Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Prijedlogu Odluke Vijeća o smjernicama za politike zapošljavanja država članica

(COM(2022) 241 final)

(2022/C 486/22)

Izvjestiteljica: Mariya MINCHEVA

Zahtjev za savjetovanje: Vijeće Europske unije, 14.6.2022. Pravna osnova: članak 148. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Nadležna stručna skupina: Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 6.9.2022. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 22.9.2022. Plenarno zasjedanje br.: 572 Rezultat glasanja (za/protiv/suzdržani): 146/0/2

1. Zaključci i preporuke

1.1. EGSO smatra da su predložene smjernice za politike zapošljavanja država članica primjerene jer se njima rješavaju najhitnija pitanja na tržištu rada.

1.2. EGSO skreće pozornost na trenutačnu sve neizvjesniju geopolitičku situaciju. Njezine posljedice na buduću potražnju utjecat će na odluke poduzeća o ulaganjima i sigurnost radnih mjesta te odgoditi provedbu investicijskih planova u privatnom i javnom sektoru. S obzirom na visoku inflaciju i povećane cijene energije, što ima velik utjecaj na kupovnu moć, kao i na očekivanu recesiju, još je nužnije osigurati konkurentnu osnovu za održiva ulaganja. Države članice trebale bi raditi na istinski integriranom jedinstvenom tržištu i pomoći MSP-ovima da prošire poslovanje.

1.3. U ovim turbulentnim vremenima potrebno je poduzeti korake kako bi se ojačala uloga socijalnih partnera i njihovo sudjelovanje u osmišljavanju i provedbi reformi i politika u području zapošljavanja te socijalnih i gospodarskih reformi i politika, među ostalim izgradnjom njihovih kapaciteta. To je jednako važno za provedbu europskog stupa socijalnih prava i nacionalnih planova za oporavak i otpornost. Organizacijama civilnog društva koje djeluju u području zapošljavanja i socijalnih pitanja, pružateljima obrazovnih i socijalnih usluga, socijalnim poduzećima i organizacijama socijalne skrbi potrebno je poticajno okruženje za pružanje usluga ranjivim skupinama.

1.4. Budući da je manjak radne snage ponovno u porastu, treba provesti učinkovite mjere kako bi se socijalne partnere potaknulo na rad na potrebama za vještinama na nacionalnoj razini, uz mjere prilagođene pojedinačnim sektorima i lokalnim okolnostima. S obzirom na brze tehnološke promjene i dvostruku tranziciju, „životni vijek” prethodno stečenih vještina i kompetencija postaje sve kraći, a cjeloživotno stjecanje relevantnih vještina i kompetencija sve je važnije i za radnike i za poduzeća. Trebalo bi poticati mobilnost radne snage unutar EU-a i zakonitu migraciju radne snage.

1.5. EGSO smatra da je za smanjenje siromaštva zaposlenih potrebno zajedničko djelovanje raznih političkih instrumenata i mjera koje su dogovorili socijalni partneri. Osim pristojnih plaća, uključujući primjerene minimalne plaće, ti instrumenti politike mogu uključivati dobro osmišljene i privremene financijske poticaje, popraćene ciljanim i djelotvornim mjerama za stjecanje vještina i usavršavanje. Države članice trebalo bi poticati i podupirati u njihovoj koordiniranoj provedbi.

1.6. Ciljana potpora posebno je važna za dugotrajno nezaposlene i neaktivne osobe jer se njome povećavaju njihovi izgledi za djelotvoran povratak/ulazak na tržište rada i jer je ona važan čimbenik za zadržavanje radnog mjesta. Budući da je pandemija posebno teško pogodila mlade, političke mjere specifične za mlade, uključive i usmjerene na budućnost, ključne su kako bi se osiguralo da mladi ne budu zapostavljeni.

1.7. Kako bi se smanjila stopa neaktivnog stanovništva, potrebno je uložiti napore da se dotične osobe vrate na tržište rada. Ako se pravilno reguliraju zakonodavstvom ili kolektivnim pregovaranjem na nacionalnoj razini, razni oblici rada, fleksibilnost rada i rad na daljinu mogli bi biti važni čimbenici u omogućivanju osobama iz ranjivih skupina da pronađu posao. Javne službe za zapošljavanje trebalo bi ojačati, među ostalim digitalizacijom njihovih usluga i poticanjem suradnje s privatnim službama za zapošljavanje i drugim relevantnim dionicima na tržištu rada.

