stavku 1. točki (a), članku 33. stavcima 2. do 4. i članku 34. pri ribolovu na području preklapanja IATTC-a i WCPFC-a utvrđenom u članku 4. točki (p). Članak 39. Ograničenja broja plovila Unije s odobrenjem za ribolov igluna (sabljarka) Najveći broj plovila Unije koja imaju odobrenje za ribolov igluna (sabljarka) (Xiphias gladius) na područjima južno od 20° J područja primjene Konvencije WCPFC-a naveden je u Prilogu VII. Članak 40. Svilenkasti morski psi i psi trupani oblokrilci 1. Zabranjuje se zadržavanje na plovilu, prekrcavanje, skladištenje ili iskrcavanje bilo kojeg dijela ili cijele lešine sljedećih vrsta na području primjene WCPFC-a: (a) svilenkasti morski psi (Carcharhinus falciformis); (b) psi trupani oblokrilci (Carcharhinus longimanus). 2. Kod slučajnog ulova vrstama iz stavka 1. ne smije se nauditi. Primjerci se odmah puštaju u more. ODJELJAK 8. BERINGOVO MORE Članak 41. Zabrana ribolova na pučini Beringova mora Zabranjuje se ribolov aljaške kolje (Theragra chalcogramma) na pučini Beringova mora. GLAVA III. RIBOLOVNE MOGUĆNOSTI ZA PLOVILA TREĆIH ZEMALJA U VODAMA UNIJE Članak 42. TAC-ovi Ribarska plovila koja plove pod zastavom Norveške i ribarska plovila registrirana na Farskim otocima imaju odobrenje za ribolov u vodama Unije u okviru TAC-ova utvrđenih u Prilogu I. ovoj Uredbi na koje se primjenjuju uvjeti predviđeni ovom Uredbom i poglavljem III. Uredbe (EZ) br. 1006/2008. Članak 43. Odobrenja za ribolov Najveći broj odobrenja za ribolov za plovila trećih zemalja koja obavljaju ribolov u vodama Unije utvrđen je u Prilogu VIII. Članak 44. Uvjeti za iskrcaj ulova i usputnog ulova Uvjeti utvrđeni u članku 7. primjenjuju se na ulov i usputni ulov plovila trećih zemalja koja obavljaju ribolov u skladu s odobrenjima utvrđenima u članku 43. Članak 45. Zabrane 1. Plovilima trećih zemalja zabranjuje se loviti, zadržavati na plovilu ili prekrcavati i iskrcavati sljedeće vrste: (a) zvjezdasta raža glatica (Amblyraja radiata) u vodama Unije zona ICES-a II.a, III.a i VII.d te potpodručja ICES-a IV.; (b) psina golema (Cetorhinus maximus) i velika bijela psina (Carcharodon carcharias) u vodama Unije; (c) kompleks raže (Dipturus batis) (Dipturus cf. flossada i Dipturus cf. intermedia) u vodama Unije zona ICES-a II.a i potpodručja ICES-a III., IV., VI., VII., VIII., IX. i X.; (d) pas butor (Galeorhinus galeus), drkovina (Dalatias licha), kljunasti morski pas (Deania calcea), ljuskasti kostelj dubinac (Centrophorus squamosus), veliki kostelj crnac (Etmopterus princeps), glatki kostelj crnac (Etmopterus pusillus) i portugalski morski pas (Centroscymnus coelolepis) u vodama Unije zone ICES-a II.a i potpodručja ICES-a I., IV., V., VI., VII., VIII., XII. i XIV.; (e) drkovina (Dalatias licha), kljunasti morski pas (Deania calcea), ljuskasti kostelj dubinac (Centrophorus squamosus), veliki kostelj crnac (Etmopterus princeps) i portugalski morski pas (Centroscymnus coelolepis) u vodama Unije zone ICES-a II.a i potpodručja ICES-a I., IV. i XIV.; (f) kučina (Lamna nasus) u vodama Unije; (g) divovska manta (Manta birostris) u vodama Unije; (h) raža kamenica (Raja clavata) u vodama Unije zone ICES-a III.a; (i) norveška raža (Raja (Dipturus) nidarosiensis) u vodama Unije zona ICES-a VI.a, VI.b, VII.a, VII.b, VII.c, VII.e, VII.f, VII.g, VII.h i VII.k; (j) raža vijošarka (Raja undulata) u vodama Unije potpodručja ICES-a VI., IX. i X. i bijela raža balavica (Raja alba) u vodama Unije potpodručja ICES-a VI., VII., VIII., IX. i X.; (k) ražopsi (Rhinobatidae) u vodama Unije potpodručja ICES-a I., II., III., IV., V., VI., VII., VIII., IX., X. i XII.; (l) morski pas / kostelj (Squalus acanthias) u vodama Unije zone ICES-a II.a i potpodručja ICES-a I., IV., V., VI., VII., VIII., XII. i XIV.; (m) sklat sivac (Squatina squatina) u vodama Unije. 