HR Službeni list Europske unije C 383/14

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o sportu i europskim vrijednostima

(samoinicijativno mišljenje)

(2015/C 383/03)

Izvjestitelj: Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Dana 10. srpnja 2014. godine, sukladno pravilu 29. stavku 2. Poslovnika, Europski gospodarski i socijalni odbor odlučio je sastaviti samoinicijativno mišljenje o temi

Sport i europske vrijednosti

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila dana 17. lipnja 2015.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na 509. plenarnom zasjedanju održanom 1. i 2. srpnja 2015. (sjednica od 2. srpnja), sa 99 glasova za, 59 protiv i 32 suzdržana.

1. Zaključci i preporuke

1.1. Sport pomaže u postizanju strateških ciljeva EU-a, ističe temeljne pedagoške i kulturne vrijednosti te je instrument integracije jer je otvoren svim građanima bez obzira na njihov spol, etničko porijeklo, vjeru, dob, državljanstvo, socijalni položaj ili spolnu orijentaciju. Sport je sredstvo za borbu protiv netrpeljivosti, ksenofobije i rasizma.

1.2. Sportske aktivnosti svima omogućuju da konstruktivno usmjere svoja očekivanja jer su oplemenjene vrijednostima kao što su trud, solidarnost i kohezija. Te se vrijednosti prenose putem sporta, donose tjelesnu i intelektualnu dobrobit te, istodobno doprinose ublažavanju socijalnih problema zahvaljujući pozitivnim vrijednostima na kojima se temelje. U tom smislu, smatramo važnim da se u okviru rasprave također razmotri utvrđivanje niza minimalnih općih pravila koja će među djecom i mladima promicati integritet sportske aktivnosti u svim sportskim granama.

1.3. Dobrovoljni rad u sportu igra temeljnu ulogu u razvoju amaterskog i klupskog sporta jer donosi znatnu vrijednost u društvenom, gospodarskom i demokratskom aspektu. Stoga putem sporta, uključujući i zimske sportove, treba promicati dobrovoljni rad i aktivno građanstvo.

1.4. Načela dobrog upravljanja i rukovođenja trebala bi osigurati integritet sportskih natjecanja. Preduvjet koji treba ispuniti u sportu je autonomija sportskih organizacija koje moraju djelovati u skladu s načelima transparentnosti, odgovornosti i demokracije. Zbog toga svi dionici trebaju biti odgovarajuće zastupljeni u postupku donošenja odluka. S ciljem jačanja tog okvira za opću prevenciju, i kao što dokazuje opširna studija (1) koja je nedavno izrađena, presudno je ojačati povjerenje između državnih vlasti i sportskih institucija kako bi se omogućila potrebna razmjena informacija između državnih pravosudnih vlasti i međunarodnih sportskih institucija.

1.5. Na području inovacija, EGSO potiče Komisiju i države članice da u europskom kontekstu šire i razmjenjuju informacije o pozitivnim iskustvima i najboljim praksama u načinima osnivanja i podupiranja strateških partnerstava između ključnih dionika iz različitih područja u cilju jačanja uloge sporta kao pokretača inovacija i gospodarskog rasta. U tom je smislu vrlo važno znati iskoristiti prednosti koje organizacija velikih sportskih događaja može i mora donijeti regijama i gradovima u kojima se oni održavaju. Odbor smatra da Komisija treba pridati pozornost novim inicijativama i metodologijama koje se pojavljuju u cijelom svijetu kao pomoć regijama i gradovima u ostvarivanju sportskih projekata koji promiču održivi gospodarski i društveni razvoj.

1.6. U cilju razvoja sportskog sektora potrebno je podupirati korištenje financijskih instrumenata Unije na različitim razinama.

1.7. Na europskoj razini trebalo bi promicati socijalnu koheziju, mjere za uključivanje ugroženih skupina u sportske aktivnosti i društvenu integraciju pojedinaca, uključujući osobe lišene slobode, kako bi sport za njih postao put reintegracije u društvo jer se tako, zahvaljujući vrijednostima koje mogu pomoći u borbi protiv socijalne isključenosti i diskriminacije poput truda, solidarnosti i, naposljetku, „poštene igre”, postižu emocionalna dobrobit i stabilnost.

