HR    HR 
 
 
 EUROPSKA  
KOMISIJA   
Bruxelles, 17.6.2015.  
COM(2015) 299 final  
  
KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, 
EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA  
Izvješće o provedbi Okvira EU -a za nacionalne strategije integracije Roma 2015.  
  
 
 KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM 
GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA  
Izvješće o provedbi Okvira EU -a za nacionalne strategije integracije Roma 2015.  
 
 
  
NAPREDAK I PREPREKE  
1. Uvod: suradnja – potpora Komisije državama članicama  
 
Isključenost s kojom se mnogi Romi i dalje suočavaju u izrazitoj je suprotnosti s temeljnim 
vrijednostima Europske unije (EU). Nesnošljivost prema Romima i nedostatak povjerenja 
između romskih zajednica i općeg društva duboko su ukorijenjeni u povijesti, dok su napori na  
razini EU -a za rješavanje te situacije započeli tek u posljednjem desetljeću. Okvirom EU -a za 
nacionalne strategije integracije Roma do 2020.1 planira se sveobuhvatan pristup u kojem su 
borba protiv diskriminacije Roma i promicanje njihove socijalne i eko nomske uključenosti usko 
povezani. U skladu s ovim okvirom EU -a, države članice uvele su nacionalne strategije 
integracije Roma2 prilagođene veličini svojeg romskog stanovništva i situaciji u kojoj se nalazi. 
Preporukom Vijeća iz 2013. o učinkovitim mjeram a integracije Roma predviđene su posebne 
smjernice za poboljšanje i provedbu mjera integracije3. 
 
Iako su za integraciju Roma ponajprije odgovorne države članice, Europska komisija pojačala je 
svoju političku potporu pomoću ovog okvira i Europskog semestra  strategije Europa 2020. te 
uključila financiranje EU -a u političke prioritete. U svrhu promicanja uzajamnog učenja i 
suradnje Komisija pomaže izgradnji mreže nacionalnih kontaktnih točaka za Rome. Na 
bilateralnim sastancima Komisije i država članica otvor en je prostor za detaljne rasprave u koje 
su uključena sva relevantna tijela i civilno društvo u pojedinim državama članicama4. Na 
Europskom sastanku na vrhu o Romima 2014. okupili su se svi dionici kako bi razmotrili razvoj 
događaja od pokretanja ovog okv ira EU -a, pri čemu je naglasak stavljen na provedbu na lokalnoj 
razini.  
 
Komisija je preispitala napredak država članica u jačanju strukturnih preduvjeta potrebnih za 
učinkovitu provedbu njihovih strategija,5 točnije suradnje i mehanizama praćenja te borbe  protiv 
diskriminacije. Prvi je puta ispitala i kako države članice namjeravaju iskoristiti nove 
mogućnosti koje su im ponuđene putem fondova EU -a za razdoblje od 2014. do 2020. Ovo se 
izvješće temelji na podacima koje su dostavile države članice6 (osim Be lgije, koja nije dostavila 
podatke), civilno društvo7 te na izvješćima mreže stručnjaka Agencije za temeljna prava (FRA). 
                                                 
1 COM(2011)  173 završna verzija, SL L  76/68, 22.3.2011.  
2 U skladu sa zaključcima Vijeća za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravlje i potrošačka pitanja (EPSCO) od 
29.5.2011. države članice pozvane su da „pripreme, ažuriraju ili razviju svoje nacionalne strategije uključivanja 
Roma ili integrirane skupove mj era politike unutar svojih politika šire socijalne uključenosti”, 10658/11.  
3 Preporuka Vijeća o djelotvornim mjerama integracije Roma u državama članicama, SL C  378, 14.12.2013.  
4 Bilateralni sastanci održani su u BG, CZ, EL i FR. Daljnji bilateralni sast anci o provedbi nacionalnih strategija za 
integraciju Roma održani su i u HU, SK i RO u okviru utvrđivanja činjenica i misija strategije Europa 2020. 
povezanih s financiranjem EU -a za integraciju Roma.  
5 U komunikaciji iz 2013. posljednji su se put detaljn o razmotrili ti preduvjeti, dok je u komunikaciji iz 2014. 
naglasak stavljen na četiri politička područja okvira EU -a te borbu protiv diskriminacije.  
6 Za države članice upotrebljavat će se sljedeće kratice: AT -Austrija, BE -Belgija, BG -Bugarska, CY -Cipar,  CZ-
Češka, DE -Njemačka, DK -Danska, EE -Estonija, EL -Grčka, ES -Španjolska, FI -Finska, FR -Francuska, HU -
Mađarska, HR -Hrvatska, IE - Irska, IT -Italija, LT -Litva, LU -Luksemburg, LV -Latvija, MT -Malta, NL -Nizozemska, 
PL-Poljska, PT -Portugal, RO -Rumunjska, SE -Šveds ka, SI -Slovenija, SK -Slovačka, UK -Ujedinjena Kraljevina. MT 
nema romskog stanovništva na svojem državnom području.  
7 Za ovogodišnju procjenu podacima za civilno društvo pridonijeli su Fondacija tajništva Desetljeća za uključivanje 
Roma putem građanskih koa licija u četiri države članice (CZ: zaklada Open Society Fund; HU: zaklada Chance for 
  
4 
 Osim opće procjene trenutačnog stanja u pogledu strukturnih preduvjeta, u izvješću su prikazane 
i prakse država članica u tim područjima.  
2. Napredak u državama članicama – procjena Komis ije 
 
Okvirom EU -a stvorila su se nova očekivanja od država članica, odgovornih za provedbu, i 
Europske komisije, u pogledu njezine uloge praćenja i koordinacije. Unatoč desetogodišnjoj 
perspektivi okvira mnogi su dionici bili optimistični u pogledu opsežni h kratkoročnih 
poboljšanja životnih uvjeta Roma, no gospodarska je kriza pridonijela daljnjem pogoršanju 
stanja, posebno u zemljama s najvećim romskim zajednicama. Iako postizanje socijalne i 
ekonomske integracije traje, ostvaren je određen napredak u preu smjeravanju tog trenda 
uspostavljanjem potrebnih struktura za održive i konkretne promjene.  
 
2.1. Smjernice Europskog semestra za financiranje integracije Roma  
 
Komisija usmjerava i prati aktivnosti država članica za uključivanje Roma u okviru Europskog 
semestra kako bi osigurala da strategije integracije Roma budu u skladu s glavnim politikama. 
Posebne preporuke za pojedine države  koje je Vijeće donijelo u pogledu uključivanja Roma 
2012., 2013. i 2014. (rješavanje pitanja uključivog obrazovanja, smanjenje siromaštva i mjere za 
aktiviranje tržišta rada te provedba nacionalnih strategija) poslužile su kao osnova za 
utvrđivanje prioriteta financiranja  u pregovorima Komisije s državama članicama o uporabi 
sredstava EU -a8. U 2015. godini Komisija je predložila p osebne preporuke za pojedine države u 
pogledu promicanja kvalitetnog uključivog predškolskog i školskog obrazovanja za romsku 
djecu u pet država s najvećim romskim zajednicama i najakutnijim izazovima (BG, CZ, HU, RO, 
SK)9.  
 
Komisija potiče države članice  na korištenje fondovima EU -a za eksplicitne mjere usmjerene na 
Rome te integraciju mjera za uključivanje Roma u druga relevantna područja poput obrazovanja, 
zapošljavanja i socijalne uključenosti. Reforma glavnih politika u pogledu uključivosti  
neophodna je, s obzirom na to da se prioriteti naglašeni u preporukama za pojedine države, poput 
uključivog obrazovanja, ne mogu postići samo ciljanim aktivnostima.  
 
