OBRAZLOŽENJE

1.KONTEKST PRIJEDLOGA

•Razlozi i ciljevi prijedloga

Komunikacijom o europskom zelenom planu („europski zeleni plan”) pokrenuta je nova strategija za rast Europske unije, čiji je cilj preobraziti Uniju u održivo, pravednije i prosperitetnije društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom, u kojem 2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova, a gospodarski rast neće biti povezan s upotrebom resursa. U njoj se potvrđuje povećanje klimatske ambicije Komisije da Europa do 2050. postane prvi klimatski neutralan kontinent. Nužnost i vrijednost europskog zelenog plana samo su se povećale s obzirom na vrlo ozbiljne učinke pandemije bolesti COVID-19 na zdravlje te socijalnu i gospodarsku dobrobit građana Unije.

Na temelju strategije europskog zelenog plana i sveobuhvatne procjene učinka u Komunikaciji Komisije iz rujna 2020. o povećanju klimatskih ambicija Europe za 2030. („Plan za postizanje klimatskog cilja do 2030.”) predloženo je da Unija poveća svoju ambiciju i predstavljen je sveobuhvatan plan za odgovorno povećanje obvezujućeg cilja Unije za 2030. prema smanjenju neto emisija za najmanje 55 %. Tim povećanjem ambicija za 2030. oblikovateljima politika i ulagačima pruža se sigurnost da se odlukama koje budu donesene narednih godina razine emisija neće ograničiti na razine koje nisu u skladu s ciljem Unije da do 2050. postane klimatski neutralna. Povećani cilj Unije za 2030. u skladu je s ciljem Pariškog sporazuma, potpisanog u okviru Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime („Pariški sporazum”), da se globalno povećanje temperature zadrži znatno ispod 2 °C i da po mogućnosti ne premaši 1,5 °C.

Europsko vijeće potvrdilo je novi obvezujući cilj Unije za 2030. na sastanku održanom u prosincu 2020. Europsko vijeće ponovno je potvrdilo te zaključke 25. svibnja 2021. i pozvalo Komisiju da brzo predstavi zakonodavni paket zajedno s temeljitim ispitivanjem učinka na okoliš te gospodarskog i društvenog učinka na razini država članica. I klimatska neutralnost Unije do 2050. i prijelazno smanjenje neto emisija za najmanje 55 % do 2030. sadržani su u Uredbi (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća („Europski zakon o klimi”).

Kako bi provela Europski zakon o klimi i zaključke Europskog vijeća, Komisija je preispitala zakonodavstvo u području klime i energije koje je trenutačno na snazi i predlaže zakonodavni Paket za ostvarivanje cilja od 55 % („Fit for 55”).

Povećanje klimatske ambicije Unije podrazumijeva i povećanje doprinosa svih sektora. U tu se svrhu kao dio revizije Direktive 2003/87/EZ („Direktiva o ETS-u”) predlaže trgovanje emisijama za zgrade i cestovni promet. To bi trebalo dati dodatan gospodarski poticaj za smanjenje izravne potrošnje fosilnih goriva i time pridonijeti smanjenju emisija stakleničkih plinova. Uvođenje tržišne cijene ugljika u ta dva sektora zajedno s drugim mjerama trebalo bi srednjoročno do dugoročno smanjiti troškove za zgrade i cestovni promet te će pružiti nove mogućnosti za ulaganja i otvaranje radnih mjesta, koje će se u potpunosti iskoristiti uz odgovarajuće politike tržišta rada i vještina, kao što su one koje na razini EU-a podržavaju Europski socijalni fond plus (ESF+), uspostavljen Uredbom (EU) 2021/1057 Europskog parlamenta i Vijeća, i Fond za pravednu tranziciju, uspostavljen na temelju Uredbe (EU) 2021/1056 Europskog parlamenta i Vijeća.

