OBRAZLOŽENJE

1.KONTEKST PRIJEDLOGA

•Razlozi i ciljevi prijedloga

Posljednjih se godina Republika Moldova suočava s mnogim poteškoćama, među ostalim na gospodarskom i političkom planu. U 2020. pandemija bolesti COVID-19 i ljetna suša vrlo su negativno utjecale na rast. BDP je pao za 7 %, što je najveća recesija od svjetske financijske krize. Gospodarski pad pogoršala je dugotrajna politička kriza nakon predsjedničkih izbora u studenome 2020., koja je konačno riješena parlamentarnim izborima u srpnju 2021. Od kolovoza, kad je preuzela dužnost nova vlada usmjerena na reforme, sve političke snage u Moldovi (uključujući predsjednika, vladu i parlament) u suglasju su i podupiru zajednički ambiciozni program reformi, s naglaskom na ključnim područjima politike, kao što su reforme pravosudnog sektora, dobro upravljanje i borba protiv korupcije.

Međutim, unatoč obnovljenom političkom zamahu i snažnoj predanosti provedbi reformi, Moldova se i dalje suočava s velikim izazovima, kao što su upravljanje, korupcija, ograničeni administrativni kapaciteti i nedavna energetska kriza, što je dodatno oslabilo njezinu gospodarsku stabilnost i zbog čega je morala voditi zahtjevne pregovore s Gazpromom (novi sporazum o opskrbi plinom potpisan je 29. listopada).

U tom kontekstu i s obzirom na trajno velike potrebe Moldove za financiranjem (procjenjuje se da će 2022. manjak u vanjskom financiranju iznositi 1,2 % BDP-a), moldavska vlada zatražila je 19. studenoga 2021. novu makrofinancijsku pomoć od EU-a nakon dogovora na tehničkoj razini sklopljenog s MMF-om (objavljen 21. listopada 2021.) o trogodišnjem proširenom kreditnom instrumentu/proširenom instrumentu za financiranje u vrijednosti od 564 milijuna USD.

U kontekstu obnovljene političke stabilnosti i nakon temeljite procjene političke i gospodarske situacije u Moldovi, Komisija Europskom parlamentu i Vijeću predlaže pružanje nove makrofinancijske pomoći Republici Moldovi u iznosu od 150 milijuna EUR, od čega 120 milijuna EUR u obliku zajmova, a 30 milijuna EUR u obliku bespovratnih sredstava.

Predložena makrofinancijska pomoć pomogla bi Moldovi da pokrije dio preostalih potreba za vanjskim financiranjem, koje se procjenjuju na 480 milijuna USD, u kontekstu novog programa MMF-a u razdoblju 2021.–2025.

Sredstva bi se isplatila u tri obroka, pri čemu bi svaka isplata, uključujući prvu, bila strogo povezana s dobrim napretkom u provedbi programa MMF-a i niza dodatnih mjera politike o kojima će se dogovoriti Komisija i moldavska tijela i koje će biti navedene u memorandumu o razumijevanju. Memorandum o razumijevanju vjerojatno će se usredotočiti na reforme politika koje se odnose na povrat imovine povezane s bankovnim prijevarama iz 2014., nastavak reformi upravljanja javnim financijama, reformu pravosudnog sektora, energetski sektor te poslovno okruženje općenito. Očekuje se da će se predloženi program provesti usporedno s proračunskom potporom koja se financira u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (NDICI).

Kako je dodatno objašnjeno u radnom dokumentu službi Komisije koji je priložen ovom Prijedlogu, Komisija smatra, među ostalim i na temelju procjene političke situacije koju je provela Europska služba za vanjsko djelovanje, da su ispunjeni politički i gospodarski preduvjeti za predloženi program makrofinancijske pomoći.

•Opći kontekst

Unatoč znatnom oporavku nakon teške recesije 2020., makroekonomski izgledi Moldove i dalje su nesigurni. To je djelomično posljedica i dalje teške situacije izazvane pandemijom (broj slučajeva bolesti COVID-19 raste, a procijepljenost je relativno niska – manje od 30 % do početka prosinca 2021.), kao i nedavne plinske krize zbog koje je Moldova pod dodatnim financijskim pritiskom. Postoje i znatne strukturne slabosti, posebno ograničeni administrativni kapaciteti, potreba za boljim upravljanjem i kontinuiranom borbom protiv korupcije.