1.8. Države članice, posebno one za koje je u pregledu socijalnih pokazatelja utvrđeno da imaju slabe rezultate, trebalo bi poticati, među ostalim i dosljednom upotrebom sredstava EU-a, da poslodavcima olakšaju stvaranje poticajnog okvira za zapošljavanje osoba s invaliditetom ili aktiviranje mogućnosti samozapošljavanja, ako je to moguće. Subjekti socijalne ekonomije ključni su za podupiranje i provedbu projekata zapošljavanja u tom pogledu.

1.9. Mjere za uklanjanje razlike u plaći na temelju spola i dalje su važne te bi trebalo otkloniti temeljne uzroke tog problema. Prijedlog direktive o transparentnosti plaća, o kojem se trenutačno raspravlja, trebao bi ojačati primjenu načela jednake plaće muškarcima i ženama za rad jednake vrijednosti kao jedne od mjera za rješavanje razlike u plaćama na temelju spola, vodeći pritom računa o bojazni od nastanka dodatnih opterećenja za poduzeća, posebno za mala i srednja poduzeća.

1.10. S obzirom na sve starije stanovništvo, dulji očekivani životni vijek i smanjenje broja radnika, potrebno je pažljivo razmotriti izazove povezane sa sustavima socijalne sigurnosti i zdravstvene skrbi u državama članicama kako bi se održali adekvatni i financijski održivi mirovinski sustavi. Potrebno je poduzeti mjere za povećanje broja radnika s pomoću uključivijih tržišta rada, među ostalim aktiviranjem skupina koje su trenutačno isključene s tržišta rada ili su na njemu nedovoljno zastupljene.

1.11. Nakon što je Direktiva o privremenoj zaštiti stupila na snagu, države članice brzo su prionule na prilagođavanje svojih nacionalnih regulatornih okvira kako bi mogle pružati potporu ukrajinskim izbjeglicama i državljanima trećih zemalja koji žive u Ukrajini i koji su zbog rata pobjegli u Europu. Potrebno je ukloniti sva uska grla.

2. Opće napomene i kontekst

2.1. U okviru ciklusa europskog semestra za 2022. godinu nastavlja se opsežna koordinacija gospodarskih politika i politika zapošljavanja, uz daljnju prilagodbu u skladu sa zahtjevima provedbe Mehanizma za oporavak i otpornost. Izvješća po zemljama objavljena u svibnju 2022. ( 1 ) sadržavaju procjenu napretka u provedbi europskog stupa socijalnih prava i njegova akcijskog plana u kojem se utvrđuju socijalni ciljevi i pokazatelji koji su sastavni dio semestra i nacionalnih planova za oporavak i otpornost. Upućivanje na pregled socijalnih pokazatelja omogućuje ciljano preispitivanje provedbe akcijskog plana. Preporuke po zemljama pojednostavljene su.

2.2. Godine 2021. smjernice za politike zapošljavanja država članica utvrđene u Prilogu Odluci Vijeća (EU) 2020/1512 ostale su nepromijenjene. Godine 2022. Europska komisija predložila je niz izmjena koje odražavaju nedavne političke inicijative i dodala nove elemente povezane s ruskom invazijom na Ukrajinu. EGSO pozdravlja to što se Komisija usredotočila na okolnosti nakon COVID-a nastojeći osigurati održivi rast.

2.3. Rat u Ukrajini pogoršao je poremećaje u opskrbi i povećao nesigurnost. Gospodarstvo EU-a neizravno je izloženo i zdravstvenoj situaciji povezanoj s bolešću COVID-19 u drugim regijama. U aktualnim ekonomskim izgledima za EU predviđaju se niži rast i viša inflacija, posebno za 2022. ( 2 ) . Visoke stope inflacije i naglo povećanje cijena energije i plina stvaraju dodatan pritisak na poduzeća (i njihovu konkurentnost)) i kućanstva (i njihovu kupovnu moć). To će neizbježno utjecati na sposobnost nekih poduzeća da otvaraju nova radna mjesta i predstavljati izazov za sustave socijalne zaštite u predstojećim mjesecima, zbog čega su nužne ciljane politike za potporu tranzicijama na tržištu rada.