1.8. Uloga EU-a od velike je važnosti u borbi protiv nejednakosti kako bi se uklonile prepreke koje osobama s invaliditetom onemogućuju sudjelovanje u sportu, promicalo sudjelovanje tih osoba u natjecanjima i iskorijenili svi oblici društvenih predrasuda u tom pogledu. Stoga bi bilo korisno da Komisija Vijeću ministara predloži izradu „Europskog kodeksa dobre prakse za sport i socijalnu uključenost” u cilju podrške i poticanja bavljenja sportom među osobama s invaliditetom.

1.9. EU i države članice trebale bi posvetiti posebnu pozornost promicanju sporta i tjelesne aktivnosti među starijim osobama. U Europi je, gdje je stanovništvo sve starije, od najveće važnosti u tu svrhu provesti ciljane inicijative i financiranje.

2. Uvod

2.1. U okviru postupka integracije, Ugovor iz Lisabona spominje određene vrijednosti zajedničke Uniji i njenim državama članicama. Te najviše vrijednosti su ljudsko dostojanstvo, sloboda, demokracija, jednakost, pravna država i poštovanje ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina. Ugovor iz Lisabona Uniji daje ovlasti za promicanje europskih aspekata sporta (čl. 165. UFEU-a). Različitim aspektima sporta – društvenim, gospodarskim i kulturnim – potrebno je baviti se sa stajališta njihovog počivanja na vrijednostima iz članka 2. UEU-a, što podrazumijeva obvezu institucija i država članica da, primjenom načela supsidijarnosti, promiču politike, standarde i mjere za razvoj europskih aspekata sporta.

2.2. Svrha ovog samoinicijativnog mišljenja je promicanje potencijala koji imaju europske vrijednosti i vrijednosti sporta, uključujući zimske sportove, među svim građanima i društvenim organizacijama te promicanje sportske politike Unije, s obzirom na to da su do sada postojale samo pojedine sudske odluke koje su se uglavnom odnosile na ostvarivanje ekonomskih sloboda.

2.3. Već je u antičko doba klasična grčka filozofija razlikovala djelatnosti tijela i duha tako da je „olimpijski duh” rezultat razvoja tih ideja među kojima su se, u najvećoj mjeri, isticale etika i promicanje mira. Doprinos sporta ispunjenju europskih i globalnih ciljeva strategije Europa 2020. važan je jer sport može uvelike pridonijeti pametnom, održivom i uključivom rastu.

3. Društvena uloga sporta

3.1. Kako bi se zajamčila društvena uloga sporta, države članice trebaju raspolagati odgovarajućom infrastrukturom koja omogućuje bavljenje sportom, za što svaka na svom području treba imati odgovarajuću, dovoljnu i uravnoteženu osnovnu mrežu sportskih objekata i sadržaja.

3.2. Dobrovoljni rad i dalje je kamen temeljac sporta u Europi jer volonteri i neprofitne sportske udruge omogućuju razvoj i širenje sportskih ideala. U tom smislu, potrebno je istaknuti ulogu škole u širenju olimpijskih vrijednosti koje promiču mir i slogu u sportu te na taj način jamče suživot i integraciju u demokratskom i pluralističkom društvu, kao i ljudskih vrijednosti koje se šire kroz sport i služe za iskorjenjivanje nasilja, rasizma, netrpeljivosti i ksenofobije u sportu.

3.2.1. U sportskim je organizacijama neophodna primjena načela dobrog upravljanja. One se trebaju zasnivati na načelima transparentnosti, odgovornosti i demokracije; u njima trebaju biti zastupljene sve strane koje imaju interesa u postupku donošenja odluka, uključujući navijače koji općenito promiču načela poštene igre. Trebalo bi razmisliti o mogućnosti uvođenja strožih zahtjeva u pogledu transparentnosti kada se njihova djelatnost financira javnim sredstvima.

3.2.2. EGSO smatra da je potrebno u obzir uzeti mogućnost poduzimanja mjera protiv neželjenih pojava poput namještanja rezultata utakmica, dopinga ili nasilja, ne samo na temelju ovlasti koje su Uniji dane u člancima 6. i 165. UFEU-a nego i onih koje se odnose na područje slobode, sigurnosti i pravde te svih drugih ovlasti koje bi mogle biti potrebne za donošenje nadnacionalnih mjera za borbu protiv tih pojava.

