HR   HR 
 
 
 EUROPSKA  
KOMISIJA   
Bruxelles, 5.8.2021.  
COM(2021) 449 final  
 
IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU  
Godišnje izvješće o aktivnostima istraživanja i tehnološkog razvoja u Europskoj uniji i 
praćenju programa Obzor 2020. u 2020.   
 
1 
 IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU  
Godišnje izvješće o aktivnostima istraživanja i tehnološkog razvoja u Europskoj uniji i 
praćenju programa Obzor 2020. u 2020.  
1. KONTEKST  
Ovo izvješće, sastavljeno u skladu s člankom  190. Ugovora o funkcioniranju Europske unije 
(UFEU) i člankom  7. Ugovora o Euratomu, člankom  31. Okvirnog programa Obzor 2020. i 
člankom  21. programa Euratoma, kojim se nad opunjuje program Obzor 2020., pruža 
jezgrovit i neiscrpan pregled ključnih aktivnosti istraživanja i inovacija provedenih 2020. 
Detaljniji podaci o praćenju dostupni su na obavijesnoj ploči Obzora . 
2. POLITIČKI KONTEKST   
Pandemija bolesti COVID -19 i njezine posljedice na društvo obilježili su 2020. EU i 
Komisija morali su se nositi i s tom situacijom uz sve druge postojeće izazove.  
Dugoročni proračun EU -a za razdoblje od 2021. do 2027., zajedno s instrumentom 
NextGenerationEU , bit će najveći paket poticaja ikad financiran u Europi. Instrument 
NextGenerationEU izniman je i privremeni instrument osmišljen kako bi se potaknuo 
oporavak od gospodarske, socijalne i zdravstvene krize uzrokovane pandemijom bolesti 
COVID -19. Proračun odražava prioritete Unije za razdoblje od 2021. do 2027. koji podupiru  
zelenu i digitalnu tranziciju kako bi europsko gospodarstvo postalo pravednije, otpornije i 
održivije za buduće generacije. Istraživanje i inovacije koje podupire EU imaju važnu ulogu u 
tim nastojanjima jer mogu potaknuti rast, povećati konkurentnost, dov esti do otvaranja novih 
radnih mjesta i potaknuti dodatna ulaganja za svaki euro uložen na razini EU -a.  
U novoj industrijskoj strategiji za zelenu i digitalnu Europu , koja je donesena 
10. ožujka  2020., navedeni su ključni prioriteti u održavanju globalne konkurentnosti 
industrije EU -a i jednakih uvjeta tržišnog natjecanja, postizanju klimatske neutralnosti do 
2050. i oblikovanju digitalne budućnosti EU -a.  
Nakon Komunikacije o europskom zelenom planu iz 2019. Komisija je 4.  ožujka  2020. 
podnijela zakonodavni prijedlog europskog propisa o klimi  radi postizanja klimatske 
neutralnosti do 2050. Komisija je 17. rujna  2020. donijela Komunikaciju o planu za 
postizanje klimatskog ciljeva do 2030.  te tako povećala zajedničke ambicije za smanjenje 
emisija stakleničkih plinova za bare m 55  % (u odnosu na vrijednosti iz 1990.). Komisija je 
9. prosinca  2020. donijela Komunikaciju o europskom sporazumu o klimi , koja je prethodila 
Komunikaciji Komisije o novoj strategiji EU -a za prilagodbu klimatskim promjenama , koja 
je donesena 24.  veljače  2021. U skladu s  programo m rada Komisije za 2021. , kako bi se 
ostvario cilj da Europa postane klimatski neutralna do 2050., Komisija će predložiti „paket za 
ostvarivanje cilja od 55  %” („Fit for 55”), odnosno smanjivanje emisija za najmanje 55  % do 
2030.  
Kao odgovor na krizu uzro kovanu pandemijom bolesti COVID -19, koja je razotkrila hitnu 
potrebu za ubrzanjem digitalne transformacije Europe, te na temelju europske podatkovne 
strategije  i strategije za izgradnju europske digitalne budućnosti  Komunikacijom o 
Digitalnom kompasu 2030.  utvrđuju se: i. vizija digitalne transformacije Europe do 2030., ii. 
 
2 
 jasni i konkretni ciljevi definirani u okviru četiri ključne točke, tj. vještine, infrastruktura  te 
digitalizacija poduzeća i javnih usluga, kako bi se ostvarile ambicije EU -a za 2030., iii. okvir 
za utvrđivanje digitalnih načela kojima se jača položaj građana u digitalnom svijetu i iv. 
snažne zajedničke strukture upravljanja s državama članicama kak o bi se osiguralo 
učinkovito praćenje i ostvarivanje ciljeva za 2030. EU mora izgraditi istinski jedinstveno 
digitalno tržište, osigurati digitalnu suverenost te razviti i uvesti strateške digitalne 
tehnologije, kapacitete i infrastrukturu kako bi ojačao s voju sposobnost određivanja vlastitih 
pravila i shodno tome donošenja autonomnih tehnoloških odluka.  
 
3. OKVIR POLITIKE  
3.1. Obzor Europa  
Tijekom 2020., posljednje godine programa Obzor 2020., suzakonodavci su ostvarili 
napredak u vezi s programom Obzor Europa  i sljedećim Okvirnim programom za istraživanje 
i inovacije, a Komisija je donijela važne odluke o provedbi tog programa.  
Europski parlament i Vijeće postigli su 11.  prosinca  2020. politički dogovor o Uredbi o 
Obzoru Europa i njegovu proračunu od 95,5  milijardi  EUR u sadašnjim cijenama (uključujući 
5,4 milijarde  EUR iz instrumenta NextGenerationEU). Uredba  je službeno donesena 
28. travnja  2021.  
Komisija je nastavila raditi na strateškom planiranju za Obzor Europa (među ostalim u okviru 
internetskih savjetovanja i Dana istraživanja i inovacija 2020. ) i ostvarila je napredak u 
smislu prvog strateškog plana Obzora Europa (2021. –2024.). Konkretnije, Komisija je:  
 iskoristila izvješća koja su dostavili odbori za misije  kako bi procijenila izvedivost 
razvoja utvrđenih misija,  
 nastavila rad u vezi s imenovanim europskim partnerstvima (u strateškom planu 
utvrđena su sufinancirana partnerstva i partnerstva za zajedničke programe, a 
zaseban prijedlog jedinstvenog temeljnog akta o institucionaliziranim europskim 
partnerstvima Komisija je podnijela 23.  veljače  2021.  na temelju članka  187. 
UFEU -a),  
 utvrdila ključne strateške smjernice, područja utjecaja i učinke za potporu 
istraživanju i inovacijama.  
Cilj je  tog prvog strateškog plana u okviru programa Obzor Europa , donesenog 
15. ožujka  2021., osigurati da istraživanje i inovacije prido nose ostvarivanju prioriteta EU -a, 
uključujući klimatski neutralan i zeleni EU koji je prilagođen digitalnom dobu i u kojem je 
gospodarstvo u interesu građana.  
Na temelju toga Komisija je ostvarila velik napredak u provedbi prvih programa rada Obzora 
Euro pa (uzimajući u obzir politike EU -a u području bioraznolikosti, energetike, klimatskih 
promjena, migracija, azila i unutarnje sigurnosti, industrijskih i digitalnih aspekata, 
prehrambenih sustava, biogospodarstva te novi globalni pristup istraživanju i ino vacijama i 
nova kretanja, kao što je načelo „ne nanosi bitnu štetu”). Ujedno je ostvarila napredak i u 
drugim potrebnim provedbenim elementima, kao što je model sporazuma o dodjeli 
bespovratnih sredstava, u kojem se uzimaju u obzir pristupi kao što je otvo rena znanost.  
 
