·Trenutačne visoke i nestabilne cijene energije utječu na potrošače u svim državama članicama EU-a, što utječe na kućanstva s niskim dohotkom, ali i na kućanstva s nižim srednjim dohotkom, MSP-ove i industrije. U razdoblju od 2019. do 2022. udio izdataka za energiju u državama članicama EU-a u prosjeku se povećao za više od trećine, a u nekim se zemljama gotovo udvostručio . Prema podacima Eurostata otprilike 35 milijuna građana EU-a (približno 8 % stanovništva EU-a) nije moglo održavati svoje domove dovoljno toplima 2020. Povećanje cijena energije 2021., koje su se dodatno povećale nakon ruske invazije na Ukrajinu u veljači 2022., vjerojatno je u kombinaciji s posljedicama krize uzrokovane bolešću COVID-19 pogoršalo ionako tešku situaciju za mnoge građane EU-a.

-Izvješće o postizanju ciljeva u području energetske učinkovitosti do 2020. za 2022.,

-Izvješće o postizanju ciljeva u području energije iz obnovljivih izvora do 2020. za 2022.,

Prije donošenja plana REPowerEU suzakonodavci su 27. lipnja 2022. donijeli Prijedlog uredbe o skladištenju plina te je u travnju 2022. uspostavljena Platforma EU-a za energiju. Ubrzo su uslijedile hitne intervencije, uključujući Komunikaciju „Štednja plina za sigurnu zimu” , novi zakonodavni instrument te Europski plan za smanjenje potražnje za plinom radi smanjenja potražnje za plinom u Europi za 15 % do sljedećeg proljeća, kao i Prijedlog uredbe o hitnoj intervenciji za rješavanje problema visokih cijena energije, koji je na političkoj razini prihvaćen na izvanrednoj sjednici Vijeća za energetiku 30. rujna. U Prilogu I. nalazi se pregled mjera poduzetih od listopada 2021. za rješavanje problema rasta cijena energije.

Ničim izazvana i neopravdana vojna agresija Rusije na Ukrajinu poremetila je energetska tržišta, što je dovelo do nestabilnosti cijena i energetske nesigurnosti u svijetu te je utjecalo na energetski sustav EU-a. EU i njegove države članice aktivno preoblikuju svoje energetske strategije kako bi odražavale novu geopolitičku situaciju i odgovorile na potrebu za cjenovno pristupačnom energijom. To uključuje odlučnije mjere za povećanje opskrbe plinom iz zemalja koje su pouzdani partneri EU-a. Rekordno visoke cijene energije od druge polovine 2021. dodatno su se povećale zbog sukoba jer je Rusija opskrbu energijom iskoristila kao oružje, a i rekordno visoke temperature u ljetnom razdoblju snažno su utjecale na njih. Nužno je ubrzati prelazak na čistu energiju te postići neovisnost o ruskoj energiji što prije , znatno prije kraja ovog desetljeća .

U izvješću o stanju energetske unije pruža se pregled najnovijeg razvoja politika i opis napretka koji je na razini Unije postignut prema ispunjavanju ciljeva energetske unije, uključujući ciljeve Unije za energiju i klimu do 2030. U izdanju izvješća za 2022. iznesen je pregled odgovora energetske politike EU-a na trenutačnu energetsku krizu te su objašnjeni njegov opseg, očekivani učinci i usklađenost. Ovom su izvješću priloženi prijedlozi u kojima se razmatraju cijene energije i sigurnost opskrbe uoči ove zime.

