Nakon što je Vijeće odlukom odobrilo financijsku pomoć Unije Irskoj (do 22 500 milijuna EUR) i Portugalu (do 26 000 milijuna EUR), isplate su dostigle 22 500 milijuna EUR za Irsku i 24 300 milijuna EUR za Portugal.

U 2014. nije bilo isplata. Vraćeni iznosi uključuju 22,6 milijuna EUR od Bugarske, 10 milijuna EUR od Rumunjske i 6,6 milijuna EUR od Ukrajine.

3.2.Razvoj aktivnosti vanjskog financiranja preko EIB-a

Kretanja tijekom 2014.

Jamstvo EU-a za vanjsko financiranje preko EIB-a za razdoblje od 2007. do 2013. („vanjski mandat za razdoblje od 2007. do 2013.”) produženo je do 30. lipnja 2014. jer Vijeće i Europski parlament do 31. prosinca 2013. nisu donijeli odluku o novom jamstvu EU-a za EIB.

Nova odluka o dodjeli jamstva EU-a za aktivnosti EIB-a izvan Unije u razdoblju od 2014. do 2020. donesena je u travnju 2014. Njome je određeno da se najveća gornja granica jamstva EU-a treba raspodijeliti na fiksnu gornju granicu od 27 000 milijuna EUR i mogući dodatni iznos od 3 000 milijuna EUR. O aktiviranju mogućeg dodatnog iznosa, u cijelosti ili djelomično, odlučit će se u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom na temelju srednjoročne revizije o tome kako EIB provodi tu odluku te o razvoju EIB-ovih aktivnosti. Paralelno je potpisan novi jamstveni sporazum u skladu s člankom 14. te odluke 22. srpnja 2014.

U 2014., uporabom vanjskih mandata za razdoblja od 2007. do 2013. i od 2014. do 2020., broj danih zajmova povećao se za 15 % u usporedbi s prethodnom godinom i dosegnuo iznos od 4 059 milijuna EUR. Iznos isplaćenih zajmova bio je 2 260 milijuna EUR (17 % više u odnosu na 31. prosinca 2013.). Mandat za razdoblje od 2007. do 2013. gotovo je potpuno iskorišten, uzimajući u obzir da je neto iznos danih zajmova dosegnuo 29 026 milijuna EUR, a odobrena gornja granica bila je 29 484 milijuna EUR. Za prethodne vanjske mandate EIB-a vidi tablicu A3 SWD-a.

Obveze sirijske vlade da otplaćuje kamate i zajmove nisu ispunjene ni 2014. EIB je za pokrivanje tih neispunjenih obveza angažirao sredstva Jamstvenog fonda (vidi stavak 5.1.3. u nastavku).

Nepodmirene obveze na dan 31. prosinca 2014. za različite instrumente iz ovog odjeljka prikazane su u tablici 1.

4.Rizici pokriveni jamstvom proračuna EU-a

4.1.Definicija rizika

Rizik za proračun EU-a nastaje zbog nepodmirenog iznosa glavnice i kamata u odnosu na aktivnosti pod jamstvom.

Za procjenu rizika za proračun EU-a (izravno ili neizravno preko Fonda) za potrebe ovog izvješća primjenjuju se dvije metode:

–„ukupni pokriveni rizik” temelji se na zbroju ukupnog nepodmirenog iznosa glavnice za predmetne aktivnosti na određeni datum, uključujući obračunanu kamatu;

–proračunski pristup definiran kao „godišnji rizik za proračun EU-a” temelji se na izračunu najvećeg iznosa dospjelih godišnjih naplata koje bi EU morao isplatiti u financijskoj godini uz pretpostavku da sve obveze plaćanja zajmova pod jamstvom budu neispunjene .

4.2.Podjela ukupnog rizika

Do 2010. najveći rizik u smislu pokrivenih ukupnih nepodmirenih iznosa uglavnom se povezivao sa zajmovima odobrenima trećim zemljama. Od 2011. financijska kriza snažno je utjecala na javne financije država članica, što je izazvalo povećanje poslova davanja zajmova EU-a kao pomoći većim financijskim potrebama u državama članicama.

Kao posljedica toga došlo je do promjene u podjeli rizika. Na dan 31. prosinca 2014. 69 % ukupnog nepodmirenog iznosa odnosi se na aktivnosti zaduživanja povezane sa zajmovima državama članicama koji se pokrivaju izravno iz proračuna EU-a (u usporedbi s 45 % na dan 31. prosinca 2010.).

4.3.Godišnji rizik koji se pokriva iz proračuna EU-a

Najveći iznos koji bi EU trebao isplatiti u 2015. (izravno ili u okviru Fonda) – uz pretpostavku da obveza plaćanja nije ispunjena ni za jedan zajamčeni zajam – jest 12 379,8 milijuna EUR. Taj iznos obuhvaća plaćanja glavnice i kamata od zajmova pod jamstvom dospjela tijekom 2015. uz pretpostavku da se neispunjene obveze plaćanja ne odnose na ubrzane zajmove (za detaljne podatke vidi tablicu A4 u SWD-u).

4.3.1.Rizici koji se odnose na države članice