3 
 Kad je riječ o sinergijama između programa Obzor Europa i drugih programa EU -a, 
uspostavljen je novi okvir kako bi se omogućilo alternativno, kombinirano ili kumulativno 
financiranje aktivnosti i prijenos sredstava iz jednog programa u drugi.  Revizijom Uredbe o 
općem skupnom izuzeću koja je u tijeku olakšat će se sinergije između programa Obzor 
Europa i drugih programa EU -a te njihovo kombiniranje s nacionalnim i regionalnim 
programima.  
3.2 Razvoj politika  
COVID -19 
Čelnici EU -a obvezali su se da će učiniti sve što je u njihovoj moći kako bi poduprli 
istraživanje o bolesti COVID -19 te naglasili hitnu potrebu za razmjenom znanstvenih 
informacija i suradnjom unutar EU -a i u cijelom svijetu. Kako bi preuzete obveze provele u 
praksi, države članice brzo su se dogovorile o akcijskom planu ERA prot iv koronavirusa .  
 
Tim se planom poduprlo stvaranje Europske platforme za podatke o bolesti COVID -19, koja 
je smještena na europskom oblaku za otvorenu znanost. To je besplatan, otvoren digitalni 
prostor na kojem istraživači mogu dijeliti i učitavati skupove podataka. Od njezina pokretanja 
20. travnja  2020. zaprimljeno je više od 3,6  milijuna internetski h zahtjeva za pristup iz više 
od 170 zemalja.  
 
Komisija je imala i ključnu ulogu u jačanju suradnje s partnerima iz cijelog svijeta kako bi 
poduprla globalni odgovor EU -a na pandemiju , uključujući  njezin doprinos međunarodnom 
donatorskom sastanku održanom u svibnju 2020. i mobilizaciju međunarodnih partnera 
putem raznih aktivnosti informiranja.  
U nekoliko komunikacija Komisije o bolesti COVID -19 uzeti su u obzir aspekti istraživanja i 
inovacija, u ključujući: i. smjernice o različitim ispitivanjima i njihovoj učinkovitosti; ii. 
strategiju EU -a za cjepiva; iii. razmatranja o strategijama cijepljenja i uvođenju cjepiva; iv. 
europsku zdravstvenu uniju: pripravnost i otpornost na prekogranične prijetnje  zdravlju; v. 
farmaceutsku strategiju; vi. akcijski plan za intelektualno vlasništvo za oporavak i otpornost 
EU-a i vii. strategiju EU -a za daljnju provedbu mjera kontrole.  
Komisija i visoki predstavnik donijeli su Zajedničku komunikaciju Borba protiv 
dezinformacija o bolesti COVID -19 – Prepoznavanje činjenica ; važni aspekti istraživanja i 
inovacija uključivali su poseban odje ljak na internetskoj stranici Europa o tome kako se 
istraživanjem podupire borba protiv dezinformacij a i informativni članak o ulozi istraživanja i 
inovacija u borbi protiv dezinformacija .  
Stručna skupina koja djeluje u okviru programa Obzor 2020. objavila je studiju o utjecaju 
spola i roda tijekom pandemije bolesti COVID -19. U njoj se ističe kako rod utječe na razinu 
rizika od izloženosti bolesti COVID -19 i dugoročne socioekonomske posljedice pandemije u 
području zapošljavanja, zlostavljanja u obitelji i nejednakosti.  
Privremeni okvir za mjere državne potpore uključuje odredbe za ubr zanje istraživanja i 
razvoja koji su važni za borbu protiv bolesti COVID -19 te za potporu ispitivanju i 
nadogradnji infrastruktura koje pomažu u razvoju proizvoda za borbu protiv pandemije.   
Industrija  
 
4 
 Pregled  stanja  ulaganja  u istraživanje  i razvoj  EU-a za 2020.  pokazao  je da 421 poduzeće  sa 
sjedištem  u EU-u čini 20,9 % ukupnog  istraživanja  i razvoja  te da su se njihova  ulaganja  u 
istraživanje  i razvoj  deset u godinu  zaredom  povećala,  a to je povećanje  potaknuto  razvojem  
automobilskog  sektora,  IKT-a i zdravstvenog  sektora.  Trendovi  „zelenih  ulaganja”  u skladu  s 
ciljevima  održivog  razvoja  Ujedinjenih  naroda  (UN)  posebno  su obećavajući.   
 
U izvješću Industrija 5.0 – Prema održivoj, antropocentričnoj i otpornoj europskoj industriji  
navodi se važnost industrije za postizanje društvenih ciljeva koj i izlaze izvan okvira otvaranja 
novih radnih mjesta i rasta te njezin stalan doprinos blagostanju u EU -u.  
Nastavio se rad na drugom važnom projektu od zajedničkog europskog in teresa za inovacije i 
razvoj u području baterija,  što je dosad najveće ulaganje država članica u tom području.  
Prijedlozi koje su podnijele industrije EU -a bili su u skladu sa širim kontekstom europskog 
zelenog plana, Europskim savezom za baterije  i strateškim akcijskim planom za baterije . 
 
Komisija je u srpn ju 2020. donijela paket za modernizaciju istraživačkog programa 
Istraživačkog fonda za ugljen i čelik , koja će se temeljiti na reviziji njegove pravne osno ve. 
Glavni je cilj tog paketa poduprijeti zajednička istraživanja u sektorima povezanima s 
ugljenom i čelikom u skladu s europskim zelenim planom, uz istodobno podupiranje 
revolucionarnih tehnologija koje dovode do proizvodnje čelika s gotovo nultim emisij ama 
ugljika i istraživačkih projekata za upravljanje „pravednom tranzicijom” u sektoru ugljena i 
rudarskim regijama u skladu s mehanizmom za pravednu tranziciju . 
 
Energija i mobilnost  
Komisija je istaknula vrijednost istraživanja i inovacija u različitim inicijativama:  
 u komunikaciji pod nazivom Energija za klimatski neutralno gospodarstvo:  
strategija EU -a za integraciju energetskog sustava  istraživanje i inovacije 
predstavljeni su kao ključan čimbenik za stvaranje i iskorištavanje novih sinergija 
u energetskom sustavu;  
 u komunikaciji pod nazivom Strategija za vodik za klimatski neutralnu Europu  
ukratko su prikazane aktivnosti u području istraživanja i inovacija koje EU treba 
poduzeti u pogledu vodika u okviru programa Obzor Europa (uključujući 
partnerstvo za čisti vodik), fonda za inovacije i drugih namjenskih instrumenata u 
kombinaciji s regionalnim, nacionalnim i međunarodnim inicijativama (npr. 
„doline vodika”);  
 u komunikaciji pod nazivom Strategija EU -a za iskorištavanje potencijala 
energije iz obnovljivih izvora na moru za klimatski neutralnu budućnost  naglašava 
se važnost programa Obzor Europa u podupiranju razvoja i ispitivanja novih i 
inovativnih tehnologija, komponenti i rješenja u području energije iz obnovljivih 
izvora na moru;  
 u komunikaciji pod nazivom Val obnove za Europu – ozelenjivanje zgrada, 
otvaranje radnih mjesta, poboljšanje života  naveden je cilj da se udvostruči 
godišnja stopa energetske obnove zgrada do 2030., a posebna se pozornost 
posv ećuje obnovi javnih zgrada, rješavanju problema energetskog siromaštva i 
zgrada s najlošijim svojstvima te dekarbonizaciji sustava grijanja i hlađenja;  
 u komu nikaciji pod nazivom Strategija za održivu i pametnu mobilnost – 
usmjeravanje europskog prometa prema budućnosti  ukazuje se na to da se 
budućnost sa znatno smanjenim emisijama uvelike temelji na ulaganjima EU -a u 
istraživanja i inovacije;  
 