2.4. Uz nastojanje da se osiguraju uključivost i pravednost, politike zapošljavanja država članica trebale bi odražavati i gospodarska i socijalna kretanja. Učinak politika tržišta rada trebalo bi pažljivo procjenjivati kako bi se njima poticao održiv oporavak, a ne snižavanje stope zaposlenosti, lošija kvaliteta radnih mjesta i smanjenje kupovne moći pojedinaca. Više bi pozornosti trebalo posvetiti pomanjkanju radne snage i vještina te bi trebalo slijediti posebne preporuke o politikama i inicijative u skladu s akcijskim planom europskog stupa socijalnih prava.

3. Posebne napomene

3.1. Smjernica br. 5.: Povećanje potražnje za radnom snagom

3.1.1. Održivi rast, otvaranje kvalitetnih radnih mjesta i sudjelovanje u zapošljavanju (uključujući starije i mlađe osobe, žene, osobe koje su udaljenije od tržišta rada, neaktivne osobe itd.) i dalje su ključni gospodarski i socijalni izazovi u Europi. Za njihovo svladavanje nužno je osigurati konkurentnu osnovu za ulaganja i iskoristiti potencijal zelene i digitalne tranzicije. EGSO podržava to što Europska komisija potiče države članice da stvaraju poslovno okruženje koje bi moglo pogodovati odgovornom poduzetništvu i stvarnom samozapošljavanju, smanjuju birokraciju, rade na istinski integriranom i funkcionalnom jedinstvenom tržištu te pružaju pomoć MSP-ovima da prošire poslovanje. EGSO izričito preporučuje da mikropoduzeća i dalje budu obuhvaćena smjernicom br. 5.

3.1.2. Jačanje potražnje za radnom snagom diljem EU-a može se postići sljedećim mjerama: povećanjem ulaganja, posebno produktivnih, u ključne sektore gospodarstva; tamo gdje je potrebno, ublažavanjem opterećenja koje porezi predstavljaju za rad, bez slabljenja socijalne zaštite i sigurnosti prihoda za održivost sustava socijalne skrbi; jačanjem borbe protiv utaje poreza i poreznih prijevara te sive ekonomije; omogućavanjem raznih oblika rada poslodavcima i radnicima, uređenih zakonodavstvom ili kolektivnim pregovorima, uz poboljšanje radnih uvjeta u novim oblicima rada koji bi tako trebali postati privlačni radnicima.

3.1.3. Očekuje se da će sve nesigurnija geopolitička situacija i njezine posljedice na buduću potražnju utjecati na odluke poduzeća o ulaganjima i sigurnost radnih mjesta te odgoditi provedbu investicijskih planova u privatnom i javnom sektoru. Stope rasta u padu su uslijed inflacije te se očekuje da će se realne plaće smanjiti prije umjerenog povećanja iduće godine. EGSO upućuje na stajalište Komisije da će u nekim sektorima „zabrinutost u pogledu sigurnosti radnih mjesta, a ne povećanja plaća, vjerojatno i dalje odnositi prevagu u dogovorima o plaćama” ( 3 ) . Inflacija stvara pritisak na povećanje plaća i kupovnu moć. Kako bi se izbjegao vrlo opasan kombinirani rast cijena i plaća i povećala produktivnost, ključno je da socijalni partneri imaju prostora za poboljšanje obuhvata kolektivnog pregovaranja i praksi na razini sektora i poduzeća, gdje bi se mogle poduzeti konkretne mjere.

3.1.4. Istodobno su potrebne strukturne mjere na tržištu rada kako bi se stvorile kvalitetne mogućnosti zapošljavanja. Trebalo bi poticati mobilnost radne snage unutar EU-a i zakonitu migraciju radne snage. EGSO očekuje da će Komisijin paket od 27. travnja 2022.„Zakonite migracije – Privlačenje vještina i talenata u EU” pružiti važnu potporu tržištu rada EU-a.