Nakon naglog pada 2020. uzrokovanog pandemijom, gospodarstvo se u prvoj polovini 2021. znatno oporavilo. Međutim, zabilježeni rast BDP-a od 11,5 % uvelike se može pripisati niskoj početnoj razini. Predviđa se usporavanje rasta u drugoj polovini godine, uz povećanje inflacije i slabljenje potrošnje kućanstava. U tom kontekstu MMF i Svjetska banka predviđaju ukupni oporavak od oko 7 % za ovu godinu u cjelini, a sljedeće godine njegovo smanjenje na 4,5 % BDP-a.

Nakon znatne dezinflacije prošle godine, inflacija izmjerena indeksom potrošačkih cijena 2021. se znatno povećala i u listopadu je iznosila 8,8 %, što je znatno premašilo ciljnu stopu od 5 % ± 1,5 postotnih bodova koju je odredila Narodna banka Moldove. To se uglavnom može pripisati porastu cijena hrane i energije. Kao odgovor na visoki inflacijski pritisak središnja banka ove je godine nekoliko puta povećala svoju službenu stopu, koja je u listopadu iznosila 5,5 %. Narodna banka Moldove predviđa dvoznamenkastu inflaciju u prvoj polovini 2022. (do 15 %), za koju se pretpostavlja da će djelomično biti prolaznog karaktera, ali mogla bi dovesti i do daljnjeg pooštravanja monetarne politike.

Na temelju poboljšane perspektive rasta i većih poreznih prihoda Vlada je u rujnu izmijenila Zakon o državnom proračunu, predviđajući deficit niži od prvotno pretpostavljenog, tj. 5,1 % BDP-a u odnosu na 6,7 % BDP-a početkom 2021. Međutim, zbog aktualne energetske krize i budući da nadležna tijela planiraju uvesti nove kompenzacijske mjere za zaštitu najranjivijih potrošača, predviđa se da će se fiskalni položaj Moldove sljedeće godine pogoršati. Prema državnom proračunu za 2022., koji je 25. studenoga predstavljen parlamentu, proračunski deficit sljedeće će se godine povećati na 6 % BDP-a, što je visoko u odnosu na povijesne prosječne vrijednosti Moldove od oko 2 % BDP-a u razdoblju 2015.–2019. Predviđa se da će rashodi porasti za 7,6 milijardi MDL, a prihodi se povećati za 4,2 milijarde MDL, zahvaljujući većem iznosu naplaćenog PDV-a.

Zbog povećane potrošnje i bez obzira na dodatnu pomoć međunarodnih partnera usmjerenu na ublažavanje učinaka povećanja cijena energije, predviđa se da će se javni dug Moldove znatno povećati i u srednjoročnom razdoblju premašiti 40 % BDP-a, u usporedbi s oko 28 % BDP-a 2019., prije recesije izazvane pandemijom i plinske krize.

Nakon što se 2020. smanjio na 6,6 % BDP-a, deficit tekućeg računa u prvoj polovini 2021. povećao se na 14 % BDP-a, što je ponovno opteretilo platnu bilancu Moldove. Prema prognozama MMF-a deficit tekućeg računa do kraja ove godine dosegnut će 1,5 milijardi USD (oko 11 % BDP-a), što je gotovo dvostruko više u odnosu na prošlu godinu. To se uvelike može pripisati znatnom povećanju uvoza i izvoza u 2021. Od siječnja do rujna izvoz se povećao za 21,1 % u usporedbi s istim razdobljem 2020., ali rast uvoza bio je još veći (31,7 %).

Devizne rezerve Moldove pokazale su se stabilnima tijekom pandemije 2020., a u 2021. su se povećale i zadržale se na visokoj razini u odnosu na povijesne vrijednosti te su krajem rujna iznosile 4 milijarde USD. To znači da se njima može pokriti osmomjesečni uvoz, u velikoj mjeri zahvaljujući tome što je MMF Moldovi u kolovozu dodijelio posebna prava vučenja u iznosu od 236 milijuna USD, kao dio globalnog odgovora Fonda na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19.

•Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području