Rezolucija Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Uključivanje organiziranog civilnog društva u nacionalne planove za oporavak i otpornost: kako ga možemo poboljšati?”

(2022/C 323/01)

Europski gospodarski i socijalni odbor Rezoluciju je usvojio na plenarnom zasjedanju održanom 18. i 19. svibnja 2022. (sjednica od 18. svibnja), sa 197 glasova za i 4 suzdržana.

1. Uvod

1.1. NextGenerationEU . Bez obzira na članak 18. stavak 4. točku (q) Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost U svojoj Rezoluciji iz veljače 2021. ( 1 ) Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) ocijenio je sudjelovanje socijalnih partnera i organizacija civilnog društva u izradi nacionalnih planova za oporavak i otpornost, koje se provodi putem savjetovanja, kao i kvalitetu tog sudjelovanja. Države članice svoje su nacionalne planove podnijele Europskoj komisiji (EK) kako bi iskoristile potporu iz Mehanizma za oporavak i otpornost, središnjeg dijela privremenog instrumenta za oporavak. Bez obzira na članak 18. stavak 4. točku (q) Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost ( 2 ) , glavni zaključak EGSO-a bio je da organizirano civilno društvo u većini država članica uglavnom nije uključeno u dovoljnoj mjeri. Nadalje, izgleda da se općenito smatra da su savjetovanja, koja često pokreću socijalni partneri i organizacije civilnog društva, puka formalnost koja ne može istinski utjecati na sadržaj planova. Odbor je pozvao europske institucije i nacionalne vlade da tu situaciju u vezi s provedbom, praćenjem i prilagodbom planova isprave. Osim toga, EGSO kontinuirano naglašava da organizirano civilno društvo mora biti bolje pripremljeno za odgovor na tu potrebu kako bi se povećala njegova uključenost.

1.2. EGSO se u navedenoj Rezoluciji i u raznim svojim mišljenjima složio s ciljevima ulaganja i smjernicama za reformu Mehanizma za oporavak i otpornost, čiji bi cilj trebala biti promjena modela proizvodnje u smjeru klimatski neutralnog i digitaliziranog gospodarstva, koja bi se provodila postupcima pravedne tranzicije kojima se osigurava zaštita radnika i obuhvaćenih regija, premještanje radnika te regeneracija i obnova proizvodne strukture. Odbor smatra da bi ulaganjima i reformama utvrđenima u nacionalnim planovima za oporavak i otpornost trebalo promicati poboljšanje poslovne produktivnosti i gospodarstva u državama članicama, jačanje inovativne industrijske strukture pružanjem potpore MSP-ovima i poduzećima socijalne ekonomije te jačanje socijalne kohezije, što se može postići i razvojem i provedbom europskog stupa socijalnih prava.

1.3. U trenutku kad se europsko gospodarstvo oporavljalo od gospodarske recesije uzrokovane pandemijom COVID-a 19 i javnozdravstvenih mjera poduzetih za njezino suzbijanje i dok je nastojalo prevladati poremećaje u opskrbi i inflacijske pritiske koje je pandemija proizvela u globalnom gospodarstvu, jedan neočekivani vanjski šok doveo je do novog političkog i gospodarskog scenarija punog poteškoća i rizika – invazija vojske Ruske Federacije na Ukrajinu. EGSO je taj čin oštro osudio kao ozbiljno kršenje važećeg međunarodnog prava i sporazumâ ( 3 ) , kojim se ugrožava europska i globalna sigurnost, uzrokuje golema ljudska patnja, uništenje imovine i šteta u okolišu te radikalno mijenja europski i globalni gospodarski okvir.

