Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Budućnost zračnog prometa EU-a u krizi uzrokovanoj koronavirusom i nakon nje”

(samoinicijativno mišljenje)

(2020/C 429/14)

Izvjestitelj: Thomas KROPP

Odluka Plenarne skupštine: 20.2.2020. Pravni temelj: pravilo 32. stavak 2. Poslovnika samoinicijativno mišljenje Nadležna stručna skupina: Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 3.9.2020. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 16.9.2020. Plenarno zasjedanje br.: 554 Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani): 217/1/2

1. Zaključci i preporuke

1.1. Zrakoplovstvo je jedan od sektora koji je kriza uzrokovana koronavirusom najteže pogodila. Samo u razdoblju od ožujka 2020. do svibnja 2020. tržište putničkog zračnog prometa zabilježilo je strelovit pad od 90 %, što je imalo dramatične posljedice za prihode svih dionika i njihovih zaposlenika u lancu vrijednosti u zrakoplovstvu. Zrakoplovstvo ima ključnu ulogu u trgovini i turizmu te vezama unutar Europe i sa zemljama izvan EU-a. Sektor turizma, koji daje ključan doprinos nacionalnom BDP-u u mnogim zemljama, pretrpio je goleme gubitke. To je utjecalo na države članice EU-a, a u još većoj mjeri na zemlje u razvoju, u kojima taj sektor zauzima velik udio u BDP-u. Prekid turističke djelatnosti u tim zemljama mogao bi ugroziti velik humanitarni napredak koji je u njima ostvaren (studija Njemačkog ekonomskog instituta (Institut der deutschen Wirtschaft), kolovoz 2015., Entwicklungsfaktor Tourismus (Turizam kao čimbenik razvoja): samo su njemački turisti na turističkim destinacijama u zemljama u razvoju potrošili 13,5 milijardi EUR, što u tim zemljama čini 5 % ukupne turističke potrošnje i zaslužno je za 78 000 radnih mjesta). EGSO poziva Komisiju na to da promiče turizam kao okosnicu svoje razvojne suradnje.

1.2. Države članice EU-a spremne su pomoći oporavku svih gospodarskih sektora. Unatoč tomu, zbog globalne recesije nezabilježenih razmjera i nepredvidiva trajanja pandemije, svjetska gospodarska aktivnost u skoroj se budućnosti vjerojatno neće vratiti na razine iz razdoblja prije krize uzrokovane tom pandemijom. Stoga EGSO poziva Komisiju da razvije sveobuhvatan plan za oporavak cijelog europskog zrakoplovnog sektora; takav akcijski plan trebao bi uključivati namjenska sredstva za potporu svim podsektorima i pripadajućoj radnoj snazi.

1.3. Svi dionici i socijalni partneri traže stabilnost potrebnu za planiranje. U krizi uzrokovanoj koronavirusom nužno je jasno odvojiti fazu oporavka sektora zrakoplovstva u kratkoročnom razdoblju i ostvarivanje međunarodne konkurentnosti sektora i ravnopravnih uvjeta, što je potrebno osigurati u srednjem i dugom roku. U tom su kontekstu očuvanje kvalitetnih radnih mjesta i odgovarajući radni uvjeti ključni zahtjevi za zadržavanje kvalificirane radne snage, bez koje se ne može osigurati održiva konkurentnost. Stoga je nastavak zapošljavanja i osposobljavanja kvalificirane radne snage u vrijednosnom lancu zrakoplovstva preduvjet za oporavak europskog zrakoplovstva.

1.4. Komisija bi kratkoročno trebala dati prednost vraćanju povjerenja putnika u zračni promet. Kriza uzrokovana koronavirusom stvorila je tržišne uvjete koji nisu predviđeni u većini relevantnih propisa. Putnike treba informirati o uvjetima pod kojima će se ostvarivati povrat za unaprijed plaćene karte u slučaju otkazivanja letova tijekom ove krize. Komisija bi također trebala promicati zračni promet kao siguran način putovanja, poticanjem obvezujućih međunarodnih sporazuma o primjerenim sanitarnim standardima. Tijekom ove ključne faze oporavka Komisija bi trebala osigurati i stabilnost potrebnu za planiranje na način da odredi obveznu odgodu svih izmjena regulatornog okvira koje bi ugrozile djelotvoran oporavak. EGSO poziva Komisiju da se potrudi postići i održati dobru ravnotežu između mjera oporavka potrebnih za prevladavanje krize uzrokovane koronavirusom i željenih prilagodbi financijskih propisa koje proizlaze iz europskog zelenog plana. EGSO poziva Komisiju da izbjegne nametanje dodatnog financijskog i/ili regulatornog opterećenja za predmetni sektor, posebno tijekom faze oporavka, s obzirom na to da je cijeli sektor pretrpio goleme financijske gubitke. To uključuje, ali nije ograničeno na, produljenje izuzeća od takozvane odredbe o slotovima „iskoristi ili izgubi” za zimsku sezonu 2020.–2021.

