-Tijela za nadzor banaka u EU-u osigurala su bankama privremenu kapitalnu, likvidnosnu i operativnu pomoć kako bi one i dalje mogle ispunjavati svoju ulogu u financiranju realnog gospodarstva u težim okolnostima. Na međunarodnoj razini BCBS najavio je jednogodišnju odgodu međunarodno dogovorenog roka za provedbu završnih standarda Basel III kako bi se oslobodio operativni kapacitet banaka i nadzornih tijela te je pristao bankama dati veću fleksibilnost pri uvođenju regulatornog tretmana očekivanih kreditnih gubitaka kako bi se ograničio učinak na njihov regulatorni kapital.

Regulatorni okvir bankama nudi širok manevarski prostor za javne i privatne inicijative za promicanje kontinuiranog kreditiranja klijenata pogođenih krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, uz zadržavanje razboritog pristupa. Komisija potiče banke da u potpunosti iskoriste fleksibilnost ugrađenu u postojeća računovodstvena i bonitetna pravila za potporu gospodarstvu EU-a u iznimnim okolnostima izbijanja pandemije bolesti COVID-19. Primjena samih mjera pomoći, koje su osmišljena za premošćivanje kratkoročnih likvidnosnih potreba, ne bi trebala automatski dovesti do strožeg računovodstvenom ili bonitetnog tretmana ako se financijsko stanje ne pogorša.

Istodobno je ključno da banke nastave točno, dosljedno i transparentno mjeriti rizike jer je to potrebno za praćenje učinaka krize uzrokovane bolešću COVID-19 na gospodarstvo EU-a i temelj je otpornog bankarskog sektora. To znači da banke moraju nastaviti identificirati situacije u kojima bi se dužnici mogli suočiti s financijskim poteškoćama koje bi dugoročno mogle utjecati na njihovu sposobnost otplate kredita. Banke moraju i dalje primjenjivati dobre standarde odobravanja plasmana i poznavanja klijenata utvrđene u propisima EU-a.

1.3.Potreba za koordiniranim odgovorom

U svojoj Komunikaciji o koordiniranom gospodarskom odgovoru na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 Komisija je pozvala bonitetna i računovodstvena tijela da dodatno utvrde kako najbolje iskoristiti fleksibilnost predviđenu postojećim regulatornim okvirom. EBA , tijelo Europske središnje banke zaduženo za nadzor nad bankama , ESMA i CEAOB pojasnili su kako dostatna fleksibilnost ugrađena u postojeće računovodstvene i bonitetne okvire omogućava da se izvanrednim mjerama poduzetim u ovoj dosad nezabilježenoj situaciji upravlja stabilno i bez poremećaja. Komisija pozdravlja i nedavne izjave BCBS-a i IASB-a .

Nužno je da sva tijela nastave usklađeno i dosljedno određivati način primjene fleksibilnosti ugrađene u njihova pravila kako bi se osigurala maksimalna jasnoća i jednaki uvjeti na jedinstvenom tržištu. Jedinstvena pravila primjenjuju se na sve banke u EU-u, a šok uzrokovan pandemijom ne bi trebao dovesti do različite primjene pravila u državama članicama. Na primjer, jamstva ili moratorije na plaćanje odobrene u kontekstu krize uzrokovane bolešću COVID-19 istih obilježja nadzorna tijela trebala bi tretirati jednako u cijeloj Uniji. Dosljedna primjena fleksibilnosti pravila pridonosi očuvanju integriteta jedinstvenog tržišta, što je ključno za brži oporavak. Komisija poziva EBA-u da utvrdi kako bi se državna jamstva odobrena zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 trebala tretirati za potrebe smanjenja rizika te da prema potrebi donese dodatne smjernice.