1.4. U ožujku je inflacija u europodručju u odnosu na prethodnu godinu dosegla 7,5 %, što je najviše od uvođenja eura, a inflacija cijena energije dosegnula je 44,7 %. Osim toga, dugotrajni rat u Ukrajini mogao bi dovesti do nestašice fosilnih goriva, o kojima smo još uvijek ovisni, te drugih sirovina i prehrambenih proizvoda, a to bi kretanje cijena i rast učinilo nepredvidljivim i imalo golem utjecaj na najsiromašnije zemlje, tj. Afriku i Bliski istok. Stagflacija je realan rizik za gospodarstva Europe i drugih dijelova svijeta, a mogla bi negativno utjecati i na ciljeve mjera i instrumenata zelenog plana, kojim se nastoji postići klimatska neutralnost Europe do 2050. godine. Geopolitičke implikacije rata utjecat će na cijeli vrijednosni lanac prehrambenih proizvoda, industriju, obranu i trgovinu u Europi i svijetu, odgovarajuće politike EU-a u tim i drugim područjima, kao i na tekuće promišljanje o budućnosti Europe i razinama integracije koje zajednički želimo postići kao europski narodi i građani. Stoga bi, s obzirom na nove okolnosti, trebalo razmotriti reviziju financijskih instrumenata EU-a. Osim toga, stanje nastalo ratom u Ukrajini utjecat će na provedbu nacionalnih planova za oporavak i otpornost, koji će se morati provoditi u skladu s novim ciljevima gospodarske politike, koji će se utvrditi kako bi se riješili rizici i izazovi nove situacije. Ti scenariji pogoršanja situacije podrazumijevaju snažniji i ujedinjeniji europski odgovor, a to je da ćemo učiniti „što god je potrebno”.

1.5. EGSO ovom Rezolucijom želi ocijeniti jesu li države članice riješile utvrđene nedostatke u pogledu sudjelovanja socijalnih partnera i organizacija civilnog društva u pripremi nacionalnih planova za oporavak i otpornost te kako se razvija njihovo sudjelovanje u provedbi planova. U tu je svrhu Skupina EGSO-a za europski semestar prikupila stajališta organizacija civilnog društva putem upitnika poslanog članovima i članicama Skupine. Upitnik sadrži 21 pitanje o uključenosti socijalnih partnera i organizacija civilnog društva u osmišljavanje i provedbu nacionalnih planova za oporavak i otpornost te o učinku zelene i digitalne tranzicije na gospodarstvo i društvo država članica. Odgovori na upitnik zaprimljeni su iz ukupno 21 države članice ( 4 ) . Osim toga, savjetovanje je provedeno i u okviru okruglih stolova, koji su zajedno s organizacijama civilnog društva i/ili nacionalnim gospodarskim i socijalnim vijećima, organizirani u sedam država članica od jeseni 2021. do kraja ožujka 2022. godine.

2. Metoda

2.1. Podaci i informacije potrebni za ovo izvješće prikupljeni su u razdoblju od listopada 2021. do travnja 2022. Primljena su ukupno 23 nacionalna doprinosa (odgovori na upitnik i/ili doprinosi prikupljeni tijekom okruglog stola). Održana su savjetovanja, koja su se temeljila na znanju članova i članica i uključivala socijalne partnere i organizacije civilnog društva. U nekim su zemljama bila uključena nacionalna gospodarska i socijalna vijeća ili ekvivalentna tijela, a u drugima i predstavnici i predstavnice vlada.

2.2. Europska komisija zbog različitih razloga nije odobrila sve nacionalne planove za oporavak i otpornost, dok su neke države članice tijekom savjetovanja još uvijek bile u fazi provedbe. Stoga su neke države članice mogle na upitnik odgovoriti samo djelomično ili to uopće nisu mogle. Da bi se dopunile informacije koje nedostaju, ova se Rezolucija temelji i na vanjskim izvorima, kao što su publikacije skupina za strateško promišljanje, komparativne istraživačke studije i nacionalne rasprave. Upitnik je poslan i nekolicini europskih organizacija civilnog društva, dijelovima EGSO-ove Skupine za vezu ( 5 ) i drugim predstavnicima triju skupina EGSO-a. Dodatne informacije, čiji je cilj dobivanje potpune slike situacije, u Rezoluciji su jasno navedene kao takve ( 6 )

2.3. Pitanja, njih 21, na kojima se temelje savjetovanja podijeljena su u četiri grupe: — Grupa I.: Koje je mišljenje organiziranog civilnog društva o sadržaju planova, njihovim ciljevima ulaganja i predloženim reformama? — Grupa II.: Kako napreduje provedba planova odnosno njihova ulaganja i reforme? — Grupa III.: Potencijalni utjecaj nacionalnih planova za oporavak i otpornost na gospodarstvo i društvo država članica. — Grupa IV.: Uključenost socijalnih partnera i organizacija civilnog društva u provedbu plana.