3.2.3. Te bi mjere trebale jamčiti visoku razinu sigurnosti i mogle bi primjerice uključivati one čiji su cilj suradnja i koordinacija između policijskih (Europol) i pravosudnih (Eurojust) tijela te drugih nadležnih tijela među kojima trebaju biti sportski savezi.

3.3. Promicanje tjelesne aktivnosti i bavljenja sportom odlučujući je čimbenik za zaštitu javnog zdravlja u suvremenom društvu. Treba napomenuti da se kroz bavljenje sportom promiče zdrav način života i poboljšava kvaliteta života. Time se u potpunosti iskorištavaju mogućnosti koje nudi sport i smanjuju izdaci za zdravstvo.

3.4. Institucionalno djelovanje EU-a na području sporta dobilo je značajan poticaj kroz, između ostalog, javnu raspravu koja se vodila oko tzv. „europske dimenzije sporta”, uključivanje sporta u program Erasmus+ i strateške mjere za rodnu jednakost u sportu. Svake se godine raspravlja o prioritetima ovog programa, zbog čega EGSO traži da se prilikom sljedeće ocjene uzmu u obzir primjedbe iz ovog mišljenja.

3.4.1. To institucionalno djelovanje trebalo bi ojačati usvajanjem mjera potrebnih za ostvarenje dodane vrijednosti i pozitivnih aspekata koje predstavljaju izvorni, tradicionalni sportovi popularni na lokalnoj razini, koji su jedan od dokaza kulturne i povijesne raznolikosti Unije pa njihovo postojanje treba podupirati i promicati.

3.4.2. U okviru navedenog programa Erasmus+, Komisija bi trebala predstaviti jasnu ocjenu učinka koji ima uključivanje sportskih aktivnosti u taj program, posebno u pogledu postizanja ciljeva koji se odnose na nove kvalifikacije i radna mjesta te mlade.

3.5. Kako bi se postiglo da sport doprinese jačanju i razvoju europskih vrijednosti, potrebno je donijeti i provesti mjere za usklađivanje, dopunu ili potporu, čija je uloga zaštita tih europskih vrijednosti, posebno onih kojima je cilj zaštita ljudskog dostojanstva i nekih elemenata obrazovanja osoba čije je odgovarajuće usvajanje presudno za pravilno funkcioniranje demokracije i pravne države. Podrška ovakvom pristupu može biti poruka o „poštenoj igri” koju odašilje sport, a koja društvu prenosi veliki broj europskih vrijednosti. Europska dimenzija sporta jednako je tako vrlo prikladna za postizanje nekih od parametara za jednakost žena i muškaraca. Bilo bi važno izraditi i koristiti obrazovne materijale za osposobljavanje odgovornih osoba, kako u sportu tako i roditelja, kako bi doprinijeli uklanjanju rodnih stereotipa i promicanju jednakosti muškaraca i žena u sportu te postizanju sve veće ravnoteže u zastupljenosti oba spola u upravnim i sportskim odborima. Izrada popisa najboljih praksi na području razvoja mladih i zaštite u sportu u tom se smislu smatra vrlo važnim korakom (2).

3.6. Bavljenje sportom, pojedinačno i skupno, može biti legitiman izvor radnih mjesta, bogatstva i dobrobiti. Dobro korištenje te mogućnosti u današnje vrijeme ima vrlo važnu ulogu u rješavanju nezaposlenosti mladih i socijalne isključenosti. Potrebno je posebno spomenuti situaciju sportaša koji počinju drugu karijeru nakon što su se prestali baviti profesionalnim sportom i koji se za tu etapu svog života moraju pripremati na poseban način (dvostruka karijera). Za pravilan razvoj tih mladih ljudi potrebne su istovrijednost i priznavanje diploma i kvalifikacija u sportu. Ovaj je aspekt važan kako bi se iskorijenila siva ekonomija u tom sektoru i s vremenom taj rad legalizirao.

3.6.1. Bilo bi dobro utvrditi načine korištenja europskih financijskih instrumenata za promicanje sporta kao načina za postizanje socijalne integracije, zapošljavanja mladih, rodne jednakosti, inovacija, umrežavanja organizacija koje zastupaju reintegraciju u društvo i drugih ciljeva od javnog interesa. U borbi protiv socijalne isključenosti i prilikom reintegracije, sport je idealno sredstvo za ostvarenje vrijednosti koje potiču osobni i društveni razvoj te utječe na zdravlje i obrazovanje. Na europskoj bi razini trebalo promicati socijalnu koheziju i društvenu integraciju pojedinaca, uključujući osobe lišene slobode, za koje sport može postati put reintegracije u društvo jer se tako postižu emocionalna dobrobit, kohezija i stabilnost zahvaljujući vrijednostima kao što su trud, solidarnosti i, naposljetku, „poštena igra”.