1.5. U srednjem bi roku Komisija trebala preispitati strategiju zrakoplovstva EU-a (donesenu 2015.), kojom bi se trebali zajamčiti ravnopravni uvjeti nakon pandemije uzrokovane koronavirusom, na temelju procjene iznimne ranjivosti sustava zrakoplovstva te promijenjenih parametara i dinamike tržišta.

1.6. EGSO preporučuje da Komisija razmotri mogućnost ponovnih pregovora o bilateralnim sporazumima o zračnom prijevozu s državama koje nisu članice EU-a kako bi se na temelju ravnopravnih uvjeta spriječili štetni učinci državnih potpora, sustava za zaštitu okoliša kao što je EU-ov sustav trgovanja emisijama (ETS) i socijalnih neravnoteža te zajamčio kontinuiran i održiv rast tržišta.

1.7. Kada europski sektor zrakoplovstva ponovno postane stabilan, EGSO očekuje da Komisija ustraje na održivoj zrakoplovnoj politici koja omogućuje ostvarivanje punog potencijala europskog sektora zrakoplovstva.

1.8. EGSO poziva Komisiju da osigura europsku konkurentnost požurivanjem potrebnih regulatornih koraka za potpunu provedbu inicijative jedinstvenog europskog neba kako bi se na taj način nakon desetljeća nepotrebnog spora između država članica i EU-a postiglo smanjenje emisija ugljikova dioksida od 10 % na razini EU-a.

1.9. Zeleni plan ključan je paket politika koji EGSO podupire i čiji je cilj da se u konačnici smanji utjecaj svih sektora, uključujući zrakoplovstvo, na klimatske promjene. EGSO očekuje da će se dodatna sredstva EU-a dodijeliti istraživanju i razvoju u cilju promicanja ekološki prihvatljivih proizvoda, usluga, postupaka i tehnologija bez ugrožavanja europske konkurentnosti. EGSO poziva Komisiju i države članice da, dok pružaju financijsku pomoć država članica, politiku usmjere na promicanje globalno primjenjivih standarda za održivost, uključujući dodatne mjere zaštite okoliša.

1.10. EGSO traži da se zajamči da će socijalni partneri koji provode socijalni dijalog i dalje biti uključeni u izradu i provedbu potrebnih regulatornih mjera te ponavlja da je spreman Komisiji pružiti punu podršku u njezinu radu na promicanju brzog oporavka europskog sektora zrakoplovstva.

2. Kontekst

2.1. Sektor zrakoplovstva EU-a izravno zapošljava 1,4 milijuna ( 1 ) do 2 milijuna ( 2 ) ljudi te je zaslužan za između 4,8 milijuna i 5,8 milijuna radnih mjesta. Zrakoplovstvo izravno pridonosi BDP-u EU-a u iznosu od 110 milijardi EUR, a njegov je ukupan utjecaj zbog multiplikacijskog učinka, što uključuje turizam, 510 milijardi EUR. Ta presudno važna uloga zrakoplovstva, ne samo kao sektora već i kao pokretača gospodarskog prosperiteta, sigurnosti radnih mjesta i turizma, dosad je bila uvelike podcijenjena. U nekim državama članicama udio turizma u nacionalnom BDP-u iznosi i do 25 %. Stoga brza ponovna uspostava usluga zračnog prijevoza, uz uvjet da se poštuju odgovarajuće sanitarne mjere, ima ključnu važnost za održavanje turizma kao izvanrednog izvora prihoda. Na globalnoj razini europsko zrakoplovstvo pridonosi i promicanju trgovine i turizma u državama kojima je prijeko potrebna gospodarska potpora i politička integracija u globalnu zajednicu. Prekid međunarodnih zračnih veza tijekom krize uzrokovane koronavirusom je pogoršao slabo gospodarsko stanje, naročito država u razvoju.