3.1.5. EGSO pozdravlja stavljanje naglaska na kružno gospodarstvo kao sektor s potencijalom za otvaranje radnih mjesta i na pružanje potpore sektorima i regijama na koje zelena tranzicija posebno utječe zbog njihove specijalizacije za određeni sektor ili regionalne koncentracije određene vrste industrije.

3.1.6. EGSO također skreće pozornost na rezoluciju usvojenu na 110. Međunarodnoj konferenciji rada u vezi s dodavanjem načela sigurnog i zdravog radnog okruženja temeljnim načelima i pravima na radnom mjestu Međunarodne organizacije rada te naglašava stalnu potrebu za ulaganjem u kulturu sprečavanja nesreća, profesionalnih bolesti i rizika na radnom mjestu.

3.1.7. EGSO smatra da primjerene minimalne plaće, utvrđene zakonom ili kolektivnim pregovorima, predstavljaju dragocjen instrument za rješavanje problema siromaštva unatoč zaposlenju. Međutim, one same po sebi nisu dovoljne te je potrebno zajedničko djelovanje raznih instrumenata politike, koji mogu uključivati dobro osmišljene i privremene financijske poticaje, i tako, prema potrebi, mijenjati učinak preraspodjele poreznog sustava itd. Financijski instrumenti trebali bi se kombinirati s ciljanim i djelotvornim mjerama za stjecanje vještina i usavršavanje jer su niskokvalificirani radnici u usporedbi s visokokvalificiranim radnicima izloženi većem riziku od siromaštva unatoč zaposlenju (19 % u odnosu na 4,9 %) ( 4 ) . Države članice trebalo bi poticati i podupirati u njihovoj koordiniranoj provedbi.

3.1.8. Trebalo bi poštovati autonomiju socijalnih partnera i njihovu slobodu da kolektivno pregovaraju na dobrovoljnoj osnovi. Kolektivno pregovaranje i njegov povećani opseg i dalje su najbolji alati za postizanje prave ravnoteže u određivanju plaća kad je riječ o pravednosti i prilagodljivosti plaća kretanjima u produktivnosti, poboljšanju radnih uvjeta i doprinosima za socijalno osiguranje. U slučaju zakonom propisane minimalne plaće, djelotvorna uključenost socijalnih partnera jednako je važna za pronalaženje odgovarajućih rješenja za postizanje uzlazne socio-ekonomske konvergencije, prilagođenih nacionalnim okolnostima. Ako je opseg kolektivnog pregovaranja slab, države članice trebale bi nastojati stvoriti povoljne uvjete kako bi socijalni partneri mogli raditi na njegovu povećanju.

3.1.9. Uključivanje socijalnih partnera pokazalo se dragocjenim tijekom krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19. U ovim turbulentnim vremenima potrebno je poduzeti korake kako bi se ojačala uloga socijalnih partnera i njihovo sudjelovanje u osmišljavanju i provedbi reformi i politika u području zapošljavanja te socijalnih i gospodarskih reformi i politika, među ostalim izgradnjom njihovih kapaciteta. To je jednako važno za provedbu europskog stupa socijalnih prava i nacionalnih planova za oporavak i otpornost. Trebalo bi uzimati u obzir i ulogu organizacija civilnog društva u vezi s njihovim područjima politika.

3.2. Smjernica br. 6: Poboljšanje ponude radne snage i pristupa zapošljavanju, cjeloživotno stjecanje vještina i kompetencija

3.2.1. EGSO izražava zadovoljstvo što je naslov smjernice promijenjen kako bi se uključio koncept cjeloživotnog učenja. S obzirom na brze tehnološke promjene i dvostruku zelenu i digitalnu tranziciju, „životni vijek” prethodno stečenih vještina i kompetencija postaje sve kraći, a cjeloživotno stjecanje relevantnih vještina i kompetencija sve je važnije i za radnike i za poduzeća. Stoga je važno procijeniti zajedničku odgovornost za cjeloživotno učenje na razini radnog mjesta.

