(6)U skladu s pristupom iz mišljenja Vijeća od 18. lipnja 2021. o Programu stabilnosti za 2021., smjer fiskalne politike trenutačno se najbolje mjeri kao promjena primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda), isključujući privremene hitne mjere uvedene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali uključujući rashode koji se financiraju bespovratnom potporom (bespovratna sredstva) iz Mehanizma za oporavak i otpornost i drugih fondova EU-a, u odnosu na srednjoročni potencijalni rast. Kako bi se ocijenilo je li nacionalna fiskalna politika razborita i potiče li se njezinim sastavom održiv oporavak u skladu sa zelenom i digitalnom tranzicijom, uz opći smjer fiskalne politike pozornost se posvećuje i razvoju primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19) i razvoju ulaganja.

(7)Komisija je 2. ožujka 2022. donijela Komunikaciju s općim smjernicama za fiskalnu politiku u 2023., čiji je cilj poduprijeti pripremu programa stabilnosti i konvergencije država članica i time ojačati koordinaciju politika. Na temelju makroekonomskih izgleda iz zimske prognoze 2022., Komisija smatra da je prelazak s ukupno poticajnog smjera fiskalne politike u razdoblju 2020.–2022. na uglavnom neutralan opći smjer fiskalne politike primjeren za 2023., uz spremnost na reagiranje na promjenjivo gospodarsko stanje. Komisija je najavila da bi se fiskalne preporuke za 2023. trebale i dalje razlikovati po državama članicama te bi se u njima trebalo voditi računa o mogućim prelijevanjima među državama. Komisija je pozvala države članice da te smjernice uzmu u obzir u svojim programima stabilnosti i konvergencije. Komisija se obvezala da će pomno pratiti gospodarska kretanja i prema potrebi prilagoditi svoje smjernice politika, a najkasnije u okviru proljetnog paketa europskog semestra potkraj svibnja 2022.

(8)U pogledu fiskalnih smjernica od 2. ožujka 2022., u fiskalnim preporukama za 2023. uzimaju se u obzir pogoršani gospodarski izgledi, povećana neizvjesnost i dodatni negativni rizici te viša inflacija u usporedbi sa zimskom prognozom. Na temelju tih razmatranja, fiskalnim odgovorom treba povećati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju i energetsku sigurnost te održati kupovnu moć najranjivijih kućanstava kako bi se ciljanim i privremenim mjerama ublažio učinak povećanja cijena energije i ograničio inflacijski pritisak zbog sekundarnih učinaka; fiskalna politika trebala bi ostati fleksibilna radi prilagodbe okolnostima koje se brzo mijenjaju i trebala bi se razlikovati po državama članicama, ovisno o njihovoj fiskalnoj i gospodarskoj situaciji, među ostalim u pogledu izloženosti krizi i priljevu raseljenih osoba iz Ukrajine.

(9)Belgija je 30. travnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 13. srpnja 2021. donijelo Odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Belgije. Isplata obroka ovisi o odluci Komisije, donesenoj u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, da je Belgija u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da mjere povezane s ostvarenim ključnim etapama i ciljnim vrijednostima nisu ukinute.

(10)Belgija je 30. travnja 2022. dostavila Nacionalni program reformi za 2022. i Program stabilnosti za 2022., u roku utvrđenom u članku 4. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti, ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2022. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Belgije o ostvarenom napretku u provedbi plana za oporavak i otpornost.

(11)Komisija je 23. svibnja 2022. objavila Izvješće za Belgiju za 2022. Ocijenila je napredak Belgije u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 2019., 2020. i 2021. te je analizirala provedbu plana za oporavak i otpornost Belgije na temelju tablice pokazatelja za oporavak i otpornost. Na temelju te analize, u izvješću su utvrđeni nedostaci u pogledu izazova koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i nadolazeći izazovi, uključujući one koji proizlaze iz ruske invazije na Ukrajinu. Ocijenila je i napredak Belgije u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva EU-a u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja.

