U ovom se izvješću razmatra i provedba zakonodavnih izmjena donesenih 2017. i 2018. kako bi ti instrumenti mogli obuhvatiti politike i probleme svjetske trgovine. Te izmjene obuhvaćaju standarde socijalne zaštite i zašite okoliša u okviru instrumenata trgovinske zaštite, koji se sad uzimaju u obzir u ispitnim postupcima u okviru kojih su ciljne cijene prilagođene na temelju procjene budućih troškova koji proizlaze iz multilateralnih sporazuma o okolišu čija je EU stranka. To je u nekim slučajevima dovelo do povećanja pristojbi kako bi marže štete i dalje bile svrhovite, a mjere djelotvorno štitile industriju EU-a.

Komisija posebno vodi računa o provedbi i djelotvornosti mjera, a u izvješću se naglašavaju primjeri poboljšane prakse praćenja uvedene tijekom godine. Budući da bi u fazi oporavka nakon pandemije bolesti COVID-19 moglo doći do povećanja izbjegavanja plaćanja pristojbi, poboljšan je nadzor nad provedbom mjera, osobito onih za koje postoji povećan rizik od izbjegavanja plaćanja pristojbi. Komisija je prema potrebi pokretala ispitne postupke za sprečavanje izbjegavanja mjera i antiapsorpcijske ispitne postupke, čime je gospodarskim subjektima dala do znanja da se EU namjerava uhvatiti ukoštac s tom praksom.

Komisija je 2021. poduzela dodatne mjere kako bi se MSP-ovi upoznali s tim instrumentima i od njih imali koristi, među ostalim u okviru službe za podršku MSP-ovima. To uključuje smanjenu količinu informacija koje je potrebno navesti u upitnicima i, ako je moguće, usklađivanje razdoblja ispitnog postupka s njihovom financijskom godinom. Komisija je 2021. izradila i internetski informativni paket u kojem su instrumenti objašnjeni jednostavnim jezikom, a planiraju se i dodatni videovodiči. Informativna predavanja uživo za MSP-ove u državama članicama nastavit će se čim to dopuste uvjeti povezani s pandemijom bolesti COVID-19.

U 8 od 11 dovršenih predmeta mjere su bile utemeljene na dampinškim maržama jer su one bile niže od marže štete i od najviše dopuštene razine koja se mogla uvesti u skladu sa zakonodavstvom. U tri preostala predmeta pristojbe su bile utemeljene na maržama štete jer su one bile niže od dampinških marži, a kriteriji za ograničenje izvoza ključnih sirovina nisu bili ispunjeni, tj. u predmetima koji su se odnosili na plosnate proizvode od aluminija i aluminijsku konvertersku foliju iz Kine poremećene cijene sirovina nisu bile znatno niže od cijena na međunarodnom tržištu, a u predmetu koji se odnosio na čelične stupove vjetroturbina iz Kine to pitanje nije postavljeno.

To se pitanje nije pojavilo 2021. u kontekstu ponuda za preuzimanje obveza jer su one odbijene iz drugih razloga.

Službenik za saslušanje u dva je navrata produljio rok za podnošenje primjedbi na zahtjev zainteresiranih strana. Službenik za saslušanje preporučio je službama Komisije da određene informacije stave na raspolaganje svim strankama navedenima u spisu koji nije povjerljiv. Glavna pitanja postavljena na saslušanjima odnosila su se na zahtjeve za dodatne objave, anonimnost i povjerljivost. Dvije stranke zatražile su da se mjere koje će se uvesti suspendiraju pri njihovu donošenju. Međutim, nisu ispunjeni uvjeti. U drugom predmetu stranka je odbila dostaviti u spis dokumente koji su Komisiji potrebni za provjeru relevantnih informacija, tvrdeći da su umjesto toga službe trebale obaviti provjeru na licu mjesta. No u okolnostima bolesti COVID-19 to nije bilo izvedivo. U ostalim je predmetima sa službama postignut dogovor da preispitaju aktualna pitanja ili dostave razjašnjenja.

·utvrđivanje nedostataka u postojećim provedbenim instrumentima, i područja u kojima je potreban daljnji rad na izradi novih instrumenata za suzbijanje takve prakse, kao i razmatranje suradnje u primjeni postojećih instrumenata,

·utvrđivanje područja u kojima je potreban daljnji rad kako bi se izradila pravila za suzbijanje takve prakse.

5.Trgovinska zaštita kao potpora ostalim politikama EU-a

U dokumentu EU-a „Revizija trgovinske politike – otvorena, održiva i odlučna trgovinska politika”, objavljenom 2021., istaknuta je potreba za usklađivanjem i primjenom svih trgovinskih instrumenata kojima se podupiru ciljevi politike EU-a. U tom kontekstu važnu ulogu imaju instrumenti trgovinske zaštite. Iako je njihov glavni cilj zaštita proizvođača iz EU-a od nepoštenog uvoza, njima se na taj način jača predanost EU-a otvorenim tržištima i slobodnoj i poštenoj trgovini te pridonosi cilju otvorene strateške autonomije EU-a. Trgovinskoj zaštiti svojstveni su pojmovi tržišnog natjecanja, poštenja i trgovine utemeljene na pravilima, što su neki od ključnih elemenata na kojima se temelje ciljevi trgovinske politike EU-a.