3.2.2. EGSO pozdravlja predloženi pristup koji uključuje uvođenje opsežnih mjera potpore kojima se olakšava upravljanje promjenama na tržištu rada. Mogućnosti usavršavanja i prekvalifikacije ( 5 ) ključne su kako bi pojedinci mogli ići ukorak s promjenama na tržištu rada te moraju biti zajamčene i dostupne tijekom cijelog profesionalnog života ljudi (prvo načelo europskog stupa socijalnih prava). Međutim, nedostatak motivacije za sudjelovanje u osposobljavanju i dalje je ozbiljan problem za koji bi trebalo tražiti rješenja. Socijalni partneri imaju važnu ulogu u procjeni potreba za vještinama. Fondovi za osposobljavanje imaju važnu ulogu u financiranju osposobljavanja povezanog s radom te bi države članice trebale promicati i razmjenjivati dobre nacionalne prakse ( 6 )

3.2.3. Ciljana potpora posebno je važna za dugotrajno nezaposlene i neaktivne osobe jer se njome povećavaju njihovi izgledi za djelotvoran povratak/ulazak na tržište rada i jer je ona važan čimbenik za zadržavanje radnog mjesta. Države članice trebalo bi poticati da smanje razdoblje od 18 mjeseci nezaposlenosti koje je utvrđeno kao krajnji rok u kojem treba pružiti potporu dugotrajno nezaposlenim osobama. Hitno su potrebne ciljane mjere za privlačenje mladih s profesionalnim karijerama.

3.2.4. Manjak radne snage ponovno je u porastu nakon pada tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 ( 7 ) . Nedostatak djelotvornog predviđanja vještina ključan je problem za poslodavce diljem EU-a. Ulaganje u obrazovanje i razvoj vještina odraslih, u bliskoj vezi s potrebama tržišta rada, može imati ključnu ulogu u gospodarskom oporavku i izgradnji socijalne Europe.

3.2.5. Isto vrijedi i za izbjeglice koje bježe od rata u Ukrajini. Uz jezično osposobljavanje, moraju se poduzeti mjere kako bi se olakšao postupak priznavanja već stečenih kvalifikacija nužnih za integraciju na tržište rada. EGSO stoga pozdravlja smjernicu Komisije za pristup tržištu rada, strukovno obrazovanje i osposobljavanje te obrazovanje odraslih za osobe koje bježe od ruske agresije na Ukrajinu ( 8 )

3.2.6. Ulaganja potrebna za provedbu inicijative RePowerEU bit će usko povezana s potrebom za osposobljenom radnom snagom. Kad je riječ o individualnim računima za učenje ( 9 ) , EGSO podsjeća na svoje stajalište da odluka o tome hoće li se individualni računi za učenje usvojiti kao jedan od mehanizama za osiguravanje i financiranje osposobljavanja mora u potpunosti biti u nadležnosti država članica. U svakom slučaju, individualnim računima za učenje mora se podržavati pristup priznatim i potvrđenim tečajevima osposobljavanja. Uloga socijalnih partnera u osmišljavanju odgovarajućih financijskih sredstava za osposobljavanje i/ili upravljanje tim sredstvima izrazito je važna.

3.2.7. EGSO se slaže da je potrebno uložiti napore kako bi se povećala ukupna razina kvalifikacija u svim državama članicama. To je osobito važno na početku procesa učenja, ali i tijekom cijelog radnog vijeka ljudi. Kako je ispravno istaknuto u Zajedničkom izvješću o zapošljavanju za 2022. ( 10 ) , pozitivan trend smanjenja udjela osoba koje rano napuštaju školovanje usporen je, a stope su se od 2015. do 2020. smanjile za samo 1,1 postotni bod. Jačanje sustavâ strukovnog obrazovanja i osposobljavanja temeljenih na radu u državama članicama i relevantnost tercijarnog obrazovanja za tržište rada posebno su važni, a isto vrijedi za povećanje broja osoba s diplomama u području prirodnih znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM), a posebno žena, kako u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju tako i u tercijarnom obrazovanju.