(12)Komisija je 23. svibnja 2022. objavila izvješće u skladu s člankom 126. stavkom 3. UFEU-a. U tom se izvješću razmatralo proračunsko stanje Belgije jer je njezin deficit opće države 2021. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom, dok je njezin dug opće države premašio referentnu vrijednost od 60 % BDP-a utvrđenu Ugovorom i nije se poštovalo referentno mjerilo za smanjenje duga. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita i duga nisu ispunjeni. U skladu s Komunikacijom od 2. ožujka 2022. Komisija je smatrala, u okviru svoje ocjene svih relevantnih čimbenika, da bi usklađenost s referentnim mjerilom za smanjenje duga podrazumijevala veliki fiskalni napor u početnom razdoblju koji bi mogao ugroziti rast. Stoga Komisija smatra da usklađenost s referentnim mjerilom za smanjenje duga nije nužna u sadašnjim izvanrednim gospodarskim uvjetima. Kako je najavljeno, Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2022. te će u jesen 2022. ponovno procijeniti relevantnost prijedloga za pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita.

(13)Vijeće je 20. srpnja 2020. Belgiji preporučilo da u skladu s općom klauzulom o odstupanju u 2020. i 2021. poduzme sve potrebne mjere za djelotvoran odgovor na pandemiju, održavanje gospodarstva i potporu oporavku koji će uslijediti. Preporučilo je i da Belgija, kada to gospodarski uvjeti dopuste, provodi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Prema podacima koje je Eurostat potvrdio, deficit opće države u Belgiji je u 2021. pao na 5,5 % s 9,0 % BDP-a koliko je iznosio u 2020. Belgija je odgovorom u okviru fiskalne politike pomogla gospodarski oporavak u 2021., a privremene hitne mjere potpore smanjile su se s 4,4 % BDP-a u 2020. na 2,9 % u 2021. Mjere koje je Belgija poduzela u 2021. u skladu su s Preporukom Vijeća od 20. srpnja 2020. Diskrecijske proračunske mjere koje je vlada donijela 2020. i 2021. uglavnom su bile privremene ili popraćene kompenzacijskim mjerama. Istodobno, neke diskrecijske mjere koje je vlada donijela 2020. i 2021. nisu bile privremene niti popraćene kompenzacijskim mjerama i uglavnom su se sastojale od trajnih povećanja najniže mirovine i plaća u zdravstvenom sektoru. Prema podacima koje je Eurostat potvrdio, dug opće države u 2021. iznosio je 108,2 % BDP-a.

(14)Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2022. je povoljan. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 3,0 % u 2022. i za 1,9 % u 2023. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se niži rast realnog BDP-a od 2,0 % u 2022. i 1,6 % u 2023., uglavnom zbog toga što su makroekonomske projekcije na kojima se temelji Program stabilnosti za 2022. zaključene ranije, odnosno prije početka ruske ratne agresije na Ukrajinu. Vlada u Programu stabilnosti za 2022. očekuje da će se ukupni deficit smanjiti na 5,2 % BDP-a u 2022. i na 3,6 % u 2023. Smanjenje u 2022. uglavnom je rezultat stabilnog rasta gospodarske aktivnosti i ukidanja većine hitnih mjera. Prema programu, očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u (neznatno) smanjiti na 108,0 % u 2022. i povećati na 108,8 % u 2023. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se državni deficit od 5,0 % BDP-a za 2022. i 4,4 % BDP-a za 2023. U 2022. to je u skladu s deficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2022., unatoč manje povoljnom makroekonomskom scenariju u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022., jer se u proračunskim projekcijama u Programu stabilnosti za 2022. uzima u obzir tehnički ispravak koji odražava proračunski učinak ruske ratne agresije na Ukrajinu u 2022. (samo). U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se veći proračunski deficit opće države u 2023., uglavnom zbog manje povoljnog makroekonomskog scenarija i još neutvrđenih mjera u narednim godinama Programa. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se uglavnom sličan udio duga opće države u BDP-u od 107,5 % u 2022., ali niži udio od 107,6 % u 2023., što je odraz nižeg povećanja deflatora BDP-a u Programu stabilnosti za 2022.

Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2022. procjenjuje se da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje iznositi 1,4 %. Međutim, ta procjena ne uključuje učinak reformi u okviru Plana za oporavak i otpornost koje mogu potaknuti potencijalni rast Belgije.