2.2. Iako se zrakoplovstvo već suočavalo s krizama (primjeri: teroristički napadi i zatvaranje zračnog prostora 2001., epidemija SARS-a i ebole, kriza svjetskog financijskog sustava 2008., zatvaranje europskog zračnog prostora zbog širenja vulkanskog pepela 2010.), trenutačna je kriza bez presedana. Prema ažuriranim procjenama, taj se sektor neće oporaviti prije 2024. ( 3 ) Ni europske institucije ni međunarodna tijela nisu uspjeli koordinirati regulatorne mjere za uspostavu međunarodnih standarda. Međutim, da bi se ponovno dosegle održive i otporne razine usluga iz razdoblja prije krize, u međunarodnom zrakoplovstvu moraju postojati dosljedni i znanstveno utemeljeni standardi na globalnoj razini. Iako je tijekom krize pozornost javnosti i politike bila uprta u zračne prijevoznike, ekosustav zrakoplovstva uključuje i druge važne aktere, kao što su zračne luke, pružatelji usluga u zračnoj plovidbi, zemaljske usluge i drugi pružatelji usluga. Potrebno je pronaći rješenja koja obuhvaćaju cijeli vrijednosni lanac zračnog prometa.

3. Opće napomene o trenutačnoj fazi krize

3.1. Zdravstvena pitanja

Intenzitet i trajanje krize uzrokovane koronavirusom ovisit će o sposobnosti nadležnih tijela da ograniče širenje dosad nepoznatog virusa. Više studija pokazuje da je zračni promet jedan od najsigurnijih načina prijevoza. Europska agencija za sigurnost zračnog prometa (EASA) i Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti izradili su smjernice za koordinirane higijenske protokole i koordinirane zdravstvene i higijenske mjere u državama članicama na europskoj razini, a Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva (ICAO) na globalnoj razini. Zrakoplovni prijevoznici i zračne luke usko surađuju s Europskom komisijom i ICAO-om.

3.2. Manjak likvidnosti

U drugom tromjesečju 2020. prihodi zračnih prijevoznika pali su u prosjeku za 79 %. Čak i kada se oduzmu varijabilni troškovi, zračni prijevoznici u tom su razdoblju zabilježili negativni novčani tok od oko 60 milijardi USD. Problemu likvidnosti uvelike je pridonio povrat novca za unaprijed prodane karte (izračuni se razlikuju kad je riječ o poslovnom modelu niskobudžetnih prijevoznika, koji podrazumijeva manje operativne troškove, ali veću ovisnost o unaprijed prodanim kartama).

Međutim, i potrošači su pogođeni krizom uzrokovanom koronavirusom. U nekoliko su država članica potrošači pokrenuli sporove jer traže povrat novca za unaprijed plaćene karte, u skladu s Uredbom (EZ) br. 261/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (4). Potrebno je transparentno i realno rješavanje tih slučajeva i daljnjih zahtjeva u realnom vremenskom okviru.

Stoga će sektor zračnog prometa po izlazu iz krize uzrokovane koronavirusom biti vrlo zadužen (iako su vlade u cijelom svijetu za održavanje poslovanja zračnih prijevoznika dosad dodijelile državne potpore u iznosu od oko 123 milijarde USD, od toga je samo 11 milijardi USD osigurano u obliku vlasničkog kapitala, a ostatak iznosa čine obveze koje će zračni prijevoznici morati podmiriti). Osim toga, državne potpore dodijeljene europskim zračnim prijevoznicima znatno se razlikuju po obliku i opsegu, ovisno o državi članici.

Nekoliko je međunarodnih zračnih prijevoznika prijavilo stečaj (npr. Avianca, LATAM i South African Airways).

Neka plaćanja pružateljima usluga u zračnoj plovidbi (ANSP) odgođena su i time se smanjuje pritisak na likvidnost zračnih prijevoznika, ali se stvara znatan manjak prihoda za ANSP-ove. Potrebno je pronaći rješenje koje će omogućiti ANSP-ovima da na održiv način nastave pružati ključne usluge i koje neće dovesti do povećanja naknada za zračne prijevoznike kasnije, kada se tek budu oporavljali. Slično tome, kriza je ozbiljno pogodila zračne luke, operacije prijevoza tereta te zemaljske usluge, ugostiteljske usluge i druge pružatelje usluga te će stoga i te djelatnosti možda trebati dodatnu potporu.

