–otvorenim javnim savjetovanjem o certifikaciji opreme za zaštitni pregled u zrakoplovstvu, koje je trajalo od 5. ožujka 2013. do 10. lipnja 2013. U okviru savjetovanja, koje je bilo objavljeno na stranici Vaš glas u Europi, pristiglo je 37 priloga raspravi. Usprkos tom relativno malom odazivu, može se smatrati da su rezultati javnog savjetovanja reprezentativni jer su se javile sve najvažnije skupine dionika (državne uprave, sve vrste poduzeća, među kojima mala i srednja poduzeća, laboratoriji za ispitivanje, operatori zračnih luka itd.). Uz to, doprinos savjetovanju dala su glavna udruženja iz predmetnoga sektora, koja u stvari predstavljaju nekoliko stotina dionika, kao što su glavno udruženje zračnih prijevoznika, koje predstavlja otprilike 240 zračnih prijevoznika odnosno 84 % ukupnog zračnog prometa, glavno udruženje poduzetnika, koje predstavlja većinu proizvođača iz EU-a, i nekoliko laboratorija za ispitivanje. Najvažniji zaključci javnog savjetovanja, sažeti u procjeni učinka koja je priložena ovome prijedlogu, u potpunosti podupiru zakonodavni pristup ugrađen u njega,

Cilj ove Uredbe, a to je utvrđivanje pravila za administrativne i proceduralne zahtjeve za EU homologaciju tipa opreme za zaštitni pregled u zrakoplovstvu, ne može se u dovoljnoj mjeri postići na razini država članica. Doista, da su države članice namjeravale samostalno pokrenuti takvu inicijativu, već bi to učinile prilikom uspostavljanja sustava zajedničkog postupka evaluacije ECAC-a. Zbog razmjera i učinaka uspostavljanja sustava EU homologacije tipa koji obuhvaća uzajamno priznavanje certifikata o sukladnosti među državama članicama, to se uspostavljanje može provesti samo na razini EU-a.

Sastavljajući procjenu učinka za ovaj prijedlog Komisija se oslanjala i na studiju koju je proveo jedan vanjski izvođač pod naslovom: „Studija o razvoju i istraživanju u sigurnosnom sektoru u najvažnijim trećim zemljama”. U studiji se detaljno analiziraju programi certifikacije i procjene sukladnosti u EU-u i u svijetu. Ona uključuje i procjenu učinaka političkih opcija koje je utvrdila Komisija. Svi primjenjivi zaključci studije obuhvaćeni su procjenom učinka i uzeti su u obzir pri sastavljanju prijedloga. Uz to, tijekom pripreme procjene učinka u obzir je uzeto istraživanje „Zahtjevi koji se odnose na otkrivanje i ispitne metodologije za uređaje za zaštitni pregled u zrakoplovstvu u državama EU-a i EFTA-e” koje je proveo GU JRC (Institut za referentne materijale i mjerenja u Geelu) i objavio ga u proljeće 2013.

•Procjena učinka

Ovom je prijedlogu priložena procjena učinka (upućivanje će biti dodano naknadno). Odbor Komisije za nadzor regulative pozitivno ju je ocijenio 3. srpnja 2015. U okviru procjene učinka razrađeno je pet političkih opcija, uključujući osnovnu. 1. „Osnovni scenarij”: Komisija ne bi pokrenula nijednu posebnu inicijativu. 2. Preporuka državama članicama da uzajamno prihvaćaju nacionalne certifikacijske sustave i/ili primjenjuju zajednički postupak evaluacije Europske konferencije civilnog zrakoplovstva. 3. „Zakonodavstvo”: Komisija bi pripremila zakonodavni prijedlog kojim bi se proizvođačima omogućilo da svoje proizvode stavljaju na tržište i prodaju širom Unije nakon što ih certificiraju u jednoj državi članici.

–3.1. „Stari pristup” ili „potpuna usklađenost”, čije je svojstvo certifikacijski sustav koji primjenjuju nacionalna homologacijska tijela, a koji se temelji na detaljnim specifikacijama utvrđenima zakonodavstvom: 1. zahtjevima u pogledu performansi primjenjivima na opremu za zaštitni pregled u zrakoplovstvu; 2. zajedničkim ispitnim metodologijama; 3. akreditacijama laboratorija za ispitivanje.

