Regulatorno tijelo za pravne usluge poduzima daljnje korake za otklanjanje preostalih prepreka na tržištu pravnih usluga. Regulatorno tijelo planira do kraja 2021. uvesti okvir za pravna partnerstva (koji može uključivati partnerstva između dvaju odvjetnika i između jednog odvjetnika i jednog pravnog savjetnika). Osim toga, tijelo namjerava preispitati uvođenje multidisciplinarnih praksi (koje uključuju pravne stručnjake i druga zanimanja, npr. arhitekte, računovođe) nakon uvođenja pravnih partnerstava. Tijelo je 2020. objavilo izvješće u kojem se razmatra bi li trebalo objediniti zanimanja pravnih savjetnika i odvjetnika. U izvješću je zaključeno da ne postoji dokazna osnova za preporučivanje objedinjenja tih zanimanja, ali se tijelo obvezalo preispitati to pitanje nakon što se dovrše druge reforme na temelju Zakona. Tijelo je objavilo i izvješće o obrazovanju i osposobljavanju pravnih stručnjaka, u kojem se preporučuju reforme za utvrđivanje kompetencija i standarda potrebnih za obavljanje djelatnosti pravnog savjetnika ili odvjetnika. Preporučuje i uspostavu zakonskog okvira za akreditaciju postojećih pružatelja obrazovanja i osposobljavanja pravnih stručnjaka, kao i mogućnost da novi pružatelji budu akreditirani za pružanje stručnog osposobljavanja za pravne savjetnike i odvjetnike. Nadzorno tijelo sada surađuje s Ministarstvom pravosuđa na provedbi tih preporuka. Tijelo provodi i istraživački projekt o mogućim preprekama započinjanju karijere kao odvjetnika ili pravnog savjetnika, a bit će objavljen do kraja 2021. Tijelo je 2020. preuzelo odgovornost za reguliranje oglašavanja koje provode pravni stručnjaci te je uvelo nove propise. Bilo bi važno da tijelo procijeni jesu li i na koji način poduzete mjere pridonijele ograničavanju pravnih troškova i poboljšanju pristupa pravosuđu.

Nastavlja se razmatranje troškova sudskog postupka i sustava besplatne pravne pomoći koje bi moglo bi dovesti do poboljšanja pristupa pravosuđu. Preispitivanje građanskog pravosuđa objavljeno je u listopadu 2020. i u njemu se daju preporuke u cilju poboljšanja pristupa građanskom pravosuđu, promicanja ranog rješavanja sporova, smanjenja sudskih troškova, stvaranja prilagodljivijeg i proporcionalnijeg sustava te osiguravanja boljih ishoda za korisnike sudova. U preispitivanju je preporučeno sastavljanje neobvezujućih smjernica o pravnim troškovima. Vlada je pokrenula evaluaciju tog prijedloga, među ostalim u pogledu toga bi li pravne troškove trebalo utvrditi na obvezujući način. Preporuke o tom pitanju očekuju se do kraja 2021. Vlada se obvezala i da će ove godine početi preispitivanje sustava besplatne pravne pomoći u građanskim stvarima. Te bi inicijative mogle pomoći u rješavanju poteškoća povezanih s pristupom pravosuđu, a posebno sustavom besplatne pravne pomoći u građanskim stvarima. Kad je riječ o besplatnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima, vlada namjerava prenijeti odgovornost za provedbu sustava na Odbor za besplatnu pravnu pomoć. Iako se općenito smatra da sustav besplatne pravne pomoći u kaznenim stvarima dobro funkcionira, Irska odvjetnička komora izrazila je zabrinutost zbog niske razine naknada za odvjetnike u okviru tog sustava. Jačanje sustavâ besplatne pravne pomoći i ograničavanje pravnih troškova čine se važni za poboljšanje pristupa pravosuđu. Osim toga, moglo bi se dodatno poboljšati promicanje i poticanje primjene alternativnih načina rješavanja sporova.

