ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(7) U skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (46) važno je da obveza pružatelja platnih usluga u pogledu čuvanja i pružanja informacija u vezi s prekograničnim platnim transakcijama bude proporcionalna i da ne prelazi ono što je nužno kako bi se države članice mogle boriti protiv prijevara povezanih s PDV-om u području e-trgovine. Nadalje, kad je riječ o platitelju, jedina informacija koja bi se trebala čuvati je to gdje se platitelj nalazi. U pogledu informacija koje se odnose na primatelja plaćanja i samu platnu transakciju, od pružatelja platnih usluga trebalo bi se tražiti da čuvaju i poreznim tijelima prenose samo one informacije koje su poreznim tijelima nužne za otkrivanje mogućih prijevara i provedbu kontrola PDV-a. To znači da bi pružatelji platnih usluga trebali čuvati evidenciju samo o prekograničnim platnim transakcijama za koje je vjerojatno da upućuju na gospodarske aktivnosti. Uvođenjem gornje granice na temelju broja uplata koje je primatelj plaćanja primio tijekom kalendarskog tromjesečja dobio bi se pouzdan pokazatelj da su ta plaćanja primljena kao dio gospodarske aktivnosti, a isključila bi se plaćanja iz nekomercijalnih razloga. Računovodstvena obveza pružatelja platnih usluga nastaje u trenutku kad se dosegne ta gornja granica.

(7) U skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (46) važno je da obveza pružatelja platnih usluga u pogledu čuvanja i pružanja informacija u vezi s prekograničnim platnim transakcijama bude proporcionalna i da ne prelazi ono što je nužno kako bi se države članice mogle boriti protiv prijevara povezanih s PDV-om u području e-trgovine. Nadalje, kad je riječ o platitelju, jedina informacija koja bi se trebala čuvati je to gdje se platitelj nalazi. U pogledu informacija koje se odnose na primatelja plaćanja i samu platnu transakciju, od pružatelja platnih usluga trebalo bi se tražiti da čuvaju i poreznim tijelima prenose samo one informacije koje su poreznim tijelima nužne za otkrivanje mogućih prijevara i provedbu kontrola PDV-a. To znači da bi pružatelji platnih usluga trebali čuvati evidenciju samo o prekograničnim platnim transakcijama za koje je vjerojatno da upućuju na gospodarske aktivnosti. Uvođenjem gornje granice ili na temelju broja uplata koje je primatelj plaćanja primio tijekom kalendarskog tromjesečja ili na temelju minimalnog iznosa po uplati dobio bi se pouzdan pokazatelj da su ta plaćanja primljena kao dio gospodarske aktivnosti, a isključila bi se plaćanja iz nekomercijalnih razloga. Računovodstvena obveza pružatelja platnih usluga nastaje u trenutku kad se dosegne ta gornja granica.
4.

Sinergijama s Europskim socijalnim fondom plus (ESF+) osigurat će se sljedeće: (a) Europski socijalni fond + može integrirati i razvijati inovativne nastavne planove koji se podupiru u okviru Programa, među ostalim putem nacionalnih ili regionalnih programa, kako bi ljudi stekli vještine i kompetencije koje su potrebne za poslove budućnosti; (b) mehanizmi za komplementarno financiranje iz ESF-a plus mogu se dobrovoljno upotrebljavati za potporu aktivnostima Programa kojima se promiče razvoj ljudskog kapitala u istraživanjima i inovacijama, s ciljem jačanja europskog istraživačkog prostora; Am. 148 (c) tematsko područje Zdravlje ESF-a plus integrira inovativne tehnologije i nove poslovne modele i rješenja, posebno one proizišle iz programa, kako bi se pridonijelo inovativnim, učinkovitim i održivim zdravstvenim sustavima država članica i olakšao pristup boljoj i sigurnijoj zdravstvenoj skrbi za europske građane.
(16)

