(c)postojeći program subvencija za plaće, kojim se razdoblje potpore produljuje do 28. veljače 2022., proširuje opseg prihvatljivosti tako što se korisnicima omogućuje da pri podnošenju zahtjeva za potporu odaberu između dva kriterija prihvatljivosti, uklanja rizik od prekomjerne naknade, pojašnjavaju ograničenja prihvatljivosti za platitelje licencija za patente te se od listopada 2021. do veljače 2022. prihvatljivost za potporu ograničava na osobe koje posjeduju potvrdu o cijepljenju protiv bolesti COVID-19 ili o preboljenju te bolesti. Potpora je dostupna poslodavcima koji su suočeni sa smanjenjem prihoda od bilo koje gospodarske djelatnosti za najmanje 20 %. Financijska pomoć u okviru programa pokriva 50 % prosječne mjesečne bruto plaće, ali ne više od 500 EUR po kalendarskom mjesecu. Poslodavci korisnici obvezni su zadržati radna mjesta radnika za koje primaju potporu i nadoknaditi razliku između subvencije za plaće i pune redovne plaće.

U skladu s člankom 6. stavkom 2. Uredbe o instrumentu SURE Komisija se savjetovala s latvijskim tijelima kako bi provjerila iznenadno i znatno povećanje stvarnih i planiranih rashoda koji se izravno odnose na latvijske mjere na tržištu rada i zdravstvene mjere uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19. To se posebno odnosi na postojeće mjere iz Provedbene odluke Vijeća (EU) 2020/1351:

Uredbom Vijeća (EU) 2020/672 („Uredba o instrumentu SURE”) utvrđen je pravni okvir za financijsku pomoć Unije državama članicama u kojima je zbog izbijanja bolesti COVID-19 došlo do ozbiljnih gospodarskih poremećaja ili kojima ozbiljno prijete takvi poremećaji. Potpora iz instrumenta SURE namijenjena je prvenstveno za financiranje programa skraćenog radnog vremena ili sličnih mjera kojima je cilj zaštititi zaposlene i samozaposlene osobe i na taj način smanjiti nezaposlenost i gubitak prihoda te, dodatno, za financiranje nekih zdravstvenih mjera, osobito na radnom mjestu.

Osim jamstava od država članica, u okvir su ugrađene i druge zaštitne mjere kako bi se zajamčila financijska solidnost programa:

·rigorozan i konzervativan pristup financijskom upravljanju,

·struktura portfelja zajmova koja ograničava rizik koncentracije, izloženost na godišnjoj razini i prekomjernu izloženost prema državama članicama pojedinačno, istodobno osiguravajući dostatna sredstva za dodjelu državama članicama kojima su najpotrebnija, kao i

·mogućnost obnavljanja zajma.

2022/0346 (NLE)

Prijedlog

PROVEDBENE ODLUKE VIJEĆA

o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2020/1351 o odobravanju na temelju Uredbe (EU) 2020/672 privremene potpore Republici Latviji radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji nakon izbijanja bolesti COVID-19

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2020/672 od 19. svibnja 2020. o uspostavi Europskog instrumenta za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE) nakon izbijanja bolesti COVID-19, a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

(1)Vijeće je slijedom zahtjeva Latvije od 7. rujna 2020. Provedbenom odlukom (EU) 2020/1351 Latviji odobrilo financijsku pomoć u obliku zajma u maksimalnom iznosu od 192 700 000 EUR s maksimalnim prosječnim dospijećem od 15 godina i razdobljem raspoloživosti od 18 mjeseci, kako bi se dopunili nacionalni naporni Latvije u odgovoru na učinak izbijanja bolesti COVID-19 i socioekonomske posljedice izbijanja te bolesti za radnike i samozaposlene osobe.

(2)Latvija je trebala koristiti zajam za financiranje programâ skraćenog radnog vremena, sličnih mjera i zdravstvenih mjera kako je navedeno u članku 3. Provedbene odluke (EU) 2020/1351.

(3)Na drugi zahtjev koji je Latvija podnijela 11. ožujka 2021. Vijeće je Provedbenom odlukom (EU) 2021/677 o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2020/1351 Latviji odobrilo dodatnu financijsku pomoć u iznosu od 112 500 000 EUR povećanjem najvećeg iznosa zajma na 305 200 000 EUR s maksimalnim prosječnim dospijećem od 15 godina i razdobljem raspoloživosti od 18 mjeseci kako bi se dopunili nacionalni napori Latvije u odgovoru na učinak izbijanja bolesti COVID-19 i socioekonomske posljedice izbijanja te bolesti za radnike i samozaposlene osobe.

(4)Latvija je trebala koristiti dodatni zajam za financiranje programâ skraćenog radnog vremena, sličnih mjera i zdravstvenih mjera kako je navedeno u članku 3. Provedbene odluke Vijeća (EU) 2020/1351.

(5)Izbijanje bolesti COVID-19 dovelo je do imobilizacije znatnog dijela radne snage u Latviji. To je dovelo do iznenadnog i znatnog povećanja javnih rashoda u Latviji u vezi s mjerama iz članka 3. točaka (a), (c), (d), (g), (h), (f) i (i) Provedbene odluke (EU) 2020/1351.

(6)Izbijanje bolesti COVID-19 i izvanredne mjere koje je Latvija 2020., 2021. i 2022. uvela za ograničavanje izbijanja te bolesti i njezinih socioekonomskih i zdravstvenih posljedica dramatično su utjecali i još uvijek utječu na javne financije. Latvija je 2020. zabilježila deficit opće države od 4,5 % i dug opće države od 43,3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP), a krajem 2021. oni su se povećali na 7,3 % odnosno 44,8 %. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. procijenjeno je da će do kraja 2022. latvijski deficit opće države iznositi 7,2 %, a dug opće države 47,0 % BDP-a. U Komisijinoj ljetnoj privremenoj prognozi 2022. predviđeno je povećanje BDP-a Latvije za 3,9 % u 2022.

(7)Latvija je 6. listopada 2022. podnijela zahtjev za dodatnu financijsku pomoć Unije u iznosu od 167 607 000 EUR kako bi nastavila dopunjavati svoje nacionalne napore poduzete 2020., 2021. i 2022. u odgovoru na učinak izbijanja bolesti COVID-19 i socioekonomske posljedice izbijanja te bolesti za radnike i samozaposlene osobe. Konkretno, Latvija je dodatno produljila i/ili izmijenila programe skraćenog radnog vremena i slične mjere utvrđene u uvodnim izjavama od 8. do 12.