Radi se na uspostavi disciplinskog sustava za suce, a parlament je i dalje zadužen za smjenu sudaca. Odbor Sudbenog vijeća za ponašanje sudaca, koji je osnovan 2020. kako bi razmatrao pritužbe povezane s povredama dužnosti sudaca, izrađuje smjernice o ponašanju sudaca, u kojima se definiraju postupci za neformalno rješavanje pritužbi i kriteriji prihvatljivosti i funkcioniranja sustava pritužbi. Žalbeni postupak trebao bi biti spreman za primjenu do ljeta 2022. Unatoč napretku u tom pogledu, civilno je društvo, među ostalima, izrazilo zabrinutost zbog trenutačnog nedostatka službenih disciplinskih postupaka za suce. Stoga bi predstojeće smjernice i postupci mogli dovesti do povećanja odgovornosti sudaca, a važno je i da očuvaju neovisnost sudstva u skladu s pravom EU-a i uzimajući u obzir preporuke Vijeća Europe. No odluke o smjeni sudaca i dalje donosi parlament i u tom pogledu zadržava određeno diskrecijsko pravo, što bi moglo izazvati zabrinutost u smislu politizacije postupka, čak i ako postupak nije ni pokrenut.

Predviđeni postupak imenovanja i promaknuća sudaca izaziva zabrinutost. U trenutačnom sustavu JAAB za prva imenovanja sudaca preporučuje ministru pravosuđa najmanje sedam kandidata za svako slobodno mjesto. Kandidati koji su ušli u uži izbor nisu poredani prema redoslijedu poželjnosti i vlada nije obvezna odabrati s popisa. Za promaknuća sudaca nadležan je predsjednik Irske na temelju savjeta vlade te ona ne podliježu postupku koji provodi JAAB. Izražena je zabrinutost u pogledu velikih diskrecijskih ovlasti koje ima izvršna vlast u postojećem sustavu. Općim programom predviđa se da sva imenovanja i promaknuća sudaca moraju podlijegati predviđenom novom postupku, koji može ojačati neovisnost sudstva. Osim toga, općim programom predviđa se da bi Povjerenstvo predstavilo vladi pet kandidata bez zadanog redoslijeda, čime bi se bolje ograničilo diskrecijsko pravo vlade u odnosu na trenutačni sustav popisa sedam kandidata. No nacrtom zakona iz 2017. predviđeno je još veće ograničenje jer je predložen popis od samo tri rangirana kandidata. Zbog broja kandidata koje treba predložiti i nedostatka rangiranja predviđenih novim općim programom vlada ima široko diskrecijsko pravo u pogledu imenovanja sudaca, što je izazvalo kritike. To je diskrecijsko pravo dodatno prošireno mogućnošću vlade da bez obrazloženja odabere kandidata koji se ne nalazi na popisu koji je sastavilo Povjerenstvo. Vlada smatra da je to diskrecijsko pravo propisano ustavnim odredbama u kojima se navodi da suce imenuje predsjednik. Unatoč tomu, važno je da se tom reformom uzmu u obzir preporuke Vijeća Europe koje se odnose na potrebu da izvršna vlast u praksi slijedi preporuke neovisnih tijela.

Irski pravosudni sustav, koji je obilježen visokom razinom percepcije neovisnosti, prolazi kroz važne promjene. Novim nacrtom zakona želi se reformirati sustav imenovanja i promaknuća sudaca, čime će se riješiti određeni postojeći problemi. No reforma bi i dalje ostavila široku diskrecijsku ovlast vladi s obzirom na to da nema rangiranja kandidata i da vlada nije obvezana tim popisom, iako se njezine odluke moraju objaviti. Važno je da se tom reformom jamči neovisnost sudstva, uzimajući u obzir europske norme. Uspostavlja se stegovni sustav kako bi se povećala odgovornost sudaca, a Odbor za ponašanje sudaca priprema nacrt smjernica o ponašanju i etici te postupak podnošenja pritužbi. U skladu s Ustavom konačna odluka o razrješenju sudaca, koja je predviđena samo u slučajevima povreda ili nesposobnosti za rad, ostaje u nadležnosti parlamenta, što bi moglo izazvati zabrinutost u pogledu politizacije postupka. Nedavno osnovano Sudbeno vijeće nastavilo je raditi na nizu smjernica. Trenutačno se razmatra ograničavanje pravnih troškova i poboljšanje programa besplatne pravne pomoći, čime bi se mogao poboljšati pristup pravosuđu. Poduzimaju se mjere za svladavanje izazova povezanih s digitalizacijom, malim brojem sudaca po stanovniku i trajanjem postupaka.