3. Opažanja na temelju rezultata savjetovanja

3.1. Grupa I.: Koje je mišljenje organiziranog civilnog društva o sadržaju planova, njihovim ciljevima ulaganja i predloženim reformama?

3.1.1. Kad je riječ o uključivanju prijedloga organiziranog civilnog društva u sadržaj nacionalnih planova za oporavak i otpornost, Europska komisija u svojoj je analizi planova istaknula konkretne prijedloge dionika koji se odražavaju u, primjerice, planovima Češke ( 7 ) , Njemačke ( 8 ) , Cipra ( 9 ) , Austrije ( 10 ) , Portugala ( 11 ) i Slovačke ( 12 ) . Latvija je uz svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost objavila i prijedloge partnera, od kojih je neke uključila u plan. Savjetovanja provedena u kontekstu ove Rezolucije pokazala su da se, iako većina organizacija civilnog društva u državama članicama smatra da će predmetni nacionalni plan biti uspješan i podupire njegove zelene, digitalne i socijalne ciljeve, često navodi da je socijalna dimenzija relativno nerazvijena. Osim toga, izražena je zabrinutost u pogledu sposobnosti država članica da upravljaju sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost ili da to učine u odgovarajućem roku, što može ugroziti uspjeh plana. To se posebno odnosi na najveće korisnike sredstava. Mišljenja o tome može li plan izgraditi gospodarsku otpornost razilaze se. Konkretno, zemlje koje primaju relativno malo sredstava ne očekuju da će plan pridonijeti dugoročnoj otpornosti njihova gospodarstva. Naposljetku, organizacije civilnog društva u velikoj mjeri izražavaju žaljenje zbog toga što njihova stajališta o prioritetima planova nisu u dovoljnoj mjeri uzeta u obzir u konačnim verzijama planova. Organizacije civilnog društva u više su navrata istaknule i da su mnoge reforme sadržane u nacionalnim planovima za oporavak i otpornost već bile predviđene u prethodnim nacionalnim programima reformi, neovisno o Mehanizmu za oporavak i otpornost i njegovim ciljevima ulaganja i reformi, što organizacijama civilnog društva ostavlja malo prostora da utječu na sadržaj plana.

3.2. Grupa II.: Kako napreduje provedba planova odnosno njihova ulaganja i reforme?

3.2.1. Komisija je 15. prosinca 2021. pokrenula tablicu pokazatelja za oporavak i otpornost ( 13 ) , kako je predviđeno Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost. U njoj se daje pregled napretka u provedbi Mehanizma za oporavak i otpornost i nacionalnih planova za oporavak i otpornost, ali se ne navodi u kojoj mjeri države članice zaista usmjeravaju sredstva za financiranje svojih projekata. Stoga neke države članice, primjerice, Austrija, Italija, Latvija, Portugal, Slovačka i Španjolska, na svojim internetskim stranicama objavljuju određene informacije o trošenju sredstava i provedbi mjera.