Instrumentima trgovinske zaštite osiguravaju se jednaki uvjeti i pošteno tržišno natjecanje za proizvođače iz EU-a, što pridonosi gospodarskom rastu, stabilnosti zaposlenja, prihodima i ulaganjima. Od presudne je važnosti da industrija EU-a može, među ostalim, ulagati u istraživanje i razvoj kako bi ojačala svoju održivost i sposobnost da ispuni ciljeve navedene u širim inicijativama politike, kao što su europski zeleni plan i Digitalna agenda.

Konkretno, u okviru europskog zelenog plana mjerama uvedenima na proizvode ili ulazne materijale, kao što su tkanine od staklenih vlakana (koje se upotrebljavaju u proizvodnji lopatica za vjetroturbine) iz Kine i Egipta te solarno staklo (koje se upotrebljava u proizvodnji solarnih panela) iz Kine, od nepoštene trgovačke prakse štite se važni elementi održivog energetskog lanca vrijednosti koji su proizvedeni u EU-u. U 2021. uvedene su antidampinške mjere na stupove vjetroturbina iz Kine, koji su isto tako važan proizvod u okviru ciljeva EU-a u odnosu na obnovljivu energiju i smanjenje emisija CO2. Premda su neki dionici navodili da bi se mjerama kočilo postizanje ciljeva u području energije iz obnovljivih izvora, Komisija je istaknula da će bez ulaganja u modernu proizvodnju te istraživanje i razvoj europska industrija izgubiti svoje mjesto u globalnoj utrci za prevlast u iskorištavanju energije vjetra. Mjerama će se poduprijeti proizvođači stupova vjetroturbina u Uniji i stvarati gospodarski rast, stabilnost zaposlenja, prihodi i ulaganja. S druge strane, korisnici bi trebali imati pristup širokoj bazi konkurentnih, pouzdanih i financijski stabilnih proizvođača čeličnih stupova vjetroturbina u Uniji. To ne bi bilo moguće bez rješavanja pitanja nelojalne konkurencije uvoznih proizvoda iz Kine. Komisija je zaključila da će mjere pridonijeti uvođenju energije vjetra u Uniji jer će stvoriti ravnopravne i poštene uvjete tržišnog natjecanja za sve gospodarske subjekte, uključujući kineske proizvođače.

U okviru Digitalne agende EU-a važnu ulogu imaju antidampinške mjere uvedene 2021. na uvoz optičkih vlakana iz Kine. Kabeli od optičkih vlakana upotrebljavaju se u uspostavi brzih širokopojasnih mreža. Te su mreže ključne za pružanje podrške građanima, poduzećima i javnim subjektima iz cijelog EU-a u radu od kuće, učenju kod kuće, vođenju poslovanja ili pružanju usluga. Budući da je jedan od glavnih prioriteta Europske unije uvođenje širokopojasne infrastrukture visoke tehnologije u cijelom EU-u, kabeli od optičkih vlakana ključni su u tom kontekstu i za digitalno desetljeće i digitalnu suverenost EU-a. Neke su zainteresirane strane tvrdile da će antidampinške mjere dovesti do povećanja ukupne cijene mrežnih projekata. No Komisija je utvrdila da troškovi kabela od optičkih vlakana čine samo manji dio ukupnih troškova mrežnih projekata i da neće imati bitan utjecaj. Nepostojanje mjera za uklanjanje nepoštene trgovačke prakse kineskih izvoznika ugrozilo bi budućnost industrije EU-a jer bi se suočila s daljnjim pogoršanjem financijskog stanja u smislu profitabilnosti i ulaganja. S obzirom na važnu ulogu te industrije u Digitalnoj agendi EU-a ključno je osigurati da ona i dalje bude održiva i da je ne oslabljuju nepošteni uvoz i nelojalna konkurencija.

Treba podsjetiti na to da se uvođenjem mjera, ako je opravdano, ne sprečava pošteno tržišno natjecanje uvoznih proizvoda iz trećih zemalja na tržištu Unije. Iako treba priznati da bez mjera korisnici, uvoznici, krajnji kupci i javni proračuni kratkoročno mogu dobiti jeftinije proizvode, dampinškim se uvozom proizvođači Unije neizbježno istiskuju s tržišta Unije. Dugoročno, u nedostatku konkurencije proizvođača iz Unije, to dovodi do gubitka vrijednih izvora opskrbe i mogućeg povećanja cijena uvoznih proizvoda. To pak podriva industrijske temelje na kojima EU izgrađuje druge politike.

Stoga se mjerama trgovinske zaštite u Uniji ponovno uspostavlja pošteno tržišno natjecanje i održava konkurentna, pouzdana i financijski stabilna proizvodnja. Ujedno se EU-ovim uravnoteženim pristupom instrumentima, koji uključuje primjenu pravila niže pristojbe u brojnim okolnostima i provedbu ispitivanja interesa Unije prije uvođenja mjera, osigurava da korisnici i dalje imaju pristup širokoj bazi dobavljača.

Zaključak

Svjetska se trgovina 2021. suočavala s daljnjim poteškoćama dok se EU vraćao u normalno stanje nakon pandemije bolesti COVID-19. EU je dosljednom primjenom instrumenata trgovinske zaštite nastavio štititi poduzeća iz EU-a od nepoštene trgovine. Time se ne samo pridonijelo ukupnim ciljevima trgovinske politike EU-a nego su se i neizravno poduprle šire inicijative politike kao što su europski zeleni plan i Digitalna agenda. Poboljšanim praćenjem i provedbom mjera dodatno je osnažena važna uloga koju trgovinska zaštita i dalje ima u izgradnji veće otpornosti europskih poduzeća.