S obzirom na velika ulaganja potrebna za dovršetak osnovne mreže TEN-T-a do 2030. (procijenjena na 350 milijardi EUR za razdoblje 2021.–2027.), sveobuhvatne mreže TEN-T-a do 2050. i ulaganja u dekarbonizaciju, digitalizaciju i urbani prijevoz (procijenjena na 700 milijardi EUR za razdoblje 2021.–2027.), primjereno je najučinkovitije upotrebljavati različite EU-ove programe i instrumente financiranja i tako optimirati dodanu vrijednost ulaganja koje podupire Unija. To bi se postiglo racionaliziranim procesom ulaganja kojim bi se omogućila vidljivost prometnih projekata i dosljednost s relevantnim programima Unije, osobito Instrumentom za povezivanje Europe, Europskim fondom za regionalni razvoj, Kohezijskim fondom i InvestEU-om. Konkretno, ako je primjenjivo, trebali bi se uzeti u obzir uvjeti u skladu s kojima bi to bilo moguće, kako je utvrđeno u Prilogu IV. Uredbe (EU) XXX [Uredba Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i financijskih pravila za njih i za Fond za azil i migracije, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za upravljanje granicama i vize].
(15)

Dobrovoljni program za biološku raznolikost i usluge ekosustava europskih prekomorskih teritorija (BEST) promiče očuvanje biološke raznolikosti, uključujući morsku biološku raznolikost, te održivo korištenje usluga ekosustava, uključujući pristup prilagodbi klimatskim promjenama i ublažavanju njihovih posljedica temeljen na ekosustavima u najudaljenijim regijama Unije i prekomorskim zemljama i područjima. Zahvaljujući pripremnom djelovanju u sklopu BEST-a, koje je pokrenuto 2011., te programu BEST 2.0 i projektu BEST RUP koji su uslijedili, BEST je pridonio podizanju svijesti o ekološkoj važnosti najudaljenijih regija i prekomorskih zemalja i teritorija i njihovoj ključnoj ulozi u očuvanju globalne biološke raznolikosti. Komisija procjenjuje da je za terenske aktivnosti na tim područjima potrebna financijska potpora u iznosu od 8 milijuna EUR godišnje . U ministarskim izjavama 2017. i 2018. prekomorske zemlje i područja izrazili su zahvalnost za taj program dodjele manjih iznosa bespovratnih sredstava za biološku raznolikost. Primjereno je stoga da se iz programa LIFE financiraju mali iznosi bespovratnih sredstava za biološku raznolikost , što uključuje izgradnju kapaciteta i katalizatorske mjere, i u najudaljenijim regijama i u prekomorskim zemljama i područjima.
(d)

drugim zemljama ako je to potrebno za financiranje projekta u zemlji ili području iz točaka od (a) do (c).
Članak 5.

Dospijeće odnosne imovine

1. Tranše vrijednosnih papira osiguranih državnim obveznicama koje su dio istog izdanja imaju jedan izvorni datum dospijeća. Taj datum dospijeća jednak je ili je najviše jedan dan dulji od preostalog roka do dospijeća državne obveznice koja u odnosnom portfelju ima najdulji preostali rok do dospijeća.

2. Preostali rok do dospijeća svake državne obveznice u odnosnom portfelju vrijednosnih papira osiguranih državnim obveznicama ne smije biti kraći za više od šest mjeseci od preostalog roka do dospijeća državne obveznice koja u tom portfelju ima najdulji preostali rok do dospijeća.
Članak 14.

Provedba i oblici financiranja

1. Program se provodi u okviru izravnog upravljanja u skladu s Financijskom uredbom ili neizravnog upravljanja s tijelima navedenima u članku 62. stavku 1. točki (c) ▌ Financijske uredbe u skladu s člancima od 4. do 8. Tijela za financiranje mogu odstupiti od pravila za sudjelovanje i širenje utvrđenih u ovoj Uredbi samo ako je to predviđeno u osnovnom aktu kojim se osniva tijelo za financiranje i/ili mu se povjeravaju zadaće provedbe proračuna, za tijela za financiranje na temelju članka 62. stavka 1. točke (c) podtočaka ii., iii. ili v. Financijske uredbe, ako je to predviđeno u sporazumu o doprinosima i njihove posebne operativne potrebe ili priroda djelovanja to zahtijevaju.
(26)

