Sustav e-CODEX (komunikacija u okviru e-pravosuđa s pomoću internetske razmjene podataka) olakšava sigurnu komunikaciju u građanskim i kaznenim postupcima pružajući decentralizirani sustav za prekograničnu razmjenu elektroničkih poruka u području pravosuđa. Sustav e-CODEX trenutačno olakšava elektroničku komunikaciju među građanima i sudovima te među upravama država članica koje upravljaju europskim platnim nalogom i europskim postupkom za sporove male vrijednosti. U području kaznenog pravosuđa e-CODEX se isto tako odabire kao rješenje za digitalni sustav razmjene e-dokaza za elektroničke razmjene u kontekstu europskog istražnog naloga (EIO) i ugovora o uzajamnoj pravnoj pomoći (MLAT-ovi).

3.Glavni parametri

3.1.Uvjet za pristup korisnika

S obzirom na postojeće sustave jasno je da se dostupnost sustava za korisnike u interakciji s povezanim IT sustavom utvrđuje prema svrsi za koju je uspostavljen. Ako se međupovezanost uspostavi s ciljem unapređenja transparentnosti informacija za poduzeća na unutarnjem tržištu (BRIS, IRI), sustav je dostupan javnosti. Ako je cilj međupovezanosti poboljšati prekograničnu suradnju među nadležnim tijelima za izvršavanje zakonodavstva ili za javne upravne svrhe, kao što je slučaj s ECRIS-om ili prümskom službom EUCARIS-a, pristup je ograničen.

Funkcija BRIS-a „pronađi trgovačko društvo” dostupna je svima na portalu e-pravosuđe, dok je infrastruktura za razmjenu poruka trenutačno zakonski ograničena na nacionalne poslovne registre. Kad je riječ o IRI-ju, informacije putem sučelja za pretraživanje javno su dostupne, a mogućnost država članica da ograniče pristup na podnositelje zahtjeva s legitimnim interesom daje se samo u kontekstu „postupaka u slučaju stečaja potrošača”. ECRIS-u mogu pristupiti samo imenovana središnja tijela država članica. Slično tomu, pristup uslugama EUCARIS-a imaju javna tijela putem imenovanih nacionalnih kontaktnih točaka. Pristup EBOCS-u ograničen je na agencije za borbu protiv kriminala koje sudjeluju u projektu.

Sustav Javni pristup Ograničen pristup Komentari BRIS Da Funkcija BRIS-a „pronađi trgovačko društvo” dostupna je svima na portalu e-pravosuđe, dok je infrastruktura za razmjenu poruka trenutačno zakonski ograničena na nacionalne poslovne registre. IRI Da ECRIS Da Za središnja tijela država članica koja su posebno imenovana za tu funkciju. EUCARIS Da Za nacionalne kontaktne točke EUCARIS-a putem kojih javna tijela mogu dobiti pristup ovisno o pravnoj osnovi suradnje. EBOCS Da Za agencije za borbu protiv kriminala koje sudjeluju u projektu. LRI Da Napredne značajke bit će dostupne samo ovlaštenim pravnim stručnjacima.

Tablica 1.: Dostupnost sustava za korisnike u interakciji s povezanim IT sustavom

Prema Direktivi o sprečavanju pranja novca svrha centraliziranih mehanizama za bankovne račune jest poboljšati borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma, a pristup je ograničen na određena javna tijela. Direktivom o olakšavanju pristupa financijskim i drugim informacijama proširuje se upotreba informacija u središnjim mehanizmima na teška kaznena djela, a prava pristupa na imenovana nadležna tijela. Konačno, opseg nacionalnih tijela koja imaju izravan pristup nacionalnim registrima u nadležnosti je država članica koje upravljaju registrima. To bi moglo dovesti do neslaganja jer bi određene vrste tijela mogle dobiti pristup u jednoj državi članici, ali ne i u drugoj. U prekograničnoj razmjeni putem sustava za međupovezivanje u cijelom EU-u to bi moglo dovesti do situacije u kojoj tijelo zahtijeva informacije iz registra druge države članice u kojoj to pretraživanje sličnom tijelu nije dozvoljeno.

Jedna je mogućnost da se istim tijelima, koja će imati izravan pristup centraliziranim mehanizmima u skladu s Direktivom o sprečavanju pranja novca i Direktivom o olakšavanju pristupa financijskim i drugim informacijama, omogući pristup platformi za međupovezivanje. Druga je mogućnost da se prava pristupa sustavu za međupovezivanje daju istim vrstama tijela u svim državama članicama, što bi se moglo ostvariti usklađenim i zatvorenim popisom vrstâ tijelâ na razini EU-a, navedenih u skladu sa svrhom pristupa informacijama.

U slučaju da se međupovezanost proširi na sva tijela koja trenutačno imaju pristup na temelju nacionalnih zakona, bile bi potrebne podrobne odredbe o uvjetima pristupa nadležnih nacionalnih tijela i njihovih pretraživanja. U tom je pogledu važno istaknuti da se u Direktivi o uporabi financijskih i drugih informacija utvrđuju strogi uvjeti pristupa nadležnih tijela imenovanih na nacionalnoj razini i njihova pretraživanja informacija o bankovnim računima koje se nalaze u centraliziranim automatiziranim mehanizmima. Ti uvjeti obuhvaćaju, na primjer, pružanje pristupa registrima i sustavima za dohvat podataka isključivo posebno imenovanim i ovlaštenim osobama iz svakog nadležnog tijela. Druga mjera kojom bi se smanjili rizici koje predstavlja proširenje prava pristupa imenovanih nacionalnih tijela bilo bi ograničenje opsega dostupnih informacija u sustavu za međupovezivanje na minimalni skup informacija koje se odnose na profil računa kako je utvrđeno u članku 32.a stavku 3. Direktive o sprečavanju pranja novca.

