Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA u cilju okončanja stanja prekomjernog državnog deficita u Francuskoj /* COM/2015/0115 final */





Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA u cilju okončanja stanja prekomjernog državnog deficita u Francuskoj VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 126. stavak 7., uzimajući u obzir preporuku Europske komisije, budući da: (1) U skladu s člankom 126. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) države članice izbjegavaju prekomjerne državne deficite. (2) Pakt o stabilnosti i rastu temelji se na cilju zdravih državnih financija kao sredstvu jačanja uvjeta za stabilnost cijena i snažan održivi rast koji dovodi do otvaranja novih radnih mjesta. (3) Vijeće je 27. travnja 2009. u skladu s člankom 104. stavkom 6. Ugovora o osnivanju Europske zajednice (UEZ) odlučilo da u Francuskoj postoji prekomjerni deficit te izdalo preporuke za smanjenje prekomjernog deficita najkasnije do 2012.[1], u skladu s člankom 104. stavkom 7. UEZ-a i člankom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita[2]. (4) Vijeće je 2. prosinca 2009. u skladu s člankom 126. stavkom 7. UFEU-a odlučilo da je, iako su francuska nadležna tijela poduzela učinkovito djelovanje, došlo do neočekivanih nepovoljnih gospodarskih događaja sa značajnim nepovoljnim posljedicama za državne financije nakon donošenja preporuke Vijeća od 27. travnja 2009. Zbog toga je Vijeće preporučilo da bi Francuska najkasnije do 2013. trebala smanjiti prekomjerni deficit. (5) Vijeće je 21. lipnja 2013. u skladu s člankom 126. stavkom 7. UFEU-a odlučilo da je, iako su francuska nadležna tijela poduzela učinkovito djelovanje, došlo do neočekivanih nepovoljnih gospodarskih događaja sa značajnim nepovoljnim posljedicama za državne financije nakon donošenja preporuke Vijeća od 2. prosinca 2009. Zbog toga je Vijeće preporučilo da bi Francuska najkasnije do 2015. trebala smanjiti prekomjerni deficit. Kako bi se deficit opće države vjerodostojno i održivo smanjio na razinu ispod 3 % BDP-a, Francuskoj je preporučeno: (a) dostizanje ukupnog deficita od 3,9 % BDP-a u 2013., 3,6 % u 2014. i 2,8 % u 2015., što je u skladu s poboljšanjem strukturnog salda od 1,3 % BDP-a u 2013., 0,8 % u 2014. i 0,8 % u 2015. na temelju proširene Komisijine proljetne prognoze 2013.; (b) cjelovita provedba već donesenih mjera za 2013. (1,5 % BDP-a) i brzo utvrđivanje, donošenje i provedba potrebnih mjera konsolidacije za 2014. i 2015. radi ostvarenja preporučenog poboljšanja strukturnog salda, uz istovremenu provedbu planirane revizije kategorija potrošnje u svim podsektorima opće države, uključujući socijalnu sigurnost i lokalna tijela vlasti; (c) iskorištavanje svih neočekivanih dobitaka za smanjenje deficita. Nadalje, preporučeno je da bi se mjerama proračunske konsolidacije trebalo osigurati trajno poboljšanje strukturnog salda opće države na način kojim se potiče rast. Vijeće je u svojoj preporuci utvrdilo rok od 1. listopada 2013., u kojem Francuska treba poduzeti učinkovito djelovanje i u skladu s člankom 3. stavkom 4.a Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 detaljno izvijestiti o strategiji konsolidacije koja se predviđa za ostvarivanje tih ciljeva. (6) Komisija je 15. studenoga 2013. zaključila da je na temelju Komisijine jesenske prognoze 2013. Francuska poduzela učinkovito djelovanje u skladu s preporukom Vijeća od 21. lipnja 2013. kako bi se deficit opće države smanjio ispod 3 % BDP-a, tj. referentne vrijednosti, i da stoga nisu potrebne dodatne mjere u postupku u slučaju prekomjernog deficita. (7) U skladu s člankom 9. stavkom 1. i člankom 17. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 473/2013 Francuska je 1. listopada 2013. Komisiji i Vijeću dostavila program gospodarskog partnerstva. U svojemu mišljenju donesenom 10. prosinca Vijeće je zaključilo da francuski program gospodarskog partnerstva sadržava niz fiskalno-strukturnih reformi koje su djelomično primjerene za djelotvorno i trajno smanjenje prekomjernog deficita. (8) Komisija je 5. ožujka 2014. izdala preporuku o mjerama koje Francuska treba poduzeti kako bi osigurala pravodobno smanjenje prekomjernog deficita. Komisija je u svojoj preporuci smatrala da Francuska treba poduzeti daljnje napore kako bi u potpunosti poštovala preporuku Vijeća od 21. lipnja 2013. U svojem programu stabilnosti dostavljenom 7. svibnja 2014. Francuska je opisala niz dodatnih mjera za 2014. Uzimajući u obzir i činjenicu da je ostvareni fiskalni napor u 2013. bio veći od očekivanoga u vrijeme donošenja preporuke Komisije, smatralo se da program stabilnosti uglavnom ispunjava uvjete iz preporuke Komisije. (9) Komisija je 13. siječnja 2015. donijela Komunikaciju naslovljenu „Najbolja uporaba fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu” (COM(2015) 12). U Komunikaciji se objašnjava da Komisija pri donošenju preporuke o roku za smanjenje prekomjernog deficita ili trajanju produženja tog roka uzima u obzir postojanje posebno izrađenog plana strukturnih reformi koji sadržava detaljne i dokazive informacije te vjerodostojne rokove za donošenje i ostvarivanje rezultata. Komisija pomno prati provedbu reformi. U slučaju neuspjeha provedbe Komisija to smatra otežavajućim čimbenikom pri ocjenjivanju učinkovitih mjera kao odgovor na preporuku u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita i pri utvrđivanju novog roka za smanjenje prekomjernog deficita. Zbog izostanka učinkovitih mjera postupak se ubrzava i moguća je suspenzija povlačenja sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova. U pogledu država članica europodručja to znači da Komisija Vijeću preporučuje izricanje novčane kazne. (10) U skladu s člankom 3. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1467/97 Vijeće može, na preporuku Komisije, odlučiti o donošenju revidirane preporuke na temelju članka 126. stavka 7. UFEU-a ako je poduzeto učinkovito djelovanje i dođe do neočekivanih nepovoljnih gospodarskih događaja sa značajnim nepovoljnim posljedicama za državne financije nakon donošenja te preporuke. Postojanje neočekivanih nepovoljnih gospodarskih događaja sa značajnim nepovoljnim proračunskim posljedicama ocjenjuje se u odnosu na ekonomske prognoze na kojima se temelji preporuka Vijeća. (11) U skladu s člankom 126. stavkom 7. UFEU-a i člankom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 Vijeće mora donijeti preporuke za dotičnu državu članicu u cilju okončanja stanja prekomjernog deficita u određenom roku. Preporukom se mora utvrditi rok od najduže šest mjeseci, koji se može smanjiti na tri mjeseca, za učinkovito djelovanje koje treba poduzeti dotična država članica kako bi smanjila prekomjerni deficit. Nadalje, u preporuci za smanjenje prekomjernog deficita Vijeće bi trebalo zahtijevati ostvarivanje godišnjih proračunskih ciljeva koji, na osnovi prognoze na kojoj se temelji preporuka, odgovaraju minimalnom godišnjem poboljšanju strukturnog salda, tj. ciklički prilagođenog salda bez jednokratnih i drugih privremenih mjera, od najmanje 0,5 % BDP-a kao referentnom mjerilu. (12) U