EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 12.1.2018. COM(2018) 31 final 2018/0011(NLE) Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na 61. sjednici Komisije za opojne droge u pogledu uvrštavanja tvari na popise u Jedinstvenoj konvenciji o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvenciji o psihotropnim tvarima iz 1971.



OBRAZLOŽENJE 1.PREDMET PRIJEDLOGA Ovaj se prijedlog odnosi na odluku kojom se utvrđuje stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 61. sjednici Komisije za opojne droge u pogledu uvrštavanja tvari na popise u Jedinstvenoj konvenciji UN-a o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvenciji UN-a o psihotropnim tvarima iz 1971. 2.KONTEKST PRIJEDLOGA 2.1.Jedinstvena konvencija UN-a o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvencija UN-a o psihotropnim tvarima iz 1971. Cilj Jedinstvene konvencije Ujedinjenih naroda (UN) o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., („Konvencija o opojnim drogama”) jest borba protiv zloupotrebe droga putem koordiniranog međunarodnog djelovanja. Postoje dva oblika intervencije i kontrole, koji funkcioniraju zajedno. Prvo se nastoji ograničiti posjedovanje, upotrebu, trgovanje, distribuciju, uvoz, izvoz, izradu i proizvodnju droga isključivo na medicinske i znanstvene svrhe. Zatim se kroz međunarodnu suradnju bori protiv trgovine drogom kako bi se spriječilo i obeshrabrilo trgovce opojnim drogama. Konvencijom UN-a o psihotropnim tvarima iz 1971. („Konvencija o psihotropnim tvarima”) uspostavljen je međunarodni sustav kontrole psihotropnih tvari. Njome se odgovorilo na diversifikaciju i proširenje spektra droga koje se zloupotrebljavaju te su uvedene kontrole nad više sintetičkih droga u skladu s potencijalom za zloupotrebu tih droga s jedne, i njihovom terapeutskom vrijednošću s druge strane. Sve države članice EU-a stranke su Konvencije o opojnim drogama i Konvencije o psihotropnim tvarima. Unija nije stranka tih konvencija. 2.2.Komisija za opojne droge Komisija za opojne droge (CND) komisija je Gospodarskog i socijalnog vijeća UN-a (ECOSOC) kojoj su funkcije i ovlasti utvrđene, među ostalim, u Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima. Članice su joj 53 države članice UN-a koje bira ECOSOC. Dvanaest država članica EU-a trenutačno su članice CND-a s pravom glasa. Unija ima status promatrača u CND-u. 2.3.Predviđeni akt Komisije za opojne droge CND na temelju preporuka Stručnog odbora Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) za ovisnosti o drogama redovito mijenja popise tvari priložene Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima. WHO je 8. prosinca 2017. glavnom tajniku UN-a preporučio da se na popise priložene Konvencijama doda 12 novih tvari. CND će na svojoj 61. sjednici, koja će se održati u Beču od 12. do 16. ožujka 2018., donijeti odluke o uvrštavanju tih 12 tvari na popise priložene Konvenciji o opojnim drogama, odnosno Konvenciji o psihotropnim tvarima. 3.STAJALIŠTE KOJE TREBA ZAUZETI U IME UNIJE Promjene u popisima priloženima Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima imaju izravne posljedice na područje primjene prava Unije u području kontrole droga za sve države članice. U članku 1. Okvirne odluke Vijeća 2004/757/PUP od 25. listopada 2004. o utvrđivanju minimalnih odredaba vezanih za elemente kaznenih djela i sankcija u području nezakonite trgovine drogom navodi se da za potrebe Okvirne odluke „droga” znači svaka tvar obuhvaćena Konvencijom o opojnim drogama ili Konvencijom o psihotropnim tvarima. Okvirna odluka Vijeća 2004/757/PUP primjenjuje se stoga na tvari navedene na popisima priloženima Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima. Zbog toga svaka promjena popisa koji su priloženi tim konvencijama izravno utječe na zajednička pravila EU-a i mijenja njihovo područje primjene u smislu značenja članka 3. stavka 2. UFEU-a. To vrijedi neovisno o tome je li tvar o kojoj je riječ već pod kontrolom na razini EU-a na temelju Odluke Vijeća 2005/387/PUP. Od 12 tvari za koje je WHO preporučio uvrštavanje na popise, samo su dvije