Uspostavljene su mjere za sprečavanje korupcije i promicanje integriteta, no i dalje postoje izazovi u pogledu provedbe pravila. Opća pravila i postupci u pogledu izvješćivanja o imovinskom stanju utvrđeni su zakonima o etici. Svi zastupnici obaju domova parlamenta, glavni državni odvjetnik i imenovani visoki dužnosnici u javnim tijelima moraju dostaviti Povjerenstvu za standarde u javnoj službi (SIPO) interese koje treba objaviti i dokaze o usklađenosti. SIPO i dalje nadzire provedbu zakonodavstva, no prijavljeni su problemi s obzirom na to da interesi koje treba objaviti ne uključuju obveze (hipoteke, zajmove itd.), a javno objavljivanje odnosi se samo na zastupnike u parlamentu. SIPO nije nadležan za istraživanje radnji nositelja dužnosti ni državnih službenika ako su radnje poduzete nakon što napuste svoj položaj.

Vlada namjerava predložiti sustav naknade za predugo trajanje sudskih postupaka do kraja 2021. To se zahtijeva presudom Europskog suda za ljudska prava čije je izvršenje još pod pojačanim nadzorom Odbora ministara Vijeća Europe.

Pogoršali su se problemi povezani s trajanjem postupaka. Prosječno trajanje postupaka na Visokom sudu 2019. iznosilo je 785 dana, što je povećanje od oko 35 dana u odnosu na 2018. Konkretno, trajanje trgovačkih postupaka nastavilo se povećavati, za oko 220 dana od 2018. do 2019. S druge strane, trajanje postupaka na regionalnim i okružnim sudovima 2019. smanjilo se u odnosu na 2018., nakon povećanja prethodne godine. Trajanje postupaka pred Žalbenim sudom povećalo se za oko 110 dana od 2018. (1 101 dan) do 2019. (1 220 dana). Od 2018. do 2019. trajanje kaznenih postupaka povećalo se za oko 120 dana na Regionalnom sudu i za oko 100 dana na Središnjem kaznenom sudu. U preispitivanju građanskog pravosuđa dane su preporuke za smanjenje kašnjenja i trajanja postupaka. Nacrt zakona o kaznenom postupku kojim se predviđaju saslušanja prije suđenja, čime bi se mogao omogućiti brži i učinkovitiji sudski postupak za određena kaznena djela, donesen je 24. svibnja 2021.

Europska komisija (2019.), Flash Eurobarometer 482: Businesses' attitudes towards corruption in the EU (Flash Eurobarometar br. 482: stavovi poduzeća prema korupciji u EU-u).