(15)Vlada je 2022. postupno ukinula većinu mjera poduzetih kao odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19, pa se predviđa da će se privremene mjere hitne potpore smanjiti s 2,9 % BDP-a u 2021. na 0,4 % BDP-a u 2022. Na državni deficit u 2022. utječu mjere donesene radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije, koje se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. procjenjuju na 0,5 % BDP-a u 2022. i 0 % BDP-a u 2023. Te se mjere uglavnom sastoje od jednokratnih transfera kućanstvima i smanjenja neizravnih poreza na potrošnju energije. Bile su najavljene kao privremene i odnose se na 2022., no ako cijene energije ostanu povišene i 2023., neke od tih mjera mogle bi se nastaviti. Neke od tih mjera nisu ciljane, posebno razni prijenosi kućanstvima radi potpore potrošnji energije i smanjenja stopa PDV-a na plin i električnu energiju te trošarina na benzin. Na državni deficit utječu i troškovi pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, za koje se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa da će iznositi 0,1 % BDP-a u 2022. i 2023, te povećanje troška rashoda za obranu (za 0,1 % BDP-a u 2022).

(16)Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo da bi Belgija u 2022. trebala iskoristi Mehanizam za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih ulaganja za potporu oporavku uz provedbu razborite fiskalne politike. Osim toga, trebalo bi očuvati ulaganja koja financira država. Preporučilo je i da Belgija, kada to gospodarski uvjeti dopuste, provodi fiskalnu politiku s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja srednjoročne fiskalne održivosti, uz istodobno poticanje ulaganja radi povećanja potencijala za rast.

(17)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2022. i podataka iz belgijskog Programa stabilnosti za 2022. predviđa se da će u 2022. smjer fiskalne politike biti poticajan i iznositi -2,4 % BDP-a. Belgija namjerava pružati kontinuiranu potporu oporavku koristeći se Mehanizmom za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih ulaganja u skladu s preporukom Vijeća. Predviđa se da će se pozitivan učinak koji na gospodarsku aktivnost imaju rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a povećati za 0,2 postotna boda BDP-a u odnosu na 2021. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država na fiskalni smjer politike u 2022. biti neutralan. Stoga u skladu s preporukom Vijeća Belgija namjerava očuvati ulaganja koja financira država. Ujedno se predviđa da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) u 2022. imati ekspanzivan učinak od 2,1 postotnih bodova na opći smjer fiskalne politike. Taj znatan ekspanzivni učinak uključuje dodatni učinak mjera za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije (0,5 % BDP-a) i troškova pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (0,1 % BDP-a). Nadalje, predviđa se i da će povećanje državne potrošnje zbog automatske indeksacije plaća u javnom sektoru i socijalnih naknada te, u manjoj mjeri, veće državne potrošnje robe i usluga pridonijeti ekspanzivnom učinku (neto) primarnih tekućih rashoda koje financira država. Prema Komisijinoj prognozi te mjere i uzroci većih rashoda nisu u potpunosti neutralizirani kompenzacijskim mjerama.

(18)U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike iznositi 0,0 % BDP-a uz pretpostavku nepromijenjenih politika. Predviđa se da će Belgija 2023. nastaviti upotrebljavati bespovratna sredstva iz Mehanizma za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih ulaganja za potporu oporavku. Predviđa se da će se pozitivan učinak koji na gospodarsku aktivnost imaju rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a ostati stabilan u odnosu na 2022. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država na fiskalni smjer politike u 2023. biti ekspanzivan i iznositi 0,1 postotni bod BDP-a. Ujedno se predviđa da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) u 2023. imati uglavnom neutralan učinak od 0,1 postotni bod na opći smjer fiskalne politike. To uključuje učinak postupnog ukidanja mjera za ublažavanje posljedica povećanja cijena energije (0,5 % BDP-a).

(19)U Programu stabilnosti za 2022. očekuje se da će se deficit opće države postupno smanjiti na 3,4 % BDP-a u 2024. i na 2,7 % do 2025. Stoga se predviđa da će se deficit opće države biti ispod 3 % BDP-a do 2025. Ta se predviđanja temelje na makroekonomskom scenariju izrađenom prije ruske invazije na Ukrajinu i pretpostavljaju još neutvrđene mjere u narednim godinama Programa, posebno takozvani „fleksibilni proračunski napor” u iznosu od 0,8 % BDP-a u razdoblju od 2023. do 2025. Prema programu, očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati do 2025., točnije na 109,7 % u 2024. i na 110,1 % u 2025. Na temelju analize Komisije čini se da su rizici za održivost duga u srednjoročnom razdoblju visoki.