5 
  u okviru Europskog strateškog energetsko -tehnološkog plana  (poznat kao plan 
SET) provodi se unutarnje razmatranje o tome kako uskladiti prioritete s 
europskim zelenim planom. Godišnja konferencija plana SET bila je usmjerena na 
razne energetske inicijative za 2020. u okviru zelenog plana (npr. vodik, 
integracija energetskog sustava, energija iz obnovljivih izvora na moru i val 
obnove). To je bio dobar način za pokretanje novih pristupa za suradnju, u skladu 
s ciljem novog europskog istraživačkog prostora (EIP) da se zajednički odrede 
prioriteti i programiraju ulaganja i aktivnosti u području istraživanja i inovacija 
kojima se podupiru posebni ciljevi politike; i  
 u prvom Izvješću o napretku u pogledu konkurentnosti , koje je dio izvješća o 
stanju energetske unije, utvrđeno je smanjenje potrošnje za istraživanje  i inovacije 
u području čiste energije (u javnom i privatnom sektoru), zbog kojeg se dovodi u 
pitanje postizanje naših energetskih i klimatskih ambicija. Osim toga, u izvješću 
se analizira konkurentnost ključnih tehnologija čiste energije analizom lanca 
vrijednosti, čime se podupire analiza petog stupa energetske unije, koji se odnosi 
na istraživanje, inovacije i konkurentnost.  
Ostale održive politike  
Sljedeće strategije istaknule su ulogu istraživanja i inovacija:  
 strategija „od polja do stola” , kojoj je cilj ubrzati prijelaz na pravedan, zdrav i 
ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav te u kojoj se istraživanje, inovacije i 
tehnologija prepoznaju kao pokretači preobrazbe pre hrambenih sustava,  
 strategija održivosti u području kemikalija , u kojoj se ističe važnost istraživanja i 
inovacija za rješavanje gorućih pitanja povezanih s okolišem i zdr avljem te se uvodi 
pristup prema kojem su kemikalije i materijali „predviđeni da budu sigurni i održivi”, 
što je predtržišni pristup kemikalijama usmjeren na osiguravanje njihove učinkovitosti 
uz istodobno izbjegavanje količina i kemijskih svojstava koji m ogu biti štetni za 
zdravlje ljudi ili okoliš,  
 strategija EU -a za bioraznolikost do 2030. , u kojoj se prepoznaje važnost istraživanja i 
inovacija za poboljšanje znanja, obrazovanja i vještina kako bi se razvila zelena 
rješenja.  
Sigurnost i migracije  
Komisija je predstavila tri ključne političke strategije u području sigurnosti i migracija: 
strategija EU -a za sigurnosnu uniju , Agenda EU -a za borbu protiv terorizma: predviđanje, 
sprečavanje, zaštita i odgovor  i komunikacija o novom paktu o  migracijama i azilu . U 
različitim dokumentima o politikama izričito se ističe važnost modernih tehnologija i 
relevantnost ciklusa istraživanja i inovacija. Razvoj i uvođenje inovativnih sigurnosnih 
tehnologija i rješenja sami će po sebi u cijelom vrijedno snom lancu sigurnosti omogućiti 
ostvarivanje planiranih ciljeva politike.  
Međunarodni aspekti  
Pandemija bolesti COVID -19 pokazala je da je međunarodna suradnja u području istraživanja 
i inovacija važnija nego ikad prije za rješavanje gorućih globalnih pr oblema. Komisija je 
2020. radila na izmjeni svoje strategije u cilju sastavljanja komunikacije o globalnom 
pristupu istraživanju i inovacijama , koja je donesena u svibnju 2021 . Taj je pristup osmišljen 
 
6 
 kako bi se pridonijelo ostvarivanju ključnih strateških ciljeva Komisije i radi prilagodbe 
aktualnom geopolitičkom kontekstu tako da se podupire gospodarski oporavak nakon 
pandemije bolesti COVID -19 te promiču i štite vrijednosti  u Europi i povećava njezina 
otpornost u skladu s modelom otvorene strateške autonomije.  
 
Komisija je nastavila jačati suradnju u području istraživanja i inovacija sa strateškim 
partnerima i regijama, npr. s Afrikom organizacijom prvog sastanaka ministara nadležnih za 
istraživanje i inovacije EU -a i Afričke unije  te radom na ambicioznom zajedničkom planu 
EU-a i Ki ne za buduću suradnju u području znanosti, tehnologije i inovacija, pri čemu se 
posebna pozornost posvećuje postizanju jednakih uvjeta i reciprociteta. Partnerstvo za Afriku 
pružilo je okvir za daljnji razvoj suradnje EU -a i Afričke unije u području energi je iz 
obnovljivih izvora, koja je pokrenuta u okviru programa Obzor 2020. Suradnja s Latinskom 
Amerikom i karipskom regijom pojačana je osobito uspješnom organizacijom zajedničke 
inicijative EU -a i CELAC -a za sastanak viših dužnosnika u području istraž ivanja i inovacija , 
koja je otvorila put za donošenje strateškog plana za razdoblje od 2021. do 2023., a koji 
obuhvaća infrastrukturu, mobilnost, globalne društvene izazove i novi stup suradnje u 
području inovacija.  
Radi daljnjeg jačanja regionalnih veza s EU -om u području obrazovanja i osposobljavanja te 
istraživanja i inovacija, na sastanku ministara zapadnog Balkana koji se održao u prosincu 
2020. prihvaćen je sadržaj programa za zapadni Balkan u području inovacija , istraživanja, 
obrazovanja, kulture, mladih i sporta. Odbor za istraživanje i inovacije u okviru Istočnog 
partnerstva raspravljao je o prijedlogu novog paketa mjera za ostvarivanje postavljenih 
ciljeva u području istraživanja i inovacija za razdoblje nako n 2020.  
Misija za inovacije (jedna od ključnih platformi za međunarodnu suradnju putem kojih EU 
promiče globalni doseg europskog zelenog plana) došla je do kraja svojeg prvog 
petogodišnjeg mandata. Na sljedećem sastanku ministara u Čileu u lipnju 2021. tr ebala bi se 
pokrenuti druga faza te inicijative.  
Organizacija UN -a za obrazovanje, znanost i kulturu (UNESCO) objavila je nacrt preporuke 
o otvorenoj znanosti  (čemu je Komisija pridonijela), u kojem se iznose zajedničke vrijednosti 
i načela te se utvrđuju konkretne mjere i obveze za olakšavanje stvaranja i širenja znanstvenih 
spoznaja i istraživačkih podataka u cijelom svijetu.  
Međunarodni konzorcij za istraživanj e rijetkih bolesti, u čijem upravljanju sudjeluje i 
Komisija, objavio je priručnik za razvoj lijekova za ri jetke bolesti , kojem je cilj ubrzati razvoj 
lijekova za rijetke bolesti uspostavom standardiziranog okvira za dijeljenje resursa i alata 
dostupnih u EU -u, Sjedinjenim Američkim Državama i Japanu.  
 
Intenzivirane su pripreme za primanje trećih zemalja u prid ruženo članstvo programa Obzor 
Europa. Pregovori s Ujedinjenom Kraljevinom doveli su do Sporazuma o trgovini i suradnji 
između EU -a i Ujedinjene Kraljevine, kojim je obuhvaćeno sudjelovanje te zemlje u 
programima Unije.  
3.3 Partnerstvo s državama članicama   
Komisija je 30.  rujna  2020. donijela komunikaciju Novi EIP za istraživanje i inovacije  (novi 
EIP) za revitalizaciju europskog istraživačkog prostora, s programom usmjerenim na 
budućnost. Time su, među ostalim, najavljene sljedeće mjere: i. posebne mjere za ažuriranje i 
 
7 
 razvoj vodećih načela za stvaranje vrijednosti na temelju znanja; ii. kodeks prakse  za 
pametnu upotrebu intelektualnog vlasništva i iii. mjere za razvoj zajedničkih planova za 
industrijsku tehnologiju, podupiranje provedbe nove industrijske strategije i ubrzavanje 
prijenosa rezultata istraživanja u realno gospodarstvo. To će industriji E U-a pomoći da se 
suoči s dvostrukom zelenom i digitalnom tranzicijom te da postane otpornija. Nakon 
donošenja zaključaka Vijeća o novom EIP -u u prosincu 2020. i u bliskoj vezi s Odborom za 
europski istraživački prostor i inovacije  Komisija je uspostavila Forum EIP -a za tranziciju .  
 