Više od 80  milijardi  EUR (u tekućim cijenama) dodijeljeno je za ulaganje u ljudski kapital u 
područj ima zapošljavanja, obrazovanja i socijalne uključenosti, uključujući pristup 
zdravstvenoj skrbi i promicanje zdravlja putem Europskog socijalnog fonda (ESF) . Na taj 
je način završeno postupno smanjenje udjela ESF -a u financiranju kohezijske politike u 
                                                                                                                                                             
Children Foundation, organizacija Habitat for Humanity Hungary, Mađarski ženski lobi, Metropolitan Research 
Institute, zaklada Partners Hungary, zaklada Romaversitas; RO:  Informacijski centar za romske zajednice, zaklada 
Soros, Zaklada za razvoj civilnog društva, Iulius Albert Rostas; SK: Centar za istraživanje etničke pripadnosti i 
kulture) i organizacije Amalipe, ERIO, ERRC, ERTF, Eurocities, Eurodiaconia, Pavee Point iz  Irske, Romano 
Centro iz Austrije, Asociación de Enseñantes con Gitanos, Fundación Secretariado Gitano, RSG iz UK -a i Consejo 
Estatal del Pueblo Gitano. Rad Komisije protiv rasizma i nesnošljivosti Vijeća Europe također je uzet u obzir.  
8 Članak  4. stavak  1. UREDBE (EU) br.  1303/2013 (Uredba o zajedničkim odredbama) . 
9 http://ec.europa.eu/europe2020/making -it-happen/country -specific -recomm endations/index_en.htm (na 
engleskom).  
 
  
5 
 posljednjih 25 godina10. Države članice izdvojile su prosječno 25  % ukupnog proračuna ESF -a 
(20 milijardi  EUR) za mjere usmjerene na socijalnu uključenost . To je znatno više od 20  % 
zatraženih od svake države članice. U tom je području utvrđen poseban prioritet  ulaganja u 
integraciju marginaliziranih zajednica  poput marginaliziranih romskih zajednica kako bi se 
omogućila eksplicitna, ali ne i isključujuća usmjerenost11 i bolje praćenje rezultata.  
 
Usto, na temelju sporazuma o partnerstvu države članice odlučile s u namijeniti oko 
20 milijardi  EUR iz svojih izdvajanja za Europski fond za regionalni razvoj (EFRR)  u svrhu 
uključivog rasta , uključujući 10,8  milijardi  EUR za promicanje socijalne uključenosti i borbe 
protiv siromaštva . Unutar ovog okvira može se iskorist iti niz prioriteta ulaganja za financiranje 
uključivanja Roma, kao što su ulaganja u socijalnu, zdravstvenu ili obrazovnu 
infrastrukturu  te pružanje potpore za fizičku, gospodarsku i socijalnu obnovu ugroženih 
zajednica . 
 
U okviru Europskog poljoprivrednog  fonda za ruralni razvoj (EPFRR)  jedan od šest 
prioriteta ruralnog razvoja usmjeren je na društveno -gospodarski razvoj ruralnog 
gospodarstva i stanovništva  i pridonosi socijalnoj uključenosti u ruralnim područjima, gdje 
mnogi Romi žive . Strategije lokalnog  razvoja u okviru inicijative LEADER pokazale su se kao 
učinkovit alat za integraciju Roma (BG, CZ, HU, RO, SK)12. Iako su pregovori još u tijeku, već 
je potvrđeno da programi država članica na koje se to najizravnije odnosi (BG, CZ, HU, RO, 
SK) sadržavaju mjere usmjerene na integraciju marginaliziranih skupina uključujući Rome. U 
EPFRR -u nisu predviđeni resursi za dodjelu na temelju etničke pripadnosti stoga nije moguće 
dati kvantificirane podatke.  
 
U skladu s preporukama u okviru Europskog semestra svih pe t država članica koje su dobile 
posebne preporuke za integraciju Roma (BG, CZ, HU, RO, SK) u svojim je sporazumima o 
partnerstvu odredilo kako će iskoristiti mogućnosti svakog fonda za rješavanje pitanja integracije 
Roma. One su, kao i nekoliko drugih (BE,  EL, ES, FR, IT), odabrale novi prioritet ulaganja ESF -
a u društveno -gospodarsku integraciju marginaliziranih zajednica . Tako će se lakše pratiti i 
jamčiti da su Romi dobili sredstva.  
 
Postavljen je novi uvjet13 kako bi se osiguralo da države članice koje u lažu novac EU -a u ovo 
područje14 zadovolje preduvjete kojima bi se zajamčilo da to ulaganje vodi do učinkovitih 
rezultata . Zahtjevi uključuju:  
                                                 
10 Fondovi kohezijske politike su ESF, EFRR i Kohezijski fond. Osamnaest država članica odlučilo je dodijeliti 
dodatna sredstva za ESF iznad najmanjeg traženog iznosa od 23,1  %: AT, BG, CZ, DE, EE, EL, IE, IT, HR, HU,  IT, 
LV, LT, PL, PT, SE, SI, SK.  
11 U skladu sa zajedničkim temeljnim načelima o uključivanju Roma koja je Vijeće donijelo 2009. programi 
usmjereni na Rome trebali bi biti eksplicitni, a da pritom nemaju isključujući karakter. To znači da se trebaju 
usmjeri ti na Rome kao ciljnu skupinu, a da pritom ne isključuju druge marginalizirane skupine koje žive u sličnim 
društveno -gospodarskim uvjetima.  
12 LEADER je metoda lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice koja se upotrebljava za pokretanje i razvoj ruralnih 
zajednica pomoću lokalnih javno -privatnih partnerstva (lokalnih akcijskih skupina). Ona pomaže pojedincima, 
skupinama i poduzećima ruralnog područja da razmotre potencijal tog područja i potiču provedbu integriranih i 
inovativnih strategija lokalnog razvoja.  
13 Tzv. „tematski ex ante  uvjeti” preduvjeti su za djelotvorno i učinkovito korištenje ESIF -a. 
14 Pomoću prioriteta ulaganja ESF -a namijenjenog Romima ili prioriteta ulaganja EFRR -a koji se upotrebljavaju za 
integraciju Roma.  
  
6 
  djelotvoran politički okvir s ostvarivim ciljevima u kontekstu poboljšanog pristupa Roma 
obrazovanju, zapošljavanju, zdravstvenoj skrbi i stanovanju,  
 odgovarajuću usmjerenost na slabije razvijene mikroregije, izdvojene četvrti ili najugroženije 
zajednice,  
 pojačano praćenje za procjenu učinka ciljanih i glavnih mjera na Rome,  
 sudjelovanje civilnog društva, regionalne i lokalne vlasti,  
 potporu izgradnji kapaciteta za dionike.  
Države članice koje ne ispunjavaju te kriterije moraju dostaviti akcijski plan za ispunjenje svih 
uvjeta do 2016.  
 
