Komisija ustrajno radi na rješavanju tih problema. Upravo zato se ovim pregledom prvotni plan ažurira i dopunjuje novim prioritetnim mjerama, na temelju očitovanja dostavljenih tijekom javnog savjetovanja koje je trajalo od siječnja do ožujka 2017.

Za to su potrebni snažnije djelovanje, učinkovitiji nadzor i mjere kojima će se osigurati prednosti unije tržišta kapitala u cijelom EU-u. Unija tržišta kapitala mora ponuditi metode kojima se može iskoristi transformacijski kapacitet financijskih tehnologija i preusmjeriti privatni kapital prema održivim ulaganjima.

Unija tržišta kapitala potpora je trećem stupu Plana ulaganja za Europu i od nje će sve države članice imati koristi, uz istodobno jačanje ekonomske i monetarne unije (EMU) zbog poticanja gospodarske i socijalne konvergencije i uspješnije apsorpcije ekonomskih šokova u europodručju. To je navedeno i u Izvješću petorice predsjednika o dovršetku ekonomske i monetarne unije.

Za dugoročno poticanje ulaganja potrebna su nam jača tržišta kapitala. Tržišta kapitala trebaju osigurati nove izvore financiranja poduzeća i povećati mogućnosti ulaganja te tako konkretizirati prednosti jedinstvenog tržišta za poduzeća i kućanstva u EU-u. Poduzeća u EU-u, od novoosnovanih inovativnih i rastućih poduzeća do renomiranih multinacionalnih poduzeća, moraju imati pristup brojnim i raznolikim izvorima financiranja da bi ulagala u inovacije i širenje poslovanja. Kućanstva moraju imati pristup tržištima kapitala da bi imala brojnije i bolje mogućnosti za ulaganja za svoju budućnost.

·Izmjene Delegirane uredbe o dopuni Direktive Solventnost II u 2018. radi preispitivanja bonitetnog tretmana privatnog vlasničkoga kapitala i dužničkih instrumenata namijenjenih za privatne plasmane, ako je to opravdano bonitetnim nadzorom, iz perspektive nadzora koji se temelji na riziku.

1.Zakonodavni prijedlog o paneuropskom proizvodu osobnih mirovina (PEPP) do kraja lipnja 2017. To će biti osnova za sigurnije, troškovno učinkovitije i transparentnije tržište za pristupačne i dobrovoljne štednje za osobnu mirovinu kojima se može upravljati na paneuropskoj razini. Njime će se pridonijeti zadovoljavanju potreba osoba koje žele više štedjeti za mirovinu, praćenju demografskih promjena, dopunjavanju postojećih mirovinskih proizvoda i sustava te isplativosti osobnih mirovina jer će u prijedlogu biti navedene mogućnosti za dugoročno ulaganje u osobne mirovine.

·Sudjelovanje malih ulagatelja na tržištima kapitala i dalje je ispodprosječno. Kućanstva u EU-u među najštedljivijima su u svijetu, no uglavnom se radi o kratkoročnoj štednji na bankovnim računima. Povećanjem ulaganja na tržištu kapitala moglo bi se odgovoriti na izazove starenja stanovništva i niskih kamatnih stopa. To se međutim neće dogoditi ne budu li malim ulagateljima dostupne privlačne mogućnosti za ulaganja pod konkurentnim i transparentnim uvjetima.

·Komunikacija o planu za uklanjanje prepreka za infrastrukturu tržišta poslijetrgovinskih usluga (na temelju preporuka EPTF-a – Europskog foruma za poslijetrgovinske usluge) – u četvrtom tromjesečju 2017. Infrastruktura tržišta poslijetrgovinskih usluga ključna je za tržišta vrijednosnih papira jer osigurava uredan prijenos vlasništva, plaćanja i izvršavanje prava koja proizlaze iz vrijednosnih papira. U prosjeku su transakcije prekogranične trgovine i dalje znatno skuplje od transakcija u tuzemstvu. Ti bi se troškovi mogli smanjiti učinkovitim okruženjem za poslijetrgovinske usluge. Službe Komisije uskoro će na temelju izvještaja EPTF-a pokrenuti javno savjetovanje kako bi prikupila mišljenja dionika o potrebnim dodatnim poboljšanjima u području poslijetrgovinskih usluga radi postizanja bolje integracije.

·Komunikacija o tržištima korporativnih obveznica (na temelju preporuka Stručne skupina za likvidnost tržišta korporativnih obveznica) – u četvrtom tromjesečju 2017. Tržišta korporativnih obveznica važan su kanal za financiranje za veća poduzeća. Komisija preispituje funkcioniranje tih tržišta, s naglaskom na mogućnostima za poboljšanje likvidnosti sekundarnog tržišta.