3.2.2. Većina dionika s kojima je do početka travnja 2022. provedeno savjetovanje navela je da je još uvijek prerano za pružanje sveobuhvatnog pregleda provedbe plana i njihove uključenosti. U nekim državama članicama to je djelomično posljedica sporog postupka provedbe ili kašnjenja u provedbi i izvršenju plana. Međutim, organizacije civilnog društva navode da su već izrazile svoja stajališta o izazovima koji bi se mogli pojaviti tijekom faze provedbe. U tom je pogledu jedno od glavnih utvrđenih uskih grla administrativni kapacitet država članica, posebno na regionalnoj i lokalnoj razini (kako je istaknuto i u razmatračkom dokumentu Centra za studije europskih politika (CEPS) objavljenom u ožujku 2022. ( 14 ) ). To se posebno odnosi na najveće korisnike sredstava. Zbog toga mnogi socijalni partneri i organizacije civilnog društva insistiraju na većoj uključenosti lokalnih i regionalnih zajednica. Međutim, većina dionika smatra da je sudjelovanje organizacija civilnog društva u provedbi nacionalnih planova za oporavak i otpornost na regionalnoj i lokalnoj razini neučinkovito. Drugo usko grlo koje se često navodi jest nedostatak razmjene informacija između nacionalne vlade i socijalnih partnera te organizacija civilnog društva, što bi moglo ozbiljno otežati njihovo sudjelovanje u fazi provedbe i praćenja.

3.2.3. Unatoč navedenim izazovima, prema detaljnoj analizi Službe Europskog parlamenta za istraživanja (EPRS) objavljenoj u ožujku 2022. ( 15 ) , nekoliko država članica, na primjer Belgija, Cipar, Grčka, Estonija i Finska, obvezalo se da će nastaviti surađivati sa socijalnim partnerima i organizacijama civilnog društva tijekom faze provedbe nacionalnog plana za oporavak i otpornost, dok su neke druge zemlje, primjerice Češka, Francuska, Italija i Portugal, spomenule su poseban odbor/tijelo koje će, među ostalim, biti odgovorno za praćenje i nadzor ostvarenja napretka, usklađenost s ključnim etapama i ciljevima raznih sastavnica plana, promidžbene aktivnosti i evaluaciju izvješća o provedbi.

3.3. Grupa III.: Potencijalni utjecaj nacionalnih planova za oporavak i otpornost na gospodarstvo i društvo država članica

3.3.1. Prema studiji koju je proveo EPRS ( 16 ) , očekuje se da će Mehanizam za oporavak i otpornost „pokrenuti javna ulaganja, s naglaskom na povećanju stvarnih rezultata, i osigurati dodatni fiskalni prostor, čime bi se pak trebali omogućiti već planirani nacionalni izdaci na temelju načela dodatnosti”. Mehanizam za oporavak i otpornost trebao bi, s jedne strane, dovesti do znatnog kratkoročnog i srednjoročnog povećanja BDP-a putem potražnje za javnim i privatnim ulaganjima, čime bi se izgradio kapital koji bi, s druge strane, bio potreban za ostvarenje većeg BDP-a u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju zahvaljujući rastu zaposlenosti, većoj produktivnosti i većim plaćama te pozitivnom učinku na proizvodnju.

3.3.2. Stajališta socijalnih partnera i organizacija civilnog društva o mogućim učincima nacionalnih planova za oporavak i otpornost na gospodarstvo i društvo njihovih zemalja prilično se razlikuju. Ta se percepcija osobito razlikuje ovisno o veličini iznosa financijskih sredstava iz Mehanizma za oporavak i otpornost dodijeljenih svakoj državi članici. Naime, u državama članicama koje primaju velike iznose učinak se smatra pozitivnijim nego u državama članicama koje primaju relativno male iznose u odnosu na veličinu svojega gospodarstva. Unatoč tim razlikama, organizacije civilnog društva učinak sredstava iz Mehanizma za oporavak i otpornost i ulaganja iz nacionalnih planova za oporavak i otpornost na reforme smatraju općenito pozitivnim jer se njima potiče postizanje ciljeva dvostruke tranzicije.

