Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o zootehničkim i genealoškim uvjetima za trgovanje uzgojno valjanim životinjama i njihovim genetskim materijalom kao i njihovom uvozu u Uniju /* COM/2014/05 final - 2014/0032 (COD) */





OBRAZLOŽENJE 1. KONTEKST PRIJEDLOGA Zootehničko zakonodavstvo EU-a ima za cilj promicanje slobodne trgovine uzgojno valjanim životinjama i njihovim genetskim materijalom s obzirom na održivost programa uzgoja i očuvanje genetskih resursa. Trenutačno se zootehničko zakonodavstvo Unije sastoji od četiri vrste posebnih (okomitih) osnovnih akata kojima se utvrđuju temeljna načela, posebice u pogledu uzgojno valjanih životinjskih vrsta goveda, svinja, ovaca, koza i kopitara. Te direktive Vijeća pružaju pravnu osnovu za Komisijino donošenje detaljnih mjera o: – odobravanju ili priznavanju te izradi popisa uzgojnih društava, udruga uzgajivača i privatnih poduzetnika, – upisu i klasifikaciji životinja u matične knjige goveda, matične knjige ovaca i koza, matične knjige kopitara te u slučaju hibridnih uzgojno valjanih svinja u uzgojni upisnik, – testiranju rasta i razvoja („performance testing”) i genetičku procjenu – sadržaju i formatu zootehničkih certifikata za uzgojno valjane životinje i njihovo sjeme, jajne stanice i zametke. Međutim, tehnički zahtjevi istovjetne prirode za prihvat uzgojno valjanih životinja za uzgoj trenutačno su regulirani trima direktivama Vijeća i Odlukom Komisije. Uz to, nisu donesene nikakve provedbene mjere za Direktivu Vijeća 91/174/EEZ kojom se utvrđuju načela trgovine uzgojno valjanim životinjama čistih pasmina drugih životinjskih vrsta. Horizontalnom direktivom dopunjenom provedbenim mjerama utvrđuju se pravila o uvozu iz trećih zemalja uzgojno valjanih životinja i njihovog genetskog materijala. Konačno, posebna Odluka Vijeća propisuje pravila o određivanju referentnog centra za uzgoj goveda. Ovaj prijedlog sastoji se od dvanaest poglavlja i pet tehničkih priloga. Poglavlja prijedloga od I. do VIII. kombiniraju odredbe direktiva Vijeća 2009/157/EZ (goveda), 88/661/EEZ (svinje čistih pasmina i uzgojno valjane hibridne svinje), 89/361/EEZ (ovce i koze), 90/427/EEZ (kopitari), 91/174/EEZ (druge životinje) i 94/28/EZ (uvoz) kako je navedeno u korelacijskoj tablici. Posebice, poglavlje III. sadržava odredbe koje opisuju odnos između uzgajivača i uzgojnih udruženja te rješavanje sporova uzimajući u obzir postupke trenutačno utvrđene Odlukom Komisije 92/354/EEZ. Posebice, poglavlje IV. obuhvaća odredbe o prihvatu uzgojno valjanih životinja u svrhu uzgoja i umjetno osjemenjivanje trenutačno utvrđeno direktivama Vijeća 87/328/EEZ (goveda), 90/118/EEZ (svinje čistih pasmina) i 90/119/EEZ ( uzgojno valjane hibridne svinje), kako je navedeno u korelacijskoj tablici, no također i u Odluci Komisije 90/257/EEZ (ovce i koze). Posebice, poglavlje V. o testiranju rasta i razvoja obuhvaća odredbe Odluke Vijeća 96/463/EZ o određivanju referentnog tijela za metode testiranja goveda čistih pasmina. U poglavljima IX. i X. prijedloga utvrđuje se pravna osnova za izvršavanje službenih kontrola u području zootehnike i suradnja među nadležnim tijelima, uzimajući u obzir opća načela koja se primjenjuju na te kontrole. Te odredbe uvrštene su s obzirom na novi Zakon o zdravlju životinja i prijedlog Uredbe o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima. Zbog tih pravnih inicijativa, zakonodavstvo o pregledima životinja i njihovog genetskog materijala u trgovini unutar Unije (Direktiva Vijeća 90/425/EEZ) i u pogledu uvoza iz trećih zemalja (Direktiva Vijeća 91/496/EEZ) te o suradnji između nadležnih tijela (Direktiva Vijeća 89/608/EEZ) više se neće primjenjivati na zootehničke aspekte. Predloženi tekst blisko slijedi posebice glavu II. o službenim kontrolama, glavu IV. o administrativnoj pomoći, glavu VI. o kontrolama Komisije i glavu VII. o provedbenim mjerama prijedloga nove Uredbe o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima. U poglavlju XI. odražava se stupanje na snagu Ugovora iz Lisabona kojim se zahtijeva da se odredbe sa snagom ovlasti u osnovnim aktima zootehničkog zakonodavstva Unije usklade sa člancima 290. i 291. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). U tu svrhu, za svaku mjeru koja se donosi temeljem ovlasti sadržanih u osnovnom aktu neophodno je identificirati potrebne delegirane ovlasti u skladu s člankom 290. UFEU-a ili provedbene ovlasti u skladu s člankom 291. UFEU-a. U poglavlju XII. propisuju se završne odredbe o stavljanjima izvan snage i datumi stupanja na snagu i primjene. U Prilogu I. (detaljni kriteriji za priznavanje uzgojnih udruženja i odobravanje uzgojnih programa) obuhvaćene su odredbe trenutačno utvrđene u prilozima odlukama Komisije 84/247/EEZ (goveda), 89/501/EEZ (uzgojno valjane svinje čistih pasmina), 89/504/EEZ ( uzgojno valjane hibridne svinje), 90/257/EEZ (ovce i koze) i 92/353/EEZ (kopitari). U Prilogu II. (detaljni kriteriji za unos uzgojno valjanih životinja u matične knjige) obuhvaćene su odredbe trenutačno utvrđene odlukama Komisije 84/419/EEZ (goveda), 89/502/EEZ (uzgojno valjane svinje čistih pasmina), 89/505/EEZ (uzgojno valjane hibridne svinje), 90/255/EEZ (ovce i koze) i 96/78/EZ (kopitari). U Prilogu III. (detaljni kriteriji za testiranje rasta i razvoja i genetsku procjenu) obuhvaćene su odredbe trenutačno utvrđene odlukama Komisije 2006/427/EZ (goveda), 89/507/EEZ (uzgojno valjane svinje čistih pasmina i hibridne svinje) i 90/256/EEZ (ovce i koze). U Prilogu IV. (Funkcije i dužnosti referentnih centara EU-a) odražava se Prilog II. Odluci Vijeća 96/463/EZ. U Prilogu V. (zootehnički certifikati) obuhvaćeno je načelo zahtjeva za informacijama trenutačno utvrđeno u prilozima odlukama Komisije 2005/379/EZ (goveda), 89/503/EEZ (uzgojno valjane svinje čistih pasmina), 89/506/EEZ (uzgojno valjane hibridne svinje), 90/258/EEZ (ovce i koze), 96/79/EZ (kopitari), 96/509/EZ (uvoz sjemena uzgojno valjanih životinja čistih pasmina goveda, svinja, ovaca i koza) i 96/510/EZ (uvoz uzgojno valjanih životinja, sjemena, jajnih stanica i zametaka.). 2. REZULTATI SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENE UTJECAJA Pokazalo se da su osnovna načela i glavna pravila zootehničkog zakonodavstva EU-a primjerena i dovoljno prilagođena tehničkom razvoju u području uzgoja životinja te su stoga zadržani u prijedlogu. Međutim, budući da je postojeće zootehničko zakonodavstvo organizirano vertikalno u skladu s vrstama, gotovo identične odredbe su pojednostavnjene te sastavljene na preciznijem i dosljednijem jeziku u obliku Uredbe, kako bi se izbjegle prepreke u trgovini koje mogu biti rezultat njihovog prenošenja u nacionalno zakonodavstvo. U proteklih dvadeset godina Komisija je održavala redovite sastanke s državama članicama kako bi raspravila zootehnička pitanja u Stalnom odboru za zootehniku, te je zakonodavstvo zajednički razrađeno. Prekogranične aktivnosti odobrenih uzgojnih udruženja ostale su kontroverzno pitanje jer su neke države članice ukazale na razlike u nacionalnom prenošenju temeljnih direktiva. Ta situacija nije se promijenila do posljednjeg sastanka zootehničke radne skupine u veljači 2012. gdje su predstavljeni i raspravljani glavni sadržaj, struktura i novi elementi prijedloga. Uz to, Komisija se bavila brojnim problemima na koje su ukazali uzgajivači, uzgojna udruženja i nadležna tijela radi različitih tumačenja postojećih odredbi od strane nadležnih tijela država članica. Komisija je stoga vrlo svjesna potreba uzgojnog sektora i nadzornih nadležnih tijela. Predložene odredbe o službenim kontrolama u području zootehnike potpuno su usklađene, s potrebnim prilagodbama, onima koje je, nakon intenzivnog savjetovanja sa zainteresiranim stranama, predložila Komisija za Uredbu o službenim kontrolama i aktivnostima u području veterinarstva .3. PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA Predložena Uredba unutar jedinstvenog okvira propisuje načela priznavanja i izrade popisa uzgojnih društava, udruga uzgajivača i privatnih poduzetnika, odobrenje njihovih uzgojnih programa, upis životinja u popise matičnih knjiga goveda, matičnih knjiga ovaca i matičnih knjiga kopitara kao i njihovo razvrstavanje u skladu s odlikama koje posjeduju, upis uzgojno valjanih hibridnih svinja u uzgojne upisnike, testiranja rasta i razvoja i genetsku procjenu kao i sadržaj zootehničkih certifikata za uzgojno valjane životinje i njihovo sjeme, jajne stanice i zametke. Osim toga Uredbom se propisuju pravila uvoza uzgojno valjanih životinja iz trećih zemalja, njihovog sjemena, jajnih stanica i zametaka kao i određivanje referentnih centara za uzgoj životinja. Ova Uredba sadržava odredbe kojima se uređuje provedba službenih kontrola i zootehničkih pregleda kao i rješavanje sporova do kojih dolazi kada se tijekom zootehničkih pregleda otkriju slučajevi neusklađenosti sa zootehničkim zahtjevima. Međutim, ovdje predložena pravila istovjetna su onima iz Prijedloga Komisije o novoj Uredbi o službenim kontrolama o kojem se trenutačno raspravlja u Europskom parlamentu i Vijeću. Kako bi se spriječile nedosljednosti između ta dva teksta i osigurao usklađen pristup u području kontrola, Komisija će pomno pratiti razvoj rasprava o ta dva teksta i pravovremeno podnijeti potrebne prijedloge kako bi se osiguralo da se odredbe o službenim kontrolama u području zootehnike uvrste u predstojeću Uredbu o službenim kontrolama. Predložena Uredba pruža pravnu osnovu za donošenje provedbenih i delegiranih mjera u skladu s člancima 290. i 291. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. 4. UTJECAJ NA PRORAČUN Nema ga. 5. NEOBVEZNI ELEMENTI Nema ih. 2014/0032 (COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o zootehničkim i genealoškim uvjetima za trgovanje uzgojno valjanim životinjama i njihovim genetskim materijalom kao i njihovom uvozu u Uniju (Tekst značajan za EGP) EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 42. i članak 43. stavak 2., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije[1], nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima, uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora[2], po pribavljenom mišljenju Odbora regija[3], postupajući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, budući da: (1) Uzgoj domaćih životinja vrste goveda, svinje, ovce, koze i kopitari te u manjoj mjeri uzgoj drugih životinjskih vrsta, ima veliku važnost za poljoprivredu EU-a te je izvor prihoda poljoprivredne zajednice. Najviše se potiče uzgoj životinja onih vrsta za čiji uzgoj se koriste uzgojno valjane životinje čistih pasmina ili uzgojno valjane hibridne svinje zabilježene visoke genetske kvalitete. (2) Države članice dosljedno nastoje u okviru svojih poljoprivrednih politika promicati, nekada javnim investicijama, proizvodnju stoke određenih genetskih osobina koja zadovoljava definirane standarde rasta i razvoja. Razlike između tih standarda mogle bi stvoriti tehničke prepreke u trgovanju uzgojno valjanim životinjama te njihovim genetskim materijalom i u njihovom uvozu u Uniju. (3) Direktiva Vijeća 88/661/EEZ od 19. prosinca 1988. o zootehničkim standardima koji se primjenjuju na uzgojno valjane svinje[4], Direktiva Vijeća 89/361/EEZ od 30. svibnja 1989. o uzgojno valjanim ovcama i kozama čistih pasmina[5], Direktiva Vijeća 90/427/EEZ od 26. lipnja 1990. o zootehničkim i genealoškim uvjetima koji uređuju trgovinu kopitarima unutar Zajednice[6], Direktiva Vijeća 91/174/EEZ od 25. ožujka 1991. o utvrđivanju zootehničkih i rodoslovnih zahtjeva za stavljanje na tržište životinja čistih pasmina i o izmjeni direktiva 77/504/EEZ i 90/425/EEZ[7], Direktiva Vijeća 94/28/EZ od 23. lipnja 1994. o utvrđivanju načela koja se odnose na zootehničke i genealoške uvjete primjenjive na uvoz iz trećih zemalja životinja, njihovog sjemena, jajnih stanica i zametaka te o izmjeni Direktive 77/504/EEZ o čistokrvnim rasplodnim govedima[8] te Direktiva Vijeća 2009/157/EZ od 30. studenoga 2009. o uzgojno valjanim govedima čistih pasmina[9] pružaju pravni okvir zakonodavstva EU-a o uzgoju uzgojno valjanih životinja vrste goveda, svinje, ovce, koze i kopitari te uzgojno valjanih hibridnih svinja. Cilj tih direktiva je razvoj uzgoja stoke u Uniji dok istovremeno uređuju trgovanje uzgojno valjanim životinjama i njihovim genetskim materijalom te njihov uvoz u Uniju čime se održava konkurentnost sektora uzgojno valjanih životinja i njihovog genetskog materijala u Uniji. (4) Direktiva Vijeća 87/328/EEZ od 18. lipnja 1987. o prihvaćanju za uzgoj uzgojno valjanih goveda čistih