podvrgnute kontrolnim mjerama na razini EU-a: akriloilfentanil (akrilfentanil) i furanilfentanil. Na temelju izvješća o procjeni rizika koje je Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama (EMCDDA) sastavio u skladu s odredbama iz članka 6. stavaka od 2. do 4. Odluke Vijeća 2005/387/PUP o razmjeni informacija, procjeni rizika i kontroli novih psihoaktivnih tvari, Komisija je 15. prosinca 2017. iznijela prijedloge za podvrgavanje sedam dodatnih novih psihoaktivnih tvari kontrolnim mjerama unutar EU-a, i to za karfentanil, 4-fluoroizobutirfentanil (4-FIBF, pFIBF), tetrahidrofuranilfentanil (THF-F), AB-CHMINACA, ADB-CHMINACA, CUMYL-4CN-BINACA i 5F-MDMB-PINACA (5F-ADB). Za pet od navedenih tvari predloženo je i uvrštavanje na međunarodne popise (vidjeti podcrtane tvari). Ostalih 5 tvari se još ne razmatra za podvrgavanje kontrolnim mjerama unutar EU-a. Za sastanak CND-a na kojem će se odlučivati o uvrštavanju tvari na popise države članice Unije moraju se pripremiti postizanjem zajedničkog stajališta u Vijeću. Zbog ograničenja koja proizlaze iz Unijina promatračkog statusa to bi stajalište trebale, djelujući zajednički u interesu Unije, izraziti države članice koje su trenutačno članice CND-a. Unija nije stranka Konvencije o opojnim drogama i Konvencije o psihotropnim tvarima te nema pravo glasa u CND-u. Zbog toga Komisija predlaže donošenje zajedničkog stajališta o uvrštavanju tvari na popise priložene Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima koje treba zauzeti u ime Europske unije na 61. sjednici CND-a. Ovo je drugi put da Komisija predstavlja takav nacrt prijedloga za zajedničko stajalište EU-a, nakon prijedloga donesenog za sastanak CND-a održan u ožujku 2017. Vijeće je donijelo zajedničko stajalište, čime se Uniji omogućilo da jednoglasno nastupi na sastanku CND-a održanom u ožujku 2017. u pogledu uvrštavanja na međunarodne popise jer su države članice koje sudjeluju u CND-u glasale za uvrštavanje na popise u skladu s donesenim zajedničkim stajalištem.

4.PRAVNA OSNOVA 4.1.Postupovna pravna osnova Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”. Članak 218. stavak 9. UFEU-a primjenjuje se neovisno o tome je li Unija članica predmetnog tijela ili stranka predmetnog sporazuma. CND je „tijelo osnovano na temelju sporazuma” u smislu tog članka jer je riječ o tijelu kojem su povjerene određene zadaće na temelju Konvencije o opojnim drogama i Konvencije o psihotropnim tvarima. Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”. Odluke CND-a o uvrštavanju na popise „akti su koji proizvode pravne učinke” u smislu članka 218. stavka 9. UFEU-a. U skladu s Konvencijom o opojnim drogama i Konvencijom o psihotropnim tvarima, odluke CND-a automatski postaju obvezujuće, osim ako stranka u primjenjivom roku odluku podnese na preispitivanje ECOSOC-u. Odluke ECOSOC-a u takvim su predmetima konačne. Odluke CND-a o uvrštavanju na popise imaju pravne učinke i u pravnom poretku EU-a na temelju prava Unije, konkretno Okvirne odluke Vijeća 2004/757/PUP. Promjene u popisima priloženima Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima imaju izravne posljedice na područje primjene tog pravnog instrumenta EU-a. 4.2.Materijalna pravna osnova Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na nezakonitu trgovinu drogom. Stoga je materijalna pravna osnova za predloženu odluku članak 83. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), kojim se nezakonita trgovina drogom svrstava u kriminalitet s prekograničnim elementima, a Europskom parlamentu i Vijeću daje se ovlast da utvrde minimalna pravila za definiranje kaznenih djela i sankcija u području nezakonite trgovine drogom. 