U području karijera i mobilnosti istraživača novim EIP -om nastoji se: i. osigurati okvir za 
istraživačke karijere, uključujući taksonomiju istraživačkih vještina kako bi se povećala 
prepoznatljivost te  profesije; ii. nastaviti promicati predanost „protoku mozgova” i osigurati 
uključivost i iii. stvoriti privlačne uvjete za istraživače.  
U izvješću iz listopada 2020. Prema viziji budućnosti sveučilišta u Europi do 2030.  utvrđena 
su tematska i međusektorska područja aktivnosti istraživanja i inovacija. Europska sveučilišta 
ostvarit će koristi od dodatnih sinergija između EIP -a i europskog prostora obrazovanja u 
obliku europske strategije za sveučilišta, koja će se razviti 2021. u suradnji s državama 
članicama i dionicima.  
U okviru ciklusa europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika 21 država 
članica primila je preporuku za poticanje  ulaganja u istraživanje i inovacije. U tu su svrhu u 
godišnjoj strategiji održivog rasta za 2021. (objavljenoj 17.  rujna  2020.) utvrđene osnovne 
odrednice za Mehanizam za oporavak i otpornost , a Komisija je pomogla državama 
članicama u izradi planova za oporavak i otpornost za razdoblje od 2021. do 2023., koji im 
omogućuju pristup potpori za reforme i ulaganja iz mehanizma. Dosad je veći na država 
članica koje su izradile planove za oporavak i otpornost stavila naglasak na ulaganja u 
istraživanje i inovacije te reforme u području vodika, čiste energije, održive mobilnosti, 
klimatski prihvatljive obnove i izgradnje te dekarbonizacije indust rije.  
Instrumentom za političku potporu već su predviđene posebne aktivnosti potpore Cipru, 
Latviji, Armeniji i Malti, kao i razmjena znanja o međunarodnoj suradnji.  
U prvom izvješću o indeksu uspješnosti tranzicije  pruža se pojednostavnjeni okvir za države 
članice za praćenje napretka i utvrđivanje prioritetnih mjera za četiri tranzicije koje Europa 
mora provesti kako bi osigurala održivost: gosp odarsku, socijalnu i okolišnu tranziciju te 
tranziciju upravljanja.  
4. PROVEDBA OBZORA 2020.  
4.1. Odgovor na pozive (za razdoblje od 2014. do 2020.)  
Prema obavijesnoj ploči Obzora  (od 21.  lipnja  2021.) do kraja 2020. bilo je 967 rokova za 
podnošenje prijedloga u okviru Obzora 2020. i podneseno je 283  078 prihvatljivih prijedloga, 
za što su zatražena sredstva EU -a u iznosu od 473,2  milijarde  EUR. Među tim je prijedlozima 
za financiranje odabran 33  791, što znači da je ukupna stopa uspješnosti prihvatljivih 
prijedloga u prvih šest godina 11,94  %. Potpisano je 35  027 sporazuma o dodjeli 
bespovratnih sredstava, za što su iz proračuna EU -a izdvojene 66,23  milijarde  EUR.  
 
8 
 Organizacije visokog obrazovanja i dalje su najveća skupina primatelja sredstava (39,4  %), a 
24,73  % sredstava EU -a pod prioritetima „vodeći položaj industrije” i „društveni izazovi” 
izdvaja se za financiranje MSP -ova. 
4.2 Odabrane značajke Obzora 2020.  
COVID -19  
 
Najvažniji prioritet 2020. bio je mobilizirati aktivnosti u području istraživanja i inovacija u 
okviru programa Obzor 2020. koj e se provode u EU -u i s međunarodnim partnerima u borbi 
protiv pandemije. Komisija je već u siječnju pokrenula posebne aktivnosti u području 
istraživanja i inovacija  u okviru obveze  rješavanja različitih problema koji su posljedica 
pandemije, pri čemu je EU preuzeo vodeću ulogu na globalnoj razini, međ u ostalim kao 
pružatelj pomoći. Financijskim sredstvima iz programa Obzor 2020. pomoglo se postojećim 
multilateralnim istraživačkim platformama da ubrzaju aktivnosti za razvoj učinkovitih 
metoda liječenja, cjepiva, terapija i dijagnostike te da osiguraju u niverzalnu dostupnost tih 
proizvoda i usluga po pristupačnoj cijeni.  
 
Dosad su  602,3  milijuna  EUR iz programa Obzor 2020. dodijeljena projektima usmjerenima 
na razvoj dijagnostike,  liječenja  (uključujući prenamjenu postojećih terapija, krvne plazme, 
monoklonskih protutijela), cjepiva , epidemiologije, pripravnosti i odgovora na epidemije, 
socioekonomije, mentalnog zdravlja, proizvodnje i digitalnih tehnologija, kao i infrastruktura 
i podatkovnih resursa koji omogućuju to istraživanje.  
Prvi izvanredni poziv na odgovor na pandemiju pokrenut je u okviru dijela programa rada 
„Zdravlje” u rekordnom roku 30.  siječnja  2020., na dan kad je Svjetska zdravstvena 
organizacija proglasila COVID -19 izvanrednim stanjem u području javnog zdravlja od 
međunarodnog značaja, što je možda bio prvi takav poziv u svijetu. To je dovelo do toga da 
je 18 projekata primilo ukupno 48,2  milijuna  EUR financijskih sredstava EU -a. U okviru 
drugog poziva na podnošenje prijedloga iz istog dijela programa rada u svibnju s redstvima 
EU-a financirana su 23 projekta s 128  milijuna  EUR. Dodatnih oko 22,7  milijuna  EUR 
mobilizirano je i dodijeljeno u okviru sedam sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava koji 
su već bili u tijeku kako bi se obuhvatile dodatne aktivnosti povezane  s pandemijom.  
Nadalje, iz instrumenta InnovFin u okviru programa Obzor 2020. dodijeljeno je 
400 milijuna  EUR kako bi se ubrzao razvoj cjepiva (npr. proizvođača BioNTech i CureVac) i 
drugih mjera, lijekova, medicinskih i dijagnostičkih proizvoda (npr. Sco pe Fluidics) ili nove 
kritične infrastrukture za istraživanje i inovacije (uključujući proizvodne pogone). U okviru 
drugih projekata koje financira EU (npr. EAVI2020, EHVA, TBVAC2020, Rabyd -vax) 
razvija se i upotrebljava širok raspon tehnologija (DNK, RNK i virusni vektori) za povećanje 
broja kandidata za cjepivo. ADITEC i OptiMalVax projekti su za razvoj novih tehnologija za 
imunizaciju i njihovo uvođenje u klinička ispitivanja kako bi cjepiva postala djelotvornija, 
među ostalim i za neispunjene potrebe st arijih i mladih osoba.  
Utvrđeno je da je i dodatnih 586 projekata financiranih iz programa Obzor 2020. i njegova 
prethodnika, sedmog okvirnog programa (FP7), pridonijelo znanstvenim spoznajama ili 
tehnologijama, kao što su nova dezinfekcijska sredstva za p remazivanje zaštitne odjeće, 
siguran prijevoz pacijenata, pročišćavanje otpadnih voda i digitalne aplikacije.  
 