·Kodeks ponašanja u svrhu pojednostavnjenja postupaka obračuna poreza po odbitku s naglaskom na povratima – do kraja 2017. Komisija surađuje s nacionalnim poreznim stručnjacima radi razmjene najbolje prakse i dogovora o kodeksu. To će biti praktičan korak prema učinkovitijim operativnim rješenjima za povrat poreza po odbitku.

3.Zašto je EU-u unija tržišta kapitala potrebnija nego ikada?

Nedavni događaji u političkom i gospodarskom kontekstu EU-a pokazali su koliko su snažna i konkurentna tržišta kapitala važna za financiranje gospodarstva EU-a, kao i bankarska unija. Zbog toga je preispitivanje akcijskog plana o uniji tržišta kapitala sredinom provedbenog razdoblja i relevantno i pravovremeno.

S obzirom na sve veću međusobnu povezanost financijskih tržišta EU-a i svijeta, postoji potreba za daljnjom integracijom nadzora na razini EU-a kako bi se moglo odgovoriti na buduće izazove za financijska tržišta EU-a. Komisija uporno radi na integraciji financijskih tržišta i međunarodnoj suradnji. Istovrijednost je ključni instrument EU-a za učinkovito praćenje prekograničnih aktivnosti sudionika na tržištu u odgovarajućem i sigurnom bonitetnom okruženju, uz osigurano funkcioniranje jedinstvenog tržišta. Stoga je potrebno ojačati nadzorni okvir za utvrđivanje istovrijednosti.

U EU-u je nadzorni okvir nužan za dobro funkcioniranje i integraciju tržišta kapitala i temelji se na ciljevima navedenima u Izvješću petorice predsjednika. Poduzimaju se mjere za povećanje kapaciteta europskih nadzornih tijela kako bi se očuvala uredna tržišta i financijska stabilnost u EU-u. Te mjere uključuju i nedavno savjetovanje o djelovanju europskih nadzornih tijela. U 27 država članica EU-a potrebno je osnažiti ESMA-in kapacitet kako bi se osiguralo usklađeno provođenje nadzora u EU-u. Time bi se trebala osigurati ujednačena primjena jedinstvenog pravilnika na cijelom jedinstvenom tržištu. To znači da bi se na financijske subjekte sličnog opsega poslovanja i sličnog profila rizika trebali primjenjivati isti standardni nadzora bez obzira na to gdje se nalaze u EU-u i kako bi se izbjegla regulatorna arbitraža. U dokumentu za razmatranje o produbljivanju EMU-a naglašeno je da je integriraniji nadzorni okvir kojim se osigurava ujednačena provedba pravila za financijski sektor i centraliziranog nadzora ključan za stvaranje unije tržišta kapitala.

Zbog izlaska Ujedinjene Kraljevine iz jedinstvenog tržišta sve je potrebnije daljnje jačanje i integracija okvira za tržište kapitala EU-a, među ostalim i za središnje druge ugovorne strane, investicijska društva i tržišta za inicijalnu javnu ponudu (IPO), kao i daljnja integracija nadzora na razini EU-a.

Financijske tehnologije (FinTech) transformiraju tržišta kapitala jer dovode nove sudionike na tržištu i donose učinkovitija rješenja, povećavaju tržišno natjecanje i smanjuju troškove za poduzeća i ulagatelje. Financijske inovacije kojima se mogu proširiti i produbiti tržišta kapitala u EU-u uključuju skupno financiranje i druge alternativne načine financiranja, financiranje lanca opskrbe, robotizirano savjetovanje, internetsko glasovanje dioničara te moguću primjenu tehnologije lanca blokova nakon trgovanja. Financijske tehnologije mogu ponuditi rješenja u nekoliko segmenata tržišta kapitala i funkcije, kao što su izdavanje vlasničkih instrumenata, korporativno upravljanje, upravljanje imovinom, posredovanja kod ulaganja, distribucija proizvoda te infrastruktura tržišta poslijetrgovinskih usluga, uključujući usluge skrbništva nad vrijednosnim papirima.

Noviji propisi, kao što su Direktiva o platnim uslugama (PSD 2), trebali bi biti odgovor na brze tehnološke promjene u platnom prometu i osigurati uravnotežen pristup kojim se poduzećima financijskih tehnologija omogućuje razvoj novih poslovnih modela. U tijeku je javno savjetovanje o financijskim tehnologijama na temelju kojeg će Komisija identificirati nova pitanja koja bi trebalo integrirati u okvir politike za uniju tržišta kapitala.

