1.Uvod

Usred smo globalne krize mineralnih gnojiva, koja je poprimila razmjere neviđene od sedamdesetih godina prošlog stoljeća. Pandemija bolesti COVID-19, koja je uzrokovala poremećaje u lancu opskrbe, te energetska kriza koja je uslijedila, dovele su do rekordno visokih cijena gnojiva.

Gnojiva su važna za sigurnost opskrbe hranom.

Ruska nezakonita i neopravdana invazija na Ukrajinu vrlo je negativno utjecala na već ionako znatnu oskudicu na globalnim tržištima gnojiva te razotkrila slabosti koje proizlaze iz ovisnosti cijelog svijeta o nekolicini globalnih dobavljača. Rusija, na koju je 2020. otpadalo otprilike 15 % svjetskog izvoza gnojiva, uvela je ograničenja na vlastiti izvoz hrane i gnojiva, što je dovelo do smanjenja globalne opskrbe i povećanja cijena. Nestašica i visoke cijene goriva pogoršavaju krizu u području sigurnosti opskrbe hranom u svijetu i moramo surađivati kako bismo riješili problem globalne nestašice gnojiva. Brzim i sveobuhvatnim odgovorom Tima Europa na globalnu nesigurnost opskrbe hranom Unija je pojačala mjere za rješavanje problema globalne nesigurnosti opskrbe hranom i ublažavanje posljedica krize povezane s hranom u ugroženim zemljama.

Nadalje, koridori solidarnosti EU-a i Crnomorska inicijativa za žitarice pokazali su se učinkovitima u ublažavanju krize povezane s hranom jer su omogućili Ukrajini da nastavi izvoziti žitarice i doprinijeli su stabilizaciji tržišta i snižavanju cijena hrane. Koridori solidarnosti između EU-a i Ukrajine postali su važna trgovinska veza između Ukrajine, EU-a i ostatka svijeta te su dosad omogućili izvoz više od 14 milijuna tona ukrajinskih poljoprivrednih proizvoda (žitarice, uljarice i s njima povezani proizvodi, uključujući gnojiva), čime se pomoglo ublažiti globalnu krizu povezanu s hranom. EU podupire posredničku ulogu UN-a i Turske, koji pozivaju na produljenje Crnomorske inicijative za žitarice nakon 19. studenoga. Ukidanje inicijative imalo bi ozbiljne posljedice za sigurnost opskrbe hranom u cijelom svijetu.

Posljedice oskudice na tržištima gnojiva najteže su za zemlje s niskim i srednjim dohotkom. Problemom nesigurnosti opskrbe hranom 2022. ozbiljno su pogođena rekordna 222 milijuna osoba u 53 zemlje, kojima je potrebna hitna pomoć. Situacija je najteža u Somaliji, Afganistanu, Etiopiji, Nigeriji, Južnom Sudanu i Jemenu, ali i u Latinskoj Americi.

Iako održiva proizvodnja hrane ne ovisi samo o gnojivima, trenutačna je situacija kritična prije svega zbog mogućih kratkoročnih posljedica nestašice gnojiva za poljoprivredne prinose. Manji prinosi znače manje hrane. UN je upozorio na globalnu krizu gnojiva, ističući da bi ona mogla ugroziti proizvodnju hrane u narednim godinama, što bi pogodilo zemlje koje nemaju fiskalnog prostora za provedbu programa potpore za očuvanje cjenovne pristupačnosti gnojiva.

Slika 1: Neto trgovina gnojivima, izražena u milijunima tona hranjivih tvari

Izvor: FAOSTAT

Globalnu nestašicu gnojiva prvenstveno je uzrokovala visoka cijena prirodnog plina, koji je neophodan za proizvodnju dušičnih gnojiva. Europa ima razvijenu industriju gnojiva, ali ovisna je o uvozu prirodnog plina te o uvozu fosfata i potaše. U ljeto 2022. troškovi plina činili su do 90 % varijabilnih troškova proizvodnje amonijaka u Uniji (amonijak je međuproizvod za dušična gnojiva). Kad su cijene plina dosegnule vrhunac u kolovozu 2022., industrija je zatvorila 70 % proizvodnih kapaciteta za amonijak jer je proizvodnja postala neprofitabilna. Prema pokazateljima trenutačna iskorištenost kapaciteta iznosi 50 %. Ako se cijene plina dodatno smanje, može se očekivati i dodatno povećanje te iskorištenosti. Smanjena proizvodnja u EU-u znači i manji izvoz iz EU-a u treće zemlje. Izvoz dušičnih međuproizvoda i gnojiva smanjio se za 9 %, dok se njihov uvoz povećao za 19 % u prvih osam mjeseci ove godine.