–3.2. „Novi pristup”, koji se ne temelji na detaljnim specifikacijama nego na javno dostupnim standardima. Uspostavljeni certifikacijski sustav ograničio bi se na bitne zahtjeve za opremu za zaštitni pregled u zrakoplovstvu, navedene u općem smislu. Ova je mogućnost odbačena zato što su postojeći zahtjevi EU-a u pogledu performansi na kojima bi se trebao temeljiti ovaj pristup tajni i ne mogu se dati javno na znanje.

–3.3. Treća opcija, „centralizirani pristup”, prema kojem bi uspostavljeni certifikacijski sustav bio prilično sličan opciji 3.1., ali bi ga centralno primjenjivala agencija EU-a.

Odabrana je opcija 3.1., „stari pristup”, koja bi imala značajne pozitivne učinke i ujedno dobila najširu potporu dionika, uključujući države članice. Prema toj opciji certifikacija opreme za zaštitni pregled u zrakoplovstvu trebala bi se napraviti samo u jednoj državi članici, a izdani bi certifikat odmah vrijedio u svih 28 država članica EU-a. Time bi se poboljšala opća tržišna učinkovitost EU-a u sektoru opreme za zaštitni pregled u zrakoplovstvu, što bi imalo pozitivan učinak na slobodno kretanje robe. Poboljšao bi se i izbor koji je na raspolaganju kupcima (npr. operaterima zračnih luka) jer bi se mogli odlučiti za nabavu bilo koje opreme za zaštitni pregled u zrakoplovstvu koja je „certificirana u EU-u”, a ne samo opreme koja je certificirana u njihovoj državi. Jedinstvenim certifikacijskim postupcima trebao bi se smanjiti administrativni teret kojem su izloženi proizvođači i skratiti vrijeme potrebno za stavljanje proizvoda na tržište. To bi trebalo imati pozitivan učinak i na globalnu konkurentnost europskih proizvođača, posebno u odnosu na konkurente iz SAD-a (procijenjena korist od prodaje u prosječnom iznosu od 22 milijuna EUR godišnje). Očekivano povećanje konkurentnosti trebalo bi dovesti do cjelokupnog povećanja prodaje proizvođača iz EU-a u trećim zemljama, što bi zauzvrat imalo pozitivan društveni učinak na cjelokupnu zaposlenost u sektoru.

Smanjenje potrebe za višestrukim ispitivanjem jednog tipa ili konfiguracije opreme trebalo bi dovesti do smanjenja broja ispitivanja koja se godišnje provedu u pojedinačnim laboratorijima. To smanjenje ispitivanja dovelo bi do smanjenja prihoda laboratorija. To smanjenje prihoda trebalo bi biti manje od opisane uštede proizvođača na troškovima jer nisu svi troškovi izravno povezani s cijenom same certifikacije (npr. otprema opreme). Nijedna od spomenutih opcija ne bi dovela do mjerljivih utjecaja na okoliš. Moguće usklađenje certifikacijskih postupaka ne bi utjecalo na sadašnji utjecaj razvoja, proizvodnje, ispitivanja i prijevoza na okoliš.•Primjerenost propisa i pojednostavnjenje

Kao što je već prethodno navedeno, jedan od dva opća cilja ovoga prijedloga je povećanje globalne konkurentnosti poduzeća iz EU-a koja posluju u području opreme za zaštitni pregled u zrakoplovstvu. Prijedlogom se posebno nastoje smanjiti regulatorni troškovi i vrijeme potrebno za stavljanje proizvoda na tržište ukidanjem potrebe za višestrukim ispitivanjima i preinakama specifičnima za pojedinačne države članice te stvaranjem povoljnijeg okružja za ulaganje u sigurnosne tehnologije. Nadalje, ovim se prijedlogom namjerava poboljšati ugled proizvoda iz EU-a na svjetskom tržištu uvođenjem oznake koja bi upućivala na sukladnost s regulatornim zahtjevima EU-a i stvaranjem ravnopravnih tržišnih uvjeta u odnosu na poduzeća iz SAD-a.

4.POSLJEDICE ZA PRORAČUN

Prijedlog nema nikakve posljedice za proračun Unije.