9 
 Partnerstvo europskih zemalja i zemalja u razvoju u području kliničkih studija (EDCTP)  
objavilo je tri uzas topna izvanredna poziva na istraživačke aktivnosti za upravljanje i/ili 
sprečavanje širenja bolesti COVID -19 s ukupnim proračunom od 35  milijuna  EUR. Osim 
toga, dvije glavne mreže EDCTP -a za jačanje kapaciteta afričkih zemalja za odgovor na 
izbijanje zaraz nih bolesti odmah su preusmjerile svoje aktivnosti na borbu protiv pandemije 
bolesti COVID -19. 
Ubrzani „poziv 21” u okviru inicijative za inovativne lijekove  pokrenut je za prijedloge za 
istraživanja usmjerena na borbu protiv pandemije bolesti COVID -19, a za njega su iz 
programa Obzor 2020. izdvojena 72  milijuna  EUR, dok je industrija preuzela obvezu 
izdvojiti dod atnih 45  milijuna  EUR.  
Kao dio odgovora politike na gospodarske poremećaje uzrokovane bolešću COVID -19 
jamstveni instrument InnovFin za MSP -ove izmijenjen je kako bi se inovativnim poduzećima 
olakšao pristup financijskim sredstvima, osobito linijama za li kvidnost i financiranju obrtnog 
kapitala. Dana 31.  prosinca  2020. više od 3  300 poduzeća, ponajprije MSP -ova, primilo je 
sredstva u iznosu od 1,7  milijardi  EUR. Osim toga, u okviru vlasničkog instrumenta za 
istraživanja i inovacije (InnovFin) uspostavljen je novi vlasnički instrument za oporavak za 
inovativna tehnološka poduzeća kako bi se ublažio učinak krize uzrokovane bolešću COVID -
19 na tržište poduzetničkog kapitala, a posebno povećano trošenje gotovine na razini 
portfeljnih društava. Iznos od 100  milijuna EUR stavlja se na raspolaganje kako bi se 
financijskim posrednicima za instrument InnovFin osigurao dodatni investicijski kapacitet 
potreban za potporu portfeljnim poduzećima zahvaćenima krizom uzrokovanom bolešću 
COVID -19. 
Dio programa rada „istraživ ačke infrastrukture” izmijenjen je kako bi se uključila 
prilagođena dodatna ad hoc  potpora u posebnim područjima potreba. To je uključivalo 
raspodjelu dijagnostičkog testa za virus SARS -Cov2 na razini EU -a i u cijelom svijetu (s 
Europskim centrom za spreča vanje i kontrolu bolesti i Svjetskom zdravstvenom 
organizacijom) i ciljanu potporu istraživanju i razvoju cjepiva te stvaranje nove infrastrukture 
za istraživanje informacija o zdravlju stanovništva (što je ujedno i polazište za izgradnju 
europskog podatko vnog prostora u zdravstvu).  
 
Uvedene su posebne obveze iskorištavanja za izvanredne pozive povezane s bolešću COVID -
19, zajedno s Manifestom za istraživanje bolesti COVID -19 u EU -u radi maksimalne 
upotrebe rezulta ta istraživanja, koji već ima više od 2  200 potpisnika i koji je poduprla 
Svjetska zdravstvena organizacija.  
 
Portfelj projekata za izradu modela klimatske neutralnosti (uglavnom integrirani modeli 
procjene) mobiliziran je kako bi se istražili učinci pande mije na klimatsku politiku i izradile 
preporuke politike za zeleni i otporan oporavak. U tijeku je i nekoliko istraživačkih projekata 
kako bi se procijenile veze između rizika od pandemije i smanjenja bioraznolikosti.  
 
Kako bi se suočili s administrativni m problemima uzrokovanima pandemijom, konzorcije 
koji primaju financijska sredstva iz programa Obzor 2020. poziva se da bez dodatnog 
opravdanja zatraže šestomjesečno produljenje svojih projekata i omogućuje im se da podnesu 
periodično izvješće i zatraže pl aćanje kasnije nego što je bilo predviđeno.  
 
Europski zeleni plan  
 
 
10 
 Očekivani udjeli proračuna tijekom trajanja programa Obzor 2020. za klimatsku politiku 
iznosili su 35  %, a za održivi razvoj 60  %. Do kraja 2020. rashodi za prvo područje dosegnuli 
su 31  %, a za drugo 65  %. Unatoč znatnom povećanju u usporedbi sa sedmim okvirnim 
programom, ulaganja u klimatsku politiku još nisu dosegnula svoj cilj.  
 
Poduzete su ciljane mjere kako bi se to postiglo, uključujući novi poziv na podnošenje 
prijedloga za europski  zeleni plan pokrenut u rujnu, kojim će rashodi za klimu u konačnici 
prijeći prag od 35  % (i dostići 36  %). Cilj je ovog poziva na podnošenje prijedloga u 
vrijednosti od 1  milijarde  EUR odgovoriti na klimatsku krizu, bolje zaštititi bioraznolikost i 
ugrože na staništa te ubrzati održiv oporavak. Poziv je bio prvi korak prema postizanju 
klimatski neutralnih i socijalno inovativnih gradova i uzimanju u obzir energetskih prioriteta 
iz zelenog plana, odnosno inovativnih tehnologija za energiju iz obnovljivih izv ora na kopnu 
i na moru, demonstracije elektrolizatora snage 100  MW za proizvodnju vodika te ubrzavanja 
prelaska na zelenu energiju u Africi i povećanja energetske učinkovitosti zgrada. Poziv je 
ujedno bio usmjeren na integraciju i demonstraciju inovativnih  načina sprečavanja i borbe 
protiv šumskih požara. Očekuju se jasna i opipljiva rješenja u osam područja koja su u skladu 
s prioritetima europskog zelenog plana i dvama horizontalnim područjima: „jačanje znanja” i 
„jačanje uloge građana”. Poziv je ujedno u smjeren na inovacijske mogućnosti za potporu 
prelasku na održive prehrambene sustave, što je ključni cilj strategije EU -a „od polja do 
stola”. Poziv je zaključen 27.  siječnja  2021. i podneseno je više od 1  500 prijedloga u okviru 
20 tematskih područja. Oče kuje se da će dodjela bespovratnih sredstava biti potpisana u 
posljednjem tromjesečju 2021.  
 
Tijekom cijelog programa Obzor 2020. projekti su pridonijeli aktivnostima za unapređenje 
europskih kapaciteta za promatranje Zemlje i razvoju rješenja za posebne potrebe korisnika. 
Kako se približavao završetak programa Obzor 2020., ishodi i rezultati tih projekata 
pridonijeli su raznim aktivnostima Skupine za promatranje Zemlje (GEO) i inicijative 
EuroGEO, osobito ostvarivanju ciljeva održivog razvoja i Pariškog s porazuma, koji su 
doneseni u okviru Okvirne konvencije UN -a o klimatskim promjenama.  Te će se aktivnosti 
nastaviti u okviru programa Obzor Europa.  
 
Međunarodna suradnja  
 
U razdoblju od 2014. do 2020. sudionici u državama članicama primili su 90,41  % sredstava, 
a preostali dio dodijeljen je sudionicima iz pridruženih zemalja (8,85  %) i ostalih zemalja 
koje nisu države članice EU -a (0,74  %). Iako je udio sudjelovanja pridruženih zemalja 
(7,68  %) u skladu s primljenim sredstvima, udio sudjelovanja neprid ruženih trećih zemalja 
znatno je viši (4,0  %) od sredstava, što ukazuje na to da zanimanje za međunarodnu 
otvorenost ne ovisi o količini financijskih sredstava.  
Program rada za razdoblje 2018. –2020. uključivao je više od 30 „vodećih inicijativa za 
međunaro dnu suradnju” s proračunom EU -a od gotovo 2  milijarde  EUR kako bi se zaustavio 
trend smanjenja međunarodne suradnje tijekom prvih godina Obzora 2020. Vodeće inicijative 
imale su pozitivan učinak, a sudjelovanje subjekata s poslovnim nastanom u nepridruženi m 
trećim zemljama u projektima suradnje povećalo se s prosječno 2,4  % u razdoblju 2014. –
2017. na 3,3  % 2018., 3,2  % 2019. i zasad 2,6  % 2020. Doprinos sudionika s poslovnim 
nastanom u nepridruženim trećim zemljama povećao se s prosječno 44  milijuna  EUR 
godišnje u razdoblju od 2014. do 2017. na 82  milijuna  EUR 2018. i 153  milijuna  EUR 2019. 
(dosad 42  milijuna  EUR 2020.). Sudionici s poslovnim nastanom u nepridruženim trećim 
 