(20)Ne bude li promjene u politikama, očekuje se da će brzo starenje stanovništva pogoršati učinak rashoda povezanih sa starenjem stanovništva na javne financije. U Izvješću o starenju stanovništva za 2021. predviđa se povećanje potrošnje povezane sa starenjem stanovništva za 3,6 postotnih bodova do 2040. i za 5,4 postotna boda BDP-a do 2070., uglavnom zbog rashoda za mirovine i dugotrajnu skrb. Belgija se u svojem planu za oporavak i otpornost obvezala provesti mirovinsku reformu, među ostalim radi poboljšanja financijske i socijalne održivosti sustava i promicanja konvergencije među različitim mirovinskim programima. Kad je riječ o dugotrajnoj skrbi, Belgija je već 2019. bila jedna od država s najvećom potrošnjom u EU-u, a očekuje se da će se ta potrošnja dodatno povećati za 14 % do 2030. i za 2,2 postotna boda BDP-a do 2070. Premda su uočene velike regionalne razlike, započete su reforme za poboljšanje ekonomičnog korištenja različitih oblika pružanja skrbi, posebno kako bi se izbjegla i odgodila nepotrebna ili prerana institucionalizacija, što se odnosi na svaku četvrtu osobu u rezidencijalnoj skrbi. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 zaustavila je provedbu planiranih mjera za smanjenje troškova. Stoga bi moglo biti prostora za dodatno smanjenje prekomjerne institucionalizacije uz istodobno jačanje korištenja kvalitetnih usluga kućne njege i uklanjanje financijskih prepreka koje najranjivijim skupinama ograničavaju pristup tim uslugama. Brza i ambiciozna provedba reformi pridonijela bi rješavanju problema povezanih s održivosti.

(21)Belgijski porezni sustav karakterizira veliko porezno opterećenje rada, s relativno visokim poreznim stopama i uskim poreznim razredima. To ograničava stvarnu progresivnost poreznog sustava i dodatno smanjuje sudjelovanje na tržištu rada. Iako je poreznom reformom iz 2016. smanjeno porezno opterećenje rada za osobe s najnižim dohotkom, porezni klin i dalje je najviši u EU-u za one koji zarađuju prosječnu plaću. Visoko oporezivanje rada može negativno utjecati i na sudjelovanje u cjeloživotnom učenju. Osim toga, neke značajke sustava naknada za nezaposlenost mogle bi ugroziti poticaje za zapošljavanje tražitelja zaposlenja i smanjiti učinkovitost politika aktivacije. Nadalje, složenošću sustava socijalne potpore i ograničenim mogućnostima kombiniranja dohotka od rada i socijalnih naknada moglo bi se destimulirati zapošljavanje, posebno onih s niskim potencijalom za ostvarivanje dohotka. Osim toga, kako bi se ublažile visoke porezne stope, porezne se osnovice nastoje smanjiti brojnim izuzećima, odbicima i sniženim stopama, što uzrokuje gubitak učinkovitosti i poremećaje. Neke značajke poreznog sustava ometaju donošenje odluka o ulaganjima i uzrokuju prekomjerno ulaganje u određenu imovinu. Na primjer, prihod od najamnina za nepokretnu imovinu nedovoljno se oporezuje, a kamate na stambene kredite za sekundarno boravište mogu se odbiti od poreza. Nadalje, porezni poticaji za štednju i stroga struktura poreznih pravila koja se primjenjuju na dugoročnu štednju i mirovinske sustave stvaraju prepreke za bolju raspodjelu kapitala. Porez na račune vrijednosnih papira iz veljače 2021. odvraća i od ulaganja u financijske instrumente. Osim toga, ima prostora za razvoj oporezivanja u području zaštite okoliša smanjenjem subvencija za fosilna goriva i poticanjem ulaganja u niskougljično gospodarstvo. Na primjer, preispitivanjem trošarina na fosilna goriva koja se upotrebljavaju za grijanje (npr. plinsko ulje, prirodni plin), koje su niske u odnosu na električnu energiju, potaknula bi se ulaganja u rješenja za grijanje s niskim emisijama ugljika. Opcije politike kao što je uvođenje cestovnih naknada za privatna vozila (kao za kamione), uz osiguravanje dostatne ponude javnog prijevoza, mogle bi se upotrijebiti za rješavanje problema zagušenja prometa jer je prosječan broj sati koji se godišnje izgubi u prometnim gužvama među najvišima u EU-u. To bi moglo pridonijeti i smanjenju emisija stakleničkih plinova koje nisu obuhvaćene sustavom trgovanja emisijama (ETS). Kombiniranjem preusmjeravanja oporezivanja s rada i proširenja porezne osnovice mogla bi se poboljšati pravednost poreznog sustava, potaknuti zapošljavanje te promicati socijalni i okolišni ciljevi.