pasmina[10], Direktiva Vijeća 90/118/EEZ od 5. ožujka 1990. o prihvaćanju za uzgoj uzgojno valjanih svinja čistih pasmina[11] te Direktiva Vijeća 90/119/EEZ od 5. ožujka 1990. o uzgoju uzgojno valjanih hibridnih svinja[12] donesene su kako bi se spriječilo da nacionalna pravila koja se odnose na prihvaćanje za uzgoj uzgojno valjanih goveda i svinja te proizvodnja i korištenje njihovog sjemena, jajnih stanica i zametaka uzrokuju zabranu ili ograničenje trgovine unutar Unije ili prepreku za trgovinu bilo u slučaju prirodnog pripusta, umjetnog osjemenjivanja ili prikupljanja sjemena, jajnih stanica i zametaka. (5) Temeljem direktiva iz uvodne izjave (3), Komisija je, nakon što se posavjetovala s državama članicama u sklopu Stalnog odbora za zootehniku u skladu s Odlukom Vijeća 77/505/EEZ od 25. srpnja 1977. o uspostavljanju Stalnog odbora za zootehniku[13], donijela veći broj odluka koje za svaku pojedinu vrstu definiraju posebne kriterije odobravanja ili priznavanja uzgojnih organizacija i udruga uzgajivača (dalje u tekstu „uzgojna udruženja”), upisa uzgojno valjanih životinja u popise matičnih knjiga goveda, matičnih knjiga ovaca, matičnih knjiga kopitara (dalje u tekstu „matične knjige”), prihvat životinja čistih pasmina vrste goveda i koze za uzgoj i umjetno osjemenjivanje, za testiranje rasta i razvoja i genetsku procjenu uzgojno valjanih životinja vrste goveda, svinje, ovce i koze kao i uvođenje rodovnica („potvrda o pedigreu”) u svrhu trgovanja uzgojno valjanim životinjama i njihovim genetskim materijalom. (6) Komisija je izradila i popis tijela koja se bave uzgojem u trećim zemljama te primjer potvrde o pedigreu za uvoz uzgojno valjanih životinja, njihovog sjemena, jajnih stanica i zametaka u Uniju. (7) Zakonodavstvo Unije kojim se uređuje uzgoj životinja pridonijelo je i očuvanju životinjskih genetskih resursa, zaštiti genetske bioraznolikosti te proizvodnji tipičnih kvalitetnih regionalnih proizvoda koji se zasnivaju na specifičnim nasljednim karakteristikama lokalnih pasmina domaćih životinja. (8) Direktive 88/661/EEZ, 89/361/EEZ, 90/427/EEZ, 91/174/EEZ, 94/28/EZ i 2009/157/EZ imaju vrlo sličnu strukturu i sadržaj. Nekoliko tih direktiva izmijenjeno je tijekom vremena. Kako bi se osigurala jednostavnost i dosljednost zakonodavstva Unije, primjereno je pojednostaviti pravila Unije utvrđena u tim direktivama. (9) Tijekom posljednjih dvadeset godina Komisija je morala odgovoriti na velik broj prigovora upućenih od strane uzgajivača i uzgojnih društava u vezi s nacionalnim prenošenjem i tumačenjem zakonodavstva Unije o uzgoju životinja u različitim državama članicama. Kako bi se osigurala ujednačena primjena pravila Unije o uzgoju životinja i kako bi se izbjegle prepreke u trgovanju uzgojno valjanim životinjama te njihovim genetskim materijalom, a koje proizlaze iz razlika u nacionalnom prenošenju direktiva, potrebno je zakonodavstvo Unije, koje se odnosi na zootehničke i genealoške uvjete za trgovanje uzgojno valjanim životinjama i njihovim genetskim materijalom i njihov uvoz u EU, regulirati uredbom. (10) Osim toga iskustvo je pokazalo da se neke odredbe moraju preciznije formulirati koristeći dosljedniju terminologiju kako bi se pojednostavnila primjena pravila iz tih direktiva. Kako bi se osigurala jednostavnost i dosljednost zakonodavstva Unije, primjereno je i pružiti više definicija. (11) Međutim, pojam „pasmina” treba ostati neodređen pravni koncept tako da se uzgojnim udruženjima dopusti opisivanje grupe životinja zadovoljavajuće genetske jednoznačnosti koju smatraju različitom od drugih životinja istog roda te njihov upis u matične knjige skupa s poznatim precima da bi se oplodnjom, razmjenom i selekcijom unutar okvira utvrđenog uzgojnog programa reproducirala njihova nasljeđena obilježja. (12) Ovom Uredbom treba definirati pravila trgovanja i uvoza u Uniju uzgojno valjanih životinja i njihovog genetskog materijala radi promicanja održivih uzgojnih programa za unaprjeđenje pasmina i očuvanja genetske bioraznolikosti domaćih životinja. (13) U skladu s time pravila o uzgojno valjanim životinjama čistih pasmina sadržana u ovoj Uredbi trebaju imati za cilj pristup trgovanju temeljem dogovorenih principa primjenjivih na priznavanje uzgojnih društava koja upravljaju pojedinim pasminama kao i odobrenje njihovih uzgojnih programa. Ova Uredba treba i ustanoviti kriterije kojima se uređuje upis uzgojno valjanih životinja čistih pasmina u različite odjeljke glavnog dijela matičnih knjiga, pravila testiranja rasta i razvoja i genetska procjena i kriteriji za prihvat valjanih uzgojnih životinja za uzgoj kao i sadržaj zootehničkih certifikata. (14) Slično tome, pravilima o uzgojno valjanim hibridnim svinjama definiranim ovom Uredbom treba otvoriti put trgovanju temeljem dogovorenih principa primjenjivih na priznavanje uzgojnih aktivnosti za upravljanje različitim križancima uzgojno valjanih hibridnih svinja te za odobravanje njihovih uzgojnih programa. Ovom Uredbom treba također utvrditi kriterije kojima se uređuje upis uzgojno valjanih hibridnih svinja u glavni dio uzgojnih registara, pravila za testiranje rasta i razvoja, genetska procjena i kriteriji za prihvaćanje uzgojno valjanih hibridnih svinja za uzgoj kao i sadržaj zootehničkih certifikata. (15) Budući da države članice ne mogu u zadovoljavajućoj mjeri ostvariti cilj ove Uredbe na nacionalnoj razini, a to je osiguranje usklađenog pristupa trgovanju uzgojno valjanim životinjama i njihovim genetskim materijalom, njihov uvoz u Uniju te neophodne službene kontrole uzgojnih programa koje provode uzgojna udruženja i uzgojne organizacije i da se zbog svog djelovanja, složenosti i prekograničnog i međunarodnog karaktera taj cilj može bolje postići na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj uniji. Budući da je područje primjene ove Uredbe ograničeno na ono što je neophodno kako bi se ostvarili njezini ciljevi, ona također poštuje načelo proporcionalnosti iz članka 5. stavka 4. tog Ugovora. (16) Kvaliteta usluga koje pružaju uzgojna udruženja i uzgojne organizacije kao i način evaluacije i razvrstavanja životinja utječu na vrijednost uzgojno valjanih životinja na tržištu. U skladu s time potrebno je ustanoviti pravila za priznavanje uzgojnih društava i uzgojnih organizacija temeljem usklađenih kriterija Unije kao i njihov nadzor od strane nadležnih tijela država članica kako bi se izbjeglo da pravila koja one propisuju rezultiraju razlikama između uzgojnih programa i uzgojnih standarda te time i tehničkim trgovinskim barijerama unutar Unije. (17) I za ovu Uredbu potrebno je ustanoviti slične postupke poput onih utvrđenih Direktivama 88/661/EEZ, 89/361/EEZ, 90/427/EEZ, 91/174/EEZ, 94/28/EZ i 2009/157/EZ koje uređuju izradu popisa priznatih uzgojnih društava i uzgojnih organizacija, uključujući i ažuriranje, slanje i objavu tih popisa. (18) Pravo priznavanja uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije koja ispunjava utvrđene kriterije osnovno je načelo zootehničkog zakonodavstva Unije. Zaštita gospodarske aktivnosti nekog postojećeg uzgojnog udruženja više neće biti opravdanje nadležnom tijelu da uskrati priznanje nekom drugom uzgojnom udruženju za istu pasminu. Isto vrijedi za odobrenje geografskog proširenja uzgojnog programa koji provodi na istoj pasmini ili na uzgojno valjanim životinjama koje se mogu odabrati iz uzgojne populacije postojećeg uzgojnog udruženja. Međutim nadležno tijelo treba imati pravnu osnovu za odbijanje priznavanja ili odobrenja u slučajevima povećanog rizika tj. kada bi takvo priznavanje ili odobrenje štetilo očuvanju rijetkih pasmina ili zaštiti genetske raznolikosti. (19) Budući da očuvanje rijetkih pasmina zahtijeva osnivanje i priznavanje uzgojnih udruženja s ograničenim brojem uzgojno valjanih životinja u matičnim knjigama, broj uzgojno valjanih životinja upisanih u matične knjige općenito ne bi smio biti važan uvjet za priznavanje uzgojnog udruženja i odobravanje njegovog uzgojnog programa, pogotovo što se priznavanje provodi na nacionalnoj razini uz mogućnost upisa odgovarajućih uzgojno valjanih životinja u matične knjige u drugim državama članicama ili trećim zemljama. (20) Uzgojna udruženja i uzgojne organizacije priznati u jednoj državi članici trebaju imati mogućnost provedbe svojih odobrenih uzgojnih programa u jednoj ili više drugih država članica radi osiguranja najbolje moguće iskoristivosti uzgojno valjanih životinja visoke genetske vrijednosti kao važnog čimbenika proizvodnje unutar Unije. U tom smislu moguće je o namjeravanoj aktivnosti obavijestiti nadležno tijelo u drugoj državi članici jednostavnom procedurom. (21) Kako bi se spriječili budući sukobi između uzgojnih udruženja koja žele pružati usluge uzgajivačima i tijela vlasti koja odbijaju priznati nova uzgojna udruženja koja se takmiče s postojećima, bilo je neophodno razdvojiti formalno priznavanje uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije od odobrenja predviđenog uzgojnog programa. (22) Razni prigovori s kojima se Komisija suočila tijekom posljednjih godina ukazuju na to da ova Uredba treba pružiti jasna pravila kojima se uređuje odnos između uzgojnog udruženja koje osniva matičnu knjigu za potomke određene pasmine uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina i uzgojnog udruženja koje tvrdi da je osnovalo matičnu knjigu podrijetla te pasmine. (23) Komisija bi trebala biti ovlaštena donijeti delegirane akte kojima se mijenja Prilog I. u cilju prilagodbe kriterija za priznavanje uzgojnog udruženja i uzgojne organizacije te za priznavanje uzgojnih programa za razvoj uzgojnog sektora. (24) Potrebno je razjasniti odnos između uzgajivača, uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija kako bi se osiguralo njihovo pravo članstva u uzgojnim udruženjima i uzgojnim organizacijama i njihovo pravo na sudjelovanje u uzgojnom programu unutar geografskog područja na kojemu se program provodi. Uzgojna udruženja trebaju raspolagati pravilima za sprječavanje diskriminacije uzgajivača temeljem njihova podrijetla te moraju pružati minimalnu razinu usluge. (25) Temeljem iskustva stečenog posebno u primjeni Direktive 90/427/EEZ te u nešto manjoj mjeri direktiva 89/361/EEZ i 2009/157/EZ postalo je jasno da su neophodna preciznija pravila za djelotvorno rješavanje sporova između uzgajivača s jedne te uzgojnih udruženja s druge strane na osnovi jasno postavljenih pravila postupanja i opisanih prava i dužnosti članova. To se može najbolje ostvariti ako se sporovi rješavaju unutar pravnog sustava države članice u kojoj su se i pojavili, dok bi se Komisija trebala uključiti samo u one sporove koji nastaju između jedinica smještenih u različitim državama članicama te u sporove koji se ne mogu djelotvorno riješiti unutar pravnih sustava država članica u kojima su nastali. (26) Uzgojna udruženja koja uspostavljaju i vode matične knjige za uzgojno valjane životinje čistih pasmina vrste goveda, svinje, ovce, koze i kopitari te uzgojne organizacije koje osnivaju i vode uzgojne upisnike za uzgojno valjane hibridne svinje trebaju u svoje matične knjige i uzgojne upisnike unijeti uzgojno valjane životinje bez diskriminacije neovisno iz koje države članice životinje ili njihovi vlasnici potječu te tamo gdje je to predviđeno uzgojnim programom razvrstavati takve životinje prema njihovim odlikama. (27) Uzgojnim se udruženjima također mora dopustiti osnivanje dodatnih dijelova kako bi u sklopu svojih uzgojnih programa poboljšali kvalitetu životinja koje ne ispunjavaju kriterije razvrstavanja u uzgojno valjane životinje čistih pasmina za dotičnu pasminu. (28) Međutim uzgojnim se udruženjima koja vode matične knjige za određene uzgojno valjane kopitare čistih pasmina treba dopustiti nastavak utvrđivanja kriterija upisa u matične knjige za kopitare čistih pasmina u skladu s potrebom reguliranja upisa takvih kopitara kada se proizvode korištenjem metoda umjetne oplodnje. (29) Uz iznimku kopitara, uzgojno valjane životinje čistih pasmina upisane u matične knjige identificiraju se u skladu sa zakonodavstvom Unije o identifikaciji zdravlja životinja. U slučaju uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina, uzgojna udruženja također provode identifikacije konja i magaraca koji se upisuju ili registriraju za unos u matične knjige te izdaju identifikacijske dokumente (putovnice). Na taj način nude uslugu ne samo uzgajivačima, već i nadležnim tijelima odgovornima za identifikaciju i upis životinja na poljodjelskim gospodarstvima. Međutim taj sustav doveo je do toga da nekoliko tijela