11 
 zemljama ukupno su pridonijeli projektima u okviru programa Obzor 2020. s gotovo 
560 milijuna  EUR.  
Aktivnosti Marie Skłodowska Curie (MSCA) i dalje su činile više od polovine svih 
sudjelovanja subjekata s poslovnim nastanom u nepridruženim trećim zemljama. Održani su 
brojni zajednički sastanci o znanosti i tehnologiji te dijalozi o politikama s nepridru ženim 
trećim zemljama kako bi se bolje iskoristio međunarodni potencijal programa MSCA na 
političkoj razini.  
Europsko istraživačko vijeće (ERC)  
 
ERC je objavio pet poziva na podnošenje prijedloga za pionirske istraživačke projekte i 
projekte za provjeru k oncepta. Ukupni zajednički proračun tih poziva iznosio je 
2,2 milijarde  EUR, a podneseno je 9  428 prijava i sklopljeno 1  178 novih sporazuma o 
dodjeli bespovratnih sredstava. ERC je proveo analizu portfelja projekata povezanih s 
istraživanjem pandemije te je utvrdio da postoji 185 relevantnih projekata u tom području. 
Konkretno, dva glavna istraživača ERC -a, prof. Uğur Şahin (izvršni direktor poduzeća 
BioNTech) i prof. Adrian Hill (Sveučilište u Oxfordu), predvodili su razvoj dvaju cjepiva 
protiv bolesti CO VID-19. 
Širenje sudjelovanja  
 
Nakon posljednjeg poziva u sklopu programa Obzor 2020. u okviru dijela programa rada 
„Širenje izvrsnosti i sudjelovanja” potpisano je ukupno 97 sporazuma o dodjeli bespovratnih 
sredstava u ukupnom iznosu od 119  milijuna  EUR. O d toga će se u okviru 20 programa 
poduprijeti osnivanje novih istraživačkih timova u okviru katedri EIP -a u zemljama 
obuhvaćenima širenjem (kako je definirano u ovom dijelu programa rada), a 77 projekata 
povezivanja bit će usmjereno na uspostavljanje novih  partnerstava s vodećim istraživačkim 
centrima kako bi se povećala razina izvrsnosti.  
Drugim pozivom u okviru pilot -projekta „stipendije za širenje sudjelovanja” (prema modelu 
za pojedinačne stipendije u okviru MSCA -a) nastavilo se pomagati izvrsnim istra živačima 
koji nisu financirani u okviru programa MSCA da dobiju dvogodišnje pojedinačne stipendije 
u zemlji obuhvaćenoj širenjem. Taj je poziv doveo do povećanja broja prijava za 12  % i 
dodatnog povećanja broja stipendija za 42  % u zemljama obuhvaćenima ši renjem, pri čemu je 
uz financiranje 92 pojedinačne stipendije u zemljama obuhvaćenim širenjem dodijeljeno 39 
stipendija za širenje sudjelovanja. Pokazatelj visoke kvalitete tih prijedloga jest činjenica da 
je najniža ocjena za uspješan prijedlog bila 90,4  %. 
Kako bi se istraživačima s invaliditetom osigurao pravedan pristup doktorskom obrazovanju, 
istraživačkom osposobljavanju, razvoju vještina i prijenosu znanja te kako bi se potaknulo 
uključivo i nediskriminirajuće sudjelovanje na tržištu rada u području istraživanja i inovacija, 
pilot-projekt u okviru MSCA -a „jednokratne naknade za posebne potrebe” nastavljen je i 
2020. Osigurana je financijska potpora za 16 stipendista MSCA -a s posebnim potrebama.  
Rod, društvene i humanističke znanosti i otvorena znanost  
 
Kako bi se poduprlo djelovanje EIP -a u području politike o rodnoj ravnopravnosti, u okviru 
nekih novih projekata razvija se zajednica stručnjaka koji se bave rodnom ravnopravnošću i 
institucijskim promjenama u cijeloj Europi. Jedan je projekt započeo s r adom na scenarijima 
 
12 
 za sustav dodjele nagrada/certificiranja za rodnu ravnopravnost u istraživačkim 
organizacijama i sveučilištima te na novoj aktivnosti u području istraživanja i inovacija, čiji 
je cilj jačanje rodne dimenzije znanstvenog dijaloga EU -a s međunarodnim partnerima. 
Aktivnosti MSCA -a pridonose vrlo visokoj stopi sudjelovanja istraživačica, koja je tijekom 
godina ostala nepromijenjena (41  % svih stipendista programa MSCA).  
Peto izvješće o praćenju (za 2018.) o integraciji društvenih i humanisti čkih znanosti u 
program Obzor 2020., objavljeno 2020., pokazalo je ohrabrujuće rezultate i znatna 
poboljšanja: društvene i humanističke znanosti bile su dobro integrirane u 65  % projekata, a 
391 projekt financiran je u okviru tema koje su označene kao važn e, što je povećanje u 
odnosu na 262 projekta 2017. Ukupni proračun za projekte iznosio je 1,9  milijardi  EUR, što 
je povećanje u odnosu na 1,2  milijarde  EUR 2017.  
 
Platforma politike za otvorenu znanost u svibnju 2020. dostavila je svoje završno izvješće o 
provedbi i daljnjem razvoju otvorene znanosti u EU -u, navodeći da je glavni instrument za 
daljnje unapređenje otvorene znanosti postojeći sustav nagrada i poticaja  za istraživače. 
Izvješće je 27.  studenoga  2020. predstavljeno Vijeću za konkurentnost. Privremena uprava 
europskog oblaka za otvorenu znanost (EOSC) dovršila je rad na uspostavi upravljačke 
strukture za buduće uvođenje europskog oblaka za otvorenu znanost . Uspostava će se 
provesti u okviru udruženja za EOSC, koje je osnovano u srpnju 2020. i koje na kraju 2020. 
okuplja više od 180 organizacija. Novi cilj EOSC -a je razviti mrežu FAIR (načela vidljivosti, 
dostupnosti, interoperabilnosti i ponovne upotrebljiv osti) za podatke i usluge za znanost, sa 
zajedničkim standardima i osnovnim softverom, čime bi se omogućilo da istraživački resursi 
kao što su publikacije, skupovi podataka i softver budu osmišljeni prema načelima FAIR. Ta 
je ambicija istaknuta u izjavi o EOSC -u, koju je njemačko predsjedništvo dostavilo 
ministrima nadležnima za područje istraživanja 27.  studenoga  2020.  Države članice potvrdile 
su svoju namjeru da se uključe u budući razvoj EOSC -a. 
Nakon pokretanja Open Research Europe, platforme za objavljivanje znanstvenih radova s 
otvorenim pristupom za korisnike programa Obzor 2020. i programa Obzor Europa, koja je 
predviđena u Komunikaciji o no vom EIP -u, u tijeku su pripreme za službeno pokretanje 
planirano za 2021., a radovi su spremni za otvorenu stručnu recenziju.  
Europsko vijeće za inovacije (EIC)  
 
