AKCIJSKI PLAN EU-a ZA RODNU RAVNOPRAVNOST (GAP) III – AMBICIOZAN PLAN ZA RODNU RAVNOPRAVNOST I JAČANJE POLOŽAJA ŽENA U OKVIRU VANJSKOG DJELOVANJA EU-a

Rodna ravnopravnost jedna je od temeljnih vrijednosti EU-a i općepriznato ljudsko pravo te je neophodna za dobrobit, gospodarski rast, blagostanje, dobro upravljanje, mir i sigurnost. Svi bi ljudi, u svoj svojoj raznolikosti, trebali moći slobodno živjeti život koji su odabrali, napredovati u socijalnom i ekonomskom pogledu te biti ravnopravni sudionici i predvodnici.

EU je globalni predvodnik u promicanju rodne ravnopravnosti. To je ključan politički cilj njegova vanjskog djelovanja i zajedničke vanjske i sigurnosne politike, u kojima nastoji što brže ostvariti globalne ciljeve, uključujući ciljeve održivog razvoja koji su u središtu Programa 2030. EU primjenjuje trojni pristup, kombinirajući rodno osviještene politike, ciljane mjere i politički dijalog.

Rodnu ravnopravnost otežavaju različiti čimbenici iz različitih konteksta, pa je i odgovor na njih potrebno prilagoditi kontekstu. Međutim, nijedna zemlja na svijetu nije ni blizu postizanja rodne ravnopravnosti i ojačanja položaja svih žena i djevojčica do 2030. Ove se godine obilježava 25 godina od donošenja Pekinške deklaracije i platforme za djelovanje i 20 godina od donošenja Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1325 o ženama, miru i sigurnosti. Postignut je određeni napredak, ali i dalje postoje duboke nejednakosti, primjerice kad je riječ o pristupu zdravstvu, obrazovanju i zaposlenju, ali i o rodno uvjetovanom nasilju, koje je rasprostranjeno u svim dijelovima svijeta.

Međutim, izazovi donose i prilike. Žene i djevojčice sve više sudjeluju u oblikovanju globalnih transformacija, a nove su generacije aktivne u globalnim i lokalnim pokretima s ciljem zelene i pravedne tranzicije, jednakih prava za sve, demokracije i miroljubivih i uključivih društava. To pokazuje da je promjena nabolje moguća. Oporavak nakon pandemije bolesti COVID-19 moramo iskoristiti kako bismo se suočili sa strukturnim neravnopravnostima i radili na izgradnji uključivijih društava.

Na temelju Strategije EU-a za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2020.–2025., u kojoj se poziva na rodno ravnopravnu Europu, u ovom novom Akcijskom planu EU-a za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2021.–2025. (GAP III) poziva se na rodno ravnopravan svijet te se njime dopunjuje strategija o ravnopravnosti LGBTIQ osoba 2020.–2025. Na temelju tog plana povećat će se doprinos EU-a kako bi se postigao 5. cilj održivog razvoja u svim područjima unutarnje i vanjske politike EU-a i u okviru Plana 2030.

Na temelju evaluacije potpore EU-a rodnoj ravnopravnosti i savjetovanja s dionicima, u GAP-u III utvrđuje se okvir politike kako bi EU povećao razinu uključenosti, usmjeravajući se na sljedećih pet stupova:

(1)Povećanje djelotvornosti angažmana EU-a u području rodne ravnopravnosti kao međusektorski prioritet vanjskog djelovanja EU-a u njegovu radu na politikama i programima. Europska Komisija i visoki predstavnik ponovno potvrđuju da će do 2025. 85 % svih novih vanjskih djelovanja pridonositi tom cilju. To zahtijeva promicanje rodno osviještene politike u svim vanjskim politikama i sektorima te intersekcionalan pristup rodu u kojem se preispituje tradicionalno poimanje roda i koji se temelji na pravima. (2)Promicanje strateškog angažmana EU-a, u suradnji s državama članicama, na multilateralnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini i zajedničko jačanje provedbe GAP-a III u svakoj pojedinoj partnerskoj zemlji i regiji, uz usku suradnju s vladama partnerskih zemalja, civilnim društvom, privatnim sektorom i drugim ključnim dionicima. Za to će biti potrebne veća koordinacija, suradnja i transparentnost. (3)Usmjeravanje na ključna područja djelovanja: iskorjenjivanje svih oblika rodno uvjetovanog nasilja, promicanje spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava, jačanje ekonomskih i socijalnih prava te položaja djevojčica i žena, promicanje sudjelovanja žena i njihove ravnopravnosti na vodećim položajima, provođenje programa o ženama, miru i sigurnosti, suočavanje s izazovima i iskorištavanje prilika koje nastaju zahvaljujući zelenoj tranziciji i digitalnoj transformaciji. (4)Pružanje primjera drugima, uspostavljanjem rodno osjetljivog i rodno uravnoteženog rukovodstva na najvišoj političkoj i upravljačkoj razini EU-a. Za to su potrebni volja na razini vodstva, ulaganje u znanje i resurse i udruživanje djelovanja s državama članicama EU-a. (5)Izvješćivanje i komunikacija o rezultatima, uspostavljanje kvantitativnog, kvalitativnog i uključivog sustava praćenja kako bi se povećala javna odgovornost, osigurala transparentnost i pristup informacijama i postiglo bolje informiranje u EU-u o utjecaju njegova rada u cijelom svijetu.

1.Povećanje djelotvornosti djelovanja EU-a u pogledu rodne ravnopravnosti

1.1.Uklanjanje temeljnih uzroka rodne neravnopravnosti: tri ključna načela

Kako bi se uklonilo temeljne uzroke rodne neravnopravnosti i pridonijelo suprotstavljanju nizu stereotipa i pristranosti, djelovanje EU-a treba se voditi sljedećim trima načelima:

·preispitivanje tradicionalnog poimanja roda. To znači razmatranje, postavljanje pitanja i mijenjanje krutih rodnih normi i neravnoteže moći, zbog kojih se žene i djevojčice svih dobi nalaze u nepovoljnom društvenom položaju i suočavaju s diskriminacijom. To znači da bi EU trebao promicati promjenu u društvenim stavovima, među ostalim aktivnim uključivanjem muškaraca i dječaka te usmjeravanjem na mlade kao pokretače promjene. Kako bi se djelovanje uskladilo s kontekstom, ključno je uspostaviti snažna partnerstva i dijalog s lokalnim akterima, civilnim društvom i lokalnim zajednicama te podupirati ženske organizacije;

·razmatranje intersekcionalnosti roda i drugih oblika diskriminacije . Potrebno je staviti naglasak i na najugroženije žene, primjerice pripadnice autohtonih naroda i rasnih, etničkih i vjerskih manjina, žene koje su prisilno raseljene, migrantice, žene u nepovoljnom ekonomskom i socijalnom položaju i one koje žive u ruralnim i obalnim područjima, jer se one suočavaju s višestrukom diskriminacijom. U obzir treba uzeti i posebne izazove s kojima se susreću djevojčice i starije žene. U posebno su nepovoljnom položaju žene s invaliditetom, koje štiti i Konvencija UN-a o pravima osoba s invaliditetom. Prava žena s invaliditetom trebale bi biti u središtu buduće strategije o pravima osoba s invaliditetom (za razdoblje od 2021. do 2030.). Isto tako, unaprjeđenje prava LGBTIQ osoba u središtu je strategije EU-a za LGBTIQ osobe, koju treba tumačiti zajedno s GAP-om III. Sve međusobno povezane dimenzije jednako su važne;