izdaje putovnice čime se kompliciraju službene kontrole usklađenosti sa zakonodavstvom Unije o higijeni hrane i veterinarskoj medicini u onim slučajevima u kojima prijeko potrebne informacije nisu bile na raspolaganju nadležnim veterinarskim tijelima, primjerice u nedostatku središnje baze podataka nisu se mogli ispuniti uobičajeno visoki standardi kvalitete identifikacijskih dokumenata, a službeni nadzor je izostao. Stoga je također neophodno zahtijevati unos uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina u matične knjige koje su za njih predviđene uz identifikaciju zdravstvenog stanja životinja, dok se nadležnim veterinarskim tijelima pod određenim uvjetima daje mogućnost delegiranja priznatim uzgojnim udruženjima službeno izdavanje identifikacijskih dokumenata za uzgojno valjane kopitare čistih pasmina. (30) Kako bi se osigurala prilagodba uvjeta za upis uzgojno valjanih životinja čistih pasmina u matične knjige i registracija uzgojno valjanih hibridnih svinja u uzgojne upisnike razvoju u uzgojnom sektoru, Komisija bi trebala biti ovlaštena za donošenje delegiranih akata za izmjenu Priloga II. (31) Prihvat uzgojno valjanih životinja u svrhe uzgoja, prirodne ili potpomognute oplodnje treba urediti na razini Unije kako bi se izbjegle prepreke trgovanju, a posebice kada su takve uzgojno valjane životinje bile podvrgnute testiranju rasta i razvoja ili genetskoj procjeni koja se provodi u skladu s pravilima definiranim ovom Uredbom, a posebno njezinim Prilogom III. (32) Dok su pravila za testiranje rasta i razvoja te genetske procjene ustanovljena na razini Unije za uzgojno valjana goveda, svinje, ovce i koze koji se testiraju za ograničene osobine, razni dosadašnji zahtjevi za različite pasmine, iskorištavanje i selekciju uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina omeli su njihovo usklađivanje. Umjesto toga, pravila koja uređuju testiranje rasta i razvoja te genetsku procjenu svake pasmine utvrđena su matičnim knjigama kopitara za podrijetlo pojedine pasmine. (33) Komisija bi trebala biti ovlaštena za definiranje uvjeta za testiranje rasta i razvoja i genetsku procjenu i za uzgojno valjane kopitare čistih pasmina te za izmjene trenutnih uvjeta u Prilogu III. kako bi se uzeo u obzir tehnički i znanstveni napredak ili razvoj u zakonskom okruženju koji utječe na testiranje, kao npr. Uredba Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u), ili, na zahtjev država članica, za uključivanje uvjeta za testiranje rasta i razvoja i genetske procjene uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina. (34) Testiranje rasta i razvoja te genetsku procjenu mogu provoditi i ustanove koje odaberu uzgojna udruženja ili uzgojne organizacije. Takve odabrane ustanove surađivat će s referentnim centrima Europske unije koje imenuje Komisija. Stoga bi Komisija trebala biti ovlaštena za imenovanje referentnih centara Europske unije provedbenim aktima i neophodne ovlasti za donošenje delegiranih akata u kojima se opisuju njihove obveze i funkcije te, tamo gdje je to potrebno, i izmjenama Priloga IV. Ti referentni centri imaju pravo na pomoć Unije u skladu s Odlukom Vijeća 2009/470/EZ od 25. svibnja 2009. o troškovima u području veterinarstva[14]. U slučaju uzgojno valjanih goveda čistih pasmina, testiranju rasta i razvoja te genetskoj procjeni koju provodi uzgojno udruženje pomaže Interbull Centre, referentno tijelo Europske unije imenovano Odlukom Vijeća 96/463/EZ od 23. srpnja 1996. o određivanju referentnog tijela odgovornog za usklađivanje metoda testiranja i procjene rezultata za uzgojno valjana goveda čistih pasmina[15]. (35) Budući da su u ovoj Uredbi sadržane detaljne odredbe samo za uzgoj goveda, svinja, ovaca, koza i kopitara, neophodno je ovlastiti Komisiju za donošenje delegiranih akata o priznavanju uzgojnih udruženja, za odobravanje uzgojnih programa, unos uzgojno valjanih životinja u matične knjige, testiranje rasta i razvoja i genetsku procjenu, za prihvat za uzgoj kao i za donošenje provedbenih akata za zootehničke certifikate u vezi trgovanja uzgojno valjanim životinjama drugih vrsta i njihovim genetskim materijalom te njihovim uvozom u Uniju, ako će to biti potrebno u cilju uklanjanja trgovinskih barijera. (36) Uvoz uzgojno valjanih životinja i njihovog genetskog materijala ključan je za europsku poljoprivredu. Uvoz uzgojno valjanih životinja i njihovog genetskog materijala treba se provoditi pod uvjetima koji su blisko usklađeni s pravilima primjenjivim na trgovinu između država članica. Međutim, uzgojno valjane životinje i njihov genetski materijal imaju pravo na upis u glavni dio matične knjige ili uzgojnog upisnika u Uniji samo ako razina službenih kontrola provedenih u trećoj zemlji koja izvozi osigurava istu pouzdanost pojedinosti o pedigreu i rezultata testiranja rasta i razvoja i genetske procjene kao i u Uniji. Uz to, tijela koja se bave uzgojem u trećim zemljama po načelu reciprociteta trebaju prihvaćati uzgojno valjane životinje i njihov genetski materijal od određenog uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije priznate u Uniji. (37) Uredba Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi[16] propisuje da Komisija uspostavlja nomenklaturu robe, tj. „Kombiniranu nomenklaturu” ili skraćeno „KN”, koja u isto vrijeme pokriva zahtjeve Zajedničke carinske tarife, vanjsko-trgovinske statistike Zajednice i drugih politika Unija koje se primjenjuju u trgovini s trećim zemljama. U Prilogu I. te Uredbe popisani su KN podbrojevi za uzgojno valjane životinje čistih pasmina vrste goveda, svinje, ovce, koze i kopitari te govedsko sjeme te se navodi da su one izuzete od konvencionalnih stopa carine. U tom je slučaju uz životinje i njihov genetski materijal potrebno priložiti odgovarajuće zootehničke potvrde kao dokaz njihovog razvrstavanja u uzgojno valjane životinje čistih pasmina ili njihovog genetskog materijala. (38) Prilikom ulaska u Uniju uzgojno valjane životinje i njihov genetski materijal podliježu veterinarskim pregledima u skladu s Uredbom Vijeća 91/496/EEZ od 15. srpnja 1991. o utvrđivanju načela o organizaciji veterinarskih pregleda životinja koje se unose u Zajednicu iz trećih zemalja i o izmjeni direktiva 89/662/EEZ, 90/425/EEZ i 90/675/EEZ[17] i Direktivom Vijeća 97/78/EZ od 18. prosinca 1997. o utvrđivanju načela organizacije veterinarskih pregleda proizvoda koji ulaze u Zajednicu iz trećih zemalja[18]. Uz to, ta roba treba se podvrgnuti i neophodnoj zootehničkoj provjeri predviđenoj ovom Uredbom. (39) Komisija je donijela prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima koje se provode radi osiguranja primjene zakona o hrani i hrani za životinje te, pravila o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju biljaka, biljnom reproduktivnom materijalu, proizvodima za zaštitu bilja i izmjeni uredbi (EZ) br. 999/2001, 1829/2003, 1831/2003, 1/2005, 396/2005, 834/2007, 1099/2009, 1069/2009, 1107/2009, Uredbi (EU) br. 1151/2012, [….]/2013 i direktiva 98/58/EZ, 1999/74/EZ, 2007/43/EZ, 2008/119/EZ, 2008/120/EZ i 2009/128/EZ (Uredba o službenim kontrolama)[19]. Svrha te Uredbe je stavljanje izvan snage Uredbe (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o službenim kontrolama koje se provode radi provjeravanja poštivanja propisa o hrani i hrani za životinje te propisa o zdravlju i dobrobiti životinja[20] i Direktiva Vijeća 90/425/EEZ od 26. lipnja 1990. o veterinarskim i zootehničkim pregledima koji se primjenjuju u trgovini određenim živim životinjama i proizvodima unutar Zajednice s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta[21] i direktiva 91/496/EEZ i 97/78/EZ te ugradnja određenih pravila propisanih tim zakonima u novu Uredbu uz neophodne prilagodbe. Međutim u Uredbu se neće uključiti zootehnički i genealoški uvjeti za trgovanje uzgojno valjanim životinjama i njihovim genetskim materijalom kao i za njihov uvoz u EU. Stoga je ovom Uredbom neophodno propisati pravila o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima u pogledu uzgojno valjanih životinja i njihovog genetskog materijala. (40) U cilju djelotvorne primjene pravila Unije o uzgojno valjanim životinjama i njihovom genetskom materijalu propisanih ovom Uredbom neophodna je suradnja nadležnih tijela država članica te pružanje administrativne podrške gdje god je to potrebno. U skladu s time potrebno je ovom Uredbom propisati opća pravila o administrativnoj pomoći i suradnji, slično onima koja su propisana u glavi IV. Uredbe (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća, uz neophodne prilagodbe. (41) Tamo gdje se službenim kontrolama država članica ili kontrolama uvoza uzgojno valjanih životinja i njihovog genetskog materijala u Uniju otkrije nepridržavanje zootehničkih i genealoških uvjeta propisanih za uvoz ovom Uredbom, a koje bi moglo narušiti trgovinu uzgojno valjanim životinjama i njihovim genetskim materijalom u Uniji, ovom Uredbom potrebno je ovlastiti Komisiju za poduzimanje posebnih mjera kako bi se ograničio utjecaj takvog nepridržavanja. (42) Nadležno tijelo država članica treba imati i potrebne ovlasti za provedbu zootehničkih i genealoških pravila o uzgojno valjanim životinjama Unije propisanih ovom Uredbom, uključujući obustavu odobravanja uzgojnih programa ili oduzimanje priznanja uzgojnom udruženju ili uzgojnoj organizaciji u slučaju nepridržavanja zootehničkih i genealoških pravila propisanih ovom Uredbom. (43) Komisija bi trebala provoditi primjerene kontrole u državama članicama, a posebice u svjetlu rezultata službenih kontrola koje provode države članice kako bi osigurala primjenu zootehničkih i genealoških pravila propisanih ovom Uredbom u svim državama članicama. (44) U cilju izrade popisa trećih država iz kojih bi se dopuštao uvoz uzgojno valjanih životinja, sjemena, jajnih stanica i embrija u Uniju, definiranja uvjeta takvog uvoza, dobivanja informacija o funkcioniranju bilateralnih sporazuma te u situacijama koje to nalažu slijedom ozbiljnih kršenja uvjeta takvog uvoza propisanog ovom Uredbom, Komisija, tamo gdje je to primjereno, treba raspolagati ovlastima za provedbu kontrola u trećim zemljama u ime Unije. (45) Budući da će se direktive 88/661/EEZ, 89/361/EEZ, 90/427/EEZ, 94/28/EZ i 2009/157/EZ staviti izvan snage i zamijeniti ovom Uredbom, isto tako je neophodno staviti izvan snage akte Komisije koji su doneseni u skladu s tim direktivama te ih zamijeniti bilo delegiranim aktima ili provedbenim aktima prihvaćenim u skladu s ovom Uredbom. U skladu s time Komisija bi trebala biti ovlaštena za donošenje takvih delegiranih i provedbenih akata. (46) Kako bi se osigurala pravilna primjena ove Uredbe te kako bi se ona dopunila, tj. kako bi se Prilozi I. do V. Uredbi mogli izmijeniti, potrebno je delegirati ovlast donošenja zakona u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na Komisiju. Ta ovlast odnosi se na primijenjene postupke i kriterije te tražene uvjete za priznavanje uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija, na odobravanje uzgojnih programa, upis životinja u matične knjige i uzgojne upisnike, prihvat uzgojno valjanih životinja za uzgoj, prirodnu i potpomognutu oplodnju, na provedbu testiranja rasta i razvoja kao i na genetsku procjenu, definiranje zootehničkih i genealoških uvjeta za trgovanje uzgojno valjanim životinjama i njihovim genetskim materijalom kao i njihov uvozu iz trećih zemalja te na opis zadaća i funkcija referentnog centra. (47) Ovlasti za donošenje zakona u skladu s člankom 290. Ugovora koji se odnosi na trgovanje uzgojno valjanim životinjama čistih pasmina i njihovim genetskim materijalom, osim govedima, svinjama, ovcama, kozama i kopitarima, u pogledu njihovog uvoza u Uniju, trebaju se delegirati Komisiji kako bi se državama članicama omogućilo da reagiraju na smetnje u trgovanju, no mnogo važnije da reagiraju ako je rijetka vrsta na rubu izumiranja ili postoji rizik za zaštitu genetske raznolikosti. (48) Posebno je važno da Komisija provodi odgovarajuće konzultacije tijekom pripreme, uključujući i konzultacije na stručnoj razini. Tijekom pripreme i izrade delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati istodobnu, pravovremenu i odgovarajuću dostavu relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću. (49) Kako bi se osigurali ujednačeni uvjeti za provedbu odredbi ove Uredbe koje se odnose na popise uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija, Komisiji se trebaju povjeriti zadaci odabira referentnih centara radi osiguranja ujednačene primjene testiranja rasta i razvoja te genetske procjene uzgojno valjanih životinja, primjera zootehničkih certifikata koji se prilažu uz uzgojno valjane životinje i njihov genetski materijal kao i izvjesna pravila za provedbu službenih kontrola. Ta se ovlaštenja moraju primjenjivati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije[22]. (50) Pravila utvrđena direktivama Vijeća 87/328/EEZ, 88/661/EEZ, 89/361/EEZ, 90/118/EEZ, 90/119/EEZ, 90/427/EEZ, 91/174/EEZ, 94/28/EZ i 2009/157/EZ i Odlukom Vijeća 96/463/EZ moraju se zamijeniti pravilima propisanim ovom Uredbom kao i delegiranim i provedbenim aktima Komisije prihvaćenim u skladu s ovom Uredbom. U skladu s time ti zakonski akti trebaju se staviti izvan snage. (51) Odluka Komisije 84/247/EEZ od 27. travnja 1984. o načelima za priznavanje uzgojnih organizacija i udruženja koja vode ili uspostavljaju matične knjige uzgojno valjanih goveda čistih pasmina[23], Odluka Komisije 84/419/EEZ od 19. srpnja 1984. o načelima za upis goveda u matične knjige[24], Odluka Komisije 2006/427/EZ od 20. lipnja 2006. o utvrđivanju metoda praćenja proizvodnosti i metoda za procjenu genetske vrijednosti uzgojno valjanih goveda čistih pasmina[25], Odluka Komisije 89/501/EEZ od 18. srpnja 1989. o utvrđivanju uvjeta za priznavanje i nadzor uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija koji uspostavljaju i vode upisnike hibridnih uzgojno valjanih svinja[26], Odluka Komisije 89/502/EEZ od 18. srpnja 1989. o kriterijima kojima se uređuje upis uzgojno valjanih svinja čistih pasmina u matične knjige pasmina[27], Odluka Komisije 89/504/EEZ od 18. srpnja 1989. o utvrđivanju uvjeta za priznavanje i nadzor uzgojnih udruženja, uzgojnih organizacija i privatnih poduzeća koji uspostavljaju i vode upisnike hibridnih uzgojno valjanih svinja[28], Odluka Komisije 89/505/EEZ od 18. srpnja 1989. o utvrđivanju kriterija kojima se uređuje unos u registre hibridnih uzgojno valjanih svinja[29], Odluka Komisije 89/507/EEZ od 18. srpnja 1989. o metodama za praćenje i procjenu genetske vrijednosti čistokrvnih i hibridnih uzgojno valjanih svinja[30], Odluka Komisije 90/254/EEZ od 10. svibnja 1990. o utvrđivanju uvjeta za odobravanje uzgojnih organizacija i udruženja koja uspostavljaju ili vode matične knjige uzgojno valjanih ovaca i koza čistih pasmina[31], Odluka Komisije 90/255/EEZ od 10. svibnja 1990. o utvrđivanju kriterija koji uređuju upis u matične knjigeuzgojno valjanih ovaca i koza čistih pasmina[32], Odluka Komisije 90/256/EEZ od 10. svibnja 1990. o utvrđivanju metoda za praćenje proizvodnosti i procjenu genetske vrijednosti uzgojno valjanih ovaca i koza čistih pasmina[33], Odluka Komisije 90/257/EEZ od 10. svibnja 1990. o kriterijima prihvaćanja uzgojno valjanih ovaca i koza čistih pasmina i za korištenje njihovog sjemena, jajnih stanica i zametaka[34], Odluka Komisije 92/353/EEZ od 11. lipnja 1992. o utvrđivanju uvjeta za odobravanje ili priznavanje organizacija i udruženja koji vode ili uspostavljaju matične knjige za registrirane kopitare[35], Odluka Komisije 96/78/EZ od 10. siječnja 1996. o utvrđivanju kriterija za upis i registraciju uzgojno valjanih kopitara u matične knjige [36] prihvaćaju se u skladu s osnovnim aktima iz uvodne izjave 46. skupa s kriterijima prihvaćanja ili priznavanja uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija za svaku vrstu, upisa uzgojno valjanih životinja u matične knjige, prihvata za uzgoj i umjetno osjemenjivanje, testiranje rasta i razvoja i genetsku procjenu. Ova Uredba sadržava pravila koja zamjenjuju pravila navedena u prethodno navedenim aktima Komisije. (52) Pravila slična onima koja se navode u Odluci Komisije 92/354/EEZ od 11. lipnja 1992. o utvrđivanju određenih pravila za osiguranje koordinacije između organizacija i udruženja koji vode ili uspostavljaju matične knjige registriranih kopitara[37] definiraju se ovom Uredbom. (53) Odluka Komisije 89/503/EEZ od 18. srpnja 1989. o utvrđivanju certifikata za uzgojno valjane svinje čistih pasmina, njihovo sjeme, jajne stanice i zametke[38], Odluka Komisije 89/506/EEZ od 18. srpnja 1989. o utvrđivanju certifikata za uzgojno valjane hibridne svinje, njihovo sjeme, jajne stanice i zametke[39], Odluka Komisije 90/258/EEZ od 10. svibnja 1990. o zootehničkim certifikatima za uzgojno valjane ovce i koze čistih pasmina, njihovo sjeme, jajne stanice i zametke[40], Odluka Komisije 96/79/EZ od 12. siječnja 1996. o zootehničkim certifikatima za sjeme, jajne stanice i zametke registriranih kopitara[41], Odluka Komisije 2005/379/EZ od 17. svibnja 2005. o potvrdama pedigrea, posebno za čistokrvna uzgojno valjana goveda, njihovo sjeme, jajne stanice i zametke[42], Uredba Komisije (EZ) br. 504/2008 od 6. lipnja 2008. o provedbi Direktive Vijeća 90/426/EEZ i 90/427/EEZ s obzirom na metode za identifikaciju kopitara[43], Odluka Komisije 96/509/EZ od 18. srpnja 1996. o utvrđivanju genealoških i zootehničkih uvjeta za uvoz sjemena određenih životinja[44] prihvaćene su u skladu s osnovnim zakonima navedenim u uvodnoj izjavi 45. (54) Kako bi se postigla jasnoća zakona i izbjegla ponavljanja, stavljanje izvan snage akata Vijeća treba stupiti na snagu samo kada se Odluke Komisije, koje za svaku pojedinu životinjsku vrstu propisuju specifične kriterije odobrenja ili priznavanja uzgojnog udruženja i uzgojne organizacije, upisa uzgojno valjanih životinja u matične knjige, prihvata za uzgoj ili umjetno osjemenjivanje, za testiranje rasta i razvoja i genetsku procjenu koje su uključene u ovu Uredbu, stave izvan snage delegiranim aktom, a primjeri zootehničkih certifikata za trgovanje uzgojno valjanim životinjama i njihovim genetskim materijalom, za uvoz uzgojno valjanih životinja i njihovog genetskog materijala u Uniju iz trećih zemalja budu definirani provedbenim aktima. Stoga je neophodno osigurati primjenu ove Uredbe najranije osamnaest mjeseci nakon njezina stupanja na snagu. DONIJELI SU OVU UREDBU: POGLAVLJE I. Opće odredbe Članak 1. Predmet i područje primjene Uredbe 1. Ovom Uredbom utvrđuju se: (a) zootehnička i genealoška pravila za trgovanje uzgojno valjanim životinjama i njihovim sjemenom, jajnim stanicama i zamecima te o njihovom uvozu u Uniju; (b) pravila o članstvu i rješavanju sporova u uzgojnim udruženjima i uzgojnim organizacijama; (c) opća pravila za provedbu službenih kontrola uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija kao i uzgojnih programa koje provode na uzgojno valjanim životinjama, uključujući upotrebu sjemena, jajnih stanica i zametaka kako bi se provjerila usklađenost s pravilima navedenima u točki (a) za druge službene aktivnosti, administrativnu podršku, suradnju i provedbu od strane država članica; (d) opća pravila za provedbu kontrola od strane Komisije u državama članicama i trećim zemljama. 2. Ova Uredba ne primjenjuje se na trgovanje uzgojno valjanim životinjama, njihovim sjemenom, jajnim stanicama i zamecima te njihov uvoz u EU kada su namijenjene za tehničke ili znanstvene oglede koji se vrše pod kontrolom nadležnih tijela. 3. Do donošenja bilo kojih delegiranih ili provedbenih mjera predviđenih ovom Uredbom, države članice mogu nastaviti s primjenom nacionalnih zootehničkih i genealoških pravila kojima se uređuje trgovanje i uvoz u dotične države članice uzgojno valjanih životinja i njihovog sjemena, jajnih stanica i zametaka, pod uvjetom da, u odnosu na uvoz, ta pravila nisu povoljnija od onih koja uređuju trgovanje na prostoru Unije. Članak 2. Definicije U smislu ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije: (a) „životinja” znači domaća životinja (i) vrste goveda (Bos taurus i Bubalus bubalis), svinje (Sus scrofa), ovce (Ovis aries), koze (Capra hircus) (ii) kopitara (Equus caballus i Equus asinus) (iii) vrsta koje nisu spomenute u točkama (i) i (ii) za koje su prihvaćeni delegirani akti u skladu s člankom 35. stavkom 1. ili člankom 45. stavkom 1. (b) „uzgojno valjana životinja” znači uzgojno valjana životinja čistih pasmina ili uzgojno valjana hibridna svinja (c) „genetski materijal” znači sjeme, jajne stanice i zametci prikupljeni ili proizvedeni od uzgojno valjanih životinja u svrhu potpomognute reprodukcije (d) „uzgojno udruženje” znači bilo koja organizacija koja se bavi uzgojem ili udruga uzgajivača koju je priznalo nadležno tijelo u državi članici u skladu s člankom 4. stavkom 2. u svrhu provedbe uzgojnih programa na uzgojno valjanim životinjama čistih pasmina upisanim u matičnu(e) knjigu(e) koje takvo udruženje vodi ili uspostavlja (e) „uzgojna organizacija” znači bilo koja organizacija koja se bavi uzgojem, udruga uzgajivača ili privatni poduzetnik priznat od strane nadležnog tijela u državi članici u skladu s člankom 4. stavkom 2. u svrhu provedbe uzgojnih programa na uzgojno valjanim hibridnim svinjama upisanim u uzgojni(e) upisnik(e) koje takva organizacija vodi ili uspostavlja (f) „tijelo koje se bavi uzgojem” znači bilo koja organizacija koja se bavi uzgojem, udruga uzgajivača, privatni poduzetnik, organizacija za uzgoj stoke ili službena usluga u trećoj zemlji čija su uzgojno valjana goveda, svinje, ovce, koze ili kopitari čistih pasmina ili uzgojno valjane hibridne svinje prihvaćene od strane službenog uslužnog mjesta u trećoj zemlji u svrhu uvoza u Uniju uzgojno valjanih životinja za uzgoj (g) „nadležno tijelo” znači središnje tijelo vlasti države članice te bilo koje drugo tijelo na koje je prenesena odgovornost, a koje je odgovorno za: (i) priznavanje uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija te odobrenje uzgojnih programa koje one provode na uzgojno valjanim životinjama (ii) organizaciju službenih kontrola uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija u skladu s pravilima navedenim u članku 46. te delegiranim aktima prihvaćenima u skladu s člankom 52. stavkom 1. (iii) pružanje pomoći drugim državama članicama i trećim zemljama u slučaju otkrivanja nepridržavanja kako je predviđeno člancima 53., 54., 55. i 56. (iv) organiziranje drugih službenih aktivnosti u skladu s pravilima navedenim u ovoj Uredbi (h) „priznavanje” znači formalna i službena izjava koju nadležno tijelo daje nakon izvršene procjene, a kojom se potvrđuje da uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija ispunjava sve uvjete iz članka 4. stavka 2. (i) „uzgojno valjana životinja čistih pasmina” znači domaća životinja (i) vrste navedene u točki (a) podtočki (i) koja potječe od roditelja i baka/djedova upisanih u glavni dio matične knjige iste pasmine te koja je sama po sebi upisana ili registrirana te ispunjava uvjete za unos u glavni dio takve matične knjige u skladu s člankom 19. (i) vrste navedene u točki (a) podtočki (ii) koja potječe od roditelja upisanih u glavni dio matične knjige iste pasmine te koja je sama po sebi upisana ili registrirana te ispunjava uvjete za unos u glavni dio takve matične knjige u skladu s člankom 19. (iii) neke druge vrste, osim onih navedenih u podtočkama (i) i (ii) ove točke za koje su specifična zootehnička i genealoška pravila za trgovinu i uvoz u Uniju tih uzgojno valjanih životinja i njihovog genetskog materijala utvrđena u delegiranim aktima donesenim u skladu s člankom 35. stavkom 1. i člankom 45. stavkom 1. (j) „uzgojno valjana hibridna svinja” znači životinja vrste svinja koja je upisana u uzgojni registar, a koja je proizvedena namjernim križanjem između: (i) uzgojno valjanih svinja čistih pasmina različitih pasmina ili linija (ii) uzgojno valjanih svinja koje su same po sebi rezultat križanja (hibridi) između različitih pasmina ili linija (iii) uzgojno valjanih svinja koje pripadaju jednoj ili drugoj kategoriji iz (i) ili (ii) (k) „matična knjiga” znači bilo koja matična knjiga goveda, matična knjiga ovaca i koza, matična knjiga kopitara, datoteka ili nosač podataka kojim se koristi uzgojno udruženje, a u koju se upisuju ili registriraju uzgojno valjane životinje čistih pasmina uz navođenje podataka o njihovim precima i tamo gdje je prikladno njihovih odlika koje podliježu uzgojnom programu (l) „odobrenje” znači dopuštenje koje daje nadležno tijelo uzgojnom udruženju ili uzgojnoj organizaciji kako bi mogla provoditi svoj uzgojni program u skladu s člankom 8. stavkom 1. (m) „glavni dio” znači dio matične knjige u koji se upisuju ili registriraju uzgojno valjane životinje (n) „odjeljak” znači vodoravnu podjelu glavnog dijela u polja u koja se unose uzgojno valjane životinje prema njihovim odlikama (o) „odlika” znači mjerljivu naslijeđenu osobinu uzgojno valjane životinje (p) „uzgojni upisnik” znači bilo koju datoteku ili nosač podataka koji vodi uzgojna organizacija u koji se upisuju uzgojno valjane hibridne svinje skupa s podacima o njihovim precima, a koje podliježu uzgojnom programu (q) „službena kontrola” znači bilo koji oblik kontrole koju nadležno tijelo ili Komisija provodi radi verifikacije usklađenosti sa zootehničkim i genealoškim pravilima navedenim u ovoj Uredbi (r) „druge službene aktivnosti” su aktivnosti koje ne spadaju u službenu kontrolu, a koje poduzimaju nadležna tijela u skladu s ovom Uredbom kako bi osigurala primjenu zootehničkih i genealoških pravila navedenih u ovoj Uredbi (s) „zootehnički certifikat” znači službene uzgojne certifikate i službene ateste ili ovjerenu komercijalnu dokumentaciju koja pruža informacije o pedigreu, identifikaciji i, tamo gdje je to primjenjivo, o genetskoj procjeni uzgojno valjanih životinja i njihovog genetskog materijala te koji trebaju pratiti uzgojno valjane životinje kad se prevoze iz jedne u drugu državu članicu ili uvoze u Uniju (t) „jedinstveni životni broj” znači jedinstvena 15-znamenkasta alfanumerička oznaka koja sadržava informacije o pojedinom kopitaru, bazi podataka i zemlji u kojoj su te informacije po prvi put zabilježene u skladu sa sustavom označavanja jedinstvenim životnim brojem kopitara[45] (UELN), a koji se sastoji od: (i) šesteroznamenkaste identifikacijske oznake kompatibilne s UELN-om za baze podataka koje vode tijela koja izdaju putovnice, a koje su izdale identifikacijski dokument u skladu sa zakonodavstvom Europske Unije kojim se regulira zdravlje životinja, nakon koje slijedi (ii) devetoznamenkasti individualni identifikacijski broj dodijeljen kopitaru (u) „uvoz” znači postupak unosa uzgojno valjanih životinja i njihovog genetskog materijala na neko od područja navedenih u Prilogu VI.; (v) „zootehničke kontrole” znače kontrolu dokumentacije i identiteta uzgojno valjanih životinja i njihovog genetskog materijala uvezenog u Uniju radi provjere usklađenosti sa zootehničkim uvjetima navedenim u članku 42. i zootehničkim i genealogičkim pravilima propisanim delegiranim aktima prihvaćenim u skladu s člankom 45. stavkom 1. (w) „kontrola dokumentacije” znači provjeru službenih certifikata, službenih atesta i drugih dokumenata uključujući dokumente komercijalne prirode, a koji trebaju pratiti pošiljke: (i) uzgojno valjanih životinja i njihovog genetskog materijala koji se uvozi u Uniju, kako je predviđeno člankom 39. (ii) uzgojno valjanih životinja čistih pasmina i njihovog genetskog materijala koji se uvozi u Uniju, kako je predviđeno delegiranim aktima donesenim u skladu s člankom 45. stavkom 1. (x) „kontrola identiteta” znači kontrolu vanjštine u cilju verifikacije usklađenosti etiketa na pošiljci, uključujući oznake na životinjama, žigove i prijevozna sredstva s informacijama koje su navedene u zootehničkim certifikatima, službenim atestima i drugim pratećim dokumentima (y) „neusklađenost” znači propust usklađivanja sa zootehničkim i genealoškim pravilima navedenima u ovoj Uredbi. Članak 3. Opća zootehnička i genealoška pravila za trgovanje uzgojno valjanim životinjama i njihovim genetskim materijalom i za njihov uvoz u Uniju Trgovina i uvoz u Uniju uzgojno valjanih životinja i njihovog genetskog materijala neće se zabraniti, ograničiti ili onemogućiti zbog zootehničkih ili genealoških razloga, osim onih navedenih u ovoj Uredbi. Uzgojno valjane životinje i njihov genetski materijal, njihovi vlasnici ili uzgajivači uzgojno valjanih životinja uzgojnih udruženja ili uzgojnih organizacija ili tijela koja se bave uzgojem ne smiju se diskriminirati na temelju njihove države podrijetla. POGLAVLJE II. Priznavanje uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija u državama članicama i odobrenje uzgojnih programa ODJELJAK 1. Priznavanje uzgojnog udruženja i uzgojne organizacije Članak 4. Priznavanje uzgojnog udruženja i uzgojne organizacije 1. Uzgojna udruženja i uzgojne organizacije mogu nadležnim tijelima podnijeti zahtjev za priznavanje u skladu sa stavkom 2. 2. Nadležno tijelo priznaje svako uzgojno udruženje ili uzgojnu organizaciju koja podnese zahtjev za priznavanjem, pod uvjetom da ispunjava sljedeće uvjete: (a) ima sjedište na području države članice na kojem je smješteno nadležno tijelo (b) dokazuje u svome zahtjevu da ispunjava uvjete navedene u 1. dijelu Priloga I. (c) u svome zahtjevu definira: (i) prirodu svog uzgojnog programa koji treba imati za cilj: – očuvanje pasmine, ili – poboljšanje pasmine ili križanca (ii) opseg svog uzgojnog programa i pravila koja je ustanovilo u skladu sa zahtjevima iz 2. dijela, a u slučajevima kopitara čiste pasmine iz 3. dijela Priloga I. (iii) geografsko područje na kojemu namjerava provoditi svoj uzgojni program. 3. Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 71. u pogledu izmjena zahtjeva za priznavanje uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija kako je propisano u Prilogu I., i u slučaju uzgojno valjanih životinja čistih pasmina vrste kopitara u dijelu III. Priloga I., kako bi se uzela u obzir raznovrsnost uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija na koje se te izmjene odnose. Članak 5. Izuzeće od primjene članka 4. stavka 2. točke (b) o priznavanju uzgojnih udruženja 1. Izuzećem od primjene članka 4. stavka 2. točke (b), nadležno tijelo može odbiti priznavanje uzgojnog udruženja koje ispunjava uvjete propisane u 1. dijelu Priloga I. ako bi uzgojni program dotičnog uzgojnog udruženja doveo u pitanje očuvanje genetske raznolikosti uzgojno valjanih životinja čistih pasmina koje su upisane, registrirane ili kvalificirane za upis u matičnu knjigu za dotičnu pasminu uzgojnog udruženja koje je već priznato u toj državi članici. 2. U smislu stavka 1., nadležno tijelo uzet će u obzir sljedeće kriterije: (a) broj uzgojnih udruženja koja su već priznata za dotičnu pasminu u državi članici gdje se uzgojno udruženje nalazi (b) veličinu populacije uzgojno valjanih životinja čistih pasmina te pasmine u dotičnoj državi članici (c) mogućnost genetskog unosa iz drugih uzgojnih udruženja za istu pasminu priznatu u drugim državama članicama ili trećim zemljama. Članak 6. Odbijanje priznavanja uzgojnog udruženja i uzgojne organizacije 1. Kada nadležno tijelo iz članka 4. namjerava odbiti priznavanje uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije, uz planiranu odbijenicu mora im pružiti i detaljno obrazloženje te im istovremeno dati pravo žalbe protiv planirane odbijenice u roku od 30 dana od datuma primitka detaljnog obrazloženja. 2. Kada u svjetlu žalbe iz stavka 1. nadležno tijelo ostane pri svojoj odluci, ono mora uzgojnom udruženju ili uzgojnoj organizaciji pružiti detaljno obrazloženje svoje odluke o uskrati priznavanja u roku od 30 dana od datuma primitka žalbe te istodobno informirati Komisiju o svojoj odluci o uskrati priznavanje te navesti razloge takve odluke. Članak 7. Popis priznatih uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija 1. Države članice izrađuju i ažuriraju popis uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija koje je njihovo nadležno tijelo priznalo u skladu s člankom 4. stavkom 2. te taj popis staviti na raspolaganje javnosti. 2. Popis iz stavka 1. mora uključivati sljedeće elemente: (a) naziv, podatke za kontakt i internetsku stranicu uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije (b) pasminu ili križanca za koje je uzgojni program odobren (c) u slučaju uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina naziv i podatke za kontakt uzgojnog udruženja koje vodi matičnu knjigu kopitara podrijetla pasmine. 3. U popis koji se navodi u stavku 1. države članice navest će obustavu odobrenja uzgojnog programa koja je naređena u skladu s člankom 61. stavkom 2. točkom (f). 4. Države članice odmah će ukloniti s popisa navedenog u stavku 1 sva uzgojna udruženja ili uzgojne organizacije za koje je odobrenje povučeno u suglasnosti s člankom 61. stavkom 2. točkom (g). 5. Komisija može provedbenim aktima izraditi primjere obrazaca za informacije koje države članice moraju staviti na raspolaganje javnosti na popisu priznatih uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija kao što je predviđeno stavkom 1. Ti provedbeni akti moraju se donositi u skladu s postupkom ispitivanja navedenim u članku 72. stavku 2. ODJELJAK 2. odobrenje uzgojnih programa Članak 8. Odobrenje uzgojnih programa koje provode uzgojna udruženja i uzgojne organizacije 1. Nadležno tijelo mora odobriti uzgojni program priznatog uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije u skladu s člankom 4. stavkom 2. pod uvjetom da je uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija predala zahtjev za odobrenje svog uzgojnog programa dokazujući usklađenost sa zahtjevima sadržanima u članku 4. stavku 2. točki (c) i propisanima u 2. dijelu, a u slučaju kopitara čistih pasmina u 3. dijelu Priloga I. 2. Nadležno tijelo spomenuto u članku 4. može ovlastiti uzgojno udruženje i uzgojnu organizaciju za ustupanje tehničkog upravljanja svojih matičnih knjiga ili uzgojnih upisnika, te drugih specifičnih aspekata uzgojnog programa vanjskim organizacijama, pod uvjetom da: (a) uzgojna udruženja i uzgojne organizacije ostaju odgovorne prema nadležnim tijelima za osiguranje ispunjavanja uvjeta propisanih člankom 4. stavkom 2. točkom (c); (b) nema sukoba interesa između treće osobe i gospodarske aktivnosti uzgajivača koji sudjeluju u uzgojnom programu. 3. Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 71. u pogledu izmjena zahtjeva za odobrenje uzgojnih programa koji su definirani u 2. dijelu, te u slučaju kopitara čistih pasmina u 3. dijelu Priloga I., kako bi se uzela u obzir raznovrsnost uzgojnih programa koje provode uzgojna udruženja i uzgojne organizacije. Članak 9. Obavijest i odobrenje uzgojnih programa koje provode države članice osim države članice u kojoj je uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija priznata 1. Tamo gdje opseg uzgojnog programa ili geografsko područje na kojemu se uzgojni program treba provoditi upućuje na to da uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija namjerava provoditi uzgojni program na uzgojno valjanim životinjama lociranim u drugoj državi članici, nadležno tijelo iz članka 8. stavka 1. mora: (a) obavijestiti nadležno tijelo druge države članice najmanje 90 kalendarskih dana prije predviđenog datuma početka uzgojnog programa (b) dostaviti nadležnom tijelu iz točke (a), skupa s tom obavijesti, kopiju zahtjeva za odobrenje uzgojnog programa kao što je predviđeno člankom 8. stavkom 1. 2. Nadležno tijelo iz stavka 1. točke (a) može u roku od 90 dana od datuma primitka obavijesti navedene u tom stavku uzgojnom udruženju koje je priznalo nadležno tijelo iz članka 8. stavka 1. uskratiti odobrenje za provedbu uzgojnog programa na svom području ako: (a) se odobreni uzgojni program već provodi u toj državi članici na uzgojno valjanim životinjama čistih pasmina iste pasmine (b) bi odobrenje dodatnog uzgojnog programa fragmentiralo populaciju uzgojno valjanih životinja čistih pasmina koje su raspoložive u dotičnoj državi članici u mjeri u kojoj bi se očuvanje genetske raznolikosti predmetne pasmine dovela u pitanje. 3. Ako nadležno tijelo iz stavka 1. točke (a) ne odgovori u roku od 90 dana na obavijest predviđenu ovim stavkom, smatrat će se da je odobrenje dano. 4. Nadležno tijelo države članice u kojoj je uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija priznata, ili u kojoj je podnijela zahtjev za priznanje u skladu s člankom 4., informirat će uzgojno udruženje ili uzgojnu organizaciju o rezultatu obavijesti predviđene stavkom 1. točkom (a) ovog članka bez nepotrebnog odlaganja. 5. Kada nadležno tijelo iz stavka 1. točke (a) namjerava uskratiti odobrenje u skladu sa stavkom 2., o svojoj će namjeri uskrate odobrenja obavijestiti Komisiju uz detaljno obrazloženje. POGLAVLJE III. Prava i obveze uzgajivača, uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija Članak 10. Prava uzgajivača koji sudjeluju u uzgojnim programima odobrenim u skladu s člankom 8. stavkom 1. ili člankom 9. 1. Tamo gdje pravila uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije omogućuju članstvo, uzgajivači mogu podnijeti zahtjev: (a) za učlanjenje u takva uzgojna udruženja ili uzgojne organizacije (b) za sudjelovanje u uzgojnom programu u razmjerima i unutar geografskog područja aktivnosti odobrenog u skladu s člankom 8. stavkom 1. ili člankom 9. 2. Tamo gdje pravila uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije ne predviđaju mogućnost članstva, uzgajivači koji sudjeluju u uzgojnom programu u skladu s člankom 8. stavkom 1. ili člankom 9. mogu podnijeti zahtjev: (a) da se njihove uzgojno valjane životinje unesu u glavni dio matične knjige koju je uzgojno udruženje izradilo za pasminu u skladu s člankom 17. stavkom 1. (b) da se njihove uzgojno valjane životinje upišu u dodatni dio matične knjige koju je uzgojno udruženje izradilo za pasminu u skladu s člankom 17. stavkom 3. (c) da se njihove uzgojno valjane hibridne svinje upišu u uzgojni registar koju je uzgojna organizacija izradila za križance u skladu s člankom 24. (d) da sudjeluju u testiranju rasta i razvoja te genetskoj procjeni u skladu s člankom 27. (e) da im se stavi na raspolaganje zootehnički certifikat u skladu s člankom 33. stavcima 1. i 2. 3. Uzgajivači će imati pravo odabira matične knjige ili uzgojnog upisnika u koji žele unijeti ili upisati svoje uzgojno valjane životinje u skladu s člancima 19. i 24. Članak 11. Prava uzgajivača koji osporavaju odluku uzgojnog udruženja 1. Uzgajivači mogu pribjeći mjerama propisanima člankom 13. kada smatraju da im je uzgojno udruženje neutemeljeno uskratilo bilo koju od narednih stavki: (a) skladu s člankomzahtjev u skladu s člankom 10. stavkom 1. (b) zahtjev za unosom uzgojno valjane životinje čistih pasmina u glavni dio matične knjige kao što je predviđeno člankom 19. (c) zahtjev za upisom životinje u dodatni dio matične knjige kao što je predviđeno člankom 20. stavkom 3. (d) prihvat uzgojno valjane životinje čistih pasmina za: (i) uzgoj kao što je predviđeno člankom 21. ili (ii) umjetno osjemenjivanje kao što je predviđeno člankom 23. stavkom 1. (e) prihvat uzgojno valjane životinje čistih pasmina ili njezinog sjemena za službeno testiranje rasta i razvoja i genetsku procjenu kao što je predviđeno člankom 23. stavkom 2. (f) prihvaćanje rezultata testiranja rasta i razvoja i genetske procjene koja se provodi u skladu s člankom 27. 2. Uzgajivači mogu pribjeći mjerama predviđenim člankom 13. kada smatraju da je uzgojno udruženje propustilo provesti testiranje rasta i razvoja ili genetsku procjenu u skladu s člankom 27. Članak 12. Prava uzgajivača koji osporavaju odluku uzgojne organizacije 1. Uzgajivači mogu pribjeći mjerama propisanima člankom 13. kada smatraju da im je uzgojna organizacija uskratila bilo koju od narednih stavki: (a) zahtjev za upisom uzgojno valjane hibridne svinje u uzgojni upisnik kao što je predviđeno člankom 24. (b) prihvat uzgojno valjane hibridne svinje za umjetno osjemenjivanje kao što je predviđeno člankom 26. stavkom 1. (c) prihvat uzgojno valjane hibridne svinje ili njezinog sjemena za testiranje rasta i razvoja kao što je predviđeno člankom 26. stavkom 2. (d) prihvaćanje rezultata testiranja rasta i razvoja koje se provodi u skladu s člankomskladu s člankom 27. 2. Uzgajivači mogu pribjeći mjerama predviđenim člankom 13. kada smatraju da je uzgojna organizacija propustila provesti testiranje rasta i razvoja ili genetsku procjenu u skladu s člankomskladu s člankom 27. Članak 13. Mjere koje su na raspolaganju uzgajivačima koji osporavaju odluku uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije 1. U slučajevima na koje se upućuje u člancima 11. i 12. uzgajivači mogu: (a) dobiti mišljenje neovisnog stručnjaka (b) podnijeti žalbu protiv odbijenica navedenih u članku 11. stavku 1. i članku 12. stavku 1. ili protiv rezultata testiranja rasta i razvoja ili genetske procjene na koje se upućuje u članku 11. stavku 2. i članku 12. stavku 2. u roku od 30 dana od primitka odbijenice ili rezultata od uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije. 2. U žalbi na koju se upućuje u stavku 1. točki (b) uzgajivač mora opisati činjenice i razloge, tamo gdje je to moguće na temelju mišljenja neovisnog stručnjaka kao što je navedeno u stavku 1. točki (a) iznoseći mišljenje da: (a) negativan odgovor od strane uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije nije u skladu sa člancima 19., 21., 23., 27., 28., 30. ili 32. ili (b) rezultati testiranja rasta i razvoja i genetske procjene nisu zaprimljeni u skladu s člankomskladu s člankom 27. Članak 14. Rješavanje sporova 1. Ako uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija odbije žalbu uzgajivača navedenu u članku 13. stavku 1. točki (b), ono u skladu s člankom 4. stavkom 2. u roku od 30 dana od dana donošenja odluke o odbijanju žalbe o tome mora obavijestiti uzgajivača i nadležno tijelo koje je priznalo uzgojno udruženje ili uzgojnu organizaciju. 2. Nadležno tijelo na koje se upućuje u članku 8. stavku 1. ili 9. može promijeniti odluku uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije kada smatra da odluka nije u skladu sa člancima 19., 21., 23., 27., 28., 30. ili 32. 3. Države članice utvrdit će postupak za podnošenje žalbe i donošenje odluka po žalbi u razumnom roku. S tim ciljem nadležno tijelo može donijeti odluku o uspostavi posebnog suda ovlaštenog za promjenu odluke uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije kada sud smatra da je odbijanje žalbe uzgajivača od strane uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije neopravdano. Članak 15. Prava uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija 1. Uzgojna udruženja i uzgojne organizacije imaju će sljedeća prava u vezi uzgojnih programa koja se odobravaju u skladu s člankom 8. stavkom 1. ili 9.: (a) provoditi uzgojne programe u razmjerima i na geografskom području aktivnosti definiranom u skladu s člankomskladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (c); (b) biti neovisni u definiranju i provedbi svojih uzgojnih programa koji podliježu nadzoru nadležnih tijela u smislu usklađenosti sa člankom 4. stavkom 2. 2. Uzgojna udruženja ili uzgojne organizacije koje pružaju mogućnost učlanjenja imaju pravo da (a) odbiju zahtjev za članstvo ako uzgojno valjane životinje ne ulaze u domenu uzgojnog programa ili geografskog područja na koje se upućuje u podtočkama (ii) ili (iii) članka 4. stavka 2. točke (c) (b) isključe uzgajivače iz članstva ako se ne pridržavaju obveza definiranih u poslovniku u skladu s točkom 3. podtočkom (e) 1. dijela Priloga I. Članak 16. Obveze uzgojnog udruženja i uzgojne organizacije 1. Uzgojna udruženja i uzgojne organizacije koje pružaju mogućnost učlanjenja moraju u svojim poslovnicima definirati prava i dužnosti članova u skladu s točkom 3. podtočkom (e) dijela 1. Priloga I. 2. U sklopu svog uzgojnog programa odobrenog u skladu s člankomskladu s člankom 8. stavkom 1. ili člankom 9. uzgojno udruženje smije unositi samo uzgojno valjane životinje čistih pasmina u svoje matične knjige ili u svoje uzgojne upisnike upisivati hibridne svinje koje se čuvaju na gospodarstvima smještenima unutar geografskog područja aktivnosti definiranog u skladu s člankomskladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (c). 3. Uzgojna udruženja i uzgojne organizacije prvenstveno su odgovorne za sprječavanje te tamo gdje je to potrebno za rješavanje sporova do kojih može doći između pojedinih uzgajivača te između uzgajivača i uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije tijekom provedbe uzgojnog programa odobrenog u skladu s člankomskladu s člankom 8. stavkom 1. ili člankom 9., prema pravilima koje utvrđuje država članica u kojoj je došlo do spora u skladu s člankomskladu s člankom 14. stavkom 3. te prema pravilima propisanim u 3. dijelu Priloga I. POGLAVLJE IV. Unos uzgojno valjanih životinja u matične knjige i uzgojne upisnike te prihvat za uzgoj, umjetno osjemenjivanje i testiranje ODJELJAK 1. Unos uzgojno valjanih životinja čistih pasmina u matične knjige koje vode uzgojna udruženja te prihvat za uzgoj, umjetno osjemenjivanje i testiranje Članak 17. Struktura matičnih knjiga 1. Matične knjige moraju sadržavati glavni dio u koji se mogu upisivati uzgojno valjane životinje čistih pasmina u skladu sa zahtjevima propisanim u poglavljima I. i II.. dijela 1. Priloga II. ili registrirati za upis. 2. Uzgojna udruženja mogu podijeliti glavni dio u odjeljke za koje uzgojna udruženja uvode različite kriterije ili postupke za unos uzgojno valjanih životinja čistih pasmina u različite odjeljke u skladu s njihovim odlikama. U smislu zadovoljavanja tih kriterija i procedura može biti neophodno testirati rast i razvoj te izvršiti genetsku procjenu kao što je predviđeno člankom 27. ili propisano delegiranim aktom donesenim u skladu s člankom 28. stavkom 1. ili bilo koju drugu procjenu opisanu u uzgojnom programu i odobrenu u skladu s člankom 8. stavkom 1. ili člankom 9. prije unosa u poseban odjeljak glavnog dijela. Uzgojna udruženja mogu dalje podijeliti odjeljke prema rodu i dobi. 3. Uz glavni dio predviđen stavkom 1. ovog članka, uzgojna udruženja mogu izraditi jedan ili više dodatnih dijelova matične knjige za životinje iste vrste koje ne zadovoljavaju uvjete za unos u glavni dio, pod uvjetom da te životinje zadovoljavaju uvjete navedene u članku 20. stavku 1., kao i pravila uzgojnog udruženja omogućuju da potomci tih životinja mogu biti upisani u glavni dio u skladu s pravilima propisanim u: (a) u točki 3. poglavlja III. dijela 1. Priloga II. u slučaju goveda, svinja, ovaca i koza ženskog roda; ili (b) u točki 4. poglavlja III. dijela 1. Priloga II. u slučaju kopitara muškog i ženskog roda. 4. Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 71. koji se odnose na izmjene pravila propisanih u točkama 3. i 4. poglavlja III. dijela 1. Priloga II. prema kojemu je dopušten unos potomstva životinja upisanih u dodatni dio u glavni dio. Članak 18. Poseban dio matične knjige 1. Nadležno tijelo može odobriti neki uzgojni program što zahtijeva, izuzećem od primjene članka 17. stavka 2., unos u poseban dio matične knjige određenih uzgojno valjanih životinja čistih pasmina kao što su goveda, svinje, ovce, koze koje: (a) su upisane u glavni dio matične knjige dotične pasmine koju vodi uzgojno udruženje u drugoj državi članici ili nekoj trećoj zemlji (b) imaju specifične osobine kojima se razlikuju od populacije iste pasmine u državi članici u kojoj je uzgojni program odobren. 2. Države članice koje namjeravaju koristiti izuzeće od primjene navedeno u stavku 1. moraju o tome unaprijed obavijestiti Komisiju i druge države članice te pružiti detaljno obrazloženje. Članak 19. Unos uzgojno valjanih životinja čistih pasmina u glavni dio 1. Na zahtjev uzgajivača uzgojna će udruženja unijeti ili prijaviti za unos u glavni dio bilo koje uzgojno valjane životinje čiste pasmine uključene u uzgojni program koja ispunjava zahtjeve iz dijela 1. Priloga II. 2. Uzgojna udruženja ne smiju uskratiti unos uzgojno valjanih životinja čistih pasmina u glavni dio svojih matičnih knjiga zato što su već unesene u glavni dio matične knjige za istu, ili u slučaju programa križanja, drugu pasminu koju je izradilo uzgojno udruženje priznato u skladu s člankom 4. stavkom 2. u nekoj drugoj državi članici ili od strane uzgojnog tijela u skladu s člankom 36. stavkom 1. u nekoj trećoj zemlji. 3. Tamo gdje je matična knjiga podijeljena u odjeljke uzgojno udruženje unosi uzgojno valjane životinje čistih pasmina koje ispunjavaju kriterije za unos u glavni dio u odjeljak koji odgovara odlikama dotičnih uzgojno valjanih životinja čistih pasmina bez diskriminacije na temelju podrijetla u nekoj drugoj državi članici ili trećoj zemlji. 4. Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 71. koji se odnosi na izmjene zahtjeva za unos uzgojno valjanih životinja čistih pasmina u glavni dio matičnih knjiga kao što je definirano u poglavljima I. i II. dijela 1. Priloga II. Članak 20. Evidencija životinja u dodatni dio 1. Na zahtjev uzgajivača uzgojna udruženja, kao što je predviđeno člankom 17. stavkom 3., evidentiraju u odgovarajući dodatni dio životinje vrsta koje su uključene u uzgojni program, a koje ne ispunjavaju uvjete za unos u glavni dio, pod uvjetom da te životinje ispunjavaju uvjete definirane točkama 1. i 2. poglavlja III. dijela 1. Priloga II. 2. Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 71. o izmjenama zahtjeva za unos životinja u dodatni dio matičnih knjiga kao što je definirao u poglavlju III dijela 1. Priloga II. Članak 21. Prihvat uzgojno valjanih životinja čistih pasmina za uzgoj 1. Uzgojna udruženja neće zbog zootehničkih ili genealoških razloga, osim onih koji su rezultat primjene članka 19., isključiti mogućnost iskorištavanja za uzgoj uzgojno valjanih životinja čistih pasmina upisanih u glavni dio njihove matične knjige koristeći sljedeće reproduktivne tehnike: (a) prirodni pripust (b) sakupljanje i uporabu sjemena i jajnih stanica u svrhu uzgoja (c) sakupljanje sjemena od uzgojno valjanih životinja koje su, tamo gdje je to primjenjivo, bile podvrgnute testiranju rasta i razvoja te genetskoj procjeni u skladu s člankom 27 ili, kao što je definirano u delegiranom aktu, u skladu s člankom 28. stavkom 1. (d) umjetno osjemenjivanje sjemenom iz točke (c) (e) in vitro proizvodnju i uporabu u svrhu uzgoja embrija proizvedenih iz jajnih stanica iz točke (b) te začetih uporabom sjemena iz točke (c). 2. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 71. u vezi kriterija za: (a) prihvat uzgojno valjanih životinja čistih pasmina za uzgoj od strane uzgojnih udruženja (b) sakupljanje i uporabu genetskog materijala uzgojno valjanih životinja čistih pasmina u svrhu uzgoja. Članak 22. Načini provjere identiteta 1. Uzgojna udruženja moraju zahtijevati da se uzgojno valjane životinje čistih pasmina vrsta goveda te muške uzgojno valjane pasmine ovnova i jaraca čistih pasmina identificiraju analizom krvne grupe ili na bilo koji drugi prikladan način koji osigurava barem neki stupanj pouzdanosti kada se koriste za: (a) sakupljanje sjemena za umjetno osjemenjivanje (b) sakupljanje jajnih stanica i embrija. 2. Na upit neke od država članica ili Europskog saveza uzgojnih udruženja za čistokrvnim životinjama dotične vrste Komisija može provedbenim aktima odobriti načine provjere identiteta uzgojno valjanih goveda čistih pasmina iuzgojno valjanih ovnova i jaraca čistih pasmina kako bi pružila barem istu razinu sigurnosti kao i analiza krvne grupe tih uzgojno valjanih životinja čistih pasmina uzimajući u obzir tehnički napredak i preporuke europskih referentnih centara na koje se upućuje u članku 31. Ti provedbeni akti moraju se donijeti u skladu s postupkom ispitivanja navedenim u članku 72. stavku 2. Članak 23. Prihvat sjemena za umjetno osjemenjivanje i in vitro oplodnju jajnih stanica te prihvat uzgojno valjanih životinja čistih pasmina i njihovog genetskog materijala za testiranje 1. Uzgojna udruženja neće zabraniti uporabu sjemena za umjetno osjemenjivanje ženskih uzgojno valjanih životinja čistih pasmina ili in vitro oplodnju jajnih stanica sakupljenih od ženskih uzgojno valjanih životinja čistih pasmina pod uvjetom da je sjeme sakupljeno od uzgojno valjanih životinja čistih pasmina-donatora: (a) vrste goveda, svinja, ovaca i koza prihvaćenih za sakupljanje sjemena za umjetno osjemenjivanje ili in vitro oplodnju jajnih stanica u državama članicama temeljem testiranja rasta i razvoja i genetske procjene provedene u skladu s člankom 27. i Prilogom III. (b) kopitara koji su prihvaćeni za sakupljanje sjemena za umjetno osjemenjivanje ili in vitro oplodnju jajnih stanica temeljem uzgojnih programa odobrenih u skladu s člankom 8. stavkom 1. ili člankom 9. 2. Uzgojno valjane životinje čistih pasmina i njihov genetski materijal koji su upisani u glavni dio matične knjige izrađene od strane uzgojnog udruženja priznatog u nekoj od država članica moraju biti prihvaćeni od strane uzgojnog udruženja koje provodi uzgojni program na istoj pasmini u drugoj državi članici u cilju testiranja rasta i razvoja i, tamo gdje je to prikladno, genetske procjene, pod istim uvjetima i uz kvantitativna ograničenja koja vrijede za uzgojno valjane životinje čistih pasmina i njihov genetski materijal, upisane u matičnu knjigu za istu pasminu koju je izradilo uzgojno udruženje priznato od strane države članice u kojoj će se provoditi testiranje rasta i razvoja te genetska procjena u skladu s člankom 27. 3. U smislu stavka 1. i 2., genetski materijal uzgojno valjanih životinja čistih pasmina na koji se upućuje u tim stavcima sakuplja se, obrađuje i pohranjuje u centru za sakupljanje sjemena ili centru za pohranu sjemena ili od strane tima za sakupljanje zametaka i proizvodnju koji je službeno odobren za trgovinu ovom robom unutar Unije u skladu sa zakonodavstvom EU-a kojim se regulira zdravlje životinja. 4. Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 71. o uvjetima prihvata za: (a) uzgojno valjane kopitare čistih pasmina određenih pasmina za umjetno osjemenjivanje ili in vitro oplodnju jajnih stanica (b) uzgojno valjane kopitare čistih pasmina određenih pasmina i njihov genetski materijal za testiranje rasta i razvoja te genetsku procjenu. Odjeljak 2. Upis uzgojno valjanih hibridnih svinja u uzgojne upisnike koje vode uzgojne organizacije te prihvat za uzgoj, umjetno osjemenjivanje i testiranje Članak 24. Upis uzgojno valjanih hibridnih svinja u uzgojne upisnike 1. Uzgojne organizacije, tamo gdje je to primjenjivo, na upit svojih članova upisuju u svoj uzgojni upisnik sve uzgojno valjane hibridne svinje dobivene istim programom križanja koje ispunjavaju zahtjeve utvrđene dijelom 2. Priloga II. 2. Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 71. o izmjenama zahtjeva za upis uzgojno valjanih hibridnih svinja u uzgojni upisnik kao što je utvrđeno u dijelu 2. Priloga II. Članak 25. Prihvat uzgojno valjanih hibridnih svinja za uzgoj 1. Uzgojne organizacije ne isključuju iz zootehničkih ili genealoških razloga, osim onih koji su rezultat primjene članka 27., mogućnost iskorištavanja za uzgoj uzgojno valjanih hibridnih svinja upisanih u uzgojne upisnike koristeći sljedeće reproduktivne tehnike: (a) prirodni pripust (b) sakupljanje i uporabu u svrhu uzgoja jajnih stanica i zametaka (c) sakupljanje i uporabu sjemena od uzgojno valjanih životinja koje su bile podvrgnute testiranju rasta i razvoja i genetskoj procjeni u skladu s člankom 27. ili utvrđenoj u delegiranom aktu donesenom u skladu s člankom 28. stavkom 1. (d) umjetno osjemenjivanje uporabom sjemena iz točke (c) (e) in vitro proizvodnju i uporabu u svrhu uzgoja embrija proizvedenih iz sjemena iz točke (b) te začetih uporabom sjemena iz točke (c). 2. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 71. u vezi kriterija za: (a) prihvat za uzgoj uzgojno valjanih svinja od strane uzgojnih organizacija (b) sakupljanje i uporabu sjemena, jajnih stanica ili zametaka uzgojno valjanih hibridnih svinja u svrhu uzgoja. Članak 26. Prihvat uzgojno valjanih hibridnih svinja za umjetno osjemenjivanje i testiranje 1. Uzgojne organizacije ne zabranjuju uporabu sjemena za umjetno osjemenjivanje ili in-vitro oplodnju jajnih stanica prikupljenih od ženskih uzgojno valjanih hibridnih svinja pod uvjetom da je sjeme prikupljeno od donora uzgojno valjanih hibridnih svinja čija je linija podvrgnuta testiranju rasta i razvoja i genetskoj procjeni u skladu s člankom 27. i Prilogom III. 2. Uzgojno valjane hibridne svinje muškog roda i njihovo sjeme koji su upisani u uzgojni upisnik koji je uspostavila uzgojna organizacija u jednoj državi članici i njihovo sjeme prihvaća uzgojna organizacija priznata u drugoj državi članici za testiranje rasta i razvoja koja provodi program uzgoja za istu vrstu te gdje je prikladno i za genetsko testiranje pod istim uvjetima i uz ista kvantitativna ograničenja koja se primjenjuju na uzgojno valjane hibridne svinje i njihovo sjeme upisano u uzgojni upisnik za istu vrstu koji je uspostavila uzgojna organizacija priznata u državi članici gdje će se testiranje rasta i razvoja i genetska procjena izvršiti u skladu s člankom 27. 3. U smislu stavka 1. i 2., sjeme iz tih stavaka mora se sakupljati, obraditi i pohraniti u centru za sakupljanje sjemena ili centru za pohranu sjemena koji je službeno odobren za trgovinu ovom robom unutar Unije u skladu sa zakonodavstvom EU-a kojim se regulira zdravlje životinja. 4. Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 71. u vezi kriterija za prihvat uzgojno valjanih hibridnih svinja za umjetno osjemenjivanje i testiranje. POGLAVLJE V. Testiranje rasta i razvoja, genetska procjena i zootehnički certifikati Article 27. Načini testiranja rasta i razvoja i genetske procjene 1. U slučajevima kada uzgojni program odobren u skladu s člankom 8. stavkom 1. i člankom 9. nalaže testiranje rasta i razvoja te genetsku procjenu za klasificiranje uzgojno valjanih goveda, svinja, ovaca i koza čistih pasmina u matičnim knjigama te za prihvat za uzgoj uzgojno valjanih mužjaka čistih pasmina tih vrsta i njihovog sjemena, uzgojna udruženja osiguravaju provedbu takvog testiranja rasta i razvoja te genetske procjene u skladu sa sljedećim pravilima definiranim u Prilogu III: (a) za uzgojno valjana goveda čistih pasmina u dijelu 1. (b) za uzgojno valjane svinje čistih pasmina u Poglavlju I. dijela 2. i točki 1. Poglavlja II., dijela 2. (c) za uzgojno valjane ovce i koze čistih pasmina u dijelu 3. 2. U slučajevima kada uzgojni program odobren u skladu s člankom 8. stavkom 1. i člankom 9. nalaže testiranje rasta i razvoja te genetsku procjenu za klasificiranje uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina u matičnim knjigama i za prihvat za uzgoj uzgojno valjanih mužjaka čistih pasmina kopitara te njihovog sjemena, uzgojna udruženja osigurat će provedbu takvog testiranja rasta i razvoja i genetske procjene u skladu sa sljedećim pravilima definiranim u Prilogu I: (a) u točki (1) podtočki (e) dijela 2. (b) u točkama (1) podtočkama (a)(i) i (b)(i) i točki (2) podtočki (b) dijela 3. 3. Tamo gdje uzgojni program odobren u skladu s člankom 8. stavkom 1. ili člankom 9. nalaže genetsku procjenu za klasifikaciju uzgojno valjanih hibridnih svinja u uzgojne upisnike i za prihvat za uzgoj muških uzgojno valjanih hibridnih svinja i njihovog sjemena, uzgojna organizacija mora osigurati odvijanje genetske procjene u skladu s pravilima definiranim u točki 2. poglavlja II. dijela 2. Priloga III. Članak 28. Delegirane ovlasti i provedbene ovlasti koje se tiču zahtjeva za testiranje rasta i razvoja i genetske procjene 1. Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 71. koji se odnose na pravila testiranja rasta i razvoja i genetske procjene, a tamo gdje je neophodno i za izmjene Priloga III., kako bi mogla uzeti u obzir: (a) napredak znanosti (b) tehnički razvoj (c) funkcioniranje unutarnjeg tržišta ili (d) potrebu zaštite vrijednih genetskih resursa. 2. U svjetlu mišljenja neovisnog stručnjaka iz članka 13. stavka 1. točke (a), Komisija može provedbenim aktima definirati jedinstvena pravila za testiranje rasta i razvoja i genetsku procjenu kao i za tumačenje njihovih rezultata. Ti provedbeni akti moraju biti doneseni u skladu s postupkom ispitivanja navedenim u članku 72. stavku 2. Članak 29. Ustanove koje su određene za testiranje rasta i razvoja i genetsku procjenu 1. Uzgojna će udruženja i uzgojne organizacije, tamo gdje je to neophodno za provedbu uzgojnog programa odobrenog u skladu s člankom 8. stavkom 1. ili člankom 9., odrediti ustanovu koja će provoditi testiranje rasta i razvoja te genetsku procjenu uzgojno valjanih životinja kao što je definirano člankom 27. 2. Ustanove navedene u stavku 1. mogu: (a) djelovati kao specijalizirane jedinice za koje odgovaraju uzgojna udruženja ili uzgojne organizacije; ili (b) biti ovlaštene od strane nadležnog tijela koje odobrava uzgojni program. 3. Uzgojna udruženja i uzgojne organizacije vodit će aktualizirani popis ustanova koje su odredile u skladu sa stavkom 1. te će takve informacije biti dostupne javnosti. Članak 30. Obveze ustanova odabranih u skladu s člankom 29. stavkom 1. 1. Ustanove koje odabiru uzgojna udruženja ili uzgojne organizacije kao što je predviđeno člankom 29. stavkom 1. na zahtjev nadležnog tijela stavljaju na raspolaganje sljedeće informacije: (a) zapisnike sa svim podacima o provedenim testiranjima rasta i razvoja (b) nazive odabranih uzgojnih udruženja ili uzgojnih organizacija te nadležnih tijela iz članka 29. stavka 2. točke (b) (c) podatke o načinima upisa osobina (d) pojedinosti o prototipu opisa rasta i razvoja korištenog u analizi rezultata testiranja rasta i razvoja (e) podatke o statističkoj metodi korištenoj u analizi rezultata testiranja rasta i razvoja za svaku procijenjenu osobinu (f) podatke o genetskim parametrima korištenim za svaku procijenjenu osobinu. 2. Ustanove koje su odabrala uzgojna udruženja ili uzgojne organizacije kao što je navedeno u članku 29. stavku 1. javno će obznaniti i aktualizirati rezultate genetske procjene uzgojno valjanih životinja čije sjeme je upotrijebljeno za umjetno osjemenjivanje. Članak 31. Određivanje referentnih centara Europske unije 1. Komisija provedbenim aktima određuje referentni centar Europske unije koji je odgovoran za suradnju s uzgojnim udruženjima u smislu ujednačavanje metoda testiranja rasta i razvoja i genetske procjene uzgojno valjanih goveda čistih pasmina. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 72. stavka 2. 