·Skladišta plina u EU-u sredinom listopada napunjena su više od 91 %. Do 5 listopada 2022. 14 država članica već je znatno premašilo cilj da do 1. studenoga 2022. postigne popunjenost od 80 %. ·Udio plina iz ruskih plinovoda u uvozu EU-a smanjio se s 41 % u 2021. na 9 % u rujnu 2022. Ukapljeni prirodni plin (UPP) sad je glavni izvor opskrbe te čini 32 % ukupnog neto uvoza plina u EU. ·Godine 2021. broj subvencija za naftu, ugljen i plin neznatno se povećao, a broj subvencija za proizvodnju električne energije iz fosilnih goriva smanjio se, pri čemu je broj subvencija za fosilna goriva općenito ostao prilično stabilan. Broj subvencija za energiju iz obnovljivih izvora povećao se 2020. za 7 % te se neznatno smanjio 2021. Broj subvencija za energetsku učinkovitost smanjio se 2020., ali ponovno se povećao 2021. ·EU je postigao smanjenje domaćih neto emisija stakleničkih plinova od 32 % (to ne uključuje sektor LULUCF ) u 2020., čime je znatno premašio cilj smanjenja emisija za 2020. utvrđen u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime. Privremene procjene pokazuju da je vjerojatno da su se emisije ponovno povećale 2021., ali i dalje se smanjuju u odnosu na razine prije pandemije. ·Premašeni su ciljevi EU-a u području energetske učinkovitosti i energije iz obnovljivih izvora za 2020. Potrošnja krajnje energije (FEC) i potrošnja primarne energije (PEC) bile su 5,4 %, tj. 5,8 % niže u odnosu na ciljeve utvrđene za 2020. Udio energije iz obnovljivih izvora u bruto potrošnji krajnje energije EU-a iznosio je 22,1 %, čime je EU premašio cilj od 20 % utvrđen u Direktivi o obnovljivoj energiji iz 2009. ·Povećanom upotrebom energije iz obnovljivih izvora 2019. i 2020. zamijenjena je potrošnja fosilnih goriva od približno 155,6 Mtoe, odnosno 164,6 Mtoe. To odgovara uštedi od 43,5 milijardi EUR u 2019. i 34,6 milijardi EUR u 2020. zbog izbjegavanja upotrebe fosilnih goriva u EU-u. ·EU je od svibnja do kolovoza 2022. proizveo rekordnih 12 % svoje električne energije iz solarne energije, a 13 % iz energije vjetra. Prve naznake ukazuju na to da će 2022. biti rekordna godina za europsko tržište solarne fotonaponske energije s godišnjim povećanjem primjene na najvećim tržištima država članica EU-a od 17 % do 26 %. Međutim, proizvodnja električne energije u hidroelektranima smanjila se s 14 % na 11 % u ljeto 2022. u usporedbi s prethodnim godinama zbog niskih razina vode u rijekama i akumulacijama uslijed suše. ·Očekuje se da će se udio obnovljivih izvora energije u kombinaciji izvora električne energije povećati s 37 % u 2021. na 69 % u 2030. Kako bi se taj proces ubrzao, prvenstveno je potrebno riješiti problem složenih postupaka izdavanja dozvola, probleme s mrežnom integracijom i teškoće u opskrbnim lancima. ·EU je ostao predvodnik u istraživanju u području čiste energije i potvrdio svoj vodeći položaj u tehnologijama kao što su odobalne vjetroelektrane, a države članice stalno povećavaju javna ulaganja u istraživanje i inovacije. Međutim, potrebno je pojačati javna i privatna ulaganja u istraživanje i inovacije te aktivnosti proširenja i primjene kako bi se ojačala konkurentnost EU-a. ·Na razini EU-a i na nacionalnoj razini postoji znatno više mogućnosti financiranja za europski lanac vrijednosti vodika. U okviru mehanizma za važne projekte od zajedničkog europskog interesa odobrena su javna ulaganja u lanac vrijednosti vodika od 10,6 milijardi EUR kao poticaj za privlačenje privatnog ulaganja u sektoru vodika. U okviru Mehanizma za oporavak i otpornost bit će dostupno približno 10,6 milijardi EUR za potporu projektima u području vodika. Proizvođači elektrolizera u Europi obvezali su se udeseterostručiti svoje kapacitete za proizvodnju elektrolizera: na 17,5 GW do 2025. ·Države članice provode mjere za povećanje energetske učinkovitosti u svim sektorima. U industriji poduzeća su sad u nekim slučajevima obvezna primijeniti preporuke iz energetskog pregleda ako je razdoblje povrata kraće od pet godina. Mjerama za iskorištavanje otpadne topline stvara se znatan potencijal za uštedu. Države članice provode mjere energetske obnove, uključujući programe namijenjene za socijalno stanovanje i suzbijanje energetskog siromaštva, obnovu javnih zgrada, posebice škola, sveučilišta i infrastrukture za zdravstvenu skrb.

2. POBOLJŠANJE ENERGETSKE SIGURNOSTI, DIVERSIFIKACIJA I UBRZANJE EUROPSKOG ZELENOG PLANA

Godine 2022. cijene plina i električne energije dosegle su najvišu razinu u povijesti. Tijekom protekle godine cijene električne energije u Europi brzo su narasle na razinu znatno višu nego posljednjih desetljeća. Ta je dinamika u osnovi povezana s visokom cijenom plina, koja povećava cijenu električne energije proizvedene u plinskim elektranama. Cijene su počele brzo rasti tijekom druge polovine 2021., nakon što je svjetsko gospodarstvo oživjelo zbog ublažavanja ograničenja uvedenih zbog pandemije bolesti COVID-19. Ruska invazija na Ukrajinu pogoršala je tu situaciju.

Istodobno je razina proizvodnje električne energije u EU-u bila niža u odnosu na uobičajene razine. Zbog rekordnih temperatura ovog ljeta povećala se potražnja za energijom za hlađenje, a proizvodnja električne energije bila je pod dodatnim pritiskom zbog suša (otežana proizvodnja hidroelektrične energije) i visokih temperatura vode (otežana proizvodnja nuklearne energije). Ekstremni vremenski uvjeti i njihove posljedice na vodne resurse stoga su pridonijeli manjku energije i visokim cijenama energije, što predstavlja opterećenje za potrošače, poduzeća i industriju te usporava gospodarski oporavak. Dodatan pritisak potražnje na cijene energije i hrane pojačava globalne inflacijske pritiske, zbog čega se smanjuje kupovna moć kućanstava i gospodarstva.