U nekoliko mjera pomoći koje su donijela tijela EU-a i nacionalna tijela učinkovito je iskorištena fleksibilnost pravila kako bi se maksimalno povećao kapacitet banaka za kreditiranje. Nadzorna tijela omogućila su bankama privremeno korištenje likvidnosti i zaštitnih slojeva kapitala, dok su nacionalna imenovana tijela smanjila nekoliko makrobonitetnih zahtjeva za zaštitni sloj kapitala čime su de facto oslobodila znatan iznos kapitala od regulatornih ograničenja. Te dobrodošle mjere pomoći odražavaju razlog postojanja bonitetnih zaštitnih slojeva kapitala i važnost omogućavanja njihova oslobađanja kako bi se mogli upotrijebiti kada je to potrebno. Banke bi trebale koristiti zaštitne slojeve kapitala kako bi održale kreditiranje realnog gospodarstva, a tržišta to ne bi trebala stigmatizirati s obzirom na aktualne okolnosti. Komisija potiče Europski odbor za sistemske rizike da na razini EU-a koordinira pristup primjeni makrobonitetnih zaštitnih slojeva kapitala tijekom krize i oporavka.

Kako bi se osiguralo da banke ispunjavaju svoju ključnu zadaću podupiranja gospodstva EU-a tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19, u Komunikaciji se potvrđuje fleksibilnost koju su istaknuli EBA, ESB, ESMA i CEAOB , kao i BCBS i IASB, radi što veće sigurnosti u ovoj fazi. U Komunikaciji se podsjeća na glavne značajke smjernica koje su ta tijela izdala s ciljem jačanja zajedničke obveze dosljedne i usklađene primjene fleksibilnosti ugrađene u regulatorni okvir Unije (odjeljci 2. i 3.). U Komunikaciji se nadalje naglašava ključna uloga koju bi bankarski sektor EU-a, uz javni sektor, trebao imati u ograničavanju gospodarskih posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19 te u promicanju brzog oporavka nakon krize te se ističu područja u kojima se banke poziva na odgovorno postupanje (odjeljak 4.). Naposljetku, u Komunikaciji se ističe potreba za ciljanim izmjenama određenih aspekata bonitetnog okvira kako bi se maksimalno povećao kapacitet banaka za nastavak kreditiranja poduzeća i kućanstva te istodobno pratilo kako banke koriste oslobođena sredstva za ponudu bankovnih kredita (odjeljak 5.).

2.Fleksibilnost ugrađena u standard MSFI 9 – Financijski instrumenti

Na zahtjev Odbora za financijsku stabilnost (FSB) i skupine G20, IASB je putem Međunarodnog standarda financijskog izvještavanja (MSFI) 9 uveo pristup rezervacijama za kreditne gubitke usmjeren na buduće događaje. MSFI 9 odgovor je na jednu od pouka iz prethodne financijske krize kada su mnoge banke imale premalo rezervacija za kreditne gubitke da bi apsorbirale gubitke ako dužnici ne ispune svoje obveze. Izražena je zabrinutost da bi primjena pristupa očekivanih kreditnih gubitaka u skladu s MSFI-jem 9 automatski dovela do iznenadnog i znatnog povećanja rezervacija banaka za kreditne gubitke te da bi se time smanjio njihov kapacitet za kreditiranje klijenata.

Pristup očekivanih kreditnih gubitaka u skladu s MSFI-jem 9 zahtijeva prosudbu i fleksibilnost. Prema navodima IASB-a, od banaka (i drugih društava) ne očekuje se da svoje postojeće pristupe očekivanih kreditnih gubitaka mehanički primjenjuju za određivanje iznosa rezerviranja u iznimnoj situaciji kao što je kriza uzrokovane bolešću COVID-19. Komisija očekuje da će se banke potpuno osloniti na prosudbu i fleksibilnost u granicama MSFI-ja 9 kako bi ublažile neželjene posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19 na rezervacije banaka za očekivane kreditne gubitke, a da pritom ne ugroze povjerenje ulagača.

Procjena znatnog povećanja kreditnog rizika

Bančina procjena znatnog povećanja kreditnog rizika trebala bi se temeljiti na preostalom vijeku trajanja predmetne financijske imovine. Iznenadna istodobna povećanja vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza uzrokovana krizom zbog bolesti COVID-19, za koja se očekuje da budu privremena, ne bi trebala dovesti do znatnog povećanja vijeka trajanja vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza. Stoga ona ne bi trebala uzrokovati znatna povećanja kreditnog rizika u usporedbi s očekivanom vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza tijekom sljedećih dvanaest mjeseci.