4.3.Varijabilna geometrija U skladu s člankom 10. stavkom 4. Protokola (br. 36) o prijelaznim odredbama priloženog Ugovorima, Ujedinjena Kraljevina obavijestila je da ne prihvaća sve ovlasti Komisije i Suda u pogledu akata u području policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima donesenima prije stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona. Zbog toga su se Okvirna odluka Vijeća 2004/757/PUP i Odluka Vijeća 2005/387/PUP prestale primjenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu od 1. prosinca 2014. Budući da odluke CND-a o uvrštavanju na popise ne utječu na zajednička pravila u području nezakonite trgovine drogom koja su obvezujuća za Ujedinjenu Kraljevinu, Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje u donošenju Odluke Vijeća o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije kad se donose odluke o uvrštavanju na popise. 4.4.Zaključak Pravna je osnova za ovaj prijedlog članak 83. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). 2018/0011 (NLE) Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na 61. sjednici Komisije za opojne droge u pogledu uvrštavanja tvari na popise u Jedinstvenoj konvenciji o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvenciji o psihotropnim tvarima iz 1971. VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 83. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, budući da: (1)Jedinstvena konvencija Ujedinjenih naroda (UN) o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., („Konvencija o opojnim drogama”) stupila je na snagu 8. kolovoza 1975. (2)Na temelju članka 3. Konvencije o opojnim drogama Komisija za opojne droge može odlučiti dodati tvari na popise te konvencije. Popise može mijenjati samo u skladu s preporukama Svjetske zdravstvene organizacije (WHO), no može odlučiti i da ne unese promjene koje preporuči WHO. (3)Konvencija UN-a o psihotropnim tvarima iz 1971. („Konvencija o psihotropnim tvarima”) stupila je na snagu 16. kolovoza 1976. (4)Na temelju članka 2. Konvencije o psihotropnim tvarima Komisija za opojne droge može, na temelju preporuka WHO-a, odlučiti dodati tvari na popise te konvencije ili ih brisati iz njih. Ona ima široke diskrecijske ovlasti uzimati u obzir gospodarske, društvene, pravne, administrativne i druge čimbenike, no ne može djelovati proizvoljno. (5)Promjene u popisima obiju konvencija imaju izravne posljedice na područje primjene prava Unije u području kontrole droga. Okvirna odluka Vijeća 2004/757/PUP primjenjuje se na tvari navedene u popisima priloženima Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima. Zbog toga svaka promjena popisa priloženih tim konvencijama izravno utječe na zajednička pravila Unije i mijenja njihovo područje primjene u smislu članka 3. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). (6)Komisija za opojne droge treba na svojoj 61. sjednici, koja se održava od 12. do 16. ožujka 2018. u Beču, donijeti odluke o dodavanju 12 novih tvari na popise priložene konvencijama. (7)Unija nije stranka relevantnih konvencija UN-a. Ima status promatrača u Komisiji za opojne droge, u kojoj je trenutačno 12 njezinih država članica s pravom glasa. Stoga je nužno da Vijeće ovlasti te države članice za iznošenje stajališta Unije o uvrštavanju tvari na popise Konvencije o opojnim drogama i Konvencije o psihotropnim tvarima jer su odluke koje se odnose na dodavanje novih tvari na te popise konvencija u isključivoj nadležnosti Unije. (8)WHO je 8. prosinca 2017. preporučio glavnom tajniku UN-a da doda jednu novu tvar na Popis I. i Popis IV. Konvencije o opojnim drogama, pet novih tvari na Popis I. Konvencije o opojnim drogama i šest novih tvari na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima. (9)Kako je procijenio Stručni odbor WHO-a za ovisnosti o drogama („Stručni odbor”), karfentanil (metil-1-(2-feniletil)-4-[fenil(propanoil)amino]piperidin-4-karboksilat) sintetički je opioid te se smatra jednim od najsnažnijih poznatih opioida. Karfentanil je kontrolirani spoj u 16 država članica te se primarno upotrebljava kao sredstvo za smirivanje krupnih životinja. Karfentanil nije namijenjen za terapijsku primjenu na ljudima. Za karfentanil ne postoji zabilježena terapijska primjena, a njegovo je uzimanje rezultiralo smrtnim slučajevima. Ima dovoljno dokaza da se zloupotrebljava ili da bi se mogao zloupotrebljavati te da može biti javni zdravstveni i društveni problem, pa ga je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Zbog toga WHO preporučuje da se karfentanil uvrsti na Popis I. i Popis IV. Konvencije o opojnim drogama. (10)Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama prati karfentanil kao novu psihoaktivnu tvar u skladu s Odlukom Vijeća 2005/387/PUP. Sedam država članica prijavilo je zaplijene karfentanila. Na tržištu se prodaje otvoreno, kao i u smjesama s heroinom i drugim opioidima. Doveden je u vezu s događajima s teškim posljedicama: među ostalim, otkriven je u najmanje 60 smrtnih slučajeva u Uniji. Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama proveo je procjenu rizika za karfentanil. Komisija je 15. prosinca 2017. predložila da se karfentanil podvrgne kontrolnim mjerama u skladu s Odlukom Vijeća 2005/387/PUP. (11)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se karfentanil doda na Popis I. i Popis IV. Konvencije o opojnim drogama. (12)Kako je procijenio Stručni odbor, okfentanil (N-(2-fluorofenil)-2-metoksi-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]acetamid) spoj je koji je strukturno sličan opioidnom analgetiku fentanilu. Okfentanil ni u jednoj zemlji nije odobren za medicinsku uporabu. Ima dovoljno dokaza da se zloupotrebljava ili da bi se mogao zloupotrebljavati te da može postati javni zdravstveni i društveni problem, pa ga je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Zbog toga WHO preporučuje da se okfentanil uvrsti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama. (13)Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama prati okfentanil kao novu psihoaktivnu tvar u skladu s Odlukom 2005/387/PUP. Okfentanil je otkriven u dvanaest država članica. Na tržištu se prodaje otvoreno, kao i u uzorcima koji se prodaju kao heroin. Doveden je u vezu s događajima s teškim posljedicama, uključujući i smrtne slučajeve, te su za njega izdana dva javnozdravstvena upozorenja putem sustava ranog upozoravanja u Uniji. (14)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se okfentanil doda na Popis I. Konvencije o opojnim drogama. (15)Kako je procijenio Stručni odbor, furanilfentanil (Fu-F; N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]furan-2-karboksamid) sintetički je opioid strukturno sličan fentanilu, kontroliranoj tvari široke primjene u medicini za opću anesteziju tijekom operacija te za smanjenje bolova. Furanilfentanil je derivat fentanila koji ima dvije prepoznatljive značajke: a) bolju topivost u mastima, što mu omogućava brzu apsorpciju u glavni krvotok; i b) vezivanje s receptorima μ-opioida sa znatno višim afinitetom od morfija. Zbog tih značajki furanilfentanil ima vrlo rizičan farmakološki profil. U zadnjih nekoliko godina došlo je do povećanja broja smrtnih slučajeva uzrokovanih uporabom te tvari. Terapijska korist samog furanilfentanila nije zabilježena. Ima dovoljno dokaza da se zloupotrebljava ili da bi se mogao zloupotrebljavati te da može biti javni zdravstveni i društveni problem, pa ga je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Zbog toga WHO preporučuje da se furanilfentanil uvrsti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama. (16)Furanilfentanil već je podvrgnut kontrolnim mjerama na razini Unije u skladu s Odlukom 2005/387/PUP. (17)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se furanilfentanil doda na Popis I. Konvencije o opojnim drogama. (18)Kako je procijenio Stručni odbor, akriloilfentanil (akrilfentanil; N-(1-fenetilpiperidin-4-il)-N-fenilakrilamid) sintetički je opioid strukturno sličan fentanilu, kontroliranoj tvari široke primjene u medicini za opću anesteziju tijekom operacija te za smanjenje bolova. Akriloilfentanil upotrebljava se i zloupotrebljava za nemedicinske svrhe u jednakim situacijama te za jednak željeni učinak kao i drugi opioidi. Sam akriloilfentanil nema zabilježenu terapijsku primjenu, a njegovo je uzimanje rezultiralo smrtnim slučajevima. Ima dovoljno dokaza da se zloupotrebljava ili da bi se mogao zloupotrebljavati te da može biti javni zdravstveni i društveni problem, pa ga je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Zbog toga WHO preporučuje da se akriloilfentanil uvrsti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.