3.4. Grupa IV.: Uključenost socijalnih partnera i organizacija civilnog društva u provedbu plana

3.4.1. Sudjelovanje organizacija civilnog društva u fazi provedbe plana, u nekoliko država članica u kojima je provedba zaista započela, odvijalo se u različitim oblicima. U informacijama koje su dostavili dionici utvrđene su četiri kategorije sudjelovanja: 1. na zakonskoj osnovi; 2. u okviru posebnih radnih skupina za nacionalni plan za oporavak i otpornost; 3. u okviru sastanaka s dionicima; 4. bez predviđenog posebnog oblika sudjelovanja. U usporedbi sa zaključcima iz 2021. o očitoj nedovoljnoj uključenosti organizacija civilnog društva u fazi izrade plana, njihovo sudjelovanje u fazi provedbe pozitivno je ocijenjeno, iako je u svim državama članicama još uvijek daleko od zadovoljavajućeg. Istaknuto je da se u nekim zemljama promiču inicijative posebno osmišljene za uključivanje organizacija civilnog društva u provedbu nacionalnih planova za oporavak i otpornost. Nadalje, kad je riječ o mogućoj razlici u uključenosti između socijalnih partnera, s jedne strane, i organizacija civilnog društva, s druge strane, općenito se čini da su u državama članicama uključene ili obje strane ili nijedna, bez razlike. Međutim, dionici u trima od 20 država članica s kojima je provedeno savjetovanje (Austrija, Grčka i Portugal) izvijestili su da postoji znatna razlika u uključenosti tih strana. U tim su zemljama socijalni partneri više uključeni od organizacija civilnog društva.

3.4.2. U vezi s time je istraživanje organizacije BusinessEurope ( 17 ) , provedeno početkom 2022., pokazalo da socijalni partneri sve više sudjeluju u planovima oporavka, što se odražava u stopi nezadovoljstva od samo 30 % u pogledu njihove dosadašnje uloge u provedbi plana, u usporedbi sa 71 % u pogledu njihove uloge u izradi plana prošle godine. Osim toga, kako je istaknuto u izvješću Eurofounda ( 18 ) iz ožujka 2022., nakon donošenja planova socijalni partneri naglasili su važnost izvješća za pojedine zemlje koja je Europska komisija objavila u kontekstu europskog semestra ( 19 ) , u kojima je iznesen okvir za raspravu o provedbi nacionalnih reformi i ulaganja, čime je socijalnim partnerima omogućena razmjena ideja i doprinos nacionalnim planovima za oporavak i otpornost na čvrstoj osnovi.

4. Zaključci

4.1. Sve u svemu, konačni sadržaj planova ocjenjuje se pozitivno. U nekim su slučajevima primjedbe organizacija civilnog društva uzete u obzir u konačnim verzijama nacionalnih planova za oporavak i otpornost. Općenito, organizacije civilnog društva podupiru zelene, digitalne i socijalne ciljeve nacionalnih planova za oporavak i otpornost. Kad je riječ o doprinosu zelenoj i digitalnoj tranziciji, izražena su pozitivna stajališta iako se učinak nacionalnih planova za oporavak i otpornost ocjenjuje kao ograničen, osim u nekoliko slučajeva. Nažalost, često se navodilo da je socijalna dimenzija plana relativno nedovoljno razvijena unatoč tome što je to važno za aspekt otpornosti. Izraženo je mišljenje da je za tranziciju potrebno više ulaganja, posebno s obzirom na trenutačnu krizu. Unatoč uočenim poboljšanjima u nekim državama članicama, i dalje je teško dati konačan odgovor na to je li se sudjelovanje u fazi provedbe poboljšalo, osobito zbog toga što provedba mnogih nacionalnih planova za oporavak i otpornost u mnogim državama članicama uvelike kasni. Međutim, socijalni partneri i organizacije civilnog društva naglasili su da se institucionalni socijalni dijalog poboljšao u ovoj fazi. Primjerice, socijalni partneri u Španjolskoj priznaju da je okvir Mehanizma za oporavak i otpornost i nacionalnih planova za oporavak i otpornost pridonio važnim sporazumima o reformama rada i mirovinskim reformama putem trostranog socijalnog dijaloga.