2. Kod slučajnog ulova vrstama iz stavka 1. ne smije se nauditi. Primjerci se odmah puštaju u more. GLAVA IV. ZAVRŠNE ODREDBE Članak 46. Odborski postupak 1. Komisiji pomaže Odbor za ribarstvo i akvakulturu osnovan Uredbom (EU) br. 1380/2013. Navedeni je odbor odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011. 2. Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011. Članak 47. Stavljanje izvan snage Uredba Vijeća (EU) br. 779/2014 stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2015. Članak 48. Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se od 1. siječnja 2015. Međutim članak 8. primjenjuje se od 1. veljače 2015. Odredbe o ribolovnim mogućnostima utvrđene u člancima 24., 25. i 26. i prilozima I.E i V. za područje primjene Konvencije CCAMLR-a primjenjuju se od datuma koji su u njima određeni. Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu Za Vijeće Predsjednik [1] SL L 212, 18.7.2014., str.1–13. [2] Vidi posebno dokument „Opći kontekst savjeta ICES-a” (General Context of ICES Advice) na sljedećoj poveznici: http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2014/2014/1.2_Advice_basis_2014.pdf [3] Članak 15. stavak 1. točka (a) Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.). [4] Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.). [5] Uredba Vijeća (EU) br. 779/2014 od 17. srpnja 2014. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za inćune u Biskajskom zaljevu za ribolovnu sezonu 2014./2015. (SL L 212, 18.7.2014., str. 1.). [6] Uredba Vijeća (EZ) br. 2166/2005 od 20. prosinca 2005. o uspostavi mjera za oporavak stokova oslića južnih mora i škampa u Kantabrijskom moru i zapadno od Iberijskog poluotoka te o izmjeni Uredbe (EZ) br. 850/98 o očuvanju ribolovnih resursa putem tehničkih mjera za zaštitu nedoraslih morskih organizama (SL L 345, 28.12.2005., str. 5). [7] Uredba Vijeća (EZ) br. 509/2007 od 7. svibnja 2007. o utvrđivanju višegodišnjega plana održivog iskorištavanja stoka lista u zapadnom dijelu kanala La Manche (SL L 122, 11.5.2007., str. 7.). [8] Uredba Vijeća (EZ) br. 676/2007 od 11. lipnja 2007. o utvrđivanju višegodišnjeg plana za ribarstvo kojim se iskorištavaju stokovi iverka i lista u Sjevernom moru (SL L 157, 19.6.2007., str. 1.). [9] Uredba Vijeća (EZ) br. 1300/2008 od 18. prosinca 2008. o utvrđivanju višegodišnjeg plana za stok haringi koji živi zapadno od Škotske i ribarstvo koje iskorištava taj stok (SL L 344, 20.12.2008., str. 6.). [10] Uredba Vijeća (EZ) br. 1342/2008 od 18. prosinca 2008. o donošenju dugoročnog plana za stokove bakalara i ribolov koji iskorištava te stokove i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 423/2004 (SL L 348, 24.12.2008., str. 20.). [11] Uredba Vijeća (EZ) br. 302/2009 od 6. travnja 2009. o višegodišnjem planu oporavka plavoperajne tune u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru te o izmjeni Uredbe (EZ) br. 43/2009 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1559/2007 (SL L 96, 15.4.2009., str. 1.). [12] Uredba Vijeća (EZ) br. 811/2004 od 21. travnja 2004. o utvrđivanju mjera za obnavljanje stoka sjevernog oslića (SL L 150, 30.4.2004., str. 1.). [13] Uredba Vijeća (EZ) br. 388/2006 od 23. veljače 2006. o utvrđivanju višegodišnjeg plana održivog iskorištavanja stoka lista u Biskajskom zaljevu (SL L 65, 7.3.2006., str. 1.). [14] Uredba Vijeća (EZ) br. 847/96 od 6. svibnja 