Države članice već su dugo aktivne u području svemira. One raspolažu sustavima, infrastrukturom, nacionalnim agencijama i tijelima koji se odnose na svemir. Stoga mogu znatno pridonijeti Programu, posebno njegovoj provedbi ▌. One mogu ▌ surađivati s Unijom na promicanju usluga i aplikacija Programa. Komisija bi mogla mobilizirati sredstva koja na raspolaganju imaju države članice, koristiti se njihovom pomoći i, podložno zajednički dogovorenim uvjetima, povjeravati državama članicama neregulatorne zadaće u provedbi Programa ▌. Uz to, te bi države članice trebale poduzeti sve potrebne mjere kako bi osigurale zaštitu zemaljskih postaja koje su osnovane na njihovim državnim područjima. Povrh toga, države članice i Komisija trebale bi surađivati međusobno i s odgovarajućim međunarodnim tijelima i regulatornim vlastima kako bi osigurale da su frekvencije potrebne za Program dostupne i zaštićene na odgovarajućoj razini kako bi se omogućilo potpuni razvoj i provedba aplikacija temeljenih na ponuđenim uslugama, u skladu s Odlukom br. 243/2012/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2012. o uspostavljanju višegodišnjeg programa za politiku radiofrekvencijskog spektra (6).
(b)

jačanje sustava zdravstva; i. ulaganje u promicanje zdravlja i prevenciju bolesti , među ostalim kroz zdravstvenu pismenost i obrazovne programe te promicanjem tjelesne aktivnosti ; [Am. 118] i.a ulaganje u ranu dijagnozu i preglede; [Am. 119] ii. potpora digitalnoj transformaciji zdravstva i skrbi kojom se odgovara na potrebe i brige pacijenata i građana, osobito uspostavljanjem veza s programima kojima se podupiru medijska pismenost i digitalne vještine ; [Am. 120] ii.a potpora razvoju digitalnih javnih usluga u područjima poput zdravstva; [Am. 121] ii.b jačanje sigurnosti i kvalitete zdravstvenih informacija; [Am. 122] iii. potpora razvoju održivog , transparentnog i pristupačnog zdravstvenog informacijskog sustava Unije , uz istodobno osiguravanje zaštite privatnih podataka ; [Am. 123] iv. potpora državama članicama u prijenosu znanja korisnom i provedbi koja je korisna za postupke nacionalnih reformi radi uspostave djelotvornijih, pristupačnijih , otpornijih, uključivijih i otpornijih pravednijih zdravstvenih sustava koji su u većoj mjeri nediskriminirajući i kojima se suzbijaju socijalne nejednakosti te boljeg promicanja zdravlja te i prevencije bolesti, kojima čime se prije svega rješavaju izazovi utvrđeni u europskom semestru; to uključuje i potporu nacionalnim registrima visoke kvalitete koji sadrže usporedive podatke; [Am. 124] v. razvoj i provedba pristupa za rješavanje budućih izazova zdravstvenih sustava; v.a potpora prijelazu na skrb usmjerenu na osobe, zdravstvene i socijalne usluge u blizini te integriranu skrb u zajednici, osobito promicanjem organizacijskih modela utemeljenih na međustrukovnom timskom radu i umrežavanju raznih dionika; [Am. 125] v.b osiguranje uključivanja svih relevantnih dionika u navedena djelovanja, na razini Unije i/ili na nacionalnoj razini, ovisno što je primjereno; [Am. 126] v.c izrada i primjena instrumenata i strategija za sprečavanje i suzbijanje nejednakosti u području zdravstva te promicanje socijalne uključenosti, osnaživanja građana i sudjelovanja u zajednici; [Am. 127]
(21)

Obveza iskrcavanja jedan zakonska je obveza i jedan od glavnih izazova ZRP-a. Njezino uvođenje dovelo je do prekida ekološki neprihvatljive prakse odbacivanja ulova, kao i do znatnih i važnih izmjena ribolovnih praksi, katkad i uz visoke troškove. Stoga će bi države članice trebale iskoristiti EFPRA-u poduprijeti inovacije za podupiranje inovacija i ulaganja koji doprinose potpunoj i pravodobnoj provedbi obveze iskrcavanja, kao što su ulaganja u selektivne ribolovne alate te u primjenu mjera vremenske i prostorne selektivnosti , u poboljšanje lučke infrastrukture i u stavljanje na tržište neželjenog ulova, i to uz višu stopu intenziteta potpore od one koja se primjenjuje na druge operacije. U okviru EFPRA-e trebalo bi predvidjeti i maksimalnu stopu intenziteta potpore od 100 % za osmišljavanje, razvoj, praćenje, evaluaciju i upravljanje transparentnim sustavima razmjene ribolovnih mogućnosti među državama članicama („zamjena kvota”) kako bi se ublažio učinak vrsta koje ograničavaju ribolov do kojeg je dovela obveza iskrcavanja. [Am. 279]
(1)