4.2. Unatoč kašnjenju u provedbi mnogih nacionalnih planova za oporavak i otpornost, u nekim su državama članicama utvrđene dobre prakse za njihovu provedbu i praćenje. Primjerice, u Austriji, Francuskoj, Luksemburgu, Španjolskoj i Švedskoj bliska i konstruktivna suradnja socijalnih partnera, organizacija civilnog društva i vlade, ojačana transparentnošću i trajnim dijalogom, važan je alat njihovog sudjelovanja u Mehanizmu za oporavak i otpornost. Nadalje, u Češkoj, Estoniji, Finskoj, Italiji i Španjolskoj postavljene su internetske stranice ili vladin portal za kampanju u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost, koji javnosti pružaju transparentne informacije. U Italiji, koja je glavni korisnik sredstava iz Mehanizma za oporavak i otpornost, uspostavljen je na državnoj razini u studenome 2021. stalni okrugli stol partnerstva ( Tavolo permanente del partenariato ), s posebnim radnim skupinama koje kritički prate smjer i kvalitetu provedbe nacionalnih planova za oporavak i otpornost iz perspektive očekivanja građana. Tim tijelom predsjeda talijanski premijer, a za koordinaciju je zadužen predsjednik Nacionalnog vijeća za gospodarstvo i rad (CNEL). Pored toga, s Nacionalnim udruženjem talijanskih općina (ANCI) potpisan je poseban strukturirani sporazum o razvoju dijaloga i strukturirane pomoći u fazama provedbe na lokalnoj razini u vezi s relevantnim pitanjima. Slično tome, u Italiji se potiče sudjelovanje općina i drugih lokalnih aktera u vezi s administrativnim kapacitetima. U Hrvatskoj su organizacije civilnog društva uključene u radne skupine koje pripremaju natječaje za provedbu nacionalnih planova za oporavak i otpornost kao i u sporazume s Ministarstvom turizma o mjerama iz plana za turistički sektor. Naposljetku, organizacije civilnog društva u Portugalu sudjeluju u praćenju provedbe nacionalnih planova za oporavak i otpornost kroz analizu rezultata plana i izvješća o procjeni učinka. U vezi s time osnovano je nadzorno tijelo, Nacionalni odbor za praćenje (CNA), koje uključuje, među ostalim, predstavnike socijalnih partnera, sveučilišta i socijalnog sektora. Te se razmjene dobrih praksi potiču i služe kao primjer drugim državama članicama.

4.3. U mnogim državama članicama poziva se na viši stupanj uključivanja socijalnih partnera i organizacija civilnog društva u fazu provedbe nacionalnih planova za oporavak i otpornost. Organizirano civilno društvo poziva na veću transparentnost u provedbi i praćenju planova te traži da informacije budu javno dostupne kao i da se dodatno potiču dijalozi o nacionalnim planovima za oporavak i otpornost sa svim relevantnim dionicima. Bez toga se ključni izazovi vjerojatno neće riješiti na ispravan način. Naposljetku, u većini država članica tek treba vidjeti hoće li se sudjelovanje organizacija civilnog društva znatno poboljšati u fazama provedbe i praćenja planova, koje su još uvijek prespore ili kasne.

4.4. Odbor poziva nacionalne vlade onih država članica u kojima socijalni partneri i organizacije civilnog društva ( 20 ) još uvijek ne sudjeluju u dovoljnoj mjeri da tu situaciju hitno riješe i da poštuju pravila iz Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost. Poziva Komisiju i Europski parlament da osiguraju poštovanje važećih pravila.

4.5. Bez obzira na prethodno navedeno, EGSO smatra da se nedostatak učinkovitog i kvalitetnog sudjelovanja organiziranog civilnog društva u gospodarskom upravljanju EU-om neće riješiti na zadovoljavajući način sve dok se ne provede reforma europskog semestra, koja će to zajamčiti direktivom ili uredbom. Odbor skreće pozornost na činjenicu da se odgovarajuće sudjelovanje postiže kada se u formalnim postupcima savjetovanja, koji se temelje na propisima te javnim i transparentnim postupcima, organizacije civilnog društva na propisan način obavještavaju u pisanom obliku, kada im se stavlja dovoljno vremena na raspolaganje za analizu vladinih prijedloga i izradu vlastitih prijedloga i kada se uključivanje ili odbijanje tih prijedloga poprati obrazloženjem sadržanim u javnim zapisnicima ili dokumentima.