radnom dokumentu službi Komisije od 29. svibnja 2013. službe Komisije procijenile su da će se francusko gospodarstvo u 2013. smanjiti za 0,1 % te da će se zatim u 2014. povećati za 0,6 % odnosno u 2015. za 1,1 %. Nadalje, prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2013. na kojoj se temelji scenarij utvrđen u radnom dokumentu službi od 29. svibnja 2013. predviđalo se da će se harmonizirani indeks potrošačkih cijena u 2013. povećati za 1,2 % odnosno 1,7 % u 2014. Te prognoze rasta i inflacije bile su temelj preporuke Vijeća od 21. lipnja 2013. donesene na temelju članka 126. stavka 7. UFEU-a. Rast BDP-a je u 2013. zapravo bio nešto veći od predviđanja Komisije, tj. iznosio je 0,3 %. S druge strane, harmonizirani indeks potrošačkih cijena porastao je samo 1,0 %. (13) Prema Komisijinoj zimskoj prognozi 2015. BDP je u 2014. porastao za 0,4 %, što je 0,2 postotna boda manje od prognoze u temeljnom scenariju na kojem se temelji preporuka za postupak u slučaju prekomjernog deficita. Procjenjuje se da je na rast BDP-a uglavnom utjecalo povećanje zaliha, javne i privatne potrošnje, dok su se ulaganja i neto izvoz smanjili. Usporedbe radi, u vrijeme donošenja preporuke predviđao se rast ulaganja u 2014. na temelju poboljšanog poslovnog povjerenja, a predviđala se i veća vanjska potražnja. Istodobno su smanjenje cijena energenata i slaba gospodarska aktivnost ublažili učinak promjena stopa PDV-a na cijene koje su uvedene u siječnju 2014. Zbog toga se u 2014. inflacija mjerena harmoniziranim indeksom potrošačkih cijena smanjila na 0,6 %. Stoga je inflacija u 2013. i 2014. bila znatno niža od predviđene iz proljeća 2013. U 2015. predviđa se rast BDP-a za 1,0 %, dok bi harmonizirani indeks potrošačkih cijena trebao ostati nepromijenjen (0,0 % inflacije). (14) Deficit opće države u 2013. iznosio je 4,1 % BDP-a, što je iznad ciljanog iznosa od 3,9 % BDP-a utvrđenoga u preporuci od 21. lipnja 2013. Prema podacima Komisije na javne prihode negativno je utjecala znatno niža elastičnost poreznih prihoda od očekivane unatoč diskrecijskim mjerama u iznosu od 27 milijardi EUR (1,3 % BDP-a). Fiskalni napor mjeren promjenom strukturnog salda iznosio je 1,0 % BDP-a. Provede li se korekcija u vezi s revizijom potencijalnog rasta i gubitaka prihoda (0,2 postotna boda BDP-a), promjena strukturnog salda za 2013. iznosila je 1,2 % BDP-a. To je neznatno manje u odnosu na poboljšanje od 1,3 % BDP-a koje je Vijeće preporučilo 21. lipnja 2013. Na temelju diskrecijskih mjera na prihodovnoj strani i kretanja ukupnih rashoda u usporedbi sa scenarijem utvrđenim preporukom Vijeća od 21. lipnja 2013. procjenom odozdo prema gore utvrđeno je da fiskalni napor iznosi –0,1 % BDP-a, što je ponovno neznatno manje od 0,0 % BDP-a dodatnih mjera koje su potrebne za ostvarivanje proračunskih ciljeva utvrđenih preporukom Vijeća. (15) Prema Komisijinoj zimskoj prognozi 2015. ukupni se deficit u 2014. dodatno povećao unatoč znatnim naporima da se smanje javni rashodi. Predviđaju se uštede na temelju nastavka provedbe zamrzavanja plaća u javnom sektoru, učinka mirovinske reforme i manjih rashoda na lokalnoj razini. Međutim, procjenjuje se da je njih premašilo povećanje porezne olakšice za konkurentnost i zapošljavanje (CICE), koja se u skladu s pravilima ESA 2010 kategorizira kao javni rashod i čiji se trošak procjenjuje na 11 milijardi EUR (0,4 % BDP-a) u 2014. Na prihodovnoj strani pozitivan učinak na porezne prihode imali su promjene stopa PDV-a koje su stupile na snagu 1. siječnja i udvostručivanje izvanrednog