Države članice odabrale su niz ključnih alata  dostupnih unutar novog ok vira ESIF -a u svrhu 
poboljšanja učinkovitosti sredstava EU -a za uključivanje Roma , kako slijedi:  
 teritorijalne i integrirane pristupe  za rješavanje posebnih potreba geografskih područja 
najpogođenijih siromaštvom i ciljnih skupina izloženih najvećem riziku  od socijalne 
isključenosti (što je olakšano financiranjem iz više fondova)15, 
 potporu za fizičku, gospodarsku i socijalnu obnovu  ugroženih zajednica u urbanim i 
ruralnim područjima koja može ojačati integrirane mjere za stanovanje,  
 pokazatelje usmjerene na  rezultate , 
 načelo partnerstva  kojim će se voditi suradnja s civilnim društvom, lokalnim vlastima i 
socijalnim partnerima u planiranju, provedbi i praćenju intervencija koje financira EU,  
 tematsku koncentraciju , kako bi se osiguralo da se ulaganja usmjere na ograničen broj 
prioriteta , 
 ojačanu izgradnju kapaciteta  za organizacije civilnog društva , 
 uporabu globalnih bespovratnih sredstava kako bi se osigurala učinkovitija dodjela 
financijskih sredstava16, 
 pojednostavnjene mogućnosti financiranja kako bi se smanjilo administrativno opterećenje i 
olakšao pristup fondovima za male (lokalne) projekte.  
Države članice izradile su karte izazova u teritorijalnom smislu, pri čemu su usmjerile pažnju na 
Rome na eksplicitan, ali ne isključujući način (npr. CZ, EL, FR, HU, HR, IT, RO, SK, SE)17. 
Planiranim integriranim pristupima trebale bi se sustavno zamijeniti fragmentirane intervencije 
na razini projekata.  
 
                                                 
15 Npr. integrirani urbani razvoj,  lokalni razvoj pod vodstvom zajednice i integrirana teritorijalna ulaganja . 
16 Pomoću globalnih bespovratnih sredstava državama članicama omogućeno je da upravljanje dijelovima svojih 
programa i njihovu provedbu povjere posredničkim tijelima s dokazanim is kustvom na terenu, uključujući nevladine 
organizacije. Neke države članice s velikim romskim zajednicama (npr. SK i RO) namjeravaju upotrebljavati 
globalna bespovratna sredstva.  
17 CZ je odredio koje će društveno isključene općine slijediti integriran prist up. HR radi na atlasu romskih zajednica. 
FR se usredotočio na ilegalna naselja. HU je utvrdio najslabije razvijene mikroregije koje primaju posebnu potporu, 
primjenom integriranog pristupa usmjerenog na sva ključna politička područja istodobno. SK je odred io kojim će 
općinama s najugroženijim naseljima dostaviti pakete potpore, primjenom integriranog pristupa koji obuhvaća sva 
ključna politička područja istodobno. U IT udruga gradova izradila je kartu opsega izazova za integraciju Roma.  
  
7 
 Primjeri planiranih pristupa financiranju u razdoblju od 2014. do 2020.  
Bugarska: načelo partnerstva pokazalo se  učinkovitim za uključivanje romskog civilnog društva u 
planiranje operativnih programa (OP -ova) najvažnijih za uključivanje Roma.  Nacionalna tijela 
preuzela su mnoge njihove prijedloge. Sudjelovanje romskog civilnog društva u odborima za 
praćenje nastavit  će se tijekom provedbe. Pozitivni elementi uključuju: kombinaciju općih i ciljanih 
pristupa, jasne ciljeve, potporu za sveobuhvatne lokalne intervencije, uključujući borbu protiv 
negativnih stereotipa. Izazovi uključuju: potrebu za jačanjem koordinacije n a nacionalnoj razini i 
izgradnjom kapaciteta općina, ograničenu ambiciju ciljeva i proračunskih sredstava za ciljane 
prioritete ulaganja.  
Slovačka: romsko pitanje rješavat će se u okviru OP -a za razvoj ljudskih resursa financiranjem iz 
više fondova kojim se kombinira ulaganje u ljude (ESF) i infrastrukturu (EFRR), a kojim je 
namijenjeno 450  milijuna  EUR te kao prioritet određeno 150 općina s najugroženijim 
marginaliziranim romskim zajednicama. Sveobuhvatan pristup uključivat će aktivnosti informiranja, 
predškolsko obrazovanje i skrb, financijsku pismenost i inicijative za podizanje svijesti o zdravlju, 
socijalno stanovanje, predškolske ustanove, društvene centre i socijalna poduzeća. Provedba će se 
zajamčiti većim i dužim intervencijama nacionalnih tijela i  dopunjavati manjim projektima općina ili 
nevladinih organizacija. Integracija Roma postat će glavna sastavnica i drugih prioriteta ulaganja 
(npr. uključivosti u obrazovanju, zapošljavanja mladih i borbe protiv diskriminacije). Kombiniranjem 
EFRR -a i ESF -a u jednom OP -u i njegovim upravljanjem putem jednog posredničkog tijela 
(Ministarstva unutarnjih poslova) trebala bi se osigurati veća sinergija i učinkovita koordinacija te 
izbjeći neki nedostaci iz razdoblja od 2007. do 2013.  
Španjolska: Romi će biti cil jna skupina posebnih i glavnih mjera regionalnih i nacionalnih OP -
ova. Nacionalnim OP -om za socijalnu uključenost i socijalnu ekonomiju obuhvaćen je prioritet 
ulaganja u integraciju Roma te predviđene mjere u područjima zapošljavanja, obrazovanja, 
stanovan ja, zdravlja i socijalne uključenosti. Planirane aktivnosti različite su, od personaliziranih 
smjerova radne integracije do mjera za borbu protiv ranog napuštanja školovanja, strukovnog 
osposobljavanja i razvoja integriranih mjera. Neke su regije uključile  prioritet ulaganja za Rome 
u okvir ESF -a te prioritet ulaganja za potporu fizičkoj, ekonomskoj i socijalnoj obnovi ugroženih 
zajednica u urbanim i ruralnim područjima u okvir EFRR -a, što je omogućilo integrirane pristupe 
u području stanovanja, zapošljavan ja, obrazovanja i zdravstva.  
 
Sljedeći je korak osigurati učinkovitu provedbu  planiranih mjera.  Neophodno je raspolagati 
dovoljnim administrativnim kapacitetima, među ostalim i na lokalnoj razini, kako bi se dostupna 
sredstva mogla iskoristiti. Programima ROMACT i ROMED, koji su zajedničke inicijative 
Komisije i Vijeća Europe, razvijaju se modeli za  izgradnju administrativnih kapaciteta  
lokalnih vlasti kao i romskih zajednica.  
 
U ovoj fazi pregovora već se mogu utvrditi neka poboljšanja  u odnosu na razdoblje od 2007. do 
2013.:  
 prisutniji su integrirani pristupi i pristupi koji uključuju financiranje iz više fondova, s 
eksplicitnim, no ne i isključujućim karakterom18, 
                                                 
18 U zemljama s najve ćim romskim zajednicama sljedeći operativni programi primjenjuju pristup financiranja iz više 
fondova: u SK i HU operativni programi za razvoj ljudskih resursa, u HU teritorijalni operativni programi, u CZ i 
BG operativni programi za obrazovanje.  
  