1996. o uvođenju dodatnih uvjeta za upravljanje godišnjim ukupnim dopuštenim ulovom (TAC) i kvotama (SL L 115, 9.5.1996., str. 3.). [15] Uredba Vijeća (EZ) br. 754/2009 od 27. srpnja 2009. o isključivanju određenih skupina plovila iz režima ribolovnog napora utvrđenog u poglavlju III. Uredbe (EZ) br. 1342/2008 (SL L 214, 19.8.2009., str. 16.). [16] Uredba Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike, o izmjeni uredbi (EZ) br. 847/96, (EZ) br. 2371/2002, (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 768/2005, (EZ) br. 2115/2005, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007, (EZ) br. 676/2007, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1300/2008, (EZ) br. 1342/2008 i o stavljanju izvan snage uredbi (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1627/94 i (EZ) br. 1966/2006 (SL L 343, 22.12.2009., str. 1.). [17] Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka, (SL L 281, 23.11.1995., str. 31.). [18] Sporazum o ribarstvu između Europske ekonomske zajednice i Kraljevine Norveške (SL L 226, 29.8.1980., str. 48.). [19] Sporazum o ribarstvu između Europske ekonomske zajednice, s jedne strane, i Vlade Danske i Lokalne vlade Farskih otoka, s druge strane (SL L 226, 29.8.1980., str. 12.). [20] Sporazum o ribarstvu i morskom okolišu između Europske ekonomske zajednice i Republike Islanda (SL L 161, 2.7.1993., str. 2.). [21] Sporazum o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice s jedne strane, i Vlade Danske i Lokalne vlade Grenlanda, s druge strane (SL L 172, 30.6.2007., str. 4.) i Protokol o ribolovnim mogućnostima i financijskoj naknadi koji je predviđen tim Sporazumom (SL L 293, 23.10.2012., str. 5.). [22] SL L 6, 10.1.2012., str. 9. [23] Uredba (EU) br. 182/20012 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o pravilima i općim načelima na temelju kojih države članice nadziru Komisiju u izvršavanju njezinih provedbenih ovlasti (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.). [24] Uredba Komisije (EZ) br. 517/2008 od 10. lipnja 2008. o detaljnim pravilima za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 850/98 u pogledu određivanja veličine oka mrežnog tega i debljine konca ribarskih mreža (SL L 151, 11.6.2008., str. 5.). [25] Uredba (EZ) br. 218/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o podnošenju statističkih podataka o nominalnom ulovu država članica koje obavljaju ribolov u sjeveroistočnom Atlantiku (SL L 87, 31.3.2009., str. 70.). [26] Uredba (EZ) br. 216/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o podnošenju statističkih podataka o nominalnom ulovu država članica koje obavljaju ribolov u određenim područjima osim na području sjevernog Atlantika (SL L 87, 31.3.2009., str. 1.). [27] Uredba (EZ) br. 217/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o podnošenju statističkih podataka o ulovu i aktivnostima država članica koje obavljaju ribolov u sjeverozapadnom Atlantiku (SL L 87, 31.3.2009., str. 42.). [28] Sklopljena Odlukom Vijeća 2002/738/EZ (SL L 234, 31.8.2002., str. 39.). [29] Unija je pristupila Odlukom Vijeća 86/238/EEZ (SL L 162, 18.6.1986., str. 33.). [30] Uredba Vijeća (EZ) br. 601/2004 od 22. ožujka 2004. o određenim mjerama nadzora koje se primjenjuju na ribolovne aktivnosti na području koje pokriva Konvencija o očuvanju antarktičkih morskih živih resursa i o stavljanju izvan snage uredbi (EEZ) br. 3943/90, (EZ) br. 66/98 i (EZ) br. 1721/1999 (SL L 97, 1.4.2004., str. 16.). [31] Sklopljena Odlukom Vijeća 2006/539/EZ (SL L 224, 16.8.2006., str. 22.). [32] Unija je pristupila Odlukom