(19)Akriloilfentanil već je podvrgnut kontrolnim mjerama na razini Unije u skladu s Odlukom 2005/387/PUP. (20)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se akriloilfentanil doda na Popis I. Konvencije o opojnim drogama. (21)Kako je procijenio Stručni odbor, 4-fluoroizobutirfentanil (4F-iBF, 4-FIBF, pFIBF; N-(4-fluorofenil)-N-(1-fenetilpiperidin-4-il)izobutiramid) sintetički je opioid. 4-fluoroizobutirfentanil jedan je od najnovijih derivata fentanila koji se prodaje i upotrebljava na sličan način kao i drugi zakoniti i nezakoniti opioidi. Trenutačno postoje dokazi da 4-fluoroizobutirfentanil predstavlja slične rizike za javno zdravlje kao i derivati fentanila koji su mu prethodili. Za 4-fluoroizobutirfentanil ne postoji zabilježena terapijska primjena, a njegovo je uzimanje rezultiralo smrtnim slučajevima. Ima dovoljno dokaza da se zloupotrebljava ili da bi se mogao zloupotrebljavati te da može biti javni zdravstveni i društveni problem, pa ga je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Zbog toga WHO preporučuje da se 4-fluoroizobutirfentanil uvrsti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama. (22)Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama prati 4-fluoroizobutirfentanil kao novu psihoaktivnu tvar u skladu s Odlukom 2005/387/PUP. 4-fluoroizobutirfentanil zaplijenjen je u četiri države članice. Otvoreno se prodaje na tržištu. Doveden je u vezu s događajima s teškim posljedicama: među ostalim, otkriven je u najmanje 16 smrtnih slučajeva. Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama proveo je procjenu rizika za 4-fluoroizobutirfentanil. Komisija je 15. prosinca 2017. predložila da se 4-fluoroizobutirfentanil podvrgne kontrolnim mjerama u skladu s Odlukom 2005/387/PUP. (23)Stoga bi države članice Unije trebale zauzeti stajalište da se 4-fluoroizobutirfentanil doda na Popis I. Konvencije o opojnim drogama. (24)Kako je procijenio Stručni odbor, tetrahidrofuranilfentanil (THF-F; N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il] tetrahidrofuran-2-karboksamid) sintetički je opioid. Podaci dosad prikupljeni studijama in vitro te toksikološki nalazi i uzorci uporabe upućuju na to da tetrahidrofuranilfentanil vjerojatno na ljude djeluje kao opioidni opojni analgetik za koji postoji opasnost od zloupotrebe i ovisnički potencijal sličan onome fentanila i drugih nezakonitih opioida. Za tetrahidrofuranilfentanil ne postoji zabilježena terapijska primjena, a njegovo je uzimanje rezultiralo smrtnim slučajevima. Ima dovoljno dokaza da se zloupotrebljava ili da bi se mogao zloupotrebljavati te da može biti javni zdravstveni i društveni problem, pa ga je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Zbog toga WHO preporučuje da se tetrahidrofuranilfentanil uvrsti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama. (25)Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama prati tetrahidrofuranilfentanil kao novu psihoaktivnu tvar u skladu s Odlukom 2005/387/PUP. Tetrahidrofuranilfentanil zaplijenjen je u jednoj državi članici. Otvoreno se prodaje na tržištu. Doveden je u vezu s događajima s teškim posljedicama: među ostalim, otkriven je u najmanje 14 smrtnih slučajeva. Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama proveo je procjenu rizika za tetrahidrofuranilfentanil. Komisija je 15. prosinca 2017. predložila da se tetrahidrofuranilfentanil podvrgne kontrolnim mjerama u skladu s Odlukom 2005/387/PUP. (26)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se tetrahidrofuranilfentanil (THF-F) doda na Popis I. Konvencije o opojnim drogama. (27)Kako je procijenio Stručni odbor, 4-fluoroamfetamin (4-FA; 1-(4-fluorofenil)propan-2-amin) je fenetilamin. Podvrgnut je kritičkom pregledu još u studenome 2015. na 37. sastanku Stručnog odbora WHO-a za ovisnosti o drogama. Odbor je tada preporučio da se 4-fluoroamfetamin ne stavi pod međunarodnu kontrolu zbog nedostatnosti podataka o ovisnosti, zlouporabi i rizicima za javno zdravlje, već da ga se drži pod nadzorom. Većina novih prikupljenih podataka potječe iz Europe te ukazuje na povećanu uporabu i popularnost, uz povećan broj obavijesti povezanih s teškim negativnim učincima droge, uključujući tešku kardiovaskularnu toksičnost. Ima