Program Carina 2020., uspostavljen na temelju Uredbe Uredbom (EU) br. 1294/2013 (3), i njegovi prethodnici znatno su doprinijeli olakšavanju i jačanju osnaživanju carinske suradnje. Brojne aktivnosti u području carine carinske aktivnosti prekogranične su naravi te se odnose ili utječu na sve države članice i stoga ih pojedinačne države članice ne mogu same učinkovito i djelotvorno provoditi. Carinski program na razini Unije za cijelu Uniju , koji provodi Komisija, pruža državama članicama okvir na razini Unije za razvoj tih takvih aktivnosti suradnje, što je isplativije troškovno učinkovitije nego kada bi svaka država članica uspostavila individualne okvire individualni okvir suradnje na bilateralnoj ili multilateralnoj osnovi razini . Carinski program također ima ključnu ulogu u zaštiti financijskih interesa Unije i država članica osiguravanjem djelotvornog prikupljanja carinskih pristojbi i stoga predstavlja važan izvor prihoda za proračun Unije i nacionalne proračune, među ostalim i time što se usmjerava na izgradnju IT kapaciteta i povećanu suradnju u području carine. Nadalje, usklađene i standardizirane kontrole potrebne su radi praćenja nezakonitih prekograničnih robnih tokova i borbe protiv prijevara. Stoga je primjereno i u interesu učinkovitosti osigurati kontinuitet financiranja sredstvima Unije za aktivnosti u području carinske suradnje uspostavljanjem novog programa u istom području, i to programa Carina „Carina” (dalje u tekstu „Program”) . [Am. 1]
2.

umeću se sljedeći članci 19.a i 19.b: „Članak 19.a Delegirani akti Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 19.b kojima se izmjenjuje Prilog radi ažuriranja standardnih obrazaca ili tehničkih izmjena tih obrazaca.”; „Članak 19.b Izvršavanje delegiranja ovlasti 1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku. 2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 19.a dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši razdoblje od pet godina od datuma … [datum stupanja na snagu ove Uredbe o izmjeni] . Komisija sastavlja izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije isteka razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja. [Am. 3] 3. Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 19.a. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. 4. Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (*1) 5. Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću. 6. Delegirani akt donesen na temelju članka 19.a stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva tri mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. [Am. 4] (*1) SL L 123, 12.5.2016., str. 1.”;"
Članak 18.

Kazne

2. Predviđene kazne Kazne predviđene stavkom 1. moraju biti djelotvorne, proporcionalne i odvraćajuće. Države članice najkasnije u roku od [ within six months from the entry into force of this Regulation šest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe ] obavješćuju Komisiju o tim pravilima i mjerama te joj odmah priopćuju sve naknadne izmjene koje utječu na ta pravila i mjere. [Am. 138]
(b)

„zelenija i otporna Europa za sve s niskom razinom emisija ugljika promicanjem prelaska na čistu i pravednu energiju, zelenih i plavih ulaganja, kružnog gospodarstva, prilagodbe klimatskim promjenama i upravljanja rizikom i njegova sprječavanja” („PO 2”) na sljedeće načine: [Am. 34] i. promicanjem mjera energetske učinkovitosti , mjera za uštede energije i borbu protiv energetskog siromaštva ; [Am. 35] ii. promicanjem održive energije iz obnovljivih izvora; [Am. 36] iii. razvojem pametnih energetskih sustava, mreža i skladištenja na lokalnoj razini; [Am. 37] iv. promicanjem prilagodbe na klimatske promjene, sprječavanja rizika , upravljanja ekstremnim vremenskim uvjetima i elementarnim nepogodama, uključujući potrese, šumske požare, poplave i suše te otpornosti na katastrofe te pojave, uzimajući u obzir pristupe temeljene na ekosustavu ; [Am. 38] v. promicanjem univerzalnog pristupa vodi i održivog upravljanja vodama; [Am. 39] vi. promicanjem prelaska na kružno gospodarstvo i poboljšanjem učinkovitosti resursa ; [Am. 40] vi.a podupiranjem procesa regionalne preobrazbe prema dekarbonizaciji te prijelaza na niskougljičnu proizvodnju energije; [Am. 41] vii. promicanjem zaštitom i promicanjem biološke raznolikosti i prirodne baštine , zelene infrastrukture u urbanom okruženju očuvanjem i isticanjem zaštićenih prirodnih područja, prirodnih resursa i smanjenjem svih oblika onečišćenja kao što su onečišćenje zraka, vode, tla, onečišćenja bukom i svjetlom ; [Am. 42] vii.a poboljšanjem zelene infrastrukture u funkcionalnim urbanim područjima, razvojem multimodalne urbane mobilnosti na lokalnoj razini kao dio gospodarstva s nultom neto stopom emisija. [Am. 43]
(10)