3.3. Koordinirani pristup za osiguravanje oporavka u kratkoročnom razdoblju

Komisija je izdala komunikaciju za prometni sektor u kojoj se preporučuju:

— opća strategija oporavka za 2020. nadalje,

— zajednički pristup ponovnoj uspostavi slobodnog kretanja i ukidanju ograničenja na unutarnjim granicama u EU-u na postupan i koordiniran način,

— okvir za potporu postupnom vraćanju prometa u normalno funkcioniranje uz jamčenje sigurnosti putnika i osoblja,

— povećanje interesa potrošača za putne vaučere kao privlačnu alternativu povratu novca,

— kriteriji za sigurno i postupno ponovno pokretanje turističke djelatnosti i za razvoj zdravstvenih protokola u smještajnim objektima kao što su hoteli.

Te preporuke nisu obvezujuće, ali daju sliku o tome kolike bi koristi države članice ostvarile usklađivanjem svojih mjera.

Komisija je u proljeće 2020. izdala Komunikaciju „Privremeni okvir za mjere državne potpore”. Taj okvir državama članicama omogućuje da poduzećima nadoknade goleme financijske gubitke i očuvaju radna mjesta i razinu zaposlenosti. Nadalje, Komisija je odobrila privremena odstupanja u pogledu dodjele slotova (5) i dozvola za zemaljske usluge. Važno je i hitno procijeniti bi li se dodatnim produljenjem tih mjera pridonijelo stabilnosti planiranja za dotična poduzeća te, ako je odgovor potvrdan, što prije pokrenuti potrebne regulatorne korake.

EGSO izražava duboku zabrinutost zbog toga što države članice Europske unije ne primjenjuju dosljedne i znanstveno utemeljene pristupe ograničenjima putovanja. Unatoč opetovanim pozivima predmetnog sektora na znanstveno utemeljen, usklađen i koordiniran pristup novim ograničenjima, pojavili su se različiti nacionalni pristupi. Neke od tih jednostranih nacionalnih mjera u suprotnosti su sa smjernicama stručnjaka i dodatno narušavaju povjerenje potrošača. EGSO poziva Komisiju da osigura siguran i transparentan nastavak zračnog prometa u Europi. Države članice trebale bi nastojati uskladiti postupno otvaranje svojih granica u skladu s preporukama Komisije.

4. Posebne napomene o zahtjevima povezanima s održivim oporavkom

4.1. Kriza kao prilika za ponovno razmatranje strateške uloge zrakoplovstva za Europu (6)

Kriza uzrokovana koronavirusom dovela je do promjena u odnosima među dionicima u lancu vrijednosti zrakoplovstva. S obzirom na novu veličinu tržišta i njegovu strukturu, dionici u sektoru zrakoplovstva moraju biti uključeni u osmišljavanje mehanizama primjerenih tržištu zračnog prometa u razdoblju nakon pandemije koronavirusa.

Komisija će, osim toga, u kontekstu novih geopolitičkih prilika morati ponovno ocijeniti svoju opću politiku državnih potpora. Međunarodna čvorišta u blizini EU-a, kao što su Istanbul, London Heathrow ili ona u Zaljevskim zemljama, mogla bi dovesti do preusmjeravanja zračnog prometa i narušavanja povezanosti EU-a ako Europska unija ne bude imala dosljednu i snažnu politiku u području zrakoplovstva usmjerenu na promicanje njezine konkurentnosti i ravnopravnih uvjeta, uz očuvanje kvalitetnih radnih mjesta u Europi. Također će biti nužno redovito procjenjivati u kojoj se mjeri državne potpore dodjeljuju u državama koje nisu članice EU-a (npr. u obliku zajmova, subvencija za plaće, jamstava za zajmove, financiranja vlasničkim kapitalom, poreza na dobit, financiranja ruta ili ubrizgavanja novca). To će ujedno zahtijevati strogo primjenjivanje Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (7) kako bi se spriječilo da zemlje izvan EU-a preuzimaju i ulažu u zračne prijevoznike u EU-u, čime bi se zajamčilo da europsko gospodarstvo može ostati konkurentno na međunarodnom tržištu na temelju kvalitete i cijene i imati oslonac u povezanosti koju pruža njegov sektor zračnog prometa (Astra, mali grčki zračni prijevoznik, vodila je pregovore s kineskim ulagačima).