poreza na dobit koji plaćaju velika trgovačka društva. No zbog rasta realnog BDP-a i inflacije koji su bili niži od očekivanog u kombinaciji s još uvijek niskom elastičnosti poreznih prihoda u BDP-u opterećeni su fiskalni prihodi. (16) Prema Komisijinoj zimskoj prognozi 2015. procjenjuje se da se strukturni deficit smanjio sa 3,3 % BDP-a u 2013. na 2,9 % u 2014. Ako se uzmu u obzir korekcije naniže revidiranog potencijalnog rasta proizvodnje (+ 0,0 postotnih bodova BDP-a) i neočekivanih prihoda (+ 0,2 postotna boda BDP-a) u usporedbi s prognozom u vrijeme izdavanja preporuke Vijeća, godišnji fiskalni napor za 2014. iznosi 0,6 % BDP-a. Provede li se korekcija negativnog učinka prijelaza na pravila ESA 2010 na trošak plativih poreznih olakšica, što se smatra da je izvan državne kontrole, procjenom odozgo prema dolje utvrđuje se da fiskalni napor iznosi 0,7 % BDP-a, što znači da je neznatno manji u odnosu na preporučeni iznos fiskalnog napora od 0,8 % BDP-a. U usporedbi s ekonomskim scenarijem na kojem se temelji Preporuka Vijeća od 21. lipnja 2013., dodatne mjere provedene na prihodovnoj strani u kombinaciji s kretanjima na rashodovnoj strani prilagođenima pravilima ESA 2010 iznose 1,1 % BDP-a, što je u skladu s razinom koju je Vijeće preporučilo 21. lipnja 2013. („iznad 1 % BDP-a”). Kumulativni napor u razdoblju 2013. – 2014. stoga iznosi 1,9 % BDP-a na temelju korekcije promjene strukturnog salda, što je manje od 2,1 % BDP-a koje je Vijeće preporučilo. Procjenom odozdo prema gore utvrđeno je da je kumulativni napor neznatno veći od 1,0 % u skladu s razinom koju Vijeće smatra potrebnom. (17) Razlika između procjene odozgo prema dolje odnosno odozdo prema gore u pogledu fiskalnog napora uglavnom proizlazi iz naniže revidirane inflacije od lipnja 2013. Prognoza rasta deflatora BDP-a za 2014. revidirana je naniže za 0,9 postotnih bodova u odnosu na preporuku Vijeća od 21. lipnja 2013. i Komisijine zimske prognoze 2015. Na porezne prihode znatno utječu revizije inflacije naniže. Usporedbe radi, revizije inflacije za tekuću godinu utječu u manjoj mjeri na javne rashode, koji se u Francuskoj često temelje na zadanim iznosima izraženima u nominalnim vrijednostima. Pri izračunu strukturnog salda nije provedena korekcija pogoršanja ukupnog salda, već se samo u obzir uzima proizvodni jaz mjeren obujmom. Procjena odozgo prema dolje fiskalnog napora stoga je osjetljiva na revizije inflacije. U pogledu pokazatelja iz procjene odozdo prema gore može se smatrati da je na učinak diskrecijskih mjera donesenih 2014. tek neznatno utjecala inflacija koja je bila niža od očekivane. Da je provedena prilagodba nekih kategorija javnih rashoda koje su pod državnom kontrolom u odnosu na nižu inflaciju, učinak na pokazatelja iz procjene odozdo prema gore bio bi pozitivan. No prvenstveno zbog zamrzavanja određenih kategorija javnih rashoda u 2014. ukupni učinak revizije inflacije naniže na procjenu odozdo prema gore vjerojatno je bio ograničen. (18) S obzirom na sve navedeno na temelju dostupnih dokaza ne može se zaključiti da nisu provedene djelotvorne mjere. (19) Udio duga u BDP-u koji je u 2009. iznosio 78,8 % otada se naglo povećao te je u 2013. iznosio 92,2 %. Prema Komisijinoj zimskoj prognozi 2015. udio duga i dalje će rasti tijekom razdoblja prognoze, tj. iznosit će 95,3 % u 2014., 97,1 % u 2015. i 98,2 % u 2016. zbog još uvijek relativno visokog deficita opće države i ograničenog rasta nominalnog BDP-a. Predviđa se da će prilagodbe stanja i tokova negativno utjecati na kretanja duga