3.2.8. Pandemija je posebno teško pogodila mlade: oni su jedna od skupina najteže zahvaćenih gospodarskom i socijalnom krizom uzrokovanom pandemijom. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 poništila je deset godina napretka u zapošljavanju mladih. Kako bi se na odgovarajući način pripremile za promjene u svijetu rada (globalizacija, klimatska kriza, demografske promjene i tehnološki napredak), vlade i institucije moraju razmotriti utjecaj svakog pojedinog megatrenda. Mjere politika namijenjene mladima, uključive i usmjerene na budućnost, ključne su kako bi se osiguralo da mladi ne budu zapostavljeni ( 11 )

3.2.9. Razlika u plaći na temelju spola i dalje je izazov u EU-u. Budući da se ona u velikoj mjeri razlikuje od jedne države do druge, trebalo bi uklanjati temeljne uzroke tog pitanja, kao što su segregacija na tržištu rada i u obrazovanju, rodni stereotipi, nedostatak pristupačne skrbi o djeci i druge infrastrukture za skrb te nejednaka raspodjela kućanskih poslova i dužnosti u pogledu skrbi. Postojeća diskriminacija u pogledu plaća (uključujući i diskriminaciju na temelju dobi) mora se iskorijeniti. Komisijin Prijedlog direktive o transparentnosti plaća, o kojem se trenutačno raspravlja, trebao bi pomoći državama članicama da ojačaju primjenu načela jednake plaće muškarcima i ženama za rad jednake vrijednosti kao jedne od mjera za rješavanje razlike u plaćama na temelju spola, vodeći pritom računa o bojazni od nastanka dodatnih opterećenja za poduzeća, posebno za mala i srednja poduzeća.

3.3. Smjernica br. 7: Poboljšanje funkcioniranja tržištâ rada i djelotvornosti socijalnog dijaloga

3.3.1. Kako bi se poboljšalo funkcioniranje tržišta rada, potrebno je preispitati uloge i nadležnosti raznih aktera (javnih službi za zapošljavanje i socijalnih službi). Potrebno je razmotriti mogućnost uspostave partnerstava između socijalnih službi (kako bi se doprlo do onih koji su udaljeni od tržišta rada i kako bi ih se pripremilo za programe osposobljavanja), javnih službi za zapošljavanje (s pomoću prilagođenih aktivnih politika tržišta rada s komponentom zadržavanja te uslugama usmjeravanja i savjetovanja) i privatnih službi za zapošljavanje (s pomoću zajedničkih i/ili komplementarnih aktivnosti, tj. dijeljenjem baze podataka o slobodnim radnim mjestima). Učinkovitost mjera politike mora se procjenjivati, prema potrebi ponovno razmatrati ili preoblikovati. Trebalo bi povećati kapacitete javnih službi za zapošljavanje, među ostalim digitalizacijom njihovih usluga. Također bi trebalo poticati suradnju s privatnim službama za zapošljavanje i drugim relevantnim dionicima na tržištu rada.

3.3.2. Socijalni partneri imaju ključnu ulogu u tim nastojanjima, posebno u kontekstu lokalnih tržišta rada i sektora u tranziciji u kojima mogu pomoći u olakšavanju prelaska između sektora, radnih mjesta i/ili zanimanja. Važnu ulogu imaju i organizacije civilnog društva s posebnim stručnim znanjem o raznim oblicima zapošljavanja (posebno u slučaju ranjivih skupina) i socijalnim temama, kao i pružatelji obrazovnih i socijalnih usluga od općeg interesa.

3.3.3. Stopa neaktivnog stanovništva i dalje je relativno visoka u cijelom EU-u ( 12 ) . Sada je vrijeme da se onima koji su udaljeni od tržišta rada omogući povratak na to tržište. Ako se pravilno reguliraju zakonodavstvom ili kolektivnim pregovaranjem na nacionalnoj razini radi jamčenja pravednih radnih uvjeta, razni oblici rada, fleksibilnost rada i rad na daljinu mogli bi biti važni čimbenici za to da se posebno osobama iz ranjivih skupina omogući pronalaženje posla. Socijalne infrastrukture i usluge kao što su skrb o djeci ili dugotrajna skrb omogućuju osobama koje moraju skrbiti o drugima da razmišljaju o ulasku na tržište rada.