dovoljno dokaza da se zloupotrebljava ili da bi se mogao zloupotrebljavati te da može biti javni zdravstveni i društveni problem, pa ga je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Zbog toga WHO preporučuje da se 4-fluoroamfetamin uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima. (28)Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama prati 4-fluoroamfetamin kao novu psihoaktivnu tvar u skladu s Odlukom 2005/387/PUP. 4-fluoroamfetamin otkriven je u 21 državi članici. Na tržištu se prodaje otvoreno te se često miješa s amfetaminom ili prodaje kao amfetamin. Doveden je u vezu s događajima s teškim posljedicama, među kojima su i smrtni slučajevi. (29)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se 4-fluoroamfetamin (4-FA) doda na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima. (30)Kako je procijenio Stručni odbor, zlouporaba tvari AB-PINACA (N-[(2S)-1-amino-3-metil-1-oksobutan-2-il]-1-pentil-1H-indazol-3-karboksamid) povezana je sa znatnim stupnjem rizika za javno zdravlje i društvo. Tvar AB-PINACA sintetički je agonist kanabinoidnih receptora. Ima dovoljno dokaza da se zloupotrebljava ili da bi se mogla zloupotrebljavati te da može biti javni zdravstveni i društveni problem, pa ju je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Zbog toga WHO preporučuje da se tvar AB-PINACA uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima. (31)Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama prati tvar AB-PINACA kao novu psihoaktivnu tvar u skladu s Odlukom 2005/387/PUP. Tvar AB-PINACA otkrivena je u 12 država članica. Otvoreno se prodaje na tržištu. (32)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se tvar AB-PINACA doda na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima. (33)Kako je procijenio Stručni odbor, zlouporaba tvari AB-CHMINACA (N-(1-amino-3-metil-1-oksobutan-2-il)-1-(cikloheksilmetil)-1H-indazol-3-karboksamid) povezana je sa znatnim stupnjem rizika za javno zdravlje i društvo. Tvar AB-CHMINACA sintetički je agonist kanabinoidnih receptora aminoalkilindazolne strukture koji se upotrebljava kao aktivni sastojak proizvoda koji se prodaju kao nadomjesci kanabisa. Ni terapijska ni medicinska primjena tvari AB-CHMINACA nisu poznate. Ima dovoljno dokaza da se zloupotrebljava ili da bi se mogla zloupotrebljavati te da može biti javni zdravstveni i društveni problem, pa ju je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Zbog toga WHO preporučuje da se tvar AB-CHMINACA uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima. (34)Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama prati tvar AB-CHMINACA kao novu psihoaktivnu tvar u skladu s Odlukom 2005/387/PUP. Tvar AB-CHMINACA otkrivena je u 24 države članice. Otvoreno se prodaje na tržištu. Dovedena je u vezu s događajima s teškim posljedicama: među ostalim, otkrivena je u najmanje 31 smrtnom slučaju. Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama proveo je procjenu rizika za tvar AB-CHMINACA. Europska komisija predložila je 18. prosinca 2017. da se tvar AB-CHMINACA podvrgne kontrolnim mjerama u skladu s Odlukom 2005/387/PUP. (35)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se tvar AB-CHMINACA doda na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima. (36)Kako je procijenio Stručni odbor, zlouporaba tvari 5F-PB-22 (kinolin-8-il 1-(5-fluoropentil)-1H-indol-3-karboksilat) povezana je sa znatnim stupnjem rizika za javno zdravlje i društvo. Tvar 5F-PB-22 sintetički je agonist kanabinoidnih receptora. Ima dovoljno dokaza da se zloupotrebljava ili da bi se mogla zloupotrebljavati te da može biti javni zdravstveni i društveni problem, pa ju je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Zbog toga WHO preporučuje da se tvar 5F-PB-22 uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima. (37)Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama prati tvar 5F-PB-22 kao novu psihoaktivnu tvar u skladu s Odlukom 2005/387/PUP. Tvar 5F-PB-22 otkrivena je u četiri države članice. Otvoreno se prodaje na tržištu. (38)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se tvar 5F-PB-22 doda na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