8 
  uloženi su veći napori za rješavanje manjka administrativnih kapaciteta , iako je uporaba 
instrumenata kao što su globalna bespovratna sredstva i tehnička pomoć i dalje ispod 
optimalne razi ne, 
 došlo je do promjene od fragmentacije sredstava (kratkoročne aktivnosti s ograničenim 
učinkom) u dugoročne intervencije  s većim potencijalom za stvarni društveni učinak,  
 fondovi EU -a bolje su usklađeni  s političkim prioritetima  (poput onih istaknutih u  okviru 
strategije Europa 2020.), iako su na Rome usmjerene uglavnom socijalne intervencije, a 
nedovoljno je aktivnosti u područjima zapošljavanja i obrazovanja19. 
Zaključak:  
Iznos sredstava EU -a predviđenih za uključivanje Roma neće biti prepreka. Učinkovi ta uporaba 
fondova za poboljšanje obrazovanja, zapošljavanja, zdravlja i stanovanja i dalje predstavlja 
izazov. Sredstva koja se dodijele za integraciju Roma moraju se upotrijebiti na integriran način. 
Mora se osigurati i dosljedna primjena „mekih“ i „tvrd ih“ mjera20. Aktivnosti koje financira EU 
za poboljšanje obrazovnih mogućnosti romske djece moraju biti usko povezane s reformama 
obrazovnih sustava u pogledu uključivosti. Budući da je segregacija u obrazovanju i stanovanju 
jedan od najvažnijih izazova u o vom području, Komisija će izdati nove metodološke smjernice za 
promicanje desegregacije pomoću sredstava EU -a. Također će pozorno pratiti provedbu i 
ispunjavanje uvjeta  te poduprijeti države članice u kojima je to najveći problem, angažiranjem 
nacionalnih kontaktnih točaka za Rome kako bi se poboljšala uporaba i praćenje sredstava EU -a 
za uključivanje Roma pri provedbi operativnih programa u razdoblju od 2014. do 2020.  
2.2. Suradnja i koordinacija: uloga nacionalnih kontaktnih točaka za Rome, lokalnih vlast i 
i civilnog društva  
 
Unutar ovog okvira EU -a države članice pozvane su da pokrenu, provode i prate svoje 
nacionalne strategije integracije Roma u bliskoj suradnji s civilnim društvom i lokalnim vlastima 
te da imenuju nacionalnu kontaktnu točku za Rome (NR CP) za koordinaciju i praćenje provedbe. 
U preporuci Vijeća podsjeća se da nacionalne kontaktne točke za Rome trebaju imati 
odgovarajuća ovlaštenja i resurse kako bi ispunile tu koordinacijsku ulogu.  
 
Neke države članice (CZ, EE, ES, HU, LT, PL, RO, SK) ve ć su revidirale ili tek revidiraju svoje 
nacionalne strategije ili akcijske planove ili su razvile nove strategije za širu uključenost kako bi 
se riješili utvrđeni nedostaci i ispunili zahtjevi povezani s financijskim programskim razdobljem 
od 2014. do 202 0. Uključivanje civilnog društva i tijela lokalnih vlasti te savjetovanje s njima o 
tim novim strategijama i akcijskim planovima provelo se u nekim državama članicama, ali 
trebalo je biti temeljitije.  
 
Komisija smatra da se sudjelovanje lokalnih vlasti u p rovedbi uvelike razlikuje21. Sve se više 
prepoznaju ključne kompetencije dionika na lokalnoj razini za rješavanje izazova kao što su 
stanovanje i obrazovanje, a njihovo je veće sudjelovanje vidljivo u prenošenju nacionalnih 
strategija u lokalne akcijske pla nove . Dok su takvi akcijski planovi već sastavljeni ili se 
revidiraju/planiraju u nekim državama članicama (BG, CZ, EL, ES, HU, IE, IT, PL, RO, SE, SI, 
                                                 
19 Ti su r ezultati potvrđeni analizom provedenom u okviru ESF -ove mreže učenja EURoma: „Jačanje informiranja o 
politikama za uključivanje Roma“ http://www.euromanet.eu/about/index.html  (na engleskom).  
20 Mjere kojima se ulaže u ljude trebale bi biti usko povezane s ulaganjima u infrastrukturu.  
21 Također potvrđeno izvješćem koje priprema radna skupina za integraciju Roma „Eurocities”.  
  
9 
 SK), još uvijek se trebaju osigurati potrebna sredstva i izgradnja kapaciteta za potporu njihovoj 
proved bi i praćenju, kao što je bio slučaj sa španjolskim planom razvoja romske zajednice (koji 
sufinanciraju vlada, autonomne zajednice i lokalne vlasti za sveobuhvatne projekte usmjerene na 
socijalnu uključenost Roma). Takvim se pristupom potiče postupno uskla đivanje nacionalnih, 
regionalnih i lokalnih politika. Ostale države članice bez takvih lokalnih akcijskih planova 
također su uspostavile koordinacijske strukture koje će služiti kao forumi za savjetovanje o 
provedbi i praćenju  (AT, EE, FI, FR, DE, HR, LV, LT, NL, PT, SE, UK). U drugim državama 
članicama (LU) nema koordinacijskih struktura usmjerenih na Rome, ali postoje strukture 
usmjerene na integraciju širih skupina ili skupina koje se djelomično preklapaju. Slabe 
koordinacijske strukture i na horizontaln oj razini (u sektorskim ministarstvima) i na vertikalnoj 
razini (regionalnoj i lokalnoj) te slabo uključivanje Roma najakutniji su u Rumunjskoj, iako je 
započet dijalog o reviziji strategije.  
 
U pogledu sudjelovanja civilnog društva Komisija uočava napreda k u barem jednom aspektu: 
očito je da postoji više romskih civilnih organizacija koje su svjesne nacionalnih strategija i 
lokalnih akcijskih planova. One su uložile velike napore da ojačaju svoje sudjelovanje u 
provedbi i praćenju. I dalje su prisutne broj ne prepreke uključenosti romskog civilnog društva, 
unatoč malim razmjerima postojećih primjera izgradnje kapaciteta civilnog društva (npr. ES, HR, 
PT). Legitimno zastupanje Roma te šire i transparentno uključivanje civilnog društva  još nije 
osigurano u već ini država članica. Neke su se romske organizacije tek nedavno pojavile na sceni 
civilnog društva te se smatraju neiskusnima i rascjepkanima. Posebno bi žurno trebalo ojačati 
njihove kapacitete i osigurati njihovo transparentno uključivanje u provedbu i pr aćenje na 
lokalnoj razini.  
Primjeri suradnje i koordinacije s tijelima lokalne vlasti i civilnim društvom  
Austrija : sudjelovanje lokalnih vlasti i civilnog društva osigurano je višeslojnim strukturiranim 
dijalogom: platforma za dijalog o Romima koju organizira nacionalna kontaktna točka za Rome 
uključuje predstavnike nacionalnih, regionalnih i lokalnih razina, civilnog društva i akademske 
zajednice. Razmjena iskustava povezanih s mjerama za integraciju Roma stalna je točka dnevnog 
reda na raspravama p anela koordinatora za ljudska prava lokalnih ureda vlade i ministarstva. 
Tehnički odbor za integraciju austrijskih gradova također se bavi integracijom Roma zahvaljujući 
suradnji između nacionalne kontaktne točke za Rome i Austrijskog saveza gradova i opći na. 
Njemačka: nekoliko saveznih država pruža potporu tijelima lokalne vlasti i zajednicama Roma i 
Sinta. Savezna država Baden -Württemberg potpisala je državni ugovor s nacionalnim udruženjem 
njemačkih Sinta i Roma u studenome 2013. o uspostavljanju Vijeća za pitanja njemačkih Sinta i 
Roma u kojem bi se okupili relevantni dionici i kojim bi se osigurala državna financijska potpora od 
500 000 EUR godišnje. Primjeri iz drugih saveznih država uključuju berlinsku Strategiju za 
integraciju Roma koji su državljani  drugih zemalja, paket mjera Sjeverne Rajne –Vestfalije za 
potporu općinama koje najviše osjećaju posljedice useljavanja te mjere integracije u Münchenu. 
Nedavno je osnovan Savjetodavni odbor za njemačke zajednice Roma i Sinta kako bi se osigurao 
dijalog s predstavnicima saveznih država, saveznih ministarstava te udruženja Roma i Sinta na razini 
središnje njemačke vlade.  
 