4.6. Rat u Ukrajini i njegovi neposredni rizici za europsko i svjetsko gospodarstvo ne dovode u pitanje ciljeve nacionalnih planova za oporavak i otpornost, već bi, naprotiv, prema mišljenju Odbora, trebali potaknuti europske institucije i nacionalne vlade da ubrzaju provedbu i izvršenje planova, kao i povezanih ulaganja i reformi, te da promiču zeleni plan EU-a kako bi se održao rast i ubrzale dekarbonizacija energetskog sustava i zelena strateška autonomija Europske unije. Istodobno, EU mora učiniti sve što je potrebno da pomogne vladi i narodu Ukrajine i pruži odgovarajuću skrb milijunima ljudi koji su bili prisiljeni potražiti utočište u zemljama EU-a, kao i da pomogne izravno pogođenim državama članicama u različitim sektorima njihovih gospodarstava.

4.7. Već prije izbijanja rata ukupan iznos nacionalnih sredstava i sredstava u okviru instrumenta NextGenerationEU nije bio dovoljan za postizanje ciljeva zelenog plana i ostvarivanje potrebne pravedne i uključive energetske tranzicije, a pogotovo cilja zamjene fosilnih goriva čistim i obnovljivim izvorima energije u skladu s preporukama Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC). Pored toga, sada zbog geopolitičke situacije moramo pod hitno okončati energetsku ovisnosti EU-a o Rusiji. To će dovesti do velikog povećanja ulaganja u sigurnost i obranu, što će znatno opteretiti javne proračune.

4.8. EGSO stoga predlaže: (a) da se hitno donese nova energetska strategija EU-a kojom se promiče učinkovito povezivanje energetskih mreža, brza zamjena fosilnih goriva obnovljivim izvorima energije, visoka energetska učinkovitost i smanjenje potražnje za energijom; (b) da se razmotri mogućnost da se ulaganja iz nacionalnih planova za oporavak i otpornost preusmjere na veća ulaganja u čistu energiju iz obnovljivih izvora uz istodobno osiguravanje strateške autonomije EU-a; (c) da sve države članice iskoriste svoj udio sredstava iz nacionalnih planova za oporavak i otpornost za financiranje novih programa u tom području, kao što su programi za ulaganja u održivu energiju; (d) da europske vlasti i nacionalne vlade u kratkoročnom razdoblju poduzmu sve potrebne mjere, kako u pogledu proizvodnje tako i u pogledu potrošnje, kako bi gospodarstva zaštitile od kaskadnih učinaka rata (koji rastućim cijenama energije i poremećajima u lancu opskrbe ozbiljno narušava tržišta hrane, energije i financija) na gospodarstvo EU-a; (e) da se razmotri stvaranje novog instrumenta za financijska ulaganja i podupre prijedlog Europske komisije iz Komunikaciji o inicijativi REpowerEU za ubrzavanje restrukturiranja energetskog sektora kako bi se osigurala sigurnija i održivija strateška autonomija EU-a. U tu bi svrhu trebalo upotrijebiti najprikladniji model, koji bi se temeljio na najboljim praksama i rezultatima Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) i Mehanizma za oporavak i otpornost.

4.9. Na nedostatke u borbi protiv klimatskih promjena ozbiljno podsjećaju i zaključci Međuvladinog panela UN-a o klimatskih promjena (IPCC) za 2022. EGSO poziva europske vlasti da ih uzmu u obzir pri usvajanju inicijativa u okviru energetske, industrijske i gospodarske politike.