Za borbu protiv pandemije bolesti COVID-19 primjenjuje se redovni zakonodavni postupak, ali postavljena su određena pitanja povezana s nadzorom parlamenta nad hitnim mjerama. Odgovor Irske na pandemiju bolesti COVID-19, koji se i dalje temelji na redovnom zakonodavnom postupku, uglavnom se provodi zakonskim instrumentima koje je potpisao ministar zdravstva, a koji su delegirani primarnim zakonodavstvom. U skladu s klauzulama o vremenskom ograničenju valjanosti relevantne ovlasti u tim zakonima trebale su ostati na snazi do 9. studenoga 2020. ako se ne produlje. Prijedlogom podnesenim u listopadu 2020. ovlasti su produljene do 9. lipnja 2021., čemu se nekoliko zastupnika u parlamentu usprotivilo te su predložili kraća produženja. Kratki rok za raspravu o tom prijedlogu izazvao je kritike. U izvješću Irskog povjerenstva za ljudska prava i jednakost (IHREC) preporučena su kraća produženja i navođenje u zakonodavstvu maksimalne dužine svakog produljenja te su navedeni i drugi razlozi za zabrinutost. S tim su se razlozima složile i organizacije civilnog društva. Zbog općih izbora održanih u siječnju i kašnjenja u imenovanju vlade nisu održane redovne sjednice odbora u razdoblju od siječnja do listopada 2020., a od 6. svibnja 2020. do 30. rujna 2020. održani su sastanci Posebnog odbora za odgovor na COVID-19. U lipnju 2021. dodatno su produžene klauzule o vremenskom ograničenju valjanosti sadržane u četirima primarnim zakonodavnim aktima, koji su doneseni radi borbe protiv bolesti COVID-19. Kao rezultat toga, mjere će se nastaviti primjenjivati do 9. studenoga 2021. i mogu se dodatno produžiti za jedno razdoblje od tri mjeseca odlukom obaju parlamentarnih domova.

U tijeku su rasprave o izmjeni okvira za zaštitu novinara. Nakon najave planova za reviziju Zakona o kleveti iz 2009. irska vlada dovršava zakonsku reviziju. Novi sustav za klevetu mogao bi biti predstavljen do kraja 2021. Kao što su istaknuli dionici, postojeći sustav omogućuje nametanje nerazmjerno velikog iznosa naknade štete zbog klevete, što može negativno utjecati na novinarsku slobodu. Posljednje savjetovanje o reviziji irskog zakona o kleveti održano je krajem 2016. i nije dovelo ni do kakvih zakonodavnih promjena. Platforma Vijeća Europe za promicanje zaštite novinarstva i sigurnosti novinara 2020. zabilježila je jedno upozorenje povezano s Irskom. To je bilo prvo upozorenje koje se odnosilo na Irsku od 2015. Upozorenje se odnosilo na sudski postupak koji je pokrenuo politički aktivist spomenut u članku časopisa Dublin Inquirer. Sudski postupak odnosio se na navodni nemar časopisa u pogledu novinarske etike. U 2021. nisu zabilježena upozorenja. Kad je riječ o digitalnoj sigurnosti novinara, u izvješću o praćenju medijskog pluralizma za 2021. ponovno se ističu zakonodavni rizici koji proizlaze iz Zakona o zadržavanju podataka, a posebno nedostatak posebnih mjera za zaštitu novinarskih izvora. Iako je irska vlada 2020. najavila da namjerava revidirati Zakon o komunikacijama, to trenutačno nije prioritet.

Vlada promišlja o budućnosti medijskog sektora. Irska vlada odlučila je pokrenuti raspravu o mogućim dugoročnim mjerama za potporu medijskom sektoru te je u listopadu 2020. uspostavila neovisno Povjerenstvo za budućnost medija. Povjerenstvo posebno razmatra izazove s kojima se suočavaju svi medijski akteri u pogledu promjenjivih tokova prihoda, ponašanja publike i novih tehničkih modela medijske potrošnje. Povjerenstvo je od 12. prosinca 2020. do 8. siječnja 2021. organiziralo javno savjetovanje u okviru kojeg je podneseno više od 800 pisanih podnesaka skupina dionika i šire javnosti. Povjerenstvo trenutačno sudjeluje u nizu tematskih dijaloga u cilju izrade izvješća i preporuka do ljeta 2021.

GRECO (2020.), četvrti evaluacijski krug – Evaluacijsko izvješće za Irsku u pogledu sprečavanja korupcije među parlamentarnim zastupnicima, sucima i državnim odvjetnicima. ( https://rm.coe.int/fourth-evaluation-round-corruption-prevention-in-respect-of-members-of/1680a06655 ).