Jedan je od ključeva uspjeha imati učinkovite koordinacijske mehanizme  za potporu provedbi i 
praćenju. Sve države članice imenovale su nac ionalne kontaktne točke za Rome za obavljanje te 
koordinacijske uloge i otada se razvijaju njihove ovlasti, kompetencije, ljudski i financijski 
resursi. Nekoliko kontaktnih točaka uključeno je u planiranje uporabe fondova EU -a za 
  
10 
 uključivanje Roma u razdob lju od 2014. do 2020. (npr. BG, HU, SK, ES, RO),22 iako se još treba 
osigurati operativna koordinacija u osmišljavanju poziva i provedbe. Nacionalne kontaktne točke 
za Rome poduzele su određene korake za uspostavu formalnih koordinacijskih struktura kojima 
su obuhvaćeni barem neki od relevantnih dionika (poput radne skupine s regionalnim i lokalnim 
vlastima u ES, Skupine za savjetovanje o integraciji zajednica Roma u PT, nacionalnog 
partnerstva putnika u IE ili radnih skupina s općinama koje je osnovao DIHAL  u FR). Slične 
strukture službeno postoje u većini drugih država članica, ali nije osigurano široko sudjelovanje 
lokalnih i građanskih dionika te često nedostaje transparentnosti ili redovitosti u aktivnostima tih 
tijela.  
 
Zaključak:  
Nacionalne kontaktne t očke za Rome bolje su integrirane unutar vladinih struktura i sve se više 
uključuju u planiranje uporabe fondova EU -a. Ipak, više financijskih i ljudskih resursa te veće 
ovlasti za koordinaciju nužni su za poboljšanje njihove učinkovitosti. Postojeće koord inacijske 
strukture potrebno je preoblikovati u učinkovite mehanizme nacionalne suradnje. Takvi 
mehanizmi suradnje potrebni su kako bi se osiguralo široko i transparentno uključivanje svih 
važnih dionika i sustavna razmjena dobrih praksi te kako bi se pota kla lokalna provedba i 
praćenje. Komisija će pružiti financijsku potporu za razvoj nacionalnih platformi za uključivanje 
Roma i nastavit će podupirati suradnju među nacionalnim kontaktnim točkama putem njihove 
mreže. Surađivat će  s organizacijama civilnog društva u ključnim tematskim područjima okvira 
EU-a te će iskoristiti rad Europske platforme za uključivanje Roma kao ključni instrument u 
europskom političkom ciklusu. To će postići uskim povezivanjem te platforme s nacionalnim 
romskim platformama, pri če mu će joj dati ulogu foruma za tematsku raspravu o izvješćima iz 
država članica i civilnog društva te dobivanje podataka za godišnju procjenu provedbe 
nacionalnih strategija integracije Roma.  
                                                 
22 U nekim su slučajevima (npr. PL) zbog rastuće decentralizacije nacionalne kontaktne točke bile slabije uključene 
u planiranje sredstava EU -a za razdoblje od 2014. do 2020.  
  
11 
 2.3. Jačanje napora u borbi protiv diskriminacije  
 
Unatoč naporima Komisije u borbi protiv diskriminacije, rasizma i ksenofobije, nesnošljivost 
prema Romima, ekstremno desničarske demonstracije, govor mržnje i zločini iz mržnje i dalje su 
u porastu u mnogim državama članicama, posebno onima s najvećim romskim zaj ednicama, a 
koje su usto snažno pogođene gospodarskom krizom. Političari i javna tijela često su propustili 
javno osuditi te negativne trendove23. U drugim državama članicama pridonijelo se stvaranju 
negativnih stereotipa o Romima žestokim raspravama o slob odnom kretanju i socijalnim 
pravima. Kao posljedica toga, u nekim državama članicama većina stanovništva ima nepovoljno 
mišljenje o Romima (IT: 85  %, FR: 66  %, EL: 53  %, UK: 50  %)24. U nekim su slučajevima 
ciljane mjere za potporu Romima dodatno povećale ne povjerenje između Roma i većinskog 
stanovništva, što pokazuje nedostatak učinkovitog podizanja svijesti o uzajamnim prednostima 
integracije Roma25. 
 
Ciljane aktivnosti u kombinaciji s političkom voljom moraju biti usko povezane s pravnim 
instrumentima za uč inkovitu borbu protiv predrasuda, diskriminacije, govora mržnje i 
zločina iz mržnje.  Komisija je predana svojoj ulozi čuvara Ugovora. Kao takva jamči da će se 
zakonodavstvo EU -a za borbu protiv diskriminacije pravilno prenijeti i provoditi. To je nužno 
polazište u borbi protiv diskriminacije. U siječnju 2014. donijela je procjenu o primjeni direktiva 
EU-a za borbu protiv diskriminacije26 i zaključila da problemi povezani s Romima često 
proizlaze iz načina na koji se zakonodavstvo primjenjuje na regionalnoj i li lokalnoj razini. 
Štoviše, ti su problemi u primjeni ponekad povezani s problematičnim propisima u 
zakonodavstvu.  
 
Komisija je stoga pojačala svoje napore kako bi osigurala ispravnu provedbu i primjenu 
zakonodavstva za borbu protiv diskriminacije  Roma u  državama članicama, uključujući i na 
lokalnoj razini. Proaktivno ocjenjuje svaki problem koji otkrije, a koji može otkriti povredu 
Direktive. U tom se kontekstu provodi niz istraga o diskriminaciji Roma u pogledu pristupa 
obrazovanju27 ili stanovanju.  
 
Diskriminacija počinje u vrlo ranoj dobi. Segregacija romske djece u obrazovanju  i dalje se 
nastavlja: mnoga marginalizirana romska djeca imaju nastavu u odvojenim školama ili razredima 
(SK: 58  %, HU: 45  %, EL: 35  %, CZ: 33  %, BG: 29  %, RO: 26  %)28. U CZ i SK , više od 20  % 
                                                 
23Izvješće Povjerenika za ljudska prava Vijeća Europe nakon posjeta Mađarskoj,  Strasbourg, 16.  prosinca  2014., 
https://wcd.coe.int/ViewDoc.jsp?Ref=CommDH(2014)21&Language=lanEnglish&Ver=origina l&BackColorInternet=C3C3C3&
BackColorIntranet=EDB021&BackColorLogged=F5D383 . (na engleskom)  
24 Anketa o globalnom stavu iz 2014., Pew Research Center, http://www.pew global.org/2014/05/12/chapter -4-views -of-
roma -muslims -jews/ . (na engleskom)  
25 Projekti za dodjelu socijalnih stanova Romima naišli su na otpor većine stanovništva u BG.  
26 Zajedničko izvješće o primjeni Direktive Vijeća 2000/43/EZ od 29.  lipnja  2000. o prov edbi načela jednakog 
postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo („Direktiva o rasnoj jednakosti“) i 
Direktive Vijeća 2000/78/EZ od 27.  studenoga  2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri 
zapošljavanju i obavl janju zanimanja („Direktiva o jednakosti pri zapošljavanju”).  
27 U rujnu 2014. Komisija je pokrenula prvi postupak zbog povrede propisa povezan s diskriminacijom romske djece 
u obrazovanju (CZ). U travnju 2015. pokrenut je drugi postupak (SK).  
28 Anketa o Romima – podaci u žarištu: obrazovanje: stanje Roma u 11 država članica EU -a, FRA, 2014. Anketno 
pitanje odnosi se na slučajeve u kojima su svi ili mnogi učenici u razredu Romi. Budući da su metodologijom 
uzorkovanja obuhvaćena područja gdje je v eća koncentracija Roma od prosjeka zemlje, odgovori bi mogli prikazati 
veći udio romske djece u školi ili vrtiću. Međutim, ti su podaci indikativni u smislu usporedbe po državama.  
  