3.3.4. Suradnja sa socijalnim partnerima ključna je za promicanje pravednih, transparentnih i predvidljivih uvjeta rada, kojima se uspostavlja ravnoteža prava i obveza. EGSO se slaže da je potrebno spriječiti radne odnose koji dovode do neformalnih i nesigurnih radnih uvjeta, među ostalim i kod rada putem platformi, koji je predmet jednog nacrta direktive. EGSO ističe da bi se svim mjerama kojima se reguliraju novi obrasci rada, uključujući rad putem platformi, trebali urediti fleksibilni radni uvjeti na odgovarajućoj europskoj i nacionalnoj razini uz istodobno pružanje osnovnih zaštitnih mjera za odgovarajuću zaštitu radnika. Ulogu socijalnih partnera trebalo bi poštovati.

3.4. Smjernica br. 8: Promicanje jednakih mogućnosti za sve, poticanje socijalne uključenosti te suzbijanje siromaštva

3.4.1. Sada kada Europa prolazi kroz niz kriza posebno je važno promicati jednake mogućnosti za sve i uključiva tržišta rada kako bi se ostvario cilj od 78 % zaposlenih osoba utvrđen akcijskim planom za provedbu europskog stupa socijalnih prava te kako bi se riješio problem nedostatka radne snage. To vrijedi za sve koji su nedovoljno zastupljeni na tržištu rada, ali i u svjetlu masovnog vala ljudi koji bježe od rata u Ukrajini. Nakon što je Direktiva o privremenoj zaštiti stupila na snagu, države članice brzo su prionule na prilagođavanje svojih nacionalnih regulatornih okvira kako bi mogle pružati potporu ukrajinskim izbjeglicama i državljanima trećih zemalja koji žive u Ukrajini i koji su zbog rata pobjegli u Europu. Potrebno je ukloniti sva uska grla.

3.4.2. Potreban je prilagođen pristup raznim ranjivim skupinama (tj. starijim radnicima, (mladim) osobama s invaliditetom, osobama koje moraju skrbiti o drugima, dugotrajno nezaposlenima i osobama s neujednačenom povijesti zaposlenja, mladima koji ne rade, nisu u sustavu redovitog obrazovanja te nisu u sustavu obrazovanja odraslih, migrantima itd.). U obzir treba uzimati i razlike u zaposlenosti između ruralnih i urbanih područja. Sredstva EU-a trebala bi se upotrebljavati kao poluga za poticanje država članica, posebno onih koje su u pregledu socijalnih pokazatelja slabije uspješne, da poslodavcima pružaju poticaje za zapošljavanje osoba s invaliditetom ili da promiču samozapošljavanje. Dostojanstven rad najbolji je alat za smanjenje siromaštva i poštovanje ljudskog dostojanstva.

3.4.3. Privremene naknade i mjere potpore dohotku trebale bi biti osigurane tijekom potrebnog vremena kako bi se nezaposlenim osobama ili osobama s niskim primanjima pomoglo da pronađu nove i bolje mogućnosti zapošljavanja. Naknade za zaposlene ( 13 ) , zajedno sa strukturnim mjerama za olakšavanje uključivanja ranjivih skupina, mogu olakšati ulazak tih skupina na tržište rada, ali bi trebale imati oblik prijelaznih hitnih i komplementarnih mjera jer bi trebalo poticati i podupirati odgovarajuću politiku plaća kojom se omogućuje pristojan životni standard.

3.4.4. Poduzeća socijalne ekonomije važna su, posebno kao početna radna mjesta za najranjivije osobe i pružanje usluga na regionalnoj razini. EGSO pozdravlja akcijski plan Komisije za socijalnu ekonomiju i potiče Komisiju da pokrene inicijative ocjenjivanja najboljih projekata na nacionalnoj razini.