Osim toga, ako sudionici na tržištu ulagačima ne objasne ne objave informacije o tome kako će djelatnosti u koje ulažu negativno ili pozitivno pridonijeti okolišnim ciljevima ili ako u svojem objašnjenju različito tumače pojam „održive” primjenjuju različite sustave mjerenja i kriterije za određivanje utjecaja stupnja održivosti gospodarske djelatnosti, ulagači će provjeru i usporedbu tih različitih financijskih proizvoda doživjeti kao nerazmjerno opterećenje. Pokazalo se da to ulagače odvraća od ulaganja u zelene održive financijske proizvode. Nadalje, nedostatak povjerenja ulagača ima znatne štetne učinke na tržište za održiva ulaganja. Osim toga, pokazalo se da nacionalni propisi i tržišne inicijative poduzete za rješavanje tog problema unutar nacionalnih granica dovode do rascjepkanosti unutarnjeg tržišta. Ako sudionici na financijskim tržištima objave na koji način financijski proizvodi za koje tvrde da su okolišno prihvatljivi ispunjavaju okolišne ciljeve i ako za potrebe te objave koriste zajedničke kriterije za određivanje okolišno održivih gospodarskih djelatnosti koji se primjenjuju u cijeloj Uniji, ulagači će moći lakše usporediti mogućnosti okolišno prihvatljivih okolišni učinak mogućnosti prekograničnih ulaganja i potaknut će se poduzeća u koja se ulaže na to da svoje poslovne modele učine održivijima . Ulagači će ulagati u zelene financijske proizvode diljem Unije s većim povjerenjem, čime će se poboljšati funkcioniranje unutarnjeg tržišta. [Am. 8]
(6)

Razlike među postojećim nacionalnim pravilima takve su da ometaju prekogranično pružanje usluga skupnog financiranja i time izravno utječu na funkcioniranje unutarnjeg tržišta tih usluga. Posebice, rascjepkanost pravnog okvira duž nacionalnih granica dovodi do znatnih troškova pravnog usklađivanja za male ulagatelje, koji se često suočavaju s poteškoćama pri utvrđivanju pravila primjenjivih na prekogranične usluge skupnog financiranja koje su nerazmjerne veličini njihova ulaganja. To ulagatelje često odvraća od prekograničnog ulaganja preko platformi za skupno financiranje. Isti razlozi i pružatelje usluga skupnog financiranja koji upravljaju takvim platformama odvraćaju od nuđenja usluga u državama članicama u kojima nemaju poslovni nastan. Kao posljedica toga aktivnosti skupnog financiranja ostale su sve do danas u velikoj mjeri nacionalne prirode, na štetu tržišta skupnog financiranja na razini Unije, čime je poduzećima oduzeta mogućnost pristupa uslugama skupnog financiranja, posebno u slučajevima kada poduzeće posluje u državi članici koja nema pristup skupini zbog komparativno manjeg broja stanovnika .
(a)