12 
 romske djece do 15 godina starosti ide u posebne škole i razrede za djecu s mentalnim 
poteškoćama. To pokazuje da, bez reforme javnih obrazovnih politika u pogledu uključivosti, 
ciljanim mjerama ne može doći do potrebnih promjena društvenih stavova prema Romima. 
Borba protiv nejednakih mogućnosti za Rome mora se započeti tako da se romskoj djeci osigura 
jednak pristup kvalitetnom uključivom obrazovanju te da se učinkovito uklone prepreke na strani 
ponude i potražnje, poput nedostatka roditelj ske svijesti o važnosti obrazovanja i nastavničke 
osposobljenosti za rad s raznolikim razredom. Pariškom deklaracijom29 također se zahtijeva 
mobilizacija obrazovnog sektora kako bi se spriječila i riješila marginalizacija, netolerancija, 
rasizam i radikalizacija te očuvao okvir jednakih mogućnosti za sve, među ostalim, 
osiguravanjem uključivog obrazovanja za svu djecu.  
 
Raširena diskriminacija Roma  u kasnijim fazama života također se mora suzbiti. Većina 
marginaliziranih Roma (54  %) osjeća diskriminaciju pri traženju plaćenog posla (CZ: 74  %, EL, 
IT, FR, PL: 64 -68 %)30. Diskriminacija Roma u obrazovanju, stanovanju i zapošl javanju 
predstavlja strukturne zapreke kojima se sprječava njihovo puno sudjelovanje u društvu. Stoga su 
od ključne važnosti mjere za borbu protiv diskriminacije namijenjene poslodavcima, 
nastavnicima, medijima, policiji, pružateljima socijalnih usluga, os talim javnim službenicima, 
sindikatima i društvu općenito. U ograničenom broju zemalja uvedene su mjere u tom području 
primjenom pristupa koje bi i druge države članice trebale istražiti31.  
 
Primjeri borbe protiv diskriminacije  
Hrvatska: unutar hrvatskog m odela međuinstitucionalne suradnje za borbu protiv zločina iz mržnje 
uspostavljen je sustav za prikupljanje podataka o diskriminaciji i ravnopravnosti. Iz policijske 
statistike vidljiv je dobar postotak otkrivanja počinitelja zločina iz mržnje prema Romima . Većina 
slučajeva riješi se u godini u kojoj su prijavljeni. Zakon o besplatnoj pravnoj pomoći, koji je na snazi 
od 1.  siječnja  2014., pojednostavnjuje postupak pružanja primarne pravne pomoći.   
Irska: u rujnu 2014. u irskom centru za podršku imigrantima (NASC) provedeno je pilot -
osposobljavanje 20 policijskih službenika na temu borbe protiv rasizma u Corku, Irskoj. Na 
osposobljavanju se nastojala podići svijest o utjecaju rasizma na useljeničke skupine i etnički 
manjinske zajednice te potaknuti rasprava o  tome i utvrditi kako spriječiti diskriminatorno etničko 
profiliranje. Govornici migranti, članovi romskih, muslimanskih i afričkih zajednica, podijelili su 
svoja iskustva i sudjelovali u raspravi.   Naučeno će se iskoristiti za razvoj alata za osposobljava nje 
koji će se primijeniti na nacionalnoj razini.   
                                                 
29 Deklaracija o promicanju građanstva i zajedničkih vrijednosti slobode, sno šljivosti i nediskriminacije putem 
obrazovanja koju su donijeli povjerenik Navracsics i ministri obrazovanja 17.  ožujka  2015., vidjeti 
https://ec.europa.eu/commission/sites/cwt/files/dp_mobilisation_europeenne_20150317.pdf (na francuskom, 
engleskom i njema čkom).  
30 Anketa o Romima – podaci u žarištu: siromaštvo i zapošljavanje: stanje Roma u 11 država članica EU -a, FRA, 
2014.  
31 Npr. FI: mreža poslodavaca potpisnika Povelje raznolikosti, ispitivanje modela praćenjem diskriminacije na 
radnom mjestu, distribuci ja informacijskog materijala (priručnik „Bih li zaposlio Roma?”). PT: mjere Visokog 
povjerenstva za migracije usmjerene na borbu protiv diskriminacije, uključujući ekipu od 30 instruktora koji 
pokreću aktivnosti podizanja svijesti, internetska stranica „Ra sizam na internetu” na kojoj građani mogu podnijeti 
žalbu za rasnu diskriminaciju te osposobljavanje medija i preporuke o odnosu prema etničkoj pripadnosti, migraciji i 
vjeroispovijesti.  
  
13 
 Italija, Portugal, Španjolska, Rumunjska: transnacionalni projekt NET -KARD održan je u 
razdoblju od 2013. do 2014. Financirao se u okviru programa EU -a za temeljna prava i građanstvo te 
ga je koordinirala  zaklada Foundación Secretariado Gitano. Njegov je cjelokupni cilj bio spriječiti 
diskriminaciju Roma i poboljšati pomoć žrtvama promicanjem suradnje među glavnim dionicima te 
poboljšanjem i prenošenjem postojećeg metodološkog iskustva. Glavni rezultat pro jekta bila je serija 
praktičnih vodiča o borbi protiv diskriminacije Roma za odvjetnike i pravnike, službe policije, 
romske udruge i medijske stručnjake.  
 
Okvirna odluka Vijeća32 o borbi protiv rasizma i ksenofobije zakonodavni je instrument za 
borbu protiv  govora mržnje i zločina iz mržnje  među ostalim i protiv Roma, s obzirom na to 
da obvezuje države članice na kažnjavanje govora mržnje i zločina iz mržnje motiviranih 
rasističkim ili ksenofobnim razlozima. U siječnju 2014. Komisija je donijela izvješće o p rovedbi 
Okvirne odluke i zaključila da niz država članica još uvijek nije u potpunosti i/ili ispravno prenio 
sve njezine odredbe te da postoje neke praznine u odnosu na rasističke i ksenofobne motive 
zločina33. Komisija stoga smatra da potpuno i ispravno pr avno prenošenje postojeće Okvirne 
odluke predstavlja prvi korak prema učinkovitoj borbi protiv rasizma i ksenofobije na usklađen 
način diljem EU -a34. 
 
Iako su mjere za podizanje svijesti i borbu protiv diskriminacije  preduvjet za uspjeh 
uključivanja Roma, t e mjere nisu dovoljno velik prioritet većine nacionalnih strategija integracije 
Roma.  Aktivnosti podizanja svijesti i borbe protiv diskriminacije usmjerene na širu javnost (SI, 
LV, LT), poslodavce (IT, FI, PL), državne službenike (HR, IE, IT) ili medije (P T) te angažiranje 
lokalnih ureda za borbu protiv diskriminacije koji podižu svijest Roma o njihovim pravima i 
pružaju podršku žrtvama diskriminacije (BG, NL) moglo bi postati raširenije. Bijela knjiga o 
nasilju nad Romima i kršenju njihovih prava te rad Ko misije na borbi protiv nesnošljivosti prema 
Romima proizvodnjom obrazovnih materijala za škole (SE) zapaženi su napori u tom području. 
Borba protiv nesnošljivosti prema Romima kao posebnog oblika rasizma prema Romima također 
je usko povezana sa suočavanjem  s jednim od najmračnijih dijelova europske povijesti, 
holokaustom Roma.  
 