3.6.2. Trebalo bi osnovati mrežu organizacija kako bi se zagovarale socijalna kohezija i društvena reintegracija kroz sportove, posebno one najpopularnije, radi razmjene najboljih praksi na temelju europskih vrijednosti iz Ugovora tako da se organiziraju Europski kongres inovativnih praksi za društvenu reintegraciju uz pomoć sporta i natjecanja na razini Europske unije te se objave i šire rezultati tih mreža.

3.7. Jedan od institucionalnih zadataka EU-a povezan s borbom protiv jednakosti je uklanjanje prepreka koje osobama s invaliditetom onemogućuju bavljenje sportom, promicanje njihova sudjelovanja u natjecanjima i iskorjenjivanje svakog oblika društvenih predrasuda u tom pogledu. Bilo bi dobro da Komisija Vijeću ministara predloži izradu „Europskog kodeksa dobre prakse za sport i socijalnu uključenost”.

3.7.1. Kroz sportske događaje treba promicati integraciju osoba s invaliditetom u cilju poboljšanja kvalitete života i razvoja društvenih navika osoba s invaliditetom i njihovih obitelji. Iz tog razloga, sport nije samo zdrava navika, nego također poboljšava i povećava pokretljivost tih osoba i omogućuje im da razviju sposobnost odlučivanja, zajedništvo i timski duh.

3.7.2. Za promicanje širenja paraolimpijskog ili profesionalnog sporta za osobe s invaliditetom i povećanje razine osviještenosti među građanima, javne vlasti trebaju uz pomoć potrebnih sredstava i stručnjaka provoditi komunikacijske strategije o paraolimpijskim igrama i drugim važnim međunarodnim događajima te, u konačnici, osigurati visokokvalitetni televizijski prijenos paraolimpijskih igara sa značajnim brojem sati emitiranja i u vrijeme najveće gledanosti.

3.7.3. Prilikom prilagođavanja nacionalnih zakonodavnih okvira Međunarodnoj konvenciji o pravima osoba s invaliditetom teži se istim ciljevima te se „dostupnost i oblikovanje za sve” navode kao preduvjet za promjenu i stvaranje okruženja koje omogućuje puno sudjelovanje građana.

3.7.4. S obzirom na to da je jedna od prepreka na koju se sustavno nailazi prilikom razvoja programa za promicanje uključenosti osoba s invaliditetom i starijih osoba u tjelesne sportske aktivnosti pomanjkanje osposobljenosti različitih sudionika u tom procesu, preporuča se pružanje potrebnog materijala za osposobljavanje učitelja, nastavnika tjelesnog odgoja i sportskih djelatnika za sportske i tjelesne aktivnosti u uključivom okruženju.

3.8. Proces starenja europskog društva, za koji se čini da je ireverzibilan, zajedno s konstantnim produženjem očekivanog životnog vijeka, čini neophodnim razvoj ciljanih inicijativa i programa za promicanje sporta i tjelesnih aktivnosti među starijom populacijom. Riječ je o području koje se u većini zemalja previđalo i koje zahtijeva posebnu pažnju kako na razini EU-a tako i na razini država članica.

4. Gospodarske značajke sporta

4.1. Sport ima ekonomsku dimenziju koja utječe na unutarnje tržište, a proizlazi iz ekonomskih aktivnosti u sportu i profesionalizacije sporta. Sport, međutim, ima i specifičnu dimenziju utemeljenu na strukturama koje se zasnivaju na dobrovoljnom radu i njegovim socijalnim, pedagoškim i kulturnim funkcijama i koja značajno doprinosi pozitivnim vrijednostima poput sportskog ponašanja, poštovanja i socijalne uključenosti. Potrebno je stoga razlikovati sportske i poslovne interese; EGSO vjeruje da sport treba zaštititi od prekomjernog utjecaja gospodarstva kako bi prevladavala sportska načela i vrijednosti.

4.1.1. Zakonodavstvo Unije, u slučajevima kad EU može djelovati učinkovitije od država članica, treba primjenjivati vodeći računa o posebnim i ključnim aspektima sporta te uz poštovanje načela supsidijarnosti.

4.2. U pogledu ekonomske dimenzije sporta, potrebno je voditi računa o specifičnoj povezanosti tih djelatnosti i temeljnih prava.

4.2.1. Stoga je za odgovarajuću zaštitu od kršenja prava intelektualnog vlasništva i posebice od digitalnog piratstva, koji ugrožavaju sportsku ekonomiju, potrebno razmotriti koje mjere treba poduzeti na temelju načela proporcionalnosti. U svakom slučaju, prednost treba dati temeljnom pravu građana na informacije kako bi se zajamčilo barem pravo građana na dobivanje i primanje vijesti, prenošenje značajnih sportskih događaja i pravo novinara na izvješćivanje.

4.2.2. Na nekim drugim područjima, na primjer na području politike tržišnog natjecanja te posebice državnih potpora, bilo bi dobro donijeti smjernice o državnim potporama u cilju pojašnjavanja koje su potpore dozvoljene za ostvarenje socijalnih, kulturnih i obrazovnih ciljeva sporta.

4.2.3. Jedna od najvećih prijetnji sportu u današnje je vrijeme sportsko klađenje putem Interneta na nereguliranim tržištima, naročito nezakonito klađenje; njegovi negativni učinci mogu se usporediti s učincima dopinga i nasilja navijača te, s obzirom na neizvjesnost sportskih natjecanja, mogu dovesti do manipulacija. Postoje i drugi aspekti poput klađenja i igara na sreću te potrebe da se donesu mjere od javnog interesa za sprečavanje ovisnosti o igrama na sreću i za zaštitu maloljetnika, posebice u pogledu internetskih igara na sreću.

4.2.4. Sport odlikuje unutarnja i urođena potreba koja ljude koji se njime bave potiče na stalno poboljšanje rezultata i postizanje izvrsnosti, tako da je sport obilježen stalnim inovacijama zbog čega je tehnologija sporta značajan sektor „primijenjenih znanosti”, primjerice tekstilne tehnologije, mehanike ljudskog kretanja, novih materijala, senzora, pokretača i dizajna usredotočenog na čovjeka. Izgradnja i funkcioniranje sportskih objekata te sudjelovanje i prisustvovanje sportskim događajima sve su važniji dio tzv. iskustvenog gospodarstva; sportski turizam jedan je od primjera razvoja tog gospodarstva.

4.2.5. Komisija bi trebala ocijeniti i po potrebi donijeti ili predložiti mjere i za druga područja koja su gospodarski povezana sa sportom, kao što su slobodno kretanje osoba i usluga, ugovori o sponzorstvu, reguliranje djelatnosti posrednika (menadžera), sportsko i zdravstveno osiguranje, obrazovni programi za sportaše i stručne kvalifikacije na području sporta.

4.2.6. Kad se radi o stručnom osposobljavanju mlađih trenera, potrebno je poboljšati propise u različitim državama članicama EU-a s obzirom na to da se posao trenera može usporediti s poslom učitelja, osobito zato što u nekim slučajevima (npr. prilikom priprema za sportska natjecanja) trener provodi više vremena s mladim sportašem nego učitelj sa svojim učenikom. Osposobljavanje za trenera treba se odvijati unutar formalnog okvira i na obrazovnoj razini treba biti priznato državnom diplomom.

4.2.7. EGSO traži da se europski sportski savezi uključe u obranu vrijednosti i načela sadržanih u ovom mišljenju, očekujući da njihovo djelovanje na svim područjima i u svim prilikama bude u skladu s njima, pa i kad se radi samo o dodjeli nagrada i javnih priznanja

Bruxelles, 2. srpnja 2015. Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Henri MALOSSE

(1) „Protecting the Integrity of Sport Competition The Last Bet for Modern Sport”, str. 120.–124., Sveučilište Pariz 1 Panthéon-Sorbonne i International Centre for Sport Security (ICSS), svibanj 2014.

(2) To je bio jedan od glavnih zaključaka sastanka na vrhu o politici međuregionalnog sporta (Inter Regional Sports Policy Summit, Lisabon, 16. i 17. ožujka 2015.), na kojem se okupila većina glavnih svjetskih dionika koji sudjeluju u utvrđivanju politika na području sporta.