Ovo izvješće o misiji pojačanog nadzora u Rumunjskoj dostavlja se Vijeću u skladu s člankom 11. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1466/97 . Kako je predviđeno člankom 11. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1466/97, privremeni nalazi prethodno su dostavljeni Rumunjskoj radi očitovanja.

Rumunjska – postupak zbog znatnog odstupanja

Misija pojačanog nadzora, 26. – 27. rujna 2017.

Izvješće

1. Uvod

Kao posljedica znatnog odstupanja Rumunjske od njezina srednjoročnog proračunskog cilja 2016., za tu je zemlju u proljeće 2017. pokrenut postupak zbog znatnog odstupanja. Strukturni deficit te države članice povećao se 2016. na 2,5 % BDP-a, s manje od 1 % koliko je iznosio 2015., zbog znatnih rezova u neizravnim porezima i povećanja plaća u javnom sektoru. Zbog toga je Komisija 22. svibnja 2017. izdala upozorenje Rumunjskoj i predložila Vijeću da pokrene postupak zbog znatnog odstupanja. U svojoj preporuci o postupku zbog znatnog odstupanja odobrenoj 16. lipnja 2017. Vijeće je od Rumunjske zatražilo da poduzme mjere kojima će osigurati da nominalna stopa rasta neto primarnih državnih rashoda 2017. ne premaši 3,3 %. To odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,5 % BDP-a, što je minimum koji se zahtijeva u okviru preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu. To znači da je potrebno donijeti korektivne mjere koje odgovaraju iznosu od 1,8 % BDP-a 2017., u usporedbi s osnovnim scenarijem iz proljetne ekonomske prognoze Komisije za 2017. Rumunjska je, u skladu sa zahtjevom, izvijestila Vijeće o mjerama poduzetima kao odgovor na preporuku Vijeća do 15. listopada 2017. Komisija trenutačno ocjenjuje sadržaj podneska Rumunjske.

Komisijina misija pojačanog nadzora održana je od 26. do 27. rujna 2017. Misija je provedena na temelju članka 11. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Predstavnici misije susreli su se s ministrom financija Ionuţom Mişom, guvernerom Rumunjske narodne banke Mugurom Isărescuom, članovima Fiskalnog vijeća Rumunjske i članovima proračunskih odbora rumunjskog parlamenta. Cilj misije bio je dobiti detaljna saznanja o fiskalnim mjerama koje rumunjska tijela planiraju provesti, povećati vidljivost fiskalnih rizika i potaknuti sukladnost s Paktom o stabilnosti i rastu. U okviru misije ocijenjeni su i fiskalna kretanja i izvršenje proračuna 2017.

2. Nalazi u okviru misije

Utvrđeno je da rumunjska tijela ne namjeravaju postupati u skladu s preporukom o postupku zbog znatnog odstupanja. Ministar financija potvrdio je da cilj za 2017. ostaje ukupni deficit od 3 % BDP-a, dok strukturna prilagodba 2017. nije prioritet. U rebalansu proračuna za 2017. koji je vlada donijela sredinom rujna 2017. ciljni ukupni deficit zadržao se na 2,96 % BDP-a, dok su se temeljna makroekonomska predviđanja poboljšala. To upućuje na pogoršanje temeljnog strukturnog deficita u odnosu na izvorni proračun za 2017., u kojem se već planirala ekspanzivna fiskalna politika. Ministar financija tvrdio je da je preporuka o postupku zbog znatnog odstupanja primljena prekasno za tu godinu, što je ostavilo ograničen prostor za provedbu preporučene strukturne prilagodbe.

Zbog nedavno donesenog rebalansa proračuna za 2017. javlja se i zabrinutost u pogledu kvalitete javnih financija. Glavni su elementi rebalansa proračuna sljedeći: i. povećanje rasta BDP-a sa 5,2 % na 5,6 %; ii. zadržavanje ciljnog deficita (u gotovini) na 2,96 % BDP-a; iii. smanjenje poreznih prihoda (potaknuto smanjenjem PDV-a i poreza na dobit trgovačkih društava); iv. povećanje socijalnih doprinosa i nefiskalnih prihoda (tj. dividendi od poduzeća u državnom vlasništvu). Povećanje dividendi od poduzeća u državnom vlasništvu dijelom je prouzročeno novim zahtjevom za isplatu dividendi iz dobiti zadržane prethodnih godina; v. na strani rashoda kapitalni rashodi smanjeni su približno za jednu četvrtinu; vi. dok su se povećale plaće u javnom sektoru i socijalne naknade. Kad je riječ o sastavu proračuna, Rumunjska je donijela politike kojima se kratkoročno povećava potrošnja (rezovi u neizravnim porezima, povećanje plaća u javnom sektoru) i koje je teško preokrenuti, umjesto politika usmjerenih na povećanje dugoročnog gospodarskog rasta, kao što su bolje povlačenje sredstava iz fondova EU-a ili povećanje kvalitete javnih ulaganja.

Tijela namjeravaju zadržati ukupni deficit od 3 % BDP-a 2018. Ministar financija naveo je dva cilja za 2018.: primarni cilj zadržavanja ukupnog deficita od 3 % BDP-a i, kao sekundarni cilj, smanjenje strukturnog deficita za 0,5 % BDP-a. U okviru misije zapaženo je da bi, zbog pozitivnog i sve većeg proizvodnog jaza, zadržavanje ukupnog deficita na 3 % BDP-a 2018. za sobom povlačilo slabljenje strukturnog fiskalnog položaja.

U skladu s predviđanjima Komisije i na temelju uobičajenog scenarija, bez promjene politike ukupni deficit vjerojatno će se 2018. povećati na razinu znatno višu od 3 % BDP-a, i to zbog daljnjih znatnih povećanja plaća u javnom sektoru. U lipnju 2017. rumunjski parlament odobrio je jedinstveni zakon o plaćama. Cilj je tog zakona uskladiti trenutačno rascjepkanu strukturu plaća u javnom sektoru i utvrditi plaću za svako radno mjesto u javnom sektoru. U njemu se utvrđuje put za ostvarivanje tog cilja i određuje da će se novi sustav plaća u potpunosti provesti do 2022. Plaće će se povećati za 25 % za sve državne službenike u siječnju 2018., nakon čega će slijediti godišnja povećanja u iznosu od 25 % razlike između plaće za siječanj 2018. i ciljne plaće iz 2022. Zdravstveni i obrazovni sektori primit će dodatna povećanja 2018. povrh općeg povećanja od 25 % u siječnju 2018. Kao posljedica toga i na temelju scenarija bez promjene politike ukupni deficit vjerojatno će se povećati na razinu znatno višu od 3 % BDP-a, možda i nešto višu od 4 % BDP-a (točnija procjena dobit će se tijekom jesenskog postupka izrade prognoza). Stoga tijela moraju donijeti daljnje mjere kako bi ostvarila navedene ciljeve za 2018., a posebno kako bi poštovala preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu.

Tijela namjeravaju socijalne doprinose u potpunosti prenijeti na zaposlenike kako bi se ublažio fiskalni učinak jedinstvenog zakona o plaćama. Namjera je povećati stopu socijalnih doprinosa koju zaposlenici plaćaju putem svojih bruto plaća. Vlada namjerava taj prijenos popratiti smanjenjem ukupne stope socijalnih doprinosa, s trenutačnih 22,75 % za poslodavce i 16,5 % za zaposlenike na 36 % za zaposlenike te smanjiti stopu poreza na osobni dohodak sa 16 % na 12 % ili 10 %. Osim toga, vlada traži pravno rješenje kojim bi se osiguralo da poslodavci u privatnom sektoru povećaju bruto plaće svojih zaposlenika kako njihove neto plaće ne bi morale snositi trošak prijenosa socijalnih doprinosa.

Vlada razmatra i ukidanje mirovinske reforme iz 2008. kojom je uveden drugi mirovinski stup. Tijela razmatraju smanjenje prijenosa socijalnih doprinosa u drugi mirovinski stup, koji u skladu s Europskim sustavom računa (ESA) ne pripada okviru opće države. Ti prijenosi godišnje iznose oko 0,8 % BDP-a. Takvom bi se mjerom kratkoročno smanjio fiskalni deficit. Međutim, ta fiskalna dobit dugoročno bi nestala jer bi socijalni doprinosi preusmjereni s drugog stupa bili popraćeni obvezom plaćanja starosnih mirovina u budućnosti. Osim toga, takvo bi ukidanje imalo negativne posljedice za održivost mirovinskog sustava i razvoj tržišta kapitala. Predstavnici misije savjetovali su da se takve temeljite promjene ne uvode žurno u mirovinski sustav, bez odgovarajuće analize i samo radi kratkoročnog umanjenja deficita. Čini se da se u ovom trenutku ne razmatra nacionalizacija imovine prikupljene u drugom stupu koja, u skladu s pravilima ESA-e, ne bi utjecala na državni deficit.

U okviru misije razgovaralo se i o nedavno donesenom mehanizmu razdvojenog plaćanja PDV-a. Krajem kolovoza 2017. vlada je donijela hitnu uredbu o izmjeni fiskalnog zakona. Ta je uredba usmjerena na bolje izvršavanje poreznih obveza, a njome se sve obveznike plaćanja PDV-a obvezuje na upotrebu zasebnih računa za potrebe PDV-a od siječnja 2018. U okviru misije istaknuto je kako bi takav obvezni mehanizam mogao zahtijevati prethodno odstupanje od Direktive o PDV-u. Ministarstvo financija osporilo je potrebu za odstupanjem i tvrdilo da Komisija nema točne informacije o toj mjeri.

Rumunjska nacionalna banka potvrdila je procikličku fiskalnu politiku, što je povećalo zabrinutost Komisije u pogledu trenutačne kombinacije politika. Rumunjska se nalazi usred velikog gospodarskog rasta, što je idealno vrijeme za ponovnu uspostavu fiskalnih rezervi u slučaju eventualnog gospodarskog pada. Međutim, fiskalni položaj Rumunjske vrlo je ekspanzivan. Iz te perspektive fiskalna politika Rumunjske čini se nepromišljenom i snažno uvjetuje monetarnu politiku.

Predstavnici misije razmijenili su stajališta o proračunskoj i fiskalnoj politici s članovima odborâ rumunjskog parlamenta. Članovi iz vladajuće koalicije i iz opozicije izrazili su zabrinutost u pogledu sastava proračuna, posebno s obzirom na smanjenja javnih ulaganja i njihov učinak na dugoročni rast. Činilo se da predsjednik zajedničkih odbora smatra kako postoji potreba za preusmjeravanjem fiskalne politike i pokretanjem strukturne prilagodbe 2018.