Zaključak:  
Za borbu protiv diskriminacije i segregacije moraju se osigurati politička volja, dugoročna 
vizija, odlučno djelovanje i dovoljna novčana sredstva. Glavne javne politike u  područjima 
obrazovanja, zapošljavanja, zdravstvene skrbi i stanovanja trebaju proći reformu u pogledu 
uključivosti. Europski strukturni i investicijski fondovi mogu se iskoristiti za financiranje borbe 
protiv diskriminacije i aktivnosti desegregacije. Kom isija i dalje naglašava ulogu nacionalnih 
tijela za ravnopravnost kao nadzornika koji se bore protiv diskriminacije na nacionalnoj razini 
pružanjem pomoći Romima žrtvama diskriminacije35. Komisija će se koristiti svim sredstvima u 
svojoj nadležnosti za borbu protiv diskriminacije, uključujući postupke zbog povreda propisa. 
Također podupire transnacionalne aktivnosti podizanja svijesti za borbu protiv diskriminacije i 
nesnošljivosti prema R omima na lokalnoj razini.  
                                                 
32 2008/913/PUP.  
33 http://ec.europa.eu/justice/fundamental -rights/files/com_2014_27_en.pdf  (na engleskom)  
34 Od 1. prosinca 2014. Komisija je stekla pune ovlasti za provedbu okvirnih odluka, uključujući Okvirnu odluku 
2008/913/JHA.  
35 Npr.: BG, CZ, EL, FR, PL, RO, SE, UK.  
  
14 
 2.4. Razvoj boljeg praćenja i omogućena prilagodba politike  
 
Unutar ovog okvira EU -a države članice pozvane su da uvedu čvrste metode praćenja kako bi 
procijenile učinak aktivnosti integracije Roma, uključujući praćenje civilnog društva. U 
razdoblju od 2014. do 2020. za uporabu fondova EU -a zahtijevaju se pokazatelji ostvarenja i 
rezultata uključivanja Roma . Države članice koje su odabrale prioritet ulaganja u društveno -
gospodarsku uključenost marginaliziranih zajednica poput Roma  moraju dokazati da imaju 
snažan  mehanizam praćenja za ocjenjivanje učinka aktivnosti koje financira EU na Rome. Tim 
razvojem događaja očito se povećao pritisak za postizanje napretka u utvrđivanju pokazatelja i 
izgradnji mehanizama praćenja koji se mogu u potrijebiti u kontekstu provedbe nacionalnih 
strategija integracije Roma i fondova EU -a.  
 
Poduzeti su neki važni koraci za jačanje nacionalnih i europskih mehanizama praćenja i 
izvješćivanja. U 2012. osnovana je Radna skupina za pokazatelje integracije Ro ma. Koordinator 
je agencija Europske unije za temeljna prava (FRA) uz sudjelovanje država članica i Komisije. 
Trenutačno 17 država članica sudjeluje u toj radnoj skupini36.   
 
Radna skupina razvila je okvir za izvješćivanje i pokazatelje kako bi mjerila nap redak u 
provedbi mjera u skladu s preporukom Vijeća37. Tim se okvirom državama članicama želi 
pružiti alat za samoprocjenu i informiranje o napretku u njihovu predstojećem godišnjem 
izvješćivanju u skladu s preporukom Vijeća. Uporabom obrasca omogućit će se  dosljednost i 
povećana transparentnost nacionalnog i europskog praćenja nacionalnih strategija integracije 
Roma. Osim za razvoj i testiranje okvira, ova radna skupina također služi kao forum za razmjenu 
znanja i iskustva u prikupljanju podataka.   
 
                                                 
36 AT, BE, BG, CZ, EL, ES, FI, FR, HR, HU, IE, IT, NL, PT, RO, SK, UK.  
37 Dok obveze država članica propisane preporukom služe kao struktura okvira, drugi standardi i obveze također 
služe kao kontekst za izvješćivanje drža va članica kako bi se osiguralo da se, uz intervencije povezane s Romima, na 
rezultate odražavaju i glavne mjere koje bitno utječu na uključenost Roma. Njima su obuhvaćene obveze na temelju 
osnivačkih ugovora, u pogledu jednakosti, borbe protiv socijalne i sključenosti i diskriminacije, na temelju Povelje 
Europske unije o temeljnim pravima i europskog zakonodavstva za borbu protiv diskriminacije, te obveze u 
područjima obrazovanja, zapošljavanja i borbe protiv siromaštva i socijalne isključenosti u okviru Eu ropskog 
semestra strategije Europa 2020.  
  
15 
 Primje ri praćenja i prikupljanja podataka  
Mađarska: u velikim istraživanjima na uzorku Središnjeg statističkog ureda Mađarske našla su se 
pitanja o etničkoj pripadnosti. Ta metoda ispitana je pri popisu stanovništva 2011. U anketi o radnoj 
snazi kojom je obuhvać eno 68  000 ljudi bila su dva pitanja o etničkoj pripadnosti za mjerenje 
dvojnog etničkog identiteta. U Europskoj zdravstvenoj anketi provedenoj 2014. korištena je ista 
metoda. U 2014. etnička pripadnost bila je jedan od podataka u EU -SILC -u38 kojim je obuhv aćeno 
20 000 osoba. Tim informacijama omogućit će se izračun temeljnih pokazatelja rezultata za praćenje 
provedbe nacionalnih strategija integracije Roma.  
Rumunjska: u studenome 2014. rumunjski Institut za istraživanja o nacionalnim manjinama 
započeo je pr ovedbu dvogodišnjeg projekta mapiranja romskih zajednica za praćenje na razini 
zajednice. Projekt od jednog  milijuna  EUR koji financiraju EGP i norveški financijski mehanizam 
2009.  – 2014. usmjeren je na lokalne zajednice Roma, upravu na lokalnoj razini i civilno društvo. 
Sudjelovanje zajednica važan je element. Na temelju prikupljenih podataka razvit će se niz 
pokazatelja za praćenje napretka uključivanja Roma na lokalnoj razini i primijeniti na praćenje 
temeljeno na rezultatima.  
Slovačka: nacionalni projekt za praćenje i procjenu politike uključivanja Roma financirat će se iz 
operativnog programa za razvoj ljudskih resursa, kojim će se obuhvatiti savjetovanje o praćenju i 
aktivnosti prikupljanja podataka, analitički rad i informacijski portal o nacion alnim strategijama 
integracije. Praćenje učinka temeljeno na prikupljanju podataka dopunit će se administrativnim 
izvješćivanjem i vanjskim vrednovanjem, koje će među ostalim provoditi i civilno društvo.  
 
Nekoliko država članica (BG, SK, RO) namjerava upotrijebiti sredstva iz ESF -a za razvoj svojih 
sustava praćenja. Sve veće sudjelovanje nacionalnih statističkih ureda u radu na uspostavi 
nacionalnih mehanizama praćenja pozitivan je korak. Vijesti o koalicijama civilnog društva39 
pokazuju kako ono može da ti vrijedan doprinos praćenju nacionalnih strategija integracije Roma. 
U predstojećem pilot -projektu Europskog parlamenta predviđeno je daljnje jačanje kapaciteta 
kako bi se osiguralo da civilno društvo prati nacionalne strategije integracije Roma na 
održi v način . U zemljama s najvećim romskim zajednicama i najakutnijim izazovima također 
treba pratiti i utjecaj reforme glavnih politika na Rome.  
 