4.2. Očuvanje konkurentnosti

4.2.1. Budući da će razmjeri krize uzrokovane koronavirusom imati strukturne učinke na tržište, sektor zračnog prometa neće se moći vratiti u normalno stanje iz razdoblja prije krize (neki scenariji predviđaju oporavak do 2022., a neki do 2025.). Kako bi se održala stabilnost za planiranje dionika i potrošača, sporazumi EU-a o zračnom prijevozu s državama koje nisu članice EU-a trebali bi služiti kao platforma za zajedničko praćenje količine državne potpore dodijeljene tijekom krize uzrokovane koronavirusom s ciljem da se uoče kretanja koja uzrokuju narušavanje tržišta i pronađe rješenje u pogledu toga. Pristup tržištu trebao bi imati važnu ulogu u određivanju razine državne potpore u tom kontekstu. Ako se neka od država koje nisu članice EU-a odbije baviti problemom potpora, trebalo bi primijeniti protumjere. U tim se sporazumima o zračnom prijevozu treba pozabaviti nejednakim ekološkim i socijalnim standardima koje primjenjuju prijevoznici iz EU-a i izvan EU-a.

4.2.2. Zbog prevelikog kapaciteta tržišta, u kombinaciji s predvidivim padom kupovne moći u predstojećoj globalnoj recesiji, mogle bi biti potrebne prevremene ili strukturne izmjene sporazumâ o zračnom prijevozu s ciljem da se tijekom razdoblja oporavka očuva uzajamnost.

4.2.3. Ako se rješenja ne mogu postići pregovorima, Komisija bi mogla i trebala pokrenuti jednostrane postupke protiv država koje nisu članice EU-a i njihovih prijevoznika (u Uredbi (EU) 2019/712 Europskog parlamenta i Vijeća ( 8 ) nudi se mogućnost pokretanja postupaka).

4.2.4. Posebno je osjetljivo pitanje sukob između ograničene likvidnosti putnika koji traže povrat novca za unaprijed plaćene karte i ograničene likvidnosti zračnih prijevoznika, od kojih će mnogi morati prijaviti stečaj ako se svi povrati doista i izvrše. U predstojećoj reviziji Uredbe (EZ) br. 261/2004 trebalo bi težiti pojašnjavanju pravila kako bi se pronašlo rješenje povoljno za obje strane, i u interesu putnika i u interesu zračnih prijevoznika (može se razmotriti nekoliko mogućnosti, primjerice vaučer ograničenog trajanja koji jamči vlada: u slučaju da zračni prijevoznik prijavi stečaj prije isteka važenja vaučera ili ne može ponuditi let, putnik prima povrat novca, a zračni prijevoznik dobiva dodatno vrijeme za iskorištavanje gotovinske pričuve).

4.2.5. EGSO smatra da je predmetni sektor trenutačno u toliko lošem stanju da bi regulatorne inicijative koje odvraćaju pozornost od stabilizacije globalno konkurentnog sektora zrakoplovstva EU-a trebale biti obustavljene tijekom cijele faze oporavka. U tom kontekstu EGSO ponavlja prioritete koje bi Komisija trebala nastojati ostvariti radi ponovnog postizanja i očuvanja europske konkurentnosti uz osiguravanje potrebne razine socijalne zaštite. (9)

4.3. Socijalni dijalog – ključni stup oporavka

Zbog trenutačne krize cijeli ekosustav zrakoplovstva i zaposlenici u tom sektoru izloženi su egzistencijalnim brigama, neovisno o učinkovitosti usluga koje nude. Ključno je pronaći pravu ravnotežu između poslovnih i socijalnih aspekata kako bi se u budućnosti zajamčilo otvaranje održivih kvalitetnih radnih mjesta.

To nije samo pitanje politike i načela, već pitanje koje zahtijeva trenutačne odgovore. Naime, tržišne prakse kao što su zračni prijevoz na zahtjev, lažno samozapošljavanje, nedostatak socijalne zaštite u slučaju poziva na nadmetanje i/ili djelomičnog gubitka djelatnosti ili otkaz ugovora zaposlenicima da bi se zatim to isto osoblje zaposlilo sa znatno nižim plaćama nisu prihvatljive. (10)

Socijalni dijalog bit će potreban i tijekom neizbježnog preustroja u većini poduzeća te bi ga stoga trebalo poticati na europskoj i nacionalnoj razini te na razini poduzeća. To ne sprečava institucije EU-a i države članice da preuzmu svoje odgovornosti u području socijalne zaštite.