Vijeća 95/399/EZ (SL L 236, 5.10.1995., str. 24.). [33] Sklopljena Odlukom Vijeća 2008/780/EZ (SL L 268, 9.10.2008., str. 27.). [34] Unija je pristupila Odlukom Vijeća 2005/75/EZ (SL L 32, 4.2.2005., str. 1.). [35] Uredba Vijeća (EZ) br. 1006/2008 od 29. rujna 2008. o odobravanju ribolovnih aktivnosti koje ribarska plovila Zajednice obavljaju izvan voda Zajednice i o pristupu plovila trećih zemalja vodama Zajednice o izmjeni uredbi (EEZ) br. 2847/93 i (EZ) br. 1627/94 i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 3317/94 (SL L 286, 29.10.2008., str. 33.). [36] Uredba Vijeća (EZ) br. 2347/2002 od 16. prosinca 2002. o određivanju posebnih uvjeta pristupa i s njima povezanih pravila za ribolov dubokomorskih stokova (SL L 351, 28.12.2002., str. 6.). [37] Uredba Vijeća (EZ) br. 850/98 od 30. ožujka 1998. o očuvanju ribolovnih resursa putem tehničkih mjera za zaštitu nedoraslih morskih organizama (SL L 125, 27.4.1998., str. 1.). PRILOG Prijedlogu UREDBE VIJEĆA o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2015. za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koje se primjenjuju u vodama Unije te za plovila Unije u nekim vodama izvan Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EU) br. 779/2014 POPIS PRILOGA PRILOG I.: || TAC-ovi primjenjivi na plovila Unije na područjima gdje su TAC-ovi određeni prema vrsti i području PRILOG I.A: || Skagerrak, Kattegat, potpodručja ICES-a I., II., III., IV., V., VI., VII., VIII., IX., X., XII, i XIV., vode Unije na području CECAF-a, vode Francuske Gvajane PRILOG I.B: || Sjeveroistočni Atlantik i Grenland, potpodručja ICES-a I., II., V., XII. i XIV. i grenlandske vode zone NAFO-a 1 PRILOG I.C: || Sjeverozapadni Atlantik – područje primjene Konvencije NAFO-a PRILOG I.D: || Visoko migratorne ribe – sva područja PRILOG I.E: || Antarktika – područje primjene Konvencije CCAMLR-a PRILOG I.F: || Jugoistočni Atlantski ocean – područje primjene Konvencije SEAFO-a PRILOG I.G: || Južna plavoperajna tuna – sva područja PRILOG I.H: || Područje primjene Konvencije WCPFC-a PRILOG I.J: || Područje primjene Konvencije SPRFMO-a PRILOG II.A: || Ribolovni napor za plovila u kontekstu upravljanja određenim stokovima bakalara, iverka zlatopjega i lista zonama ICES-a III.a, VI.a, VII.a, VII.d, potpodručju ICES-a IV. i vodama Unije zona ICES-a II.a i V.b PRILOG II.B: || Ribolovni napor za plovila u kontekstu obnove određenih stokova južnog oslića i škampa u zonama ICES-a VIII.c i IX.a, s izuzećem Kadiškog zaljeva PRILOG II.C: || Ribolovni napor za plovila u kontekstu upravljanja stokovima lista u zapadnom dijelu kanala La Manche u zoni ICES-a VII.e PRILOG III.D: || Područja upravljanja za hujicu u zonama ICES-a II.a, III.a i na potpodručju ICES-a IV. PRILOG II.E: || Ribolovni napor za plovila u kontekstu upravljanja stokovima lubina u zoni ICES-a VII.e PRILOG III.: || Najveći broj odobrenja za ribolov za plovila Unije u vodama trećih zemalja PRILOG IV.: || Područje primjene Konvencije ICCAT-a PRILOG V.: || Područje primjene Konvencije CCAMLR-a PRILOG VI.: || Područje primjene Konvencije IOTC-a PRILOG VII.: || Područje primjene Konvencije WCPFC-a PRILOG VIII.: || Kvantitativna ograničenja odobrenja za ribolov za plovila trećih zemalja koja obavljaju ribolov u vodama Unije PRILOG I. TAC-ovi PRIMJENJIVI NA PLOVILA UNIJE NA PODRUČJIMA GDJE SU TAC-ovi ODREĐENI PREMA VRSTI I PODRUČJU U tablicama u prilozima I.A, I.B, I.C, I.D, I.E, I.F, I.G i I.J utvrđeni su TAC-ovi i kvote (u tonama žive vage, osim ako je drukčije određeno) po stoku te, prema potrebi, s njima funkcionalno povezani uvjet