Iako su gnojiva i dalje dostupna u EU-u, smanjila se njihova cjenovna pristupačnost za poljoprivrednike (cijena dušičnih gnojiva porasla je u rujnu 2022. za 149 % u odnosu na rujan prethodne godine), posebice zato što su znatno porasle i cijene drugih inputa (energija). Visoke cijene gnojiva utječu na odluke poljoprivrednika o kupnji i sadnji, što bi posljedično moglo utjecati na prinose u sljedećoj sezoni i na doprinos EU-a globalnoj dostupnosti i cjenovnoj pristupačnosti hrane.

Mjerama koje EU uvodi za ublažavanje problema visokih cijena energije poboljšat će se uvjeti za industriju gnojiva. Međutim, potrebne su izravnije i ciljanije mjere. Kratkoročnim mjerama predloženima u ovoj Komunikaciji trebale bi se ublažiti poteškoće s kojima se suočavaju poljoprivrednici i proizvođači gnojiva u EU-u i postići napredak u ostvarivanju strateškog cilja EU-a da se diversifikacijom proizvodnje i osiguravanjem pouzdanih lanaca opskrbe smanji ovisnost o uvozu iz Rusije. Angažman EU-a u borbi protiv nesigurnosti opskrbe hranom na globalnoj razini mora se dodatno ojačati.

Slika 2: Globalni indeks cijena gnojiva i prehrambenih proizvoda (indeks 100=2010)

Izvor: Svjetska banka

Opći strateški cilj EU-a i dalje se temelji na ciljevima iz strategije „od polja do stola”. Dokazi pokazuju da se gnojiva ne upotrebljavaju uvijek ispravno. U određenim regijama gubici hranjivih tvari iznose 50–60 % upotrijebljene količine na poljima i upućuju na prekomjernu upotrebu gnojiva po hektaru zemljišta pod usjevima u mnogim dijelovima EU-a, uz malo očito povećanje prinosa. Cilj strategije „od polja do stola” – smanjenje gubitka hranjivih tvari za 50 % do 2030. uz očuvanje plodnosti tla – stoga je dostižan.

Međutim, kratkoročno i u kontekstu geopolitičkih neizvjesnosti potrebno je poduzeti sve moguće razumne mjere kako bi se spriječilo narušavanje kontinuiranog doprinosa EU-a dostupnosti i cjenovnoj pristupačnosti hrane. Moramo osigurati da se sankcije EU-a protiv Rusije provode kako je predviđeno, tako da se omogući provoz i protok gnojiva kako bi ih mogli upotrebljavati poljoprivrednici u EU-u i u trećim zemljama. Kako bi se pitanje osiguravanja dostupnosti i cjenovne pristupačnosti hrane te zaštite zdravlja našeg okoliša i planeta strukturno riješilo, Unija nastoji ubrzati prelazak na održivu proizvodnju hrane i inovativne tehnologije.

Komisija u ovoj Komunikaciji predstavlja sljedeće unutarnje mjere: -Komisija ističe da države članice u svojim nacionalnim interventnim planovima mogu dati prednost kontinuiranom i neprekinutom pristupu proizvođača gnojiva prirodnom plinu u slučaju racioniranja plina, u skladu s njezinom komunikacijom „Štednja plina za sigurnu zimu”. -Izmijenjeni privremeni okvir za mjere državne potpore u kriznim situacijama omogućuje pružanje posebne potpore poljoprivrednicima i proizvođačima gnojiva. Drugom izmjenom okvira 28. listopada 2022. Komisija je povećala gornje granice za ograničene iznose potpore za poljoprivrednike te povećala fleksibilnost i mogućnosti potpore za poduzeća pogođena rastućim troškovima energije, kao što su proizvođači gnojiva, podložno zaštitnim mjerama. Postoji potencijal za proširenje takvih ciljanih potpora iznad trenutačno niskog udjela potpora odobrenih za taj sektor. Primjerice, javna tijela mogla bi kupiti gnojiva i ponuditi ih poljoprivrednicima po nižim cijenama. -Za nacionalne programe potpore mogu se iskoristiti i sredstva prikupljena mjerama kao što su uvođenje gornje granice tržišnih prihoda za određene proizvođače električne energije i nameta solidarnosti predviđenima zakonodavstvom Unije, u skladu s primjenjivim uvjetima. -Komisija će zajedno s državama članicama razmotriti svrsishodnost korištenja pričuve za poljoprivredu u vrijednosti od 450 milijuna EUR za financijsku godinu 2023. za pomoć poljoprivrednicima pogođenima visokim ulaznim troškovima.