Irska odvjetnička komora (2021.), Submission to the Department of Justice on the General Scheme of the Judicial Appointments Commission Bill 2020 (Podnesak Ministarstvu pravosuđa o općem programu prijedloga zakona o Povjerenstvu za imenovanje sudaca 2020.) ( https://www.lawlibrary.ie/media/lawlibrary/media/Secure/Submission-to-DOJ-with-Appendix.pdf ).

Irska sudska služba (2020.), Supporting Access to Justice in a modern, digital Ireland. Long-term strategic vision – 2030 (Potpora pristupu pravosuđu u modernoj, digitaliziranoj Irskoj. Dugoročna strateška vizija do 2030.) ( https://iwla.ie/wp-content/uploads/2020/11/Long-Term-Strategic-Vision.pdf ).

Irsko povjerenstvo za ljudska prava i jednakost (2021.), Ireland’s Emergency Powers During the Covid-19 Pandemic (Izvanredne ovlasti Irske za vrijeme pandemije bolesti COVID-19) ( https://www.ihrec.ie/documents/irelands-emergency-powers-during-the-covid-19-pandemic/ ).

Irsko povjerenstvo za ljudska prava i jednakost (2021.), Submission to the Minister for Justice on the General Scheme of the Judicial Appointments Commission (Podnesak ministru pravosuđa o općem programu Povjerenstva za imenovanje sudaca) ( https://www.ihrec.ie/documents/submission-to-the-minister-for-justice-on-the-general-scheme-of-the-judicial-appointments-commission-bill-2020/ ).

Irsko radiodifuzijsko tijelo (2019.), Submission to the Department of Communications, Climate Action & Environment Public Consultation on the Regulation of Harmful Content on Online Platforms and the Implementation of the Revised Audiovisual Media Service Directive (Podnesak u okviru javnog savjetovanja Ministarstva komunikacija, klimatske politike i okoliša o regulaciji štetnog sadržaja na internetskim platformama i provedbi revidirane Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama) ( https://www.bai.ie/en/bai-publishes-submission-on-regulation-of-harmful-online-content-implementation-of-new-audiovisual-media-services-directive/ ).

Irsko vijeće za građanske slobode (2020.), Untenable in a democracy: ICCL renews call for abolition of Special Criminal Court ( Neodrživo u demokraciji: Irsko vijeće za građanske slobode ponovno poziva na ukidanje Posebnog kaznenog suda ).

Irsko vijeće za građanske slobode (2021.), Contribution from the Irish Council for Civil Liberties for the 2021 Rule of Law Report (Doprinos Irskog vijeća za građanske slobode Izvješću o vladavini prava za 2021.).

Irsko vijeće za građanske slobode (2021.), ICCL calls for end to mandatory quarantine if rights issues not addressed (Irsko vijeće za građanske slobode poziva na ukidanje obvezne karantene ako se ne riješe pitanja u pogledu prava), 19. travnja 2021. (https://www.iccl.ie/news/iccl-calls-for-end-to-mandatory-quarantine-if-rights-issues-not-addressed/).

Irsko vijeće za tisak (2020.), Annual Report 2019 of The Press Council of Ireland and Office of the Press Ombudsman (Godišnje izvješće za 2019. Irskog vijeća za tisak i Ureda ombudsmana za tisak) ( http://www.presscouncil.ie/about-us/recent-decisions-and-news/annual-report-2019-of-the-press-council-of-ireland-and-office-of-the-press-ombudsman- ).

Irsko vijeće za tisak (2021.), Submission by Press Council of Ireland and Press Ombudsman to the Future of Media Commission (Podnesak Irskog vijeća za tisak i ombudsmana za tisak Povjerenstvu za budućnost medija) ( https://www.presscouncil.ie/office-of-the-press-ombudsman-164/publications-and-press-releases/press-releases-1048/submission-by-press-council-of-ireland-and-press-ombudsman-to-the-future-of-media-commission ).