Slika 1. Veleprodajne i maloprodajne cijene plina i električne energije te cijene ugljika u EU-u. Izvori: Platts, VaasaETT

Komisijin Prijedlog uredbe o hitnoj intervenciji za rješavanje problema visokih cijena energije od 14. rujna u rekordnom je roku prihvaćen na političkoj razini, suglasnošću Vijeća za energetiku 30. rujna. U njemu su utvrđeni cilj za ukupno smanjenje potražnje za električnom energijom od svih potrošača usmjerenom na smanjenje potražnje u vrijeme kad su cijene najviše, ograničenje prihoda za inframarginalne tehnologije i doprinos solidarnosti na prekomjernu dobit ostvarenu u aktivnostima u sektorima nafte, plina, ugljena i rafinerija. Takve bi prihode prikupljale države članice te bi ih se preusmjerilo na potrošače energije, posebno na ranjiva kućanstva, teško pogođena poduzeća, uključujući MSP-ove, i energetski intenzivne industrije. Njime je ujedno proširen paket mjera za djelovanje i potporu za suočavanje s rastom cijena energije, koji je na raspolaganju državama članicama radi pružanja pomoći potrošačima kako bi se omogućile regulirane cijene električne energije niže od stvarne cijene te kako bi se reguliranim cijenama obuhvatila i mala i srednja poduzeća.

Oslanjajući se na te mjere za smanjivanje cijena električne energije Komisija je 18. listopada predložila paket mjera za ublažavanje rasta cijena prirodnog plina i jačanje solidarnosti među državama članicama. Komisija je predložila uvođenje zakonodavnih alata EU-a za zajedničku nabavu plina, osiguravanja protoka plina gdje je potrebno te jačanje EU-ovih kapaciteta za brzi odgovor u slučaju nužde uspostavljanjem zadanih pravila za sporazume o bilateralnoj solidarnosti za one države članice koje ih još nisu sklopile. Kako bi se ublažio rast cijena plina, ACER bi dobio zadaću izrade novih komplementarnih referentnih vrijednosti za nabavu UPP-a. Štoviše, kao odgovor na trenutačnu krizu opskrbe energijom Komisija predlaže uvođenje mehanizma za ograničavanje cijena na glavnoj europskoj burzi plina, TTF-u, koji bi se aktivirao prema potrebi.

Komisija pomno prati napredak u procjenama primjerenosti koje se trenutačno provode i koje bi trebale pružiti pregled konkretnih rizika ove zime te o njemu raspravlja s državama članicama. Te se procjene temelje na najnovijim mjerama i stanju izvora proizvodnje tijekom zime te na mjerama potrebnima za otklanjanje konkretnih rizika. Takve bi mjere trebale omogućiti potpuno poštovanje unutarnjeg tržišta jer je prekogranična trgovina bitan element unutarnjeg tržišta, ali i ključan čimbenik europske solidarnosti u pogledu električne energije i plina. Stoga svako neopravdano ograničenje može ugroziti sigurnost opskrbe država članica, regija i EU-a električnom energijom.

2.1. OPSKRBA ENERGIJOM

Od početka ruske invazije na Ukrajinu Rusija manipulira opskrbom plinom kako bi narušila solidarnost i energetsku sigurnost EU-a. Općenito, 13 država članica izravno je pogođeno djelomičnim ili potpunim smanjenjem opskrbe , a pet država članica (Bugarska, Poljska, Litva, Latvija i Finska) više ne dobivaju plin iz Rusije. Gazprom je do početka rujna postupno smanjivao protok plina Sjevernim tokom 1 i u konačnici ga u potpunosti obustavio, a nedavni incidenti u vezi sa Sjevernim tokom 1 i 2 bili su još jedno upozorenje da EU mora ojačati sigurnost opskrbe i povećati mjere pripravnosti na rješavanje mogućih ozbiljnih poremećaja. Energetski sustav EU-a snažan je, među ostalim i u pogledu hibridnih prijetnji. Međutim, uz to što moramo osigurati sigurnu opskrbu energijom, moramo nastaviti rad na zaštiti ključne infrastrukture i kibersigurnosti. Stalne manipulacije opskrbom plina u EU-u dovele su do znatnog smanjenja ruskog udjela u našem uvozu plinovodima. Iako je u 2021. 41 % opskrbe EU-a plinom pristizalo iz Rusije, uvoz plina iz ruskih plinovoda smanjio se na 9 % u rujnu 2022.