3.4.5. Posebno je dobrodošlo posvećivanje pozornosti djeci. Problem siromaštva djece trebalo bi rješavati sveobuhvatnim i integriranim mjerama te bi trebalo poticati djelovanje na provedbi Garancije za djecu. Odbor se u potpunosti slaže s time da je dostupnost povoljnih, pristupačnih i kvalitetnih usluga kao što su rani i predškolski odgoj i obrazovanje, izvanškolska skrb, obrazovanje, osposobljavanje, stanovanje, zdravstvena i dugotrajna skrb od presudne važnosti za smanjenje siromaštva djece i osiguravanje jednakih mogućnosti. U širem smislu, trebalo bi ojačati učinkovit pristup kvalitetnim socijalnim uslugama povezanima s potrebama pojedinca; kriza uzrokovana bolešću COVID-19 na drastičan je način iznijela na vidjelo taj problem koji se ne smije zaboraviti po okončanju pandemije.

3.4.6. Ujedno zbog zelene tranzicije koja vodi ka energetskoj tranziciji, a posebno zbog nedavnih povećanja cijena energije, život ranjivih skupina postaje još složeniji ( 14 ) . Unatoč političkim obvezama, potrebno je još raditi na rješavanju problema energetskog siromaštva te osigurati da poduzete mjere budu dobro usmjerene i djelotvorne.

3.4.7. Zbog kombinacije starenja stanovništva, produljenja očekivanog životnog vijeka i smanjenja broja radnika sve veći broj starijih osoba bit će ekonomski ovisan, osim ako ne uspijemo povećati broj radnika zahvaljujući uključivijim tržištima rada, što podrazumijeva i aktivaciju skupina koje su trenutačno isključene s tržišta rada ili su na njemu nedovoljno zastupljene. Potrebno je djelovati kako bi se prevladali izazovi s kojima se suočavaju sustavi socijalne sigurnosti i zdravstvene zaštite u državama članicama. Adekvatnost i financijska održivost mirovinskih sustava za sve ključna je politika u svim državama članicama. EGSO pozdravlja sveobuhvatan pristup koji je predložila Komisija u području jednakih mogućnosti za muškarce i žene u pogledu stjecanja mirovinskih prava, kao i potrebu za strategijama aktivnog starenja kojima bi trebalo olakšati sudjelovanje starijih osoba na tržištu rada i smanjiti razlike u mirovinama muškaraca i žena. EGSO naglašava važnost izbjegavanja rascjepkanih razdoblja rada tijekom aktivnog radnog vijeka kako bi se doprinosima pružala potpora sustavima socijalne sigurnosti i osiguralo pravo na odgovarajući mirovinski prihod nakon umirovljenja.

Bruxelles, 22. rujna 2022. Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Christa SCHWENG

(1) Europski semestar 2022. – izvješća po državama.

(2) Europska gospodarska prognoza, proljeće 2022.

(3) Spring 2022 Economic Forecast: Russian invasion tests EU economic resilience (Proljetna gospodarska prognoza 2022.: Ruska invazija stavlja na kušnju gospodarsku otpornost EU-a).

(4) Zajedničko izvješće o zapošljavanju za 2022.

(5) Vidjeti i studiju Promatračke skupine za tržište rada The work of the future: ensuring lifelong learning and training of employees (Rad u budućnosti: osiguravanje cjeloživotnog učenja i osposobljavanja zaposlenika).

(6) Mišljenje EGSO-a o paketu mjera za učenje i zapošljivost (SL C 323, 26.8.2022., str. 62.).

(7) Zajedničko izvješće o zapošljavanju za 2022.

(8) C(2022) 4050 final.

(9) Preporuka Vijeća o individualnim računima za učenje.

(10) Usvojilo Vijeće 14. ožujka 2022.

(11) EGSO trenutačno radi na informativnom izvješću „Jednako postupanje prema mladima na tržištu rada”.

(12) Italija ima najveću stopu neaktivnosti (koja je 2021. iznosila više od 37 %). U Hrvatskoj, Rumunjskoj, Grčkoj i Belgiji stope neaktivnosti također su više od 30 %. Više podataka o gospodarski neaktivnom stanovništvu u Europi može se pronaći ovdje.

(13) OECD ih definira kao „trajne porezne odbitke, olakšice ili jednakovrijedne programe naknada uvjetovane radom, osmišljene s dvostrukom svrhom ublažavanja siromaštva unatoč zaposlenju i povećanja poticaja za rad za radnike s niskim primanjima”.

(14) Vidjeti i Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Socijalnog fonda za klimatsku politiku (SL C 152, 6.4.2022., str. 158.).