Međutim, povećanje cijene fosilnih goriva imat će znatne društvene i distribucijske učinke koji bi mogli nerazmjerno utjecati na ranjiva kućanstva, mikropoduzeća i korisnike usluga prijevoza koji veći dio svojih dohodaka troše na energiju i prijevoz, a u određenim regijama nemaju pristup alternativnim, cjenovno pristupačnim rješenjima za mobilnost i prijevoz. Takvi se učinci na ranjive skupine razlikuju među državama članicama, a učinke na cijene vjerojatno će jače osjetiti države članice, regije i stanovništvo s nižim prosječnim dohotkom. Kao posljedica povećanja cijene goriva na temelju određivanja cijena ugljika, trgovanje emisijama donosi prihode koji se mogu upotrijebiti za rasterećivanje ranjivih skupina.

Za suzbijanje socijalnih i distribucijskih učinaka na najranjivije koji proizlaze iz trgovanja emisijama za dva nova sektora (zgrade i cestovni promet) osniva se Socijalni fond za klimatsku politiku („Fond”). Komisija će prilagodbe proračunskog okvira Unije potrebne za ovaj prijedlog predstaviti kao dio predstojećeg paketa o vlastitim sredstvima, uključujući prijedlog za izmjenu višegodišnjeg financijskog okvira. Konkretno, dio prihoda od trgovanja emisijama za zgrade i cestovni promet bit će uplaćen u proračun Unije, a njegov će postotak u načelu odgovarati novom Fondu. Komisija do kraja godine namjerava predstaviti i prijedlog preporuke Vijeća o socijalnim aspektima željene zelene tranzicije.

Cilj je Fonda ublažiti cjenovni učinak određivanja novih cijena ugljika te državama članicama pružiti financijska sredstva za potporu njihovim politikama usmjerenima na socijalne učinke takvog trgovanja emisijama na ranjiva kućanstva, mikropoduzeća i korisnike usluga prijevoza. To bi se osobito trebalo postići privremenom potporom dohotku te mjerama i ulaganjima namijenjenima srednjoročnom do dugoročnom smanjenju ovisnosti o fosilnim gorivima kroz povećanje energetske učinkovitosti zgrada, dekarbonizaciju grijanja i hlađenja zgrada, uključujući integraciju energije iz obnovljivih izvora, te omogućivanje boljeg pristupa mobilnosti i prijevozu s nultom i niskom stopom emisija.

•Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

Osnivanjem Socijalnog fonda za klimatsku politiku nastoji se riješiti dio socijalnih i distribucijskih pitanja zelene tranzicije Unije. Taj je fond usklađen s djelovanjem Unije u području klime i obvezama koje su Unija i države članice preuzele na temelju Pariškog sporazuma. Pri osnivanju Fonda u obzir se uzimaju povećana klimatska ambicija Unije, kako je potvrđena u zaključcima Europskog vijeća iz prosinca 2020. i svibnja 2021., i odredbe Europskog zakona o klimi. Fond je ponajprije namijenjen za smanjenje socijalnog i distribucijskog opterećenja zbog učinaka trgovanja emisijama na cijene u sektorima zgrada i cestovnog prometa te za olakšavanje čistih ulaganja kako bi se smanjilo to opterećenje. Socijalni aspekti obuhvaćeni su i drugim zakonodavstvom u području klime, energetike i prometa koje utječe na te sektore, primjerice odredbama Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća („Direktiva o energetskoj učinkovitosti”) i Direktive o ETS-u već se ukazuje na to da bi se pri upotrebi sredstava i prihoda trebali uzeti u obzir socijalni aspekti. Novim Fondom nadopunjuju se postojeći proračunski instrumenti usmjereni na ulaganja i vještine povezane s tranzicijom.

Cilj klimatske neutralnosti iz europskog zelenog plana i Europskog zakona o klimi te usporedna zelena i digitalna tranzicija glavni su prioriteti Unije. Paket za ostvarivanje cilja od 55 %, instrument Next Generation EU i višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. pridonijet će provedbi usporedne zelene i digitalne tranzicije kojoj Europa teži. Kombinacijom tih politika znatno će se pridonijeti suzbijanju gospodarske krize i olakšavanju oporavka nakon pandemije bolesti COVID-19 te ubrzati prelazak na čisto i održivo gospodarstvo, u kojem će djelovanje u području klime biti povezano s gospodarskim rastom te socijalnom i teritorijalnom kohezijom.

Nužnost i vrijednost zelene tranzicije samo su se povećale zbog ozbiljnih učinaka pandemije bolesti COVID-19 na zdravlje i gospodarsku dobrobit građana Unije. Fond će postati operativan u posljednje dvije godine instrumenta za oporavak i Mehanizma za oporavak i otpornost, koji su Unijine mjere za ublažavanje gospodarskog i socijalnog učinka pandemije bolesti COVID-19 i povećanje održivosti, otpornosti i pripremljenosti gospodarstava i društava Unije za izazove i mogućnosti zelene i digitalne tranzicije. Provedba Fonda, koja bi se trebala nastaviti do 2032., bit će u skladu s navedenim mjerama. Slično tomu, Fond za pravednu tranziciju financira se iz višegodišnjeg financijskog okvira te će njegova provedba završiti 2027. Dakle, Fond bi trebao nastaviti s radom još pet godina.

Upravljanje intervencijama i njihovo oblikovanje

U europskom zelenom planu potvrđuje se da se potreba za socijalno pravednom tranzicijom mora odraziti i u politikama na razini Unije i na nacionalnoj razini. To uključuje ulaganja u cjenovno pristupačna rješenja za one koji su najteže pogođeni i manje sposobni nositi se s politikama određivanja cijena ugljika, na primjer poboljšanje javnog prijevoza, kao i mjere za ublažavanje i suzbijanje energetskog siromaštva te promicanje prekvalifikacije. To je u skladu s 1. i 20. načelom europskog stupa socijalnih prava kako bi se olakšale tranzicije tržišta rada u kontekstu usporednih tranzicija i oporavak od socioekonomskog učinka pandemije bolesti COVID-19 te kako bi se svima osigurao pristup osnovnim uslugama kao što su opskrba energijom i mobilnost.

U skladu s okvirom za upravljanje u području klime države članice dužne su 2023. ažurirati svoje integrirane nacionalne energetske i klimatske planove („NECP”) u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća („Uredba o upravljanju”). U desetogodišnjim NECP-ima opisuje se kako države članice EU-a namjeravaju riješiti pitanje energetske učinkovitosti, obnovljivih izvora energije i smanjenja emisija stakleničkih plinova, te već obuhvaćaju energetsko siromaštvo u okviru važećeg zakonodavstva. Komisija prati napredak i izvješćuje o njemu u okviru izvješća o stanju energetske unije. Fond i socijalni planovi za klimatsku politiku bit će povezani i uvjetovani planiranim reformama i obvezama preuzetima u okviru NECP-ova. Da bi se smanjili dodatni administrativni troškovi, vremenski raspored predstavljanja i donošenja socijalnih planova za klimatsku politiku usklađen je s već postojećim rasporedom za NECP-e.

Provedba Fonda putem socijalnih planova za klimatsku politiku država članica bit će usklađena i s politikom i s mjerama koje se podupiru raznim drugim instrumentima EU-a za poticanje socijalno pravedne tranzicije. Među njima su Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava, čiji je cilj socijalno poštena i pravedna zelena tranzicija za sve Europljane, Europski socijalni fond plus (ESF+), planovi za pravednu tranziciju na temelju Uredbe (EU) 2021/1056, dugoročne strategije država članica za obnovu zgrada na temelju Direktive 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća te Opservatorij za energetsko siromaštvo, koji podupire nastojanja država članica da ublaže i prate energetsko siromaštvo i povezane kombinacije politika, u skladu s Preporukom Komisije o energetskom siromaštvu.