Komora pravnih savjetnika (2021.), Submission to the joint Oireachtas Committee on Justice on the General Scheme of Judicial Appointments Commission Bill 2020 (Podnesak Zajedničkom odboru za pravosuđe irskog parlamenta o općem programu prijedloga zakona o Povjerenstvu za imenovanje sudaca 2020.) ( https://www.lawsociety.ie/globalassets/documents/submissions/2021-judicial-appointments-commission-bill.pdf ).

Ministarstvo javnih rashoda i reformi (2020.), Second Statutory Review of the Regulation of Lobbying Act 2015 (Druga zakonska revizija Zakona o regulaciji lobiranja iz 2015.) ( https://www.gov.ie/en/publication/7ef279-second-statutory-review-of-the-regulation-of-lobbying-act-2015/ ).

Ministarstvo pravosuđa (2020.a), Draft General Scheme of Judicial Appointments Commission Bill 2020 (Nacrt općeg programa prijedloga zakona o Povjerenstvu za imenovanje sudaca 2020.) ( http://www.justice.ie/en/JELR/Pages/General_Scheme_of_the_Judicial_Appointments_Commission_Bill_2020 ).

Ministarstvo pravosuđa (2020.b), Review Group Report on the Administration of Civil Justice – Report (Izvješće Skupine za preispitivanje o građanskom pravosuđu – Izvješće). Predsjednik: Počasni sudac Peter Kelly, bivši predsjednik Visokog suda ( http://www.justice.ie/en/JELR/Pages/Review_of_the_Administration_of_Civil_Justice_-_Review_Group_Report ).

Ministarstvo pravosuđa (2020.c), Review Group Report on structures and strategies to prevent, investigate and penalise economic crime and corruption (Izvješće Skupine za preispitivanje o strukturama i strategijama za sprečavanje, istraživanje i kažnjavanje gospodarskog kriminala i korupcije) ( https://www.gov.ie/en/publication/be30e-review-group-report-on-structures-and-strategies-to-prevent-investigate-and-penalise-economic-crime-and-corruption/ ).

Ministarstvo pravosuđa (2021.a), Justice plan 2021 (Plan za pravosuđe 2021.) ( http://www.justice.ie/en/JELR/Department_of_Justice_Action_Plan_2021.pdf/Files/Department_of_Justice_Action_Plan_2021.pdf ).

Ministarstvo pravosuđa (2021.b), Hamilton Review Group Implementation Plan (Provedbeni plan Hamiltonove skupine za reviziju) ( https://www.gov.ie/en/publication/d03ff-hamilton-review-group-implementation-plan/ ).

Odbor UN-a za ljudska prava (2014.), Concluding observations on the fourth periodic report of Ireland (Zaključna zapažanja o četvrtom periodičnom izvješću o Irskoj) ( http://docstore.ohchr.org/SelfServices/FilesHandler.ashx?enc=6QkG1d%2FPPRiCAqhKb7yhsieXFSudRZs%2FX1ZaMqUUOS9yIqPEMRvxx26PpQFtwrk%2BhtvbJ1frkLE%2BCPVCm6lW%2BYjfrz7jxiC9GMVvGkvu2UIuUfSqikQb9KMVoAoKkgSG) .

Posebni izvjestitelj Ujedinjenih naroda za pravo na slobodu mirnog okupljanja i udruživanja i posebni izvjestitelj UN-a za položaj boraca za ljudska prava (2020.), Mandates of the Special Rapporteur on the rights to freedom of peaceful assembly and of association and the Special Rapporteur on the situation of human rights defenders (Mandati posebnog izvjestitelja za pravo na slobodu mirnog okupljanja i udruživanja i posebnog izvjestitelja za položaj boraca za ljudska prava) ( DownLoadPublicCommunicationFile (ohchr.org) .