Nakon prvog pilot -projekta pokrenut je poboljšani pilot -projekt EIC -a u okviru kojeg bi EIC 
u bliskoj budućnosti trebao postati potpuno funkcionalan.  Dosad je svaki euro koji je uložen 
u pilot -projekt EIC -a potaknuo naknadna ulaganja u iznosu od 2,4  EUR. Komisija je u ožujku 
2020. izmijenila dio programa rada za 2020. koji se odnosi na pilot -proje kt EIC -a kako bi se 
uključio proračun od 300  milijuna  EUR za revolucionarne inovacije koje stvaraju nova tržišta 
i koje doprinose ostvarivanju ciljeva europskog zelenog plana i UN -ova Programa održivog 
razvoja do 2030.  
Poseban poziv na podnošenje prijedlog a za ostvarivanje „zelenog plana” u okviru 
Akceleratora EIC -a, usmjeren na novoosnovana poduzeća i MSP -ove, pokrenut je 
19. svibnja  2020., a 64 poduzeća primila su više od 307  milijuna  EUR. Uspješni prijedlozi 
uključuju inovativna rješenja za automobilski,  zrakoplovno -svemirski i pomorski sektor, 
napredne materijale i tehnologije „interneta stvari”. Ti korisnici koji nude revolucionarna 
rješenja dolaze iz različitih zemalja, uključujući 17 država članica (od kojih sedam 
 
13 
 nadoknađuje svoje ciljeve postavljene  u području istraživanja i inovacija), zbog čega je to 
dosad geografski najrašireniji poziv EIC -a.  
EIC je imao ključnu ulogu u pružanju potpore inovatorima koji rade na pronalaženju rješenja 
za borbu protiv bolesti COVID -19. Osim objave poziva u okviru Akceleratora za 
novoosnovana poduzeća i MSP -ove koji razvijaju inovativna rješenja za liječenje, ispit ivanje, 
praćenje ili suočavanje s različitim aspektima pandemije, EIC je organizirao hakaton i 
matchathon  EU protiv virusa (virtualno događanje za povezivanje istraživača i inovatora koji 
rade na inovacijama povezanima s bolešću COVID -19 sa zainteresiranim naručit eljima i 
potencijalnim ulagačima). Nakon prvog vrlo uspješnog događanja ePitching  EIC-a za borbu 
protiv bolesti COVID -19, koje je org anizirala 30.  travnja, Komisija je 17.  studenoga  2020. 
organizirala drugo elektroničko predstavljanje s naručiteljima za borbu protiv bolesti 
COVID -19 za naručitelje .  
Uvođenje mješovitog financiranja i vlasničkih ulaganja radi podupiranja transformacijskih 
inovacija velika je novost u EU -ovu financiranju istraživanja i inovacija te je dio 
jedinstvenog vrijednosnog prijedloga EIC -a. Fond EIC -a, koji je osnovan u lipnju 2020. kao 
zaseban privatnopravni subjekt, upravljat će vlasničkim ulaganjima, a Europska investicijska 
banka pružat će ključne administrativne usluge. Maksimalan iznos financijskih sredstava 
(bespovratna sredstva i vlasnički kapita l) može doseći 17,5  milijuna  EUR. Cilj je Fonda EIC -
a nadoknaditi kritični manjak sredstava s kojim se inovativna poduzeća suočavaju kad trebaju 
komercijalizirati tehnologije koje su doveli do visoke razine tehnološke spremnosti. Iz tog 
fonda pomoći će se nadoknaditi taj manjak sredstava u fazi pokretanja poslovanja, u kojoj 
tržište poduzetničkog kapitala EU -a i dalje nije dovoljno uspješno na globalnoj razini. Cilj 
mu je poduprijeti ravnopravnost i rodnu ravnotežu te dati velik doprinos održivosti, a poseb ni 
su prioriteti zdravlje, otpornost te zelena i digitalna tranzicija. Njegova je uloga postala još 
važnija s obzirom na velike posljedice krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID -19, 
među ostalim i za mnoga inovativna novoosnovana poduzeća. Važna novost bila je činjenica 
da su tijekom pilot -faze zaposlena četiri voditelja programa EIC -a, koji će proaktivno 
upravljati portfeljima i njihovim zajednicama korisnika i drugim zainteresiranim dionicima.  
4.3. Nenuklearne izravne aktivnosti koje je proveo Zajednič ki istraživački centar (JRC)  
JRC je brzo reagirao na pandemiju bolesti COVID -19 i pružio političku potporu inicijativama 
za hitno upravljanje krizama i oporavak. Izrada modela epidemioloških aspekata i mogućeg 
učinka krize u različitim područjima politike  pridonijelo je osmišljavanju strategija i politika. 
Kako bi se poboljšala pouzdanost testova za dijagnosticiranje bolesti COVID -19, razvijali su 
se kontrolni materijali.  
Rad JRC -a na klimatskom paktu EU -a, obnovljenoj strategiji održivog financiranja, strategiji 
„od polja do stola”, strategiji za bioraznolikost, akcijskom planu za kružno gospodarstvo, 
akcijskom planu za provedbu strategije biogospodarstva i europskoj podatkovnoj strategiji 
povezan je sa zelenom i digitalnom tranzicijom. Njegov rad na in icijativama za učinkovito 
oporezivanje i pravednu minimalnu plaću pomaže u stvaranju „europskog gospodarstva u 
interesu građana”. Njegovi doprinosi europskoj strategiji za rodnu ravnopravnost, strategiji za 
Afriku i novom paktu o migracijama i azilu pomažu  jačanju Europe i promicanju našeg 
načina života.  
JRC je dao ključan doprinos strateškom predviđanju, među ostalim tako što je sudjelovao u 
izradi prvog godišnjeg izvješća o strateškim predviđanjima usmjerenima na otpornost, u 
 
14 
 kojem se preporučuje da se dr uga studija o predviđanjima usmjeri na otvorenu stratešku 
autonomiju.  
Nastavio je i širiti svoje aktivnosti upravljanja znanjem te je pokrenuo nove centre znanja u 
području bioraznolikosti, promatranja Zemlje i istraživanja raka.  
Objavio je dva nova važna izvješća o kibersigurnosti i pravednosti. Više od 1  100 publikacija 
JRC-a koje se odnose na politiku i više od 700 publikacija bile su znanstvene i stručno 
recenzirane publikacije. Približno 45  % JRC -ovih stručno recenziranih članaka objavljeno je 
u 10 % najcitiranijih časopisa.  
Naposljetku, JRC predvodi Novi europski Bauhaus, pokret dizajna kojim se istražuju novi 
načini života koji podupiru preobrazbu Europe u prvi klimatski neutralan kontinent.  
4.4. Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT)  
Dosad najveći financijski doprinos (600  milijuna  EUR) dodijeljen je 2020. za osam zajednica 
znanja i inovacija za provedbu njihovih poslovnih planova za 2020.  
Zajednica EIT -a razvila se u pouzdanu mrežu koja okuplja više od 2  200 partnera sa 60 
zajedničkih ce ntara/inovacijskih centara u svim državama članicama, što je čini jednom od 
najvećih umreženih inovacijskih zajednica u Europi. Od svojeg osnivanja EIT i zajednice 
znanja i inovacija poduprli su više od 2  500 novoosnovanih i rastućih poduzeća koja su 
privu kla ukupno 3,3  milijarde  EUR ulaganja, što je dovelo do otvaranja više od 13  000 radnih 
mjesta za visokokvalificirane radnike i stavljanja na tržište više od 1  500 novih proizvoda i 
usluga. Više od 4  000 studenata već je završilo obrazovne programe s oznak om EIT -a. 
Kao odgovor na pandemiju bolesti COVID -19 EIT je 2020. mobilizirao dodatnih 
60 milijuna  EUR i pokrenuo inicijativu „EIT -ov odgovor na k rizu” , u okviru koje se podupiru 
62 inovacijska projekta i koja je okupila 212 partnera iz 25 zemalja i 145 novoosnovanih 
poduzeća, rastućih poduzeća i MSP -ova iz 23 zemlje.  
5. PROVEDBA PROGRAMA EURATOMA  
5.1. Neizravne aktivnosti  
U okviru programa Euratoma potpisana su 33 sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava s 
ukupnim doprinosom od 139,8  milijuna  EUR. Od 2014. podnesena su ukupno 254 
prihvatljiva prijedloga za pozive iz područja fisije u ukupnom iznosu od 
991,03  milijuna  EUR.  Među tim je prijedlozima 98 odabrano za financiranje u iznosu od 
416,74  milijuna  EUR, čime se ukupna stopa uspješnosti prihvatljivih prijedloga 2020. 
povećala na 38  %.  
Godine 2020. preuzeta je konačna obveza za zajednički program koji provodi konzorcij 
EUROfusion , čime je ukupan dodijeljeni iznos od njegova pokretanja 2014. dosegnuo 
687,8  milijuna EUR.  
5.2. Izravne aktivnosti koje provodi JRC  
 