4.4. Jamčenje održivosti ekosustava zrakoplovstva

4.4.1. EGSO napominje da je cijeli globalni sektor zrakoplovstva postigao dogovor o mjerama za ograničavanje emisija ugljikova dioksida i na globalnoj razini ( 11 ) i na razini EU-a ( 12 ) . Stoga svaku daljnju mjeru EU-a treba promotriti u kontekstu tržišnog natjecanja. Na primjer, prebacivanje zračnog prometa sa zračnih prijevoznika EU-a na njihove konkurente izvan EU-a nema pozitivan učinak na održivost. EGSO smatra da se održivost mora ocijeniti u novom kontekstu nakon pandemije uzrokovane koronavirusom. Potrebno je ocijeniti učinak mjera na sposobnost zračnih prijevoznika u EU-u da se od krize uzrokovane koronavirusom oporave na održiv način i ostanu konkurentni. Kao i svi drugi sektori, EGSO naglašava da bi zrakoplovstvo trebalo biti u skladu s dugoročnim ciljevima zelenog plana. EGSO poziva Komisiju da koordinira svoje djelovanje na globalnoj razini, posebno u okviru Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva. EGSO se zalaže za daljnje širenje mreže željeznica velikih brzina u Europi, s izravnim vezama s čvorišnim zračnim lukama. EGSO pozdravlja činjenicu da se planom oporavka EU-a predviđa ulaganje u sektore okrenute budućnosti. Prema mišljenju EGSO-a to bi trebalo uključivati strateško ulaganje u najsuvremenije interoperabilne tehnologije za sve dionike u sektoru zrakoplovstva. Trebalo bi i aktivno promicati tržišta održivih zrakoplovnih goriva, tržišta održivih tehnologija i tržišta podataka. Nefosilna tekuća goriva imaju velik potencijal za osiguravanje niskougljičnog zračnog prometa. Još je potrebno znatno istraživanje i razvoj kako bi se takva goriva osigurala uz razumne troškove. EGSO sa zadovoljstvom ističe različite inicijative za financiranje takvih alternativnih goriva (pretvaranje električne energije u drugo gorivo, sintetičko gorivo) u okviru postojećeg instrumenta EU-a za financiranje istraživanja (Obzor 2020.) te potiče Komisiju da pojača te napore u sljedećem okvirnom programu za istraživanje i inovacije (među ostalim instrumentima financiranja: Obzor Europa).

4.4.2. Međutim, EGSO ustraje u tome da bi financiranje novih tehnologija i mjera osmišljenih za jačanje održivosti, otpornosti i prilagodljivosti ekosustava zrakoplovstva trebalo biti sastavni dio sveobuhvatnog plana za zrakoplovstvo koji bi se trebao provesti s ciljem pružanja potrebne potpore za oporavak vrijednosnog lanca europskog zrakoplovstva.

Bruxelles, 16. rujna 2020. Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Luca JAHIER

(1) Steer Davies Gleave, Study on employment and working conditions in air transport and airports (Studija o zapošljavanju i radnim uvjetima u zračnom prometu i zračnim lukama), Završno izvješće 2015.

(2) Aviation: Benefits Beyond Borders (Zrakoplovstvo: koristi bez granica), Izvješće društva Oxford Economics za ATAG (Air Transport Action Group, Akcijska skupina za zračni promet), travanj 2014.

(3) Vidjeti https://staging.corporatetravelcommunity.com/european-capacity-may-have-grown-in-jun-2020-but-a-european-aviation-body-warns-that-the-recovery-in-passenger-traffic-is-proceeding-at-a-slower-pace-than-it-had-projected/

(4) SL L 46, 17.2.2004., str. 1.

(5) Mišljenje EGSO-a TEN/711 – Dodjela slotova u zračnim lukama Zajednice, još nije objavljeno u Službenom listu.

(6) SL C 13, 15.1.2016., str. 169.

(7) SL L 293, 31.10.2008., str. 3.

(8) SL L 123, 10.5.2019., str. 4.

(9) SL C 13, 15.1.2016., str. 110.

(10) Vidjeti bilješku 8.

(11) CORSIA (Sustav za neutralizaciju i smanjenje emisija ugljika za međunarodno zrakoplovstvo)

(12) SL C 133, 9.5.2013., str. 30.