Da bi ulaganja bila održivija i da bi sustav mogao promicati uistinu održiv gospodarski, socijalni i ekološki razvoj, potrebno je sveobuhvatno restrukturiranje financijskog sustava. To podrazumijeva pronalaženje načina da se održivost ugradi u EU-ov regulatorni okvir i financijsku politiku te da se mobilizira više privatnog kapitala i usmjeri ga u održiva ulaganja. Okvir za usmjeravanje tih ulaganja osiguran je u obliku17 ciljeva održivog razvoja koji su utvrđeni u Programu UN-a za održivi razvoj do 2030., na čijoj provedbi EU ustrajno radi.

Među ostalim izazovima dugoročne održivosti, i odgovor na klimatske promjene ovisi o usklađivanju financijskih tokova s dugoročnim ciljevima smanjenja emisija stakleničkih plinova i razvoju otpornom na klimatske promjene. Pariški je sporazum prekretnica u globalnom djelovanju protiv klimatskih promjena i financiranje je u središtu politike koja se tim sporazumom promiče.

U Programu UN-a za održivi razvoj do 2030. naglašena je ključna važnost financiranja za ostvarenje ciljeva održivog razvoja. Kreatori politika i financijski sektor počeli su predlagati rješenja kojima se potiče ulagatelje da financijsku potporu preusmjere na održive i dugoročne projekte i poduzeća koja ih provode.

Komisija je prepoznala važnost tih izazova i osnovala je stručnu skupinu na visokoj razini koja je savjetuje o tome kako bi razmatranja o održivosti trebalo uključiti u financijske propise i prakse financijskih tržišta u EU-u.

I tržišta kapitala mogu olakšati usmjeravanje privatnog kapitala u isplative prilike za ulaganja kojima se postižu pozitivni socijalni učinci te tako pomoći EU-u da ispuni svoje socijalne obveze.

Institucionalni ulagatelji tradicionalno su dugoročni ulagatelji u vlasnički kapital na tržištima kapitala. Međutim, proteklih 15 godina osiguravajuća društva u EU-u smanjila su svoja ulaganja u vlasnički kapital na oko 5 do 10 % svojeg ukupnog portfelja. Mirovinski fondovi, koji i dalje više ulažu u vlasnički kapital, pretežito ulažu na svojem domaćem tržištu, a ako ulažu u inozemstvu, onda je to izvan europodručja. Potrebno je utvrditi koji su to ekonomski pokretači za ulaganja osiguravajućih društava i mirovinskih fondova u vlasnički kapital, uključujući ulaganja u EU-u, te moguće učinke regulatornih ograničenja na razini EU-a i nacionalnoj razini i druge čimbenike.

Konačno, potrebno je proširiti geografski doseg tržišta kapitala tako da snažnija i integriranija tržišta kapitala budu korisna za sve države članice. Unija tržišta kapitala može pridonijeti razvoju tih segmenata tržišta i kanala financiranja koji moraju biti u blizini poduzeća i ulagatelja i ponuditi im lokalna rješenja. Istovremeno će unija tržišta kapitala dovesti do veće integracije tržišta kapitala, što će poduzećima i ulagateljima omogućiti pristup izdašnijim izvorima financiranja u drugim državama članicama EU-a.

4.Nove prioritetne inicijative za jačanje akcijskog plana za uniju tržišta kapitala

Zbog tih rastućih izazova potrebno je redefinirati akcijski plan o uniji tržišta kapitala kako bi se snažnije odgovorilo na te izazove. Ovo preispitivanje sredinom programskog razdoblja temelji se na novim prioritetnim mjerama koje su i dalje usmjerene na pojednostavnjivanje prekograničnih ulaganja i razvoj ekosustava za tržišta kapitala u EU-u te na rješavanje nekih dodatnih dimenzija razvoja sustava tržišta kapitala u EU-u.

Mjere utvrđene ovim dokumentom, zajedno sa svime što se poduzima u vezi s unijom tržišta kapitala, osnova su za odlučan i trajan doprinos izgradnji temelja za istinsku uniju tržišta kapitala do 2019. Nove inicijative predstavljene u ovoj Komunikaciji bit će uključene u Komisijin program rada za 2018. Sve će mjere biti u skladu s načelima bolje regulative, a osobito s procjenom učinka, smanjenjem troškova usklađivanja i osiguravanja proporcionalnosti pri izradi zakonodavnih prijedloga.