15 
 Znanstvenici JRC -a objavili su 143 članka u stručno recenziranim časo pisima i 36 članaka u 
monografijama ili drugim časopisima. JRC je sastavio i cijele odjeljke sedam dokumenata o 
politikama i objavio sedam dokumenata o znanstvenoj politici i 81 tehničko izvješće, zajedno 
s 27 referentnih metoda i mjerenja, tehničkim susta vima i znanstvenim bazama podataka. 
Zbog ograničenja uzrokovanih pandemijom JRC je organizirao četiri tečaja osposobljavanja 
za stručnjake i studente iz država članica i Komisije i otvorio je pristup svojoj infrastrukturi 
za nuklearna istraživanja, razvija jući virtualne alate gdje je to moguće.  
JRC je pripremio izvješće o mjerama pripravnosti i odgovora kako bi se zajamčio nastavak 
sigurnog rada nuklearnih elektrana u kontekstu pandemije bolesti COVID -19. Izvješće je 
uključeno u nekoliko inicijativa Komisij e i OECD -ove Agencije za nuklearnu energiju.  
Kako bi se osigurala djelotvorna i učinkovita provedba sustava zaštitnih mjera Euratoma, 
JRC je analizirao oko 600 nuklearnih uzoraka i 100 uzoraka iz okoliša za tijela za zaštitne 
mjere Euratoma i Međunarodne a gencije za atomsku energiju. Laboratoriji Euratoma za 
zaštitne mjere radili su gotovo neprekidno kako bi se omogućio velik protok nuklearnih 
materijala čak i u zahtjevnim uvjetima povezanim s pandemijom.  
JRC je proveo istraživanja o novim primjenama radioa ktivnih izotopa i alternativnim 
metodama proizvodnje i pomogao je u procjeni problema povezanih s opskrbom europskih 
građana radioaktivnim izotopima za medicinske potrebe. Tim se aktivnostima podupiru druge 
inicijative Euratoma, uključujući rad europske pr omatračke skupine za opskrbu radioaktivnim 
izotopima za medicinske potrebe, strateški program za primjene ionizirajućeg zračenja u 
medicini i plan EU -a za borbu protiv raka.  
6. ŠIRENJE I ISKORIŠTAVA NJE REZULTATA TE KOM UNIKACIJA  
Odredbama o otvorenom pristupu u predlošku sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava za 
Obzor 2020. osigurava se potpuna dostupnost otprilike 105  000 publikacija nastalih tijekom 
projekata u sklopu programa Obzor 2020., pri čemu je 98  % članaka objavljeni h u stručno 
recenziranim časopisima dostupno u okviru otvorenog pristupa. Zbog toga je politika 
otvorenog pristupa programa Obzor 2020. jedna od najuspješnijih na svijetu.  
Novom strategijom širenja i iskorištavanja rezultata programa Obzor Europa potaklo se 
postupno stvaranje integriranog ekosustava za potporu iskorištavanju rezultata. Platforma za 
rezultate programa Obzor  skrenula j e pozornost ulagača i oblikovatelja politika na rezultate 
projekata Obzora. Istražuju se sinergije s portfeljima ulaganja u projekte koje financira EU, 
kao što je BlueInvest . Plat forma je pridonijela i borbi protiv bolesti COVID -19 i klimatskih 
promjena prikupljanjem i promicanjem relevantnih rezultata projekata. Novi alat Horizon 
Results Booster  počeo je pružati ciljane usluge širenja i iskorištavanja korisnicima na temelju 
njihovih potreba. Tijekom Dana istraživanja i inovacija 2020. održana je druga dodjela 
nagrada Horizon Impact Awards, kojima se priznaju i slave izvanredni projekti u okviru 
Obzora 2020. ili programa FP7 s do kazanom vrijednošću za društvo.  
Nastavio se rad na provedbi podatkovne strategije i ostvario napredak u poboljšanju 
interoperabilnosti podataka okvirnog programa s vanjskim skupovima podataka, kao što su 
publikacije i patenti. Inicijativa „Europski podaci za politiku istraživanja i inovacija” (bivši 
europski podatkovni centar za istraživanje i inovacije) nastavljena je u suradnji s državama 
članicama i pridruženim zemljama. Postignut je napredak u razvoju CORTEX -a, alata za 
 
16 
 rudarenje teksta kojim se omoguću je stvaranje i grupiranje portfelja projekata, te u praćenju 
rezultata istraživanja okvirnog programa i njegova učinka tijekom vremena.  
Komisija je prihvatila jasan i učinkovit okvir za davanje povratnih informacija o projektima 
koji se financiraju iz okv irnih programa kako bi se poduprle političke potrebe.  
Komisija razvija interaktivni alat za povezivanje kako bi se istaknule sinergije među 
programima EU -a i odgovorilo na potrebe korisnika za umrežavanjem i povezivanjem. 
Trenutačno obuhvaća međuregionalnu  suradnju i programe Obzora 2020. kao temelj za 
ispitivanje i pomaže u povezivanju projektnih partnera po regijama i prema temi projekta.  
Obavijesna ploča programa Obzor  proširena je kako bi pratila uspješnost više od 50  000 
organizacija koje su primile sredstva iz programa Obzor 2020. i sedmog okvirnog programa. 
Osim toga, dodan je novi popratni materijal kako bi šira publika mogla lakše is koristiti njezin 
sadržaj. CORDIS  je nastavio s izradom redovitih višejezičnih uredničkih tekstova kako bi 
dopro do specijaliziranih korisnika rezultata istraživanja, uključujući časopis Research*eu  i 
pakete s tematskim rezultatima te više od 7  800 rezultata u sažetom obliku, informativne 
članke i jednostavne opise ciljeva projekta prilagođene korisnicima i u tu je svrhu organizirao 
i informativna događanja i korist io se društvenim medijima. Novi odjeljak posvećen je 
projektima koje financira EU i rezultatima u borbi protiv bolesti COVID -19. CORDIS je 
proširio taksonomiju znanstvenih područja EuroSciVoc i objavio prvu verziju ontologije za 
istraživačke projekte, europsku ontologiju istraživačkih podataka . To će omogućiti obradu, 
poboljšanje i integraciju podataka s povezanim otvorenim izvorima podataka na internetu.  
7. IZGLEDI ZA BUDUĆNOST  
U prvoj polovic i 2021. na snagu su stupili svi temeljni akti za program Obzor Europa . 
Komisija je usporedno donijela sve potrebne provedbene odluke o prvim programima rada  u 
okviru programa i odmah nakon toga objavila pozive na podnošenje prijedloga . Komisija će 
isto tako objaviti odgovarajuće informacije o sporazumima o dodjeli bespovrat nih sredstava i 
evaluaciji prijedloga.  
Tijekom 2021. Komisija će ocijeniti utvrđene misije u okviru programa Obzor Europa kako 
bi odlučila koje bi misije trebalo razviti putem poziva na podnošenje prijedloga u okviru 
programa rada i poduprijeti drugim inic ijativama na razini EU -a te na međunarodnoj i 
nacionalnoj/regionalnoj razini.  
Na temelju pozitivnog iskustva iz 2019. i 2020. Dani istraživanja i inovacija 2021. pomoći će 
da se maksimalno poveća učinak sredstava za istraživanje i inovacije u području dig italne i 
zelene tranzicije, među ostalim tako što će se tim događanjem istaknuti poveznice između 
Obzora Europa i EIP -a.