u pogledu sredstava iz proračuna Unije kojima se upravlja u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (c) Financijske uredbe Komisija: i. traži povrat isplata izvršenih svakom od tijela iz članka 62. stavka 1. točke (c) podtočaka od v. do vii. Financijske uredbe u iznosu koji je jednak iznosu koji nije isplaćen krajnjim primateljima ili korisnicima, čime je prekršen stavak 2. ovog članka; ii. izvršava prijenos iznosa jednakih iznosima iz prethodne točke u pričuvu Unije iz članka 12. Uredbe Vijeća XXX (Uredba o VFO-u). Takav se iznos smatra raspoloživom razlikom do gornje granice u smislu članka 12. stavka 1. točke (a) Uredbe Vijeća XXX (Uredba o VFO-u) i mobilizira se u skladu s člankom 12. stavkom 2. Uredbe Vijeća XXX (Uredba o VFO-u), u što je moguće većoj mjeri u korist krajnjih primatelja ili korisnika iz stavka 2. ovog članka;
5.

članak 8. mijenja se kako slijedi: (a) u stavku 6. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim: „6. U bilo koja četiri uzastopna tjedna vozač uzima najmanje: (a) četiri redovna tjedna razdoblja odmora, ili (b) dva redovna tjedna razdoblja odmora od najmanje 45 sati i dva skraćena tjedna razdoblja odmora od najmanje 24 sata. U smislu točke (b) skraćena tjedna razdoblja odmora nadoknađuju se istovjetnim razdobljem odmora koje se uzima u komadu ( en bloc ) prije isteka trećeg tjedna nakon tjedna na koji se to odnosi.”; [Am. 379] (b) stavak 7. zamjenjuje se sljedećim: „7. Svaki odmor koji se uzima kao nadoknada skraćenog tjednog razdoblja odmora neposredno prethodi pripaja se redovnom tjednom razdoblju odmora od najmanje 45 sati ili slijedi nakon njega sati .”; [Am. 381] (c) umeću se sljedeći stavci 8.a i 8.b: „8.a Redovna tjedna razdoblja odmora i svako tjedno razdoblje odmora dulje od 45 sati koje se uzima kao nadoknada prethodnog skraćenog tjednog razdoblja odmora ne uzimaju se u vozilu. Uzimaju se u prikladnom kvalitetnom smještaju s odgovarajućim mjestom koji je rodno prilagođen, izvan kabine vozača, te ima odgovarajuće mjesto za odmor spavanje i sanitarnim čvorovima sanitarni čvor za vozača. Za taj smještaj vrijedi sljedeće : [Am. 382] (a) koji osigurava ili plaća poslodavac, ili [Am. (Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)] (b) kod vozačeve kuće ili na drugom privatnome mjestu koje odabere vozač. [Am. 384] 8.b Prijevoznik organizira rad vozača tako da vozači tijekom prije završetka svakog razdoblja od tri četiri uzastopna tjedna kod kuće ili na drugoj lokaciji po izboru vozača mogu provesti najmanje jedno redovno tjedno razdoblje odmora ili tjedno razdoblje odmora dulje od 45 sati koje se uzima kao nadoknada skraćenog tjednog razdoblja odmora. Najkasnije dva tjedna prije takvog razdoblja odmora vozač u pisanom obliku obavještava prijevoznika ako će takvo razdoblje odmora uzeti drugdje, a ne kod kuće. Ako vozač odluči da će takav odmor provesti kod kuće, prijevoznik vozaču osigurava potrebna sredstva za povratak kući. Poduzeće bilježi način na koji ispunjava tu obvezu te u svojim prostorima drži dokumentaciju kako bi je moglo pokazati na zahtjev nadzornih tijela. ”; [Am. 385] „Vozač prijavljuje da je uzeo redovno tjedno razdoblje odmora ili tjedno razdoblje odmora dulje od 45 sati koje se uzima kao nadoknada za skraćeno tjedno razdoblje odmora na lokaciji po vlastitom izboru. Evidencija o tome vodi se u prostorijama poduzeća.” [Am. 386] (ca) dodaje se sljedeći stavak: „9.a Komisija najkasnije do … [dvije godine nakon stupanja na snagu ove izmijenjene Uredbe] procjenjuje mogu li se donijeti primjerenija pravila za vozače koji obavljaju povremene vožnje putnika, kako su definirane člankom 2. stavkom 1. točkom 4. Uredbe (EZ) br. 1073/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o zajedničkim pravilima za pristup međunarodnom tržištu usluga prijevoza običnim i turističkim autobusima, te o tome izvještava Parlament i Vijeće.” [Am. 380]