tijekom razdoblja prognoze. (20) Prema Komisijinoj zimskoj prognozi 2015. predviđa se da će ukupni deficit u 2015. iznositi 4,1 % BDP-a, što je znatno više od 2,8 % BDP-a zadanih u preporuci Vijeća od 21. lipnja 2013. i referentne vrijednosti od 3 % BDP-a. Znatno pogoršanje proračunskog stanja koje proizlazi iz slabe opće ekonomske situacije u odnosu na stanje na kojem se temelji preporuka Vijeća od 21. lipnja 2013. upućuje na opravdanost revizije preporuke za Francusku na temelju članka 126. stavka 7. UFEU-a kojom se utvrđuje novi rok za smanjenje prekomjernog deficita u skladu s pravilima Pakta o stabilnosti i rastu. (21) Dana 21. studenoga 2014. francuska nadležna tijela dostavila su Komisiji dopis u kojemu se Francuska obvezala na niz strukturnih reformi kojima se provode preporuke za 2014. koje je Vijeće izdalo 8. srpnja 2014. Vlada je 12. prosinca 2014. objavila plan reformi u kojemu se navode prioriteti reformi do 2017. Taj plan reformi potvrđen je u obavijesti o nacionalnom programu reformi koji je objavljen 18. veljače 2015. Nadležna tijela dostavila su i kvantitativne podatke o očekivanom makroekonomskom učinku glavnih strukturnih reformi pokrenutih od 2012. Glavne reforme uglavnom sadržavaju smanjenje troškova rada primjenom CICE-a i dodatna smanjenja doprinosa za socijalno osiguranje koje plaćaju poslodavci primjenom tzv. pakta o odgovornosti i solidarnosti („pacte de responsabilité et de solidarité”). Predviđa se da će se tim mjerama pridonijeti poticanju rasta i poboljšanju održivosti javnih financija te da se one stoga ne bi trebale povući. No za potpuni učinak smanjenja troškova rada potrebne su i prateće reforme tržišta rada kako bi se smanjila rigidnost plaća. Dodatne reforme koje je vlada navela uključuju, među ostalim, mirovinsku reformu u 2014., mjere za reformu lokalnih tijela vlasti, poboljšanje poslovnog okruženja i povećanje konkurentnosti u sektoru usluga. Nacrtom Zakona o rastu i gospodarskoj aktivnosti rješavaju se problemi tržišnog natjecanja za pravnu struku, otvara se sektor prijevoza autobusom, smanjuju se prepreke ulasku na maloprodajno tržište i ublažavaju se pravila o radu nedjeljom. Nadalje, njime se predviđa i reforma postupaka u sporovima o pojedinačnim otkazima. Predviđa se da će se strukturnim reformama pokrenutima od 2013. općenito pridonijeti gospodarskom rastu i dugoročnoj održivosti javnih financija. No čini se da je precijenjen izračun nadležnih tijela da će se tim reformama BDP povećati za 3,3 postotna boda do 2020. (22) Podaci i obveze koje su francuska nadležna tijela dostavila u pogledu strukturnih reformi dobro su usmjerene s obzirom na zahtjeve iz Komunikacije Komisije COM(2015) 12 od 13. siječnja 2015. naslovljene „Najbolja uporaba fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu” kako bi Francuska mogla iskoristiti produženje roka za smanjenje prekomjernog deficita za duže od godinu dana. No u svojoj komunikaciji „Europski semestar 2015.: ocjena izazova povezanih s rastom, sprječavanja i uklanjanja makroekonomskih neravnoteža te rezultata detaljnih preispitivanja u skladu s uredbom (EU) br. 1176/2011” Komisija je naglasila ograničeno djelovanje Francuske u odnosu na prethodne preporuke u pogledu makroekonomskih neravnoteža te je zaključeno da Francuska bilježi prekomjerne neravnoteže zbog čega su potrebni posebno praćenje i odlučne mjere politike. Komisija će u svibnju razmotriti, uzimajući u obzir razinu ambicioznosti nacionalnih programa reformi i druge obveze predstavljene do tog datuma, hoće li Vijeću preporučiti