Banke bi pri utvrđivanju mogućeg znatnog povećanja kreditnog rizika trebale dati dovoljnu važnost scenarijima koji se temelje na dugoročnim stabilnim makroekonomskim izgledima. U MSFI-ju 9 određeni trenutak (datum izvješćivanja) referentna je točka za utvrđivanje mogućeg znatnog povećanja kreditnog rizika. S obzirom na jedinstvenu prirodu krize uzrokovane bolešću COVID-19, bankama je za utvrđivanje znatnog povećanja kreditnog rizika teško dobiti dovoljno razumljive i pouzdane podatke za pripremu pouzdanih scenarija o budućim događajima. Umjesto da ekstrapoliraju trenutačnu nesigurnost na sljedeće godine, banke bi trebale dati dovoljnu težinu scenarijima koji se temelje na dugoročnim stabilnim makroekonomskim izgledima u skladu s preporukama ESB-a . ESB je dopisom značajne institucije uputio da za svoje procjene znatnog povećanja kreditnog rizika u skladu s MSFI-jem 9 i za rezervacije za očekivane kreditne gubitke koriste makroekonomske prognoze osoblja ESB-a.

Primjena moratorija i utvrđivanje izmjena i znatnog povećanja kreditnog rizika

Nije izgledno da bi mjere pomoći povezane s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, kao što su nezakonodavni ili zakonodavni moratoriji, predstavljale znatne „izmjene” u skladu s MSFI-jem 9. Banke bi se trebale osloniti na kvantitativnu i kvalitativnu prosudbu i uzeti u obzir posebne značajke moratorija kako bi utvrdile bi li moratorij bio „izmjena” u skladu s MSFI-jem 9 ili bi li izmjena bila „znatna” i dovela do prestanka priznavanja kredita. Komisija se slaže s ESMA-inom izjavom da nije vjerojatno da će izmjene biti znatne ako su mjere potpore privremene i povezane s izbijanjem bolesti COVID-19 te ako značajno ne utječu na neto gospodarsku vrijednost kredita.

Ne bi se trebalo automatski smatrati da je došlo do znatnog povećanja kreditnog rizika samo zato što se na otplatu kredita primjenjuje nezakonodavni ili zakonodavni moratorij. Zbog moratorija se ponovno utvrđuje datum na koji bi trebalo izračunati „broj dana dužnikova prekoračenja dospijeća”. Stoga moratoriji utječu na oborivu pretpostavku da je do znatnog povećanja kreditnog rizika došlo ako je dospijeće prekoračeno za više od 30 dana, kao i da je prekoračenje dospijeća od 90 dana temelj za nastanak dužnikova statusa neispunjavanja obveza. Međutim, krediti koji su bili uredno otplaćivani prije krize uzrokovane bolešću COVID-19 i na koji se primjenjuje privremeni nezakonodavni ili zakonodavni moratorij ne bi automatski doveli do znatnog povećanja očekivanih rezervacija za očekivani kreditni gubitak u skladu s MSFI-jem 9.

U izjavama koje su 25. ožujka objavili EBA i ESMA objašnjeno je da mjere potpore ne dovode automatski do znatnog povećanja kreditnog rizika u skladu s MSFI-jem 9. Osim toga, IASB je 27. ožujka objavio dokument o primjeni MSFI-ja 9 u kontekstu krize uzrokovane bolešću COVID-19 kojim se potvrđuje fleksibilnost MSFI-ja 9 te se izričito pozvao na izjave ESB-a, EBA-e i ESMA-e. Komisija se slaže s raznim izjavama tijela da nije vjerojatno da će izmjene biti znatne ako su mjere potpore privremene i povezane s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19.

Primjena jamstava za kredite i rezervacija za očekivane kreditne gubitke u skladu s MSFI-jem 9

Kreditna jamstva ne povećavaju niti smanjuju rizik od nastanka statusa neispunjavanja obveza dužnika, već smanjuju iznos kreditnih gubitaka ako uistinu dođe do nastanka statusa neispunjavanja obveza dužnika. Ako državno tijelo ili drugi subjekt dužnicima izda jamstva za bankovne kredite, banke moraju uzeti u obzir ta jamstva pri izračunu iznosa očekivanih kreditnih gubitaka. Stoga će iznos očekivanih kreditnih gubitaka biti manji jer će dio gubitaka pokriti jamstvo.