4.10. EGSO je svjestan činjenice da je u ovom trenutku izrazito teško provoditi gospodarsku politiku kojom se istodobno nastoji smanjiti inflacija i osigurati gospodarski rast, zapošljavanje i održivost javnih financija u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju. Europske vlasti, nacionalne vlade i ESB moraju blisko surađivati i poduzimati potrebne korake kako bi se osiguralo da odmicanje od ekspanzivnih monetarnih i fiskalnih politika ne dovede do nove recesije. EGSO smatra da bi se reforma pravila Pakta o stabilnosti i rastu trebala provesti postavljanjem realističnih ciljeva u pogledu deficita i duga, uključivanjem zlatnog pravila ulaganja i uspostavljanjem fleksibilnih putanja za smanjenje razine javnog duga, prilagođenih situaciji u pojedinačnim zemljama.

4.11. Napori u području obrazovanja i cjeloživotnog učenja zaposlenika i stanovništva općenito ključni su za osiguravanje pravedne i uključive zelene i digitalne tranzicije. Prednost bi trebalo dati osposobljavanju i profesionalnom usmjeravanju zaposlenika zahvaćenih postupcima restrukturiranja, ali i predviđanju potreba koje proizlaze iz različitih vrsta tehnoloških promjena u proizvodnom procesu Digitalizacija zahtijeva posebnu pozornost u slučaju osoba koje zbog svoje dobi ili drugih okolnosti imaju više poteškoća u pristupu digitaliziranim uslugama. Tom dijelu stanovništva potrebno je omogućiti pristup osposobljavanju i posebnim uslugama potpore kako bi im se olakšao pristup svim vrstama naknada i usluga.

Bruxelles, 18. svibnja 2022. Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Christa SCHWENG

(1) Rezolucija EGSO-a „Uključenost organiziranog civilnog društva u nacionalne planove za oporavak i otpornost – Što funkcionira, a što ne?” (SL C 155, 30.4.2021., str. 1.).

(2) Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

(3) Rat u Ukrajini i njegove gospodarske, socijalne i okolišne posljedice (SL C 290, 29.7.2022, str. 1.).

(4) Napomena: Komisija je do 1. travnja 2022. potvrdila 23 plana (uključujući švedski plan krajem ožujka 2022., koji Vijeće još treba odobriti). Početkom travnja Komisija je potvrdila i bugarski plan, koji Vijeće također tek treba odobriti. To znači da je Komisija dosad odobrila 24 plana, a Vijeće 22 plana.

(5) Skupina za vezu s europskim organizacijama i mrežama civilnog društva.

(6) Izvješća država članica analiziraju se u prilogu Rezoluciji. Svi dokumenti dostupni su na internetskim stranicama Odbora.

(7) SWD(2021) 211 final.

(8) SWD(2021) 163 final/2.

(9) SWD(2021) 196 final.

(10) SWD(2021) 160 final.

(11) SWD(2021) 146 final.

(12) SWD(2021) 161 final.

(13) Tablica pokazatelja za oporavak i otpornost.

(14) Comparing and assessing recovery and resilience plans (Usporedba i ocjenjivanje planova za oporavak i otpornost), drugo izdanje, Centar za studije europskih politika (CEPS) .

(15) Recovery and Resilience Plans: stakeholders’ views (Planovi za oporavak i otpornost: stajališta dionika) .

(16) Recovery and Resilience Dialogue with the European Commission (Dijalog o oporavku i otpornosti s Europskom komisijom), 7. ožujka 2022.

(17) BusinessEurope Reform Barometer 2022 (Barometar reformi organizacije BusinessEurope).

(18) Involvement of social partners in the national recovery and resilience plans (Uključivanje socijalnih partnera u nacionalne planove za oporavak i otpornost).

(19) Izvješće o europskom semestru za koordinaciju ekonomskih politika: aspekti zapošljavanja i socijalne politike u godišnjem pregledu rasta za 2022.

(20) I drugi relevantni dionici, primjerice organizacije mladih, kao što je EGSO posebno naglasio u svojem mišljenju „Kako pravilnom izradom nacionalnih planova oporavka zajamčiti dostojanstven rad mladima i osigurati uključivanje mladih koji ne rade, nisu u sustavu redovitog obrazovanja te nisu u sustavu obrazovanja odraslih (NEET)” (SL C 152, 6.4.2022., str. 27.).