donošenje preporuka, u skladu s člankom 7. stavkom 2. Uredbe 1176/2011, kako bi se utvrdilo postojanje prekomjernih neravnoteža i preporučilo Francuskoj da poduzme korektive mjere utvrđene u planu korektivnog djelovanja. Strukturne reforme nisu samo ključne za uklanjanje prekomjernih neravnoteža i jačanje potencijalnog rasta, već i za održavanje održivosti javnih financija. (23) Kada bi se Francuskoj odobrio rok od dodatne godine dana, što je pravilo na temelju Uredbe vijeća (EZ) br. 1467/97, to bi bilo prezahtjevno u postojećom slabom gospodarskom okruženju jer bi prosječno godišnje poboljšanje strukturnog salda u 2015. i 2016. trebalo iznositi više od 1,0 % BDP-a, što je više od godišnjeg prosjeka napora koje je Vijeće preporučilo 21. lipnja 2013. za razdoblje 2013. – 2015. Prema Komisijinoj zimskoj prognozi 2015. takva bi prilagodba imala vrlo negativan učinak na rast i u 2015. i 2016. Stoga se uzimajući u obzir plan strukturnih reformi koji je Francuska najavila i nacionalni program reformi koji se još očekuje, a u skladu s prethodno navedenom komunikacijom od 13. siječnja 2015., smatra primjerenim da se Francuskoj rok za okončanje prekomjernog deficita produži za dvije godine. Francuska nadležna tijela trebala bi osigurati potpunu provedbu donesenih i planiranih reformi te ih po potrebi ojačati. U skladu s prethodno navedenom komunikacijom od 13. siječnja 2015. u slučaju da Francuska ne uspije provesti ambiciozni plan reformi, Komisija će to smatrati otežavajućim čimbenikom pri ocjenjivanju učinkovitih mjera kao odgovor na tu preporuku. (24) Kada bi se Francuskoj odobrio rok od dodatne dvije godine, to bi značilo da bi ciljani ukupni deficit iznosio 4,0 % BDP-a u 2015., 3,4 % BDP-a u 2016. i 2,8 % BDP-a u 2017. Osnovno godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda iznosilo bi 0,5 % BDP-a u 2015., 0,8 % BDP-a u 2016. i 0,9 % u 2017. Prilagodba bi stoga za 2015. bila 0,2 postotna boda veća od poboljšanja strukturnog salda od 0,3 % BDP-a koje se predviđa na temelju Komisijine zimske prognoze 2015. Prema Komisijinoj zimskoj prognozi 2015. predviđa se da će u okviru osnovnog scenarija za 2015. i 2016. mjere na prihodovnoj strani iznositi 0,1 % BDP-a u 2015. odnosno –0,1 % BDP-a u 2016. Diskrecijske mjere uključene u proširenu prognozu u 2017. iznosile bi –0,2 % BDP-a. One uključuju najavljeno ukidanje solidarnih doprinosa trgovačkih društava u korist socijalnog osiguranja („contribution sociale de solidarité des sociétés”) i postupno smanjenje zakonski propisane stope poreza na dobit. (25) Radi ostvarenja proračunskih ciljeva ključno je da nadležna tijela u potpunosti provedu najavljene mjere za 2015. te brzo utvrde, donesu i provedu dodatne mjere potrebne za ostvarenje proračunskih ciljeva u 2015., 2016. i 2017. Potrebno je odrediti većinu mjera za 2016. i 2017. na kojima se temelji obveza koju je Francuska preuzela da će predviđeni trend kretanja javnih rashoda smanjiti za 50 milijardi EUR do 2017. Situacija se mora pomno pratiti, a nadležna tijela trebaju biti spremna poduzeti korektivne mjere u slučaju odstupanja rashoda ili ako je učinak diskrecijskih mjera na prihodovnoj strani manji od očekivanog. DONIJELO JE OVU PREPORUKU: (1) Francuska bi trebala okončati stanje postojećeg prekomjernog deficita najkasnije do 2017. (2) Francuska bi trebala dosegnuti ukupni deficit od 4,0 % BDP-a u 2015., 3,4 % BDP-a u 2016. i 2,8 % BDP-a u 2017., što je u skladu s ostvarenjem poboljšanja strukturnog salda od 0,5 % BDP-a u 2015., 0,8 % BDP-a u 2016. i 0,9 % BDP-a u 