2. Osim za goveda, Komisija može provedbenim aktima odrediti referentne centre Europske unije koji su odgovorni za usklađivanje metoda testiranja rasta i razvoja i genetske procjene uzgojno valjanih životinja čistih pasmina drugih vrsta. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 72. stavka 2. Članak 32. Zahtjevi koji se postavljaju na referentne centre Europske unije te njihovi zadaci i funkcije 1. Referentni centri Europske unije odabrani u skladu s člankom 31.: (a) ispunjavaju zahtjeve propisane u točki 1. Priloga IV. (b) provode zadatke i obnašaju funkcije propisane u točki 2. Priloga IV. (c) surađuju s uzgojnim udruženjima i uzgojnim organizacijama u skladu s člankom 29. stavkom 1. kako bi omogućili jednoznačnu primjenu metoda testiranja rasta i razvoja te genetske procjene uzgojno valjanih životinja čistih pasmina kao što propisuje članak 27. 2. Komisija je u skladu s člankom 71. ovlaštena donijeti delegirane akte u vezi izmjena: (a) zahtjeva koji se postavljaju prema referentnim centrima Europske unije kao što je definirano u točki 1. Priloga IV. (b) zadataka i funkcija referentnih centara Europske unije kao što je definirano u točki 2. Priloga IV. Delegirani akti navedeni u stavku 2. bave se pitanjem vrsta uzgojno valjanih životinja čistih pasmina za koje treba ujednačiti metode testiranja rasta i razvoja te genetske procjene kao i pitanjem znanstvenog i tehničkog napretka na području genetske procjene. 3. Komisija može izvršiti reviziju referentnih centara Europske unije koji su odabrani u skladu sa stavkom 1. ili stavkom 2. članka 31. kako bi provjerila: (a) pridržavaju li se zahtjeva propisanih u točki 1. Priloga IV. (b) provode li zadatke i obnašaju funkcije propisane u točki 2. Priloga IV. Ako rezultati revizije pokažu da neki referentni centar Europske unije ne ispunjava svoje funkcije i zadatke propisane točkom 2. Priloga IV., Komisija može umanjiti financijske doprinose koji mu se odobravaju u skladu s člankom 31. Odluke Vijeća 2009/470/EZ ili povući imenovanje u skladu s postupkom iz članka 72. stavka 2. Članak 33. Izdavanje, sadržaj i format zootehničkih certifikata za trgovinu uzgojno valjanim životinjama i njihovim genetskim materijalom unutar Europske unije 1. U cilju unosa uzgojno valjanih životinja čistih pasmina i njihovog genetskog materijala u matične knjige ili upisa u uzgojne upisnike, uzgojna udruženja i uzgojne organizacije izdaju zootehničke certifikate koji: (a) sadržavaju informacije iz Priloga V. (b) su u skladu s odgovarajućim prototipom obrasca zootehničkih certifikata predviđenih provedbenim aktima koji su doneseni u skladu sa stavkom 4. 2. Uzgojna udruženja i uzgojne organizacije koje provode testiranje rasta i razvoja te genetsku procjenu u skladu sa svojim uzgojnim programima odobrenim u skladu s člankom 8. stavkom 1. ili člankom 9. stavljat će na raspolaganje sljedeće podatke u zootehničkim certifikatima izdanim za uzgojno valjanu životinju ili njezin genetski materijal: (a) sve raspoložive rezultate testiranja rasta i razvoja (b) aktualizirane rezultate genetske procjene (c) bilo kakve genetske posebnosti i genetske manjkavosti koje utječu na dotičnu životinju i njezine roditelje i bake/djedove kao što nalaže odobreni uzgojni program. 3. Komisija je u skladu s člankom 71. ovlaštena donijeti delegirane akte u vezi s traženim informacijama u skladu s člankom 1. točkom (a) te tamo gdje je to neophodno i za donošenje izmjena u kontekstu zootehničkih certifikata predviđenih u Prilogu V. 4. Provedbenim aktima Komisija izrađuje prototip obrasca zootehničkih certifikata za uzgojno valjane životinje i njihovo sjeme, jajne stanice i zametke. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja navedenim u članku 72. stavku 2. Članak 34. Izuzeća od izdavanja, sadržaja i oblika zootehničkih certifikata za trgovinu uzgojno valjanim životinjama i njihovim genetskim materijalom unutar Europske unije 1. Odstupajući od članka 33. stavka 1. nadležno tijelo može odobriti da: (a) se zootehnički certifikati izdaju od strane centara za sakupljanje sjemena ili timova za sakupljanje ili proizvodnju zametaka odobrenih za trgovinu tim genetskim materijalom u skladu sa zakonodavstvom EU-a kojim se regulira zdravlje životinja (b) informacije koje se trebaju uključiti u zootehnički certifikat budu sadržane u drugim pratećim dokumentima uzgojno valjanih goveda, svinja, ovaca ili koza čistih pasmina te uzgojno valjanih hibridnih svinja, pod uvjetom da uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija koja vodi matičnu knjigu ili uzgojni upisnik potvrdi sadržaj tih drugih dokumenata u skladu s točkom 2. 1. dijela Priloga V. (c) informacije koje moraju biti sadržane u zootehničkom certifikatu budu sadržane u drugim identifikacijskim dokumentima koje izdaje uzgojno udruženje o identifikaciji kopitara u skladu sa zakonodavstvom EU-a kojim se regulira zdravlje životinja. 2. Odstupajući od članka 33. stavka 2. točke (b) ako rezultati genetske provjere budu javno dostupni na internetu, uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija može u zootehničkom certifikatu uputiti na internetske stranice preko kojih je moguće pristupiti tim rezultatima. POGLAVLJE VI. Zootehnička i genealoška pravila za trgovanje uzgojno valjanim životinjama čistih pasmina drugih vrsta Članak 35. Delegirane ovlasti i provedbene ovlasti koje se odnose na zootehnička i genealoška pravila za trgovanje uzgojno valjanim životinjama čistih pasmina iz članka 2. točke (i) podtočke (iii) te njihovim genetskim materijalom 1. Komisija je u skladu s člankom 71. ovlaštena za donošenje delegiranih akata koji se odnose na zootehnička i genealoška pravila za trgovanje uzgojno valjanim životinjama čistih pasmina iz članka 2. točke (i) podtočke (iii) te njihovim genetskim materijalom kada je to neophodno bilo za funkcioniranje unutarnjeg tržišta ili za zaštitu dragocjenih genetskih resursa u vezi s: (a) priznavanjem uzgojnih udruženja (b) priznavanjem uzgojnih programa (c) uvjetima za unos takvih uzgojno valjanih životinja čistih pasmina u matične knjige (d) prihvatom od strane uzgojnih udruženja tih uzgojno valjanih životinja čistih pasmina za uzgoj, umjetno osjemenjivanje te sakupljanje i uporaba njihovog genetskog materijala (e) načinima testiranja rasta i razvoja te genetske procjene tih uzgojno valjanih životinja čistih pasmina (f) informacijama koje će biti sadržane u zootehničkim certifikatima, a koje moraju pratiti takve uzgojno valjane životinje čistih pasmina. 2. U mjeri u kojoj je Komisija donijela delegirane akte iz stavka 1., ona će provedbenim aktima izraditi prototip obrasca zootehničkih certifikata iz stavka 1. točke (f) ovog članka za uzgojno valjane životinje čistih pasmina iz članka 2. točke (i) podtočke (iii) te za njihovo sjeme, jajne stanice i zametke. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 72. stavka 2. POGLAVLJE VII. Uvoz iz trećih zemalja Članak 36. Tijela koja se bave uzgojem 1. Na zahtjev uzgajivača uzgojna udruženja ili uzgojne organizacije unose ili upisuju u svoje matične knjige ili uzgojne upisnike sve uzgojno valjane životinje uvezene u Uniju i njihovo potomstvo koji se uvozi u Uniju pod uvjetom da su uzgojno valjane životinje ili donori genetskog materijala uneseni u matičnu knjigu ili upisani u uzgojni upisnik tijela koje se bavi uzgojem u trećoj zemlji, a koja: (a) zadovoljava kriterije za popisivanje tijela koja se bave uzgojem kao što je predviđeno člankom 37. (b) se nalazi na popisu tijela koja se bave uzgojem o kojemu je treća zemlja iz koje potječu uzgojno valjane životinje ili njihov genetski materijal informirala Komisiju. 2. Komisija vodi, ažurira i objavljuje popise tijela koja se bave uzgojem u trećim zemljama iz stavka 1. točke (b). Članak 37. Kriteriji za izradu popisa tijela koja se bave uzgojem 1. U popis predviđen člankom 36. stavkom 2. Komisija uvrštava samo tijela koja se bave uzgojem za koje je od službenog servisa u trećoj zemlji primila dokumentaciju kojom se dokazuje da tijela koja se bave uzgojem u trećoj zemlji, a koja žele biti obuhvaćena popisom, ispunjavaju sljedeće zahtjeve: (a) provode uzgojne programe koji odgovaraju uzgojnim programima koje uzgojna udruženja ili uzgojne organizacije provode na istoj pasmini ili križancima u pogledu: (i) pravila koja su primjenjiva na unos uzgojno valjanih životinja i njihovog genetskog materijala u matične knjige ili njihov upis u uzgojne upisnike (ii) pravila koja su primjenjiva na prihvat uzgojno valjanih životinja za uzgoj (iii) pravila koja su primjenjiva na uporabu genetskog materijala uzgojno valjanih životinja za testiranje i uzgoj (iv) načina testiranja rasta i razvoja i genetske procjene (b) službena ustanova u trećoj zemlji nadzire ili kontrolira. Takva službena ustanova mora imati neophodne ovlasti za provedbu pravila koja odgovaraju pravilima propisanim ovom Uredbom, a koja se odnose na: (i) priznavanje uzgojnog udruženja i uzgojne organizacije (ii) priznavanje njihovih uzgojnih programa (iii) unos uzgojno valjanih životinja čistih pasmina u matične knjige i upis uzgojno valjanih hibridnih svinja u uzgojne upisnike (iv) načine testiranja rasta i razvoja i genetske procjene. 2. U popis predviđen člankom 36. stavkom 2. Komisija uvrštava samo tijela koja se bave uzgojem za koje je od službenog servisa iz stavka 1. u trećoj zemlji primila dokumentaciju kojom se dokazuje da tijela koja se bave uzgojem u trećoj zemlji, a koja žele biti obuhvaćena popisom, imaju poslovnik kojim se osigurava da: (a) se uzgojno valjane životinje čistih pasmina koje uzgojna udruženja unose u matične knjige ili koje zadovoljavaju kriterije za unos bez diskriminacije u matične knjige iste pasmine koje su izradila tijela koja se bave uzgojem u dotičnoj trećoj zemlji (b) su uzgojno valjane životinje koje uzgojne organizacije upisuju u uzgojne upisnike bez diskriminacije upisane ili ispunjavaju uvjete za upis u uzgojne upisnike iste hibridne vrste koji izrađuju uzgojna tijela u dotičnoj trećoj zemlji. Članak 38. Sporazumi o istovjetnosti 1. Provedbenim aktima Komisija može priznati mjere koje se primjenjuju u nekoj trećoj zemlji kao istovjetne mjerama koje zahtijeva zootehničko zakonodavstvo Unije u pogledu sljedećeg: (a) priznavanje i nadzor uzgojnih udruženja ili uzgojnih organizacija iz članka 4. ili propisano provedbenim aktom u skladu s člankom 35. stavkom 1. (b) odobrenje uzgojnog programa uzgojnih društava i uzgojnih organizacija kao što je predviđeno člankom 8. stavkom 1. ili propisano delegiranim aktom donesenim u skladu s člankom 35. stavkom 1. (c) unos uzgojno valjanih životinja u matične knjige i uzgojne upisnike kao što je predviđeno člankom 19. i 24. ili propisano delegiranim aktom donesenim u skladu s člankom 35. stavkom 1. (d) prihvat uzgojno valjanih životinja za uzgoj kao što je predviđeno člankom 21. i 25 ili propisano delegiranim aktom donesenim u skladu s člankom 35. stavkom 1. (e) uporaba genetskog materijala u svrhu uzgoja kao što je predviđeno člankom 23. stavkom 1. ili propisano delegiranim aktom donesenim u skladu s člankom 35. stavkom 1. (f) uporaba sjemena za testiranje kao što je predviđeno člankom 23. stavkom 2. ili propisano delegiranim aktom donesenim u skladu s člankom 35. stavkom 1. (g) testiranje rasta i razvoja te genetska procjena kao što je predviđeno člankom 27 ili propisano delegiranim aktom donesenim u skladu s člankom 35. stavkom 1. Ti provedbeni akti moraju biti doneseni u skladu s postupkom ispitivanja navedenim u članku 72. stavku 2. 2. Provedbeni akti iz stavka 1. prihvaćaju se temeljem: (a) iscrpnog ispitivanja informacija ili podataka koje treća zemlja stavlja na raspolaganje u skladu s člankom 37. stavkom 1. (b) zadovoljavajućeg rezultata kontrole koja se vrši u skladu s člankom 67. u slučajevima gdje je to prikladno. 3. Provedbeni akti iz stavka 1. mogu urvrditi načine unosa uzgojno valjanih životinja čistih pasmina i njihovog genetskog materijala iz dotične treće zemlje u Europsku uniju te se mogu odnositi na: (a) prirodu i sadržaj zootehničkih certifikata ili dokumenata u skladu sa zahtjevima navedenim u Prilogu V. koji moraju pratiti uzgojno valjane životinje ili njihov genetski materijal (b) posebne zahtjeve primjenjive na ulazak životinja ili njihovog genetskog materijala u Uniju te službene kontrole koje se vrše prilikom ulaska u Uniju (c) tamo gdje je to neophodno postupke za izradu i izmjenu popisa tijela koja se bave uzgojem u dotičnoj trećoj zemlji iz koje se dopušta ulazak uzgojno valjanih životinja i njihovog genetskog materijala u Uniju. 4. Komisija provedbenim aktima stavlja izvan snage prove