(39)Kako je procijenio Stručni odbor, zlouporaba tvari UR-144 ((1-pentil-1H-indol-3-il)(2,2,3,3-tetrametilciklopropil)metanon) povezana je sa znatnim stupnjem rizika za javno zdravlje i društvo. Tvar UR-144 sintetički je agonist kanabinoidnih receptora koji je prethodno bio kritički preispitan 2014. na 36. sastanku Stručnog odbora WHO-a za ovisnosti o drogama. Odbor je tada preporučio da se tvar UR-144 drži pod nadzorom zbog nedostatka znanstvenih podataka o otrovanjima sa smrtnim posljedicama i bez njih koja uključuju isključivo tvar UR-144. Ima dovoljno dokaza da se zloupotrebljava ili da bi se mogla zloupotrebljavati te da može biti javni zdravstveni i društveni problem, pa ju je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Zbog toga WHO preporučuje da se tvar UR-144 uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima. (40)Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama prati tvar UR-144 kao novu psihoaktivnu tvar u skladu s Odlukom 2005/387/PUP. Tvar UR-144 otkrivena je u 16 država članica. Otvoreno se prodaje na tržištu. Dovedena je u vezu s događajima s teškim posljedicama te je za nju izdano javnozdravstveno upozorenje putem sustava ranog upozoravanja u Uniji. (41)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se tvar UR-144 doda na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima. (42)Kako je procijenio Stručni odbor, zlouporaba tvari 5F-ADB (5F-MDMB-PINACA; metil 2-{[1-(5-fluoropentil)-1H-indazol-3-karbonil]amino}-3,3-dimetilbutanoat) povezana je sa znatnim stupnjem rizika za javno zdravlje i društvo. Tvar 5F-ADB sintetički je agonist kanabinoidnih receptora aminoalkilindazolne strukture koji se upotrebljava kao aktivni sastojak proizvoda koji se prodaju kao nadomjesci kanabisa. Ni terapijska ni medicinska primjena tvari 5F-ADB nisu poznate. Ima dovoljno dokaza da se zloupotrebljava ili da bi se mogla zloupotrebljavati te da može biti javni zdravstveni i društveni problem, pa ju je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Zbog toga WHO preporučuje da se tvar 5F-ADB uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima. (43)Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama prati tvar 5F-ADB kao novu psihoaktivnu tvar u skladu s Odlukom 2005/387/PUP. Tvar 5F-ADB otkrivena je u 25 država članica. Otvoreno se prodaje na tržištu. Dovedena je u vezu s događajima s teškim posljedicama: među ostalim, otkrivena je u najmanje 28 smrtnih slučajeva. Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama proveo je procjenu rizika za tvar 5F-ADB. Europska komisija predložila je 15. prosinca 2017. da se tvar 5F-ADB podvrgne kontrolnim mjerama u skladu s Odlukom 2005/387/PUP. (44)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se tvar 5F-ADB doda na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima. (45)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u Komisiji za opojne droge jer će odluka o uvrštavanju 12 novih tvari na popise relevantnih konvencija UN-a moći presudno utjecati na sadržaj prava Unije, konkretno na Okvirnu odluku 2004/757/PUP i Odluku 2005/387/PUP. (46)Stajalište Unije zajednički će izraziti države članice koje su članice Komisije za opojne droge. (47)Okvirna odluka 2004/757/PUP i Odluka 2005/387/PUP obvezujuće su za Dansku te ona stoga sudjeluje u donošenju i primjeni ove Odluke. (48)Okvirna odluka 2004/757/PUP i Odluka 2005/387/PUP obvezujuće su za Irsku te ona stoga sudjeluje u donošenju i primjeni ove Odluke. (49)Okvirna odluka 2004/757/PUP ni Odluka 2005/387/PUP nisu obvezujuće za Ujedinjenu Kraljevinu te ona stoga ne sudjeluje u donošenju ove Odluke, ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje, DONIJELO JE OVU ODLUKU: Članak 1. Stajalište koje se treba zauzeti u ime Unije na 61. sjednici Komisije za opojne droge od 12. do 16. ožujka 2018., kada će to tijelo odlučivati o dodavanju tvari na popise Jedinstvene konvencije Ujedinjenih naroda o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvencije Ujedinjenih naroda o psihotropnim tvarima iz 1971., navedeno je u Prilogu. Članak 2. Stajalište iz članka 1. zajednički će izraziti države članice koje su članice Komisije za opojne droge. Članak 3. Ova je Odluka upućena državama članicama u skladu s Ugovorima. Sastavljeno u Bruxellesu,