Iz Konferencije je proizašlo šest opsežnih prijedloga za izgradnju snažnijeg gospodarstva EU-a, socijalne pravde i radnih mjesta : 11.Održivi rast i inovacije – predlažemo da EU podupre prelazak na održiv i otporan model rasta, tako što će se u okviru europskog semestra uzimati u obzir zelena i digitalna tranzicija sa snažnom socijalnom dimenzijom, te ojačati položaj građana, sindikata i poduzeća. Konvencionalni makroekonomski pokazatelji i BDP mogli bi se dopuniti novim pokazateljima kako bi se odgovorilo na nove europske prioritete kao što su europski zeleni plan ili europski stup socijalnih prava te kako bi se više uzela u obzir ekološka i digitalna tranzicija i dobrobit građana; 12.Jačanje konkurentnosti EU-a i daljnje produbljivanje jedinstvenog tržišta – predlažemo jačanje konkurentnosti i otpornosti gospodarstva, jedinstvenog tržišta i industrije Europske unije te rješavanje pitanja strateški važnih ovisnosti. U Uniji moramo promicati poduzetničku kulturu u kojoj se potiču inovativna poduzeća svih veličina, a posebno mikropoduzeća, mala i srednja poduzeća (MMSP-ovi), kao i novoosnovana poduzeća, koja mogu napredovati kako bi pridonijela otpornijim i povezanijim društvima. Postoji potreba za snažnim funkcionalnim tržišnim gospodarstvom kako bi se olakšalo ostvarenje vizije Europe s istaknutijom socijalnom komponentom; 13.Uključiva tržišta rada – predlažemo poboljšanje funkcioniranja tržišta rada kako bi se osigurali pravedniji radni uvjeti i promicala rodna ravnopravnost i zapošljavanje, uključujući zapošljavanje mladih ljudi i ranjivih skupina. EU, države članice i socijalni partneri moraju raditi na okončanju siromaštva unatoč zaposlenju, rješavanju pitanja prava radnika koji rade putem platformi, zabrani neplaćenog stažiranja i osiguravanju pravedne mobilnosti radne snage u Uniji. Moramo promicati socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje. Moramo osigurati potpunu provedbu europskog stupa socijalnih prava, uključujući njegove relevantne glavne ciljeve za 2030., na razini EU-a te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini u područjima jednakih mogućnosti i pristupa tržištu rada te pravednih radnih uvjeta, uz poštovanje nadležnosti i načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, te uključiti Protokol o socijalnom napretku u Ugovore. Pritom bi trebalo poštovati nacionalne tradicije i autonomiju socijalnih partnera te suradnju s civilnim društvom; 14.Snažnije socijalne politike – predlažemo smanjenje nejednakosti, borbu protiv socijalne isključenosti i suzbijanje siromaštva. Moramo uspostaviti sveobuhvatnu strategiju za borbu protiv siromaštva koja bi, među ostalim, mogla uključivati pojačano jamstvo za djecu i Garanciju za mlade, uvođenje minimalnih plaća, zajednički okvir EU-a za programe minimalnog dohotka i pristojno socijalno stanovanje. Moramo osigurati potpunu provedbu europskog stupa socijalnih prava, uključujući njegove relevantne glavne ciljeve za 2030., na razini EU-a te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini u području socijalne zaštite i uključenosti, uzimajući u obzir odgovarajuće nadležnosti i načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, te uključiti Protokol o socijalnom napretku u Ugovore; 15.Demografska tranzicija – predlažemo rješavanje izazova koji proizlaze iz demografske tranzicije, kao ključnog elementa opće otpornosti Europe, posebno niske stope nataliteta i stalnog starenja stanovništva, osiguravanjem potpore građanima u svim fazama života. To bi trebalo uključivati sveobuhvatno djelovanje usmjereno na sve generacije, od djece i mladih, do obitelji, radno sposobnog stanovništva, starijih osoba koje su i dalje spremne raditi, kao i onih u mirovini ili kojima je potrebna skrb; 16.Fiskalne i porezne politike – predlažemo da EU promiče ulaganja usmjerena na budućnost i na zelenu i digitalnu tranziciju sa snažnom socijalnom i rodnom dimenzijom, uzimajući u obzir i primjere instrumenta Next Generation EU i instrumenta SURE. EU mora uzeti u obzir društvene i gospodarske posljedice rata protiv Ukrajine i vezu između gospodarskog upravljanja EU-a i novog geopolitičkog konteksta te ojačati svoj proračun novim vlastitim sredstvima. Građani žele da se porezni pritisak preusmjeri s fizičkih osoba i MSP-ova na utajivače poreza, velike onečišćivače i digitalne divove, a istovremeno žele da EU državama članicama i lokalnim vlastima olakša da se same financiraju i da koriste sredstva EU-a.