(22)U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) i kriterijem 2.2. iz Priloga V. Uredbi (EU) 2021/241 plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno dopunjuju i trebaju se provesti do 2026. Doprinose svladavanju svih ili znatnog dijela ekonomskih i socijalnih izazova navedenih u preporukama za pojedinu zemlju koje je Vijeće uputilo Belgiji u postupku europskog semestra 2019. i 2020., uz sve preporuke za pojedinu zemlju izdane do datuma donošenja plana. Konkretno, očekuje se da će belgijski plan za oporavak i otpornost pridonijeti svladavanju znatnog dijela izazova utvrđenih u relevantnim preporukama za Belgiju. Kako bi se poboljšala kvaliteta i učinkovitost javne potrošnje, belgijski plan za oporavak i otpornost uključuje sustavnu integraciju revizija potrošnje u cikluse proračunskog planiranja na svim razinama vlasti. U kontekstu povećanja javnih rashoda za mirovine plan uključuje mirovinsku reformu kojom se, među ostalim, želi poboljšati financijska i socijalna održivost mirovinskog sustava. Belgijski plan za oporavak i otpornost uključuje i nekoliko mjera za svladavanje izazova u području tržišta rada i jačanje socijalne integracije i integracije na tržište rada ranjivih skupina, kao što su osobe migrantskog podrijetla, žene, mladi, osobe s invaliditetom i osobe koje su izložene digitalnoj isključenosti. Belgija će u okviru plana osigurati uvođenje 5G tehnologije. Plan će sadržavati i reformu sustava oporezivanja službenih automobila, u cilju potpune elektrifikacije voznih parkova službenih automobila.

(23)Očekuje se da će provedba plana za oporavak i otpornost Belgije doprinijeti daljnjem napretku u zelenoj i digitalnoj tranziciji. Mjerama potpore klimatskim ciljevima u Belgiji namijenjeno je 49,6 % % ukupnih sredstava dodijeljenih u okviru plana, dok je mjerama potpore digitalnim ciljevima namijenjeno 26,6 % % ukupnih sredstava dodijeljenih u okviru plana. Potpuna provedba plana za oporavak i otpornost, u skladu s dogovorenim relevantnim ključnim etapama i ciljnim vrijednostima, pomoći će Belgiji da se brzo oporavi od posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19, uz istodobno jačanje otpornosti. Sustavno uključivanje socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike.

(24)Belgija još nije dostavila sporazum o partnerstvu i druge programske dokumente kohezijske politike. U skladu s Uredbom (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. Belgija uzima u obzir relevantne preporuke za pojedinu zemlju pri programiranju fondova kohezijske politike za razdoblju 2021.–2027. To je preduvjet za poboljšanje učinkovitosti i maksimalno povećanje dodane vrijednosti financijske potpore koju će primiti iz fondova kohezijske politike, uz istodobno promicanje koordinacije, komplementarnosti i usklađenosti između tih fondova i drugih instrumenata i fondova Unije. Uspješna provedba Mehanizma za oporavak i otpornost i programa kohezijske politike ovisi i o uklanjanju prepreka ulaganjima radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji i uravnoteženom teritorijalnom razvoju.