Kad je riječ o opsegu, u članku 32.a stavku 3. Direktive o sprečavanju pranja novca utvrđuju se informacije koje svi centralizirani sustavi moraju sadržavati, primjerice vlasnik računa, bankovni računi utvrđeni s pomoću IBAN-a i sefovi koje posjeduje kreditna institucija na državnom području. Međutim, u članku 32.a stavku 4. Direktive navodi se mogućnost da države članice u registrima obuhvate druge informacije koje se smatraju ključnima za ispunjavanje obveza financijsko-obavještajnih jedinica i nadležnih tijela na temelju Direktive. Iz perspektive zaštite osobnih podataka čini se da je potrebno ograničiti opseg informacija kojima se može pristupiti putem platforme za međupovezivanje na minimalni obavezan skup informacija utvrđen u članku 32.a stavku 3. Direktive o sprečavanju pranja novca. U skladu s pravilima o zaštiti osobnih podataka pristup osobnim podacima treba biti razmjeran onomu što je potrebno za ostvarenje ciljeva utvrđenih u Direktivi o sprečavanju pranja novca. Sličan se pristup slijedi u Direktivi o uporabi financijskih i drugih informacija. U članku 4. stavku 2. te direktive pojašnjava se da nadležna tijela neće moći pristupiti dodatnim informacijama koje države članice obuhvate u centraliziranim mehanizmima niti ih pretraživati.

3.2.Funkcija pretraživanja

Primjenjivi kriteriji pretraživanja od ključne su važnosti kako bi se osiguralo da međupovezanost automatiziranih centraliziranih mehanizama donosi dodatnu vrijednost za korisnike. Kriteriji pretraživanja trebaju biti osmišljeni tako da jačaju sposobnost relevantnih tijela za izvršavanje zadataka i djelotvornije provođenje istraga uz osiguravanje razmjernosti i poštovanje primjenjivih zahtjeva u pogledu zaštite podataka.

Potrebno je razmotriti tko će imati pravo pretraživati (privatne ili javne strane) i imati pravo na podatke za koje se može ili ne može očekivati da su poznati osobi koja pretražuje. Nametanje zahtjeva da pretraživanje treba sadržavati podatke koji vjerojatno nisu poznati osobi koja pretražuje može otežati ili onemogućiti učinkovita pretraživanja. Napominje se i da postoje slučajevi u kojima financijsko-obavještajna jedinica ili tijelo za izvršavanje zakonodavstva jedne države članice ne poznaje datum rođenja ili nacionalni identifikacijski broj državljanina druge države članice. Ako se međupovezanost omogući za takve dodatne informacije u centraliziranim sustavima, bit će važno utvrditi hoće li pretraživanja biti moguća i na temelju takvih dodatnih informacija.

Kao kriteriji pretraživanja mogle bi se predvidjeti vrste informacija koje čine usklađeni minimalni skup informacija iz članka 32.a stavka 3. Direktive o sprečavanju pranja novca. Time bi sustav za međupovezivanje postao prikladan za izvorne svrhe centraliziranih mehanizama. Dodatne zaštitne mjere bile bi potrebne za dopuštanje provjere rezultata (osobito u slučajevima kada pretraživanje daje više odgovora).

Uvjeti načina primjenjivih pretraživanja odlučujući su za učinkovitost upotrebe povezanih baza podataka. Mogućnost „nepotpunih pretraživanja”, tj. pretraživanja koja daju šire rezultate čak i ako je riječ pogrešno napisana ili nepotpuna, proširit će rezultate i tako povećati mogućnost pristupa traženim informacijama putem pretraživanja, ali mogla bi povećati probleme sa zaštitom podataka otkrivanjem osobnih podataka koji nisu bili predmet pretraživanja. Suprotno tomu, uvjet „točnog podudaranja” smanjuje rizike od nepotrebnog otkrivanja osobnih podataka, ali povećava vjerojatnost da će pretraživač zanemariti tražene informacije (u slučaju razlike u pisanju unosa ili upotrebe drugačijih pravila transliteracije).

Mogućnost „nepotpunih pretraživanja” smanjila bi upotrebu automatskih postupaka potvrđivanja i time izbjegla ili smanjila opseg pogrešnih rezultata, ali bi smanjila i operativnu vrijednost sustava. U slučaju upotrebe „nepotpunih pretraživanja” trebalo bi razmotriti druge alate za smanjenje rizika od „traženja naslijepo”, primjerice kao u IRI-ju, gdje postoji maksimalno ograničenje broja prikazanih rezultata.

3.3.Upravljačka struktura, odgovornost za održavanje

U slučaju sustava BRIS, IRI, LRI i ECRIS razne su službe Europske komisije odgovorne za održavanje IT sustava, tj. moraju osigurati dostupnost sastavnog dijela međupovezanosti te snose troškove njegove uspostave i održavanja. Sustav e-CODEX trenutačno održava konzorcij država članica (sastavni dio e-dostave CEF-a u nadležnosti je Europske komisije). U EUCARIS-u je odgovornost na 28 država članica i trećim državama koje sudjeluju u projektu, dok je sustav EBOCS u vlasništvu Europskog udruženja poslovnih registara (EBRA). Budući da ti IT sustavi povezuju nacionalne baze podataka, za održavanje i osiguravanje dostupnosti nacionalnih baza podataka odgovorne su države članice.

Kad je riječ o upravljačkoj strukturi sustava koji povezuje baze podataka, nadležnosti u odlučivanju u pitanjima politike i funkcioniranja trebale bi biti utvrđene tako da služe interesima nacionalnih sastavnih dijelova.