2017. Na temelju proširene Komisijine zimske prognoze 2015. u tu svrhu potrebne su dodatne mjere u iznosu od 0,2 % BDP-a u 2015., 1,2 % BDP-a u 2016. i 1,3 % BDP-a u 2017. (3) Francuska bi trebala u potpunosti provesti već donesene mjere za 2015. i do kraja travnja osigurati dodatni fiskalni napor kako je utvrđeno u stavku 2. U tu svrhu potrebno je utvrditi, donijeti i provesti dodatne strukturne diskrecijske mjere u iznosu od 0,2 % BDP-a kako bi se premostila razlika u odnosu na preporučeno poboljšanje strukturnog salda od 0,5 % BDP-a za 2015. (4) Francuska bi trebala ojačati napore u utvrđivanju mogućnosti uštede u svim podsektorima opće države, uključujući socijalnu sigurnost i lokalna tijela vlasti te upotrijebiti sve neočekivane dobitke za smanjenje deficita. Mjerama proračunske konsolidacije trebalo bi se osigurati trajno poboljšanje strukturnog salda opće države te se njima ne bi trebalo ugroziti unaprjeđenje konkurentnosti francuskog gospodarstva. (5) Vijeće utvrđuje rok od 10. lipnja 2015. u kojem Francuska treba poduzeti učinkovito djelovanje i u skladu s člankom 3. stavkom 4.a Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 detaljno izvijestiti o strategiji konsolidacije koja se predviđa za ostvarivanje tih ciljeva. Francuska bi trebala detaljno izvijestiti o: i. dodatnim strukturnim diskrecijskim mjerama u iznosu od 0,2 % BDP-a donesenima radi ostvarenja preporučenog poboljšanja strukturnog salda u 2015. i ii. opisanim ključnim proračunskim mjerama za ostvarenje tih ciljeva u 2016. i 2017. Zakon o programiranju javnih financija („Loi de Programmation des Finances Publiques” ) trebao bi se ažurirati kako bi bio usklađen s novim kretanjem prilagodbe. Francuska nadležna tijela trebala bi prije roka dostaviti neovisnu ex ante evaluaciju ključnih mjera na kojima se temelji prilagodba za 2016. i 2017. (6) Francuska bi trebala izvješćivati Komisiju i Gospodarski i financijski odbor kako je propisano člankom 10. Uredbe Vijeća (EU) br. 473/2013 u skladu s odredbama utvrđenima Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 877/2013. Prvo bi se izvješće trebalo dostaviti do 10. prosinca 2015. te svakih šest mjeseci nakon toga. Izvješća koja se dostave 10. prosinca trebala bi sadržavati ažurirani nacrt proračuna kao odgovor na mišljenje Komisije o nacrtu proračunskog plana za 2016. U izvješću koje se treba dostaviti do 10. lipnja trebaju se ažurirati i dodatno utvrditi podaci o konkretnim proračunskim mjerama koje se planiraju ili su već poduzete radi ostvarenja preporučenih poboljšanja strukturnog salda u sljedećoj godini te kako bi se do roka osiguralo pravodobno i održivo smanjenje prekomjernog deficita. Francuska bi trebala izvijestiti o planu reformi predstavljenom u obavijesti koja je objavljena 18. veljače 2015. i koji će naknadno dopuniti nacionalnim programom reformi koji se mora strogo primjenjivati kako bi se poboljšali izgledi rasta i pridonijelo dugoročnoj održivosti javnih financija. Važno je da se fiskalna konsolidacija podupre provedbom sveobuhvatnih i ambicioznih strukturnih reformi u skladu s preporukama Vijeća upućenima Francuskoj u okviru europskog semestra, osobito onih koje se odnose na postupak zbog makroekonomskih neravnoteža. Ova je preporuka upućena Republici Francuskoj. Sastavljeno u Bruxellesu Za Vijeće Predsjednik [1] Svi dokumenti povezani s postupkom u slučaju prekomjernog deficita za Francusku dostupni su na sljedećem web-mjestu: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/france_en.htm. [2] SL L 209, 2.8.1997., str. 6.