Zaključak:  
U tijeku je razvoj potrebnih mehanizama praćenja. Preporuka Vijeća služit će od 2016. kao okvir 
pomoću  kojega će države članice, civilno društvo i Komisija pratiti provedbu  i kojim će se 
stvoriti transparentan sustav praćenja napora na integraciji Roma . Komisija će, zajedno s 
Agencijom za temeljna prava, podržati države članice u finalizaciji zajedničkog o kvira za 
izvješćivanje i pokazatelje te u njegovoj uporabi pri godišnjem izvješćivanju o provedbi 
preporuke Vijeća. Prikupljanje podataka (privremenih podataka o etničkoj desegregaciji ili 
društveno -gospodarskoj situaciji) predstavlja prioritet. To će podr žati sljedeći val anketa o 
Romima koje će u više država provesti FRA40.  
                                                 
38 Statistika EU -a o dohotku i životnim uvjetima.  
39 Koordinator je tajništvo Desetljeća za uključivanje Roma kojim je obuhvaćeno 11 država članica (BG, CZ, ES, 
HU, CR, FR, DE, IT, RO, SK, UK) u kojima, prema procjena ma Vijeća Europe, živi oko 90  % Roma u EU -u. 
40 Anketa agencije FRA sa završetkom terenskog rada 2015.  
  
16 
 3. Situacija u zemljama proširenja  
 
Ovim okvirom EU -a istaknuto je da je cilj integracije Roma jednako važan u zemljama 
proširenja. U paketu za proširenje 2013.41 uključivanje Roma nave deno je kao jedan od 
„temeljnih preduvjeta” u budućoj politici proširenja. Komisija je također naglasila da će se rad 
na integraciji Roma pojačati i da će se u okviru Instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPA II) 
predvidjeti veća i bolje usmjerena sredstva. Pojačano praćenje provedbe strategija integracije 
Roma i akcijskih planova bilo je usmjereno na politička područja okvira EU -a i građanske 
isprave. Seminari o integraciji Roma nastavili su se u zemljama zapadnog Balkana i Srbiji42. 
Integracija Roma također je uključena u pristupne pregovore Crne Gore s EU -om43. 
 
Komisija je nedavno pokrenula evaluaciju IPA -e I kako bi poduprla obvezu učinkovitije uporabe 
više fondova za integraciju Roma u okviru IPA -e II (2014. – 2020.). U njoj se ocjenjuje 
programiranje, pro vedba i praćenje te cjelokupni utjecaj na stanje Roma te daju preporuke za 
budućnost. Komisija je u prosincu 2014. odobrila višenacionalni program IPA pod nazivom 
„Integracija Roma 2020.”44. Programom će se ponuditi alati i stručna znanja za potporu obveza 
na više političkih razina, čime će se osigurati strukturirano sudjelovanje civilnog društva. U 
listopadu 2014. Komisija je dodijelila „Nagradu za integraciju Roma u zemljama zapadnog 
Balkana i Turskoj” radi podizanja svijesti o izazovima s kojima se Romi s usreću i doprinosu 
nevladinih organizacija. Nagrada je bila priznanje inovativnim i uspješnim projektima za 
uključivanje Roma45. 
 
4. Daljnji koraci  
 
Prošle su četiri godine od donošenja okvira EU -a i tri godine od podnošenja strategija država 
članica i prve  ocjene. U reviziji Komisije utvrđeno je očito poboljšanje usklađivanja (revidiranih) 
nacionalnih strategija integracije Roma s instrumentima financiranja EU -a za razdoblje od 2014. 
do 2020. Napredak je također vidljiv u nekim državama članicama u jačanju nacionalnih 
kontaktnih točaka za Rome. To se postiglo njihovim većim uključivanjem u planiranje 
financiranja i u odlučivanje kako bi se uključivanje Roma uskladilo s glavnim politikama. Još je 
uvijek potrebno ojačati njihove financijske i ljudske resurse t e ovlasti za koordinaciju. 
Provođenje nacionalnih strategija u djelo na lokalnoj razini u ranoj je fazi i treba se podupirati 
održivim financiranjem, izgradnjom kapaciteta i punim sudjelovanjem lokalnih vlasti i civilnog 
društva te pouzdanim praćenjem  kako  bi se postigao prijeko potreban konkretan utjecaj na 
lokalnoj razini , gdje izazovi nastaju. Daljnji ključni prioriteti koje treba hitno riješiti uključuju 
izgradnju kapaciteta civilnog društva, potrebu za pretvaranjem službenih koordinacijskih 
struktura u  učinkovite mehanizme koordinacije i suradnje uz puno sudjelovanje svih dionika te 
                                                 
41 Godišnjim „paketom za proširenje” procjenjuje se napredak svake države kandidatkinje i potencijalne 
kandidatkinje.  
42 U 2014. organizirani su seminari sa  svim relevantnim dionicima u Albaniji, Crnoj Gori i bivšoj jugoslavenskoj 
republici Makedoniji; primjenu zaključaka seminara pratili su pododbori za stabilizaciju i pridruživanje.  
43 U okviru poglavlja 23. „Pravosuđe i temeljna prava” Komisija je pratila više od 50 mjera integracije Roma koje su 
uključene u poglavlje 23. akcijskog plana. Romi su obuhvaćeni godišnjim izvješćem o napretku na temelju 
informacija koje su dostavile uprave i civilno društvo.  
44 Provest će ga Vijeće za regionalnu suradnju.  
45 Nagradu je dobilo sedam projekata koje su provele uglavnom amaterske nevladine organizacije iz zemalja 
proširenja.  http://europa.eu/rapid/press -release_IP -14-1064_en.htm (na engleskom).  
  
17 
 jačanje borbe protiv diskriminacije, segregacije i nesnošljivosti prema Romima kako bi se 
osigurao učinkovit ravnopravan pristup Roma obrazovanju, zapošljavanju, zdravlju i stanovanju. 
To je potvrđeno i u raspravama i zaključcima sastanka Europske platforme za uključivanje 
Roma46 u ožujku 2015.  
 
Komisija potiče države članice  da poduzmu sljedeće mjere kako bi postigle konkretne i održive 
rezultate u pogledu integracije Roma diljem EU -a: 
 uspostaviti nacionalne platforme za Rome  ili promijeniti postojeće strukture koordinacije 
za promicanje uzajamnog učenja na lokalnoj razini i osigurati široku uključenost svih dionika 
i romskih zajednica u provedbu i praćenje,  
 u potpunosti iskoristiti nove alate i sredstva dostupna u okviru europskih strukturnih i 
investicijskih fondova , 
 provoditi zakonodavstvo za borbu protiv diskriminacije , 
 boriti se protiv segregacije  što hitnije, također u kontekstu širih napora za poštivanje 
raznolikosti i promicanje tolerancije u skladu s Pariškom deklaracijom , 
 pratiti govor mržnje i nesnošljivost prema Romima  te se protiv njih boriti,  
 u potpunosti iskorist iti okvir za izvješćivanje i pokazatelje  za vlastito nacionalno praćenje 
provedbe strategija integracije Roma i korištenje ESIF -a te za izvještavanje Komisije u 
skladu s preporukom Vijeća,  
 istražiti mogu li se pojačati uspješne i dokazane prakse  na njihovu  državnom području kako 
bi se poboljšao njihov učinak i uključio velik broj Roma,  
 podupirati ostvarenje ciljeva integracije Roma reformom glavne politike u pogledu 
uključivosti i održivim nacionalnim financiranjem . 
                                                 
46 http://ec.europa.eu/justice/events/roma -platform -2015/platformconclusions_en.htm  (na engleskom).