ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.2.3.

Proračun EU-a ima nekoliko novih sastavnica povezanih s funkcioniranjem višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014.–2020. koje su bitne za jačanje pristupa zasnovanog na uspješnosti i usmjerenog na rezultate: (a) tematska usmjerenost: financijska potpora EU-a treba biti usmjerena isključivo na prioritetna, a ne na neka druga područja; treba precizno definirati prioritete te ih potkrijepiti kvantitativnom analizom i planovima izvedivosti; treba strogo ograničiti opseg prioriteta; za opravdane prioritete treba izdvojiti dovoljno financijskih sredstava kako bi se mogli ostvariti istinski rezultati i koristi; (b) integrirani pristup usmjeren na konkretna područja i sinergije: programi i projekti ne bi trebali samo ostvarivati izolirane rezultate i koristi, već bi oni trebali biti usklađeni s rezultatima i koristima drugih programa i projekata zahvaljujući ostvarenim sinergijama; te bi sinergije trebale nastati u okviru jedne teritorijalne jedinice definirane na temelju načela supsidijarnosti; da bi ovaj sustav funkcionirao, potrebno je uspostaviti okvir upravljanja radi postizanja prikladnih uvjeta za integrirane projekte; (c) preduvjeti i pričuve za uspješnost (eng. conditionalities and performance reserve ): načela dobrog financijskog upravljanja pretpostavljaju da se financiranje EU-a provodi pod odgovarajućim unutarnjim, makroekonomskim i institucionalnim okolnostima, što predstavlja preduvjet za provođenje same raspodjele; s druge strane, uvodi se pričuva za uspješnost kao bonus za subjekte koji ostvaruju dobre rezultate; (d) pojednostavljenje: sustav financiranja EU-a u mnogim je pogledima izuzetno složen, što predstavlja prepreku učinkovitom upravljanju i mogućnostima mjerenja njegovih istinskih rezultata i koristi; (e) mjerljiviji rezultati: za osmišljavanje i prilagođavanje proračunske politike EU-a izrazito je važno učinkovito mjeriti zaista postignute rezultate te na precizan i nedvosmislen način učiti od dobivenih rezultata; u tu je svrhu nužno poboljšati sustav analize podataka, upravljanje njime i primjenu pokazatelja.
1.5.1.

EGSO snažno preporučuje da se slično postupi i u pogledu energije mora, bez obzira na to je li riječ o hidroturbinama ili plimnim branama, i to kroz suradnju među državama članicama ili zemljama u susjedstvu Europske unije koje imaju lokacije prikladne za ovakva postrojenja, a to su prije svega zemlje koje imaju izlaz na Atlantski ocean i na Sjeverno more.
4.2.

U ovom Mišljenju ispituje se razina uključenosti tijekom pripreme programa ruralnog razvoja iako su zaključci iz Mišljenja ograničeni zbog nedovoljnog broja i malog geografskog raspona odobrenih programa. Održala su se i tri savjetovanja (4), a široko je distribuiran i upitnik. Prvi odgovori pokazali su teritorijalno različito, no općenito bolje i zrelije zajedničko djelovanje vlada i nevladinih organizacija u odnosu na prethodne programe. Međutim, potrebno je uložiti više napora u širenje dobrih praksi zajedničkog djelovanja, uključujući izraženije korištenje komunikacijskih tehnologija za kontinuirani dijalog. Dijalog se u velikoj mjeri razlikuje između država i regija. Sporazumi o partnerstvu mogu biti simbolični, metodologija CLLD-a usvojena je samo u određenim područjima, dok istinsko uključivo savjetovanje završava na točki koja je bliže početku nego kraju postupka (5). Ima i primjera dobre prakse, i to obično tamo gdje je sličan angažman doveo do boljih rezultata u drugim političkim inicijativama (6).
1.9.

EGSO iznimno cijeni važnost Programa europskog susjedstva za poljoprivredu i ruralni razvoj (European Neighbourhood Programme for Agriculture and Rural Development, ENPARD), pokrenutog radi potpore tom sektoru i nada se da će ENPARD, zajedno s tekućim ili planiranim programima u drugim zemljama, dovesti do održivog napretka u poljoprivredi i boljih uvjeta života u ruralnim područjima cijelog područja Istočnog partnerstva.
5.11.1.

Zbog toga je potrebno unaprijediti etičke standarde u financijskom sektoru te istodobno povećati raznolikost financijskog ekosustava jačanjem mreža etičnih banaka iz cijelog EU-a (zadruga, štedionica, novih etičnih banaka) koje doprinose općem dobru. To može pridonijeti promicanju bankarstva u Europi u okviru kojeg se: (a) pružaju samo osnovne usluge (štednja, plaćanja, zajmovi); (b) ne isplaćuju dividende ili su one ograničene; (c) provodi revizija općeg dobra za svaki kreditni zahtjev. Etička procjena kreditne sposobnosti ove vrste (ethical creditworthiness assessment) predstavljala bi proširenje sporazuma iz Basela na etičke kriterije. Njome bi se mjerila etička dodana vrijednost ulaganja.
2.4.6.

Do takve vrste nasilja može doći i na putu do posla i natrag. Žene na ulici i u javnom prijevozu često bivaju uznemiravane, napadane, maltretirane, a ponekad i ubijene. Ta vrsta nasilja usmjerenog posebice na mlade žene ima dugotrajne posljedice: žrtve koje se osjećaju nesigurno stalno se osjećaju ranjivo što može dovesti do osjećaja manje vrijednosti. Neke od njih to na kraju počnu smatrati normalnim.
4.4.

EGSO smatra da je već postignut velik napredak u usklađenosti ZPP-a i razvojne politike. Poljoprivredni se proizvodi izvoze bez subvencija i to ne narušava tržište; u pogledu uvoza EU je u međuvremenu postao jedno od najotvorenijih tržišta, posebice za zemlje u razvoju. Uvoz iz najslabije razvijenijih zemalja – njih 48 – iznosio je u prosjeku gotovo 3 % poljoprivrednog uvoza EU-a od 2011. do 2013. godine; to je četiri puta više od vrijednosti koju su Kanada, SAD, Australija i Novi Zeland zajedno uvezli iz tih zemalja.
4.4.

Prema brojnim izvorima (AIE, REN) i ocjenjivačkim studijama, zemlje zapadnog Balkana imaju veliki potencijal za energiju iz obnovljivih izvora koji se mora aktivirati i u koji se mora ulagati kako bi se tim državama omogućilo da sudjeluju u EU-ovom Okviru za klimatske i energetske politike za razdoblje do 2030.: — dani su većim dijelom godine sunčani. Potencijal solarne energije, koji se trenutno ocjenjuje, trebao bi se iskorištavati kroz različita partnerstva, uključivši zadruge i zajednice, i temeljiti se na stabilnom zakonodavnom okviru, — hidroenergija (dobivena iz akumulacija ili vodenih tokova) je uglavnom nedovoljno iskorištena, uz iznimku velikih projekata u Albaniji i nešto manjih u Srbiji i Crnoj Gori; potrebno je promicati crpne hidroelektrane, — isto vrijedi i za bioenergiju i energiju vjetra koje su još uvijek u začetku, ali obećavaju, pod uvjetom da raspoloživost tla omogući njihovo iskorištavanje, — uloga zadruga i proizvođača-potrošača mora biti dio novog energetskog pejzaža. Pozivamo se na izvrsno istraživanje SEENET-a (South East Europe network on natural resources, energy and transport).
2.16.

Od same uspostave EMU-a se rasprava o stupnju europskih integracija vrtjela oko nacionalnog suvereniteta. ESGO ističe da se radi o krivom modelu, s obzirom na to da nacionalni suverenitet polako nestaje. U sadašnjem modelu globalizacije i pripadajućih izazova EGSO smatra da ne postoji izvediva alternativa kojom bi se bolje učvrstio zajednički ili udruženi suverenitet u EU-u, a osobito u europodručju. Za to je potrebno snažno udruženo gospodarsko upravljanje ili gospodarska vlada. Jednako tako, budućnost EMU-a usko je povezana s drugim ključnim „suverenim” politikama kao što su razvoj zajedničke sigurnosne i obrambene politike i razvoj energetske unije.
3.1.

Europska komisija analizirala je scenarije dekarbonizacije energetskog sustava te 2011. objavila plan za energiju za razdoblje do 2050. koji izlaže različite scenarije u tu svrhu. Za ostvarenje predloženih scenarija za dekarbonizaciju sektor električne energije morao bi koristiti znatan udio energije iz obnovljivih izvora, od 59 do 85 %, koji bi nužno dolazio iz raznih obnovljivih izvora energije. Kasnija komunikacija, objavljena 2014. pod naslovom „Okvir za klimu i energiju za razdoblje između 2020. i 2030”, potvrđuje predanost dekarbonizaciji i za 2030. predviđa proizvodnju energije s udjelom energije iz obnovljivih izvora od gotovo 45 %. To je u skladu s ciljevima koje su čelnici EU-a dogovorili 23. listopada 2014. u sklopu okvira za razdoblje do 2030. Važan udio raznovrsnih obnovljivih izvora energije u sustavu električne energije zahtijevao bi desetke, odnosno stotine gigavata kapaciteta skladištenja u elektroenergetskoj mreži, čak i ako se koriste ostale mjere fleksibilnosti.
4.5.2.

EGSO pozdravlja sve veći broj međunarodnih dobrotvornih fondova, zaklada i programa koji promiču održivi razvoj, kao što su Globalni fond za borbu protiv AIDS-a, tuberkuloze i malarije (Global Fund to Fight AIDS, Tuberculosis and Malaria), Globalno partnerstvo za obrazovanje (Global Partnership for Education) i Savez GAVI (GAVI Alliance) koji potiče cijepljenje djece u najnerazvijenijim zemljama. Ti fondovi i zaklade u kojima javne institucije surađuju s privatnim donatorima i NVO-ima trebali bi bolje uskladiti svoje aktivnosti i usmjeriti ih ka ciljevima održivog razvoja.
2.2.

Snažna globalna potražnja održavala je cijene fiksnima do kasnoga proljeća. Međutim, došlo je do korekcije cijena jer rast proizvodnje velikih izvoznika (povećanje od 4,3 % na godišnjoj razini za razdoblje od siječnja do rujna 2014.) nadmašuje zdrav porast potražnje (povećanje od 2 do 2,5 % na godišnjoj razini) većinom u tržištima u usponu. Nedavno privremeno istupanje Kine s tržišta zbog prevelike nabave prethodnih mjeseci te ruski embargo na uvoz mliječnih proizvoda iz EU-a, a EU u Rusiju izvozi 33 % mliječnih proizvoda, dodatno su utjecali na robu i stoga na proizvodne cijene u drugoj polovici 2014. godine.
6.4.

Organizacije različitih političkih svjetonazora bavile su se uređenjem vlasničkih odnosa nad zemljištem i osmišljavanjem odgovarajućih političkih mjera te upozoravale na to da je u tom području od presudne važnosti dobro upravljanje. FAO je o toj temi izdao „Dobrovoljne smjernice o odgovornom upravljanju u poljodjelstvu, ribarstvu i šumarstvu” (The Voluntary Guidelines of the Responsible Governance of Tenure of Land, Fisheries and Forestry) (8). Cilj je tih smjernica utvrditi uređena, sigurna prava korištenja, koja osiguravaju ravnopravan pristup resursima (zemlji, ribljem fondu, šumama) s ciljem smanjenja siromaštva i gladi, promicanja održivog razvoja i obogaćenja okoliša. UNCTAD, FAO, IFAD i Svjetska banka zajednički su razvili načela odgovornog ulaganja u poljoprivredu (9), koje poštuje prava, sredstva za život i resurse. OECD je izradio „Politički okvir za ulaganje u poljoprivredu” (Policy Framework for Investment in Agriculture – PFIA) (10). Cilj je državama dati smjernice za osmišljavanje političkih mjera za poticanje privatnih ulaganja u poljoprivredu.
—

on može integrirati politike i programe različitih razina (europske i nacionalne, one koji se odnose na teritorijalnu suradnju; one pridruženih država ili država kandidatkinja; sektorske i financijske instrumente itd.),
4.1.

S obzirom na to da je jasno da će internetski sektor u Europi rasti, jedan od naših ciljeva za 2020. je omogućiti svim Europljanima da do te godine imaju pristup širokopojasnom internetu te da do 2015. godine 50 % građana kupuje putem interneta.
2.7.

Neki od izazova su: — naglasak na boljoj prevenciji i ranoj dijagnozi upotrebom novih tehnologija, — medicina temeljena na učinkovitosti, a ne samo na rezultatima (primjerice, uvođenje novih postupaka u zdravstvo putem tehnološke potpore poput tele-usluga), — dokaz isplativosti, što je često teško utvrditi zbog različitih sustava financiranja na području zdravstva u Europi, — situacije u kojima postoji više skupina dionika čiji su interesi međusobno oprečni, — činjenica da ovisno o klasifikaciji medicinskog uređaja i izumu može biti potrebno do deset godina od osmišljavanja do povrata uloženih sredstava, — olakšavanje uvođenja isplativih mjera, uključujući one koje se temelje na novim tehnologijama, možda čak i na teledirigiranim tehnologijama, na način da se uspostave odgovarajući sustavi naknade.
4.14.

Industrija stakla potpada pod sustav trgovanja emisijama te se svi njeni sektori smatraju izloženima riziku izmještanja emisija CO2. Kvantitativna procjena iz 2014. godine koju je provela Europska komisija pokazuje povećanje rizika izmještanja emisija CO2 od 20 % u sektoru ravnog stakla u usporedbi s procjenom iz 2009. Sustav trgovanja emisijama dovodi do brzog smanjenja besplatnih emisijskih jedinica dodijeljenih sektorima izloženim riziku izmještanja emisija CO2. To oslabljuje konkurentnost sektora industrije stakla na području Europe u odnosu na treće zemlje. Industriju stakla treba u potpunosti zaštititi od rizika izmještanja emisija CO2 sve dok se usporediva nastojanja u smanjivanju emisije stakleničkih plinova ne poduzmu u zemljama konkurenata. Ova učinkovita zaštita od izmještanja emisija CO2 mora jamčiti da postrojenja s najboljim rezultatima na području emisije stakleničkih plinova dobiju puni iznos besplatnih emisijskih jedinica. One moraju biti u skladu sa stvarnim razinama proizvodnje. Količina besplatnih emisijskih jedinica ne bi se trebala smanjivati brže od procijenjenog potencijala za smanjenje emisije stakleničkih plinova u sektoru. Općenitije, novi klimatski paket jasno prekoračuje kapacitet sektora za ublažavanje klimatskih promjena. Dekarbonizacija bi se bolje mogla postići u sektorima koji ne pripadaju sustavu trgovanja emisijama, poput građevinskog.
3.1.3

Mehanizam za rješavanje sporova između ulagača i države uvelike se temelji na pretpostavci da on osigurava depolitiziran, neutralan prostor za rješavanje sporova između stranih ulagača i države-domaćina. On omogućava poduzećima da podnose tužbe protiv država na međunarodnim arbitražnim sudovima. To sredstvo dostupno je samo stranim korporacijama ili transnacionalnim korporacijama koje se koriste prekograničnom podružnicom. Zajednice na koje to utječe, kao i građani, domaći poduzetnici i vlade, ne mogu se koristiti tim mehanizmom.
4.5.2.

Zajednice znanja i inovacija u sektoru hrane i pića potrebno je poticati i podržavati. One se bave dugoročnim ciljem od 7 do 15 godina, ali i ispunjavaju neke kratkoročne i srednjoročne ciljeve kao što je suštinski važna predanost povećanju ulaganja u istraživanje i razvoj do 2020. i doprinos povećanju broja radnih mjesta i rasta. Poduzeća koja trguju hranom i pićem suočavaju se s bezbroj problema pri uvođenju inovativnih proizvoda i postupaka. Mala i srednja poduzeća najviše trpe zbog ograničenih organizacijskih kapaciteta i resursa te zbog nedostatka potrebnih menadžerskih sposobnosti, iskustva i strateške vizije. Postupci odobravanja za stavljanje novih proizvoda na tržište moraju se ubrzati, poštujući pritom načelo predostrožnosti stavljanja na tržište uvijek samo onih proizvoda koji su sigurni za zdravlje potrošača.
1.4.1.

Europska komisija treba se pobrinuti za to da postoje odgovarajući kanali za prijavu korupcije u postupcima javne nabave na nacionalnoj i lokalnoj razini, te omogućiti bolje mogućnosti za pravnu zaštitu – ne samo za one koji su izravno pogođeni, već i za sudionike. EU i države članice trebaju promicati visok stupanj transparentnosti u tim postupcima. Cijenimo to što će e-nabava postati standard. Treba podići svijest o činjenici da su informacije o postupku javnog nadmetanja i izabranim ugovorima dostupne na elektroničkoj platformi EU-a TED (Tenders Electronic Daily) u formatima kojima se lako pristupa i koje je lako analizirati.
5.9.

Pružanje vještina potrebnih za život i rad u udaljenim planinskim i otočnim područjima prepoznato je kao složeno pitanje koje iziskuje integrirani pristup kojim upravljaju same lokalne zajednice, kao što je to istaknula organizacija Volonteurope u svojoj kampanji o ruralnoj izolaciji građana Europe (9). Poduzećima i lokalnim vlastima trebalo bi za financiranje kontinuiranog strukovnog obrazovanja i osposobljavanja osigurati odgovarajuća sredstva iz Europskog socijalnog fonda i pojednostaviti uvjete pristupa tim potporama. Također je od ključne važnosti da se financijske potpore ne temelje isključivo na komercijalnoj osnovi. Pristup raspoloživim fondovima, primjerice u okviru LEADER-a ili CLLD-a (programi Lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice), od iznimne je važnosti. To će ojačati ulogu lokalnih akcijskih grupa, organizacija zajednice te civilnog društva pružanjem solidnog okvira za vođenje, financiranje, uključivanje i pomoć.
6.8

Kako bi se izbjegle nove prepreke treba uvesti učinkovite mehanizme, kao na primjer putem ranog savjetovanja o propisima, koji bi mogli znatno utjecati na industriju u SAD-u ili EU-u, ako to svim zainteresiranim stranama pruža mogućnost davanja doprinosa. To ne smije dovoditi u pitanje pravo strana da donose propise u skladu s razinom zdravstvene zaštite, zaštite građana/potrošača te standarda rada/okoliša, koju one smatraju odgovarajućom na temelju javnog interesa.
4.5

Što se tiče formuliranja politika, u slučaju Hrvatske i u skladu s negativnim trendovima u prethodnim krugovima proširenja, više od 80 % zakonodavstva povezanog s pravnom stečevinom doneseno je ubrzanim postupkom, često bez ikakvog savjetovanja s javnošću i s minimalnom procjenom učinka propisa, što je negativno utjecalo na kvalitetu i transparentnost nacrta zakona (9). No pohvalno je to što je planiranje Instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPA) bilo uključivo, osobito u pogledu civilnog društva, i što je njime upravljao Savjet za razvoj civilnog društva, uz tehničku podršku vladinog Ureda za udruge. To je dovelo do razvoja vrlo relevantnih programa financiranja koji su poticali nezavisno praćenje politika na nekoliko ključnih područja reformi te socijalnim partnerima omogućili znatan utjecaj pri raspodjeli financijskih sredstava za jačanje kompetencija za socijalni dijalog. U predstojećim procesima pristupanja treba izbjegavati nedosljednost između dva gore opisana procesa, a uključivi pristup u oblikovanju politika treba uvijek prevagnuti.
4.2

Ministarstvo gospodarstva i financija Ujedinjene Kraljevine i britanska središnja banka Bank of England uvele su FLS u srpnju 2012. u nastojanju da potaknu kreditiranje stvarnog gospodarstva (11). Ministarstvo gospodarstva i financija Ujedinjene Kraljevine, kao dioničar banke Bank of England, nadzire djelatnosti FLS-a. FLS nudi bankama sudionicama jeftin izvor financiranja, a ti niži troškovi financiranja trebali bi omogućiti bankama da povećaju dostupnost zajmova tako što smanjuju kamatne stope koje naplaćuju. Program potiče banke sudionice da povećaju kreditiranje i tako im omogućuje korištenje dodatnih sredstava iz programa. Od svog nastanka FLS je pridonio znatnom padu troškova bankovnog financiranja, a to se materijaliziralo u obliku poboljšanih kreditnih uvjeta. Može se reći da je dosadašnji uspjeh FLS-a najvećim dijelom u stimuliranju davanja zajmova kućanstvima, osobito hipotekarnih zajmova. FLS je postigao manje uspjeha u poticanju kreditiranja poduzeća, pa su u studenom 2013. godine nadležna tijela revidirala FLS tako da je sada usmjeren isključivo na poticanje kreditiranja malih i srednjih poduzeća.
3.4.3

IKT, kao i sve ostale tehnološke promjene jako utječe na zapošljavanje. To se mora razmotriti imajući u vidu stvaranje zanimanja, kvalifikacija, vještina i oblika certificiranja kako za one koji su iz zapošljavanja isključeni zbog IKT-a, tako i za one kojima IKT pomaže u uključivanju.
5.9

Čak i ako postoji ponuda odgovarajućeg financiranja (ulaganje s društvenim učinkom ili slično), to tržište neće moći u potpunosti saživjeti ako se ne razviju kapaciteti za mjerenje društvenog učinka i programi spremnosti na ulaganje. Potrebno je poticati razvoj pružatelja usluga za izgradnju tihog kapaciteta, a to su često baš socijalna poduzeća. Postoji i potreba za stvaranjem sučelja između socijalnih poduzeća i svijeta socijalnih ulaganja u kojima bi posebni posrednici igrali ključnu ulogu. No, EGSO upozorava da je bolje ne uvoditi puno razina posrednika ili velike aktere jer istinska partnerstva za socijalne inovacije ovise o izravnom i bliskom kontaktu među dionicima (koji su često mali i lokalni) kako bi se izgradilo povjerenje, što je teško postići putem posrednika.
3.3

Do ovog zaključka može se doći i iz promjena u poslovnom svijetu. Iako su usluge uglavnom pomoćna djelatnost, one su jedan od glavnih uzroka fragmentacije lanaca vrijednosti. Između ostalog, to doprinosi razdiobi većih kompanija te njihovoj transformaciji iz prilično statičnih poduzeća u poduzeća koja se temelje na složenim i dinamičnim interakcijama među više ili manje neovisnim – ili barem prepoznatljivim – službama unutar iste kompanije ili izvan nje (izdvajanje poslova ili eng. outsourcing). Uslužni sektor, u svojstvu fleksibilnog i prilagodljivog posrednika, pruža podršku tom procesu.
1.1

Budućnost Europske unije ovisi o znanosti i inovacijama, pa Europi treba milijun istraživača više do 2020. g. kako bi ostala konkurentnom u svijetu. Istraživanje može također stvoriti 3,7 milijuna radnih mjesta i povećati godišnji BDP EU-a za 795 milijarda eura do 2025. g. ako se ostvari cilj da se u istraživanje i razvoj do 2020. g. ulaže 3 % BDP-a EU-a (1).
3.14

Općenito govoreći, također bi trebalo obuhvatiti štetne prakse koje neka poduzeća provode, a koje razorenim obiteljskim proračunima često prouzročuju nepopravljivu štetu. To su posebice prakse povezane s određenim depozitnim ustanovama te štedionicama i financijskim ustanovama koje ne pružaju istinite informacije i odgovarajuća ugovorna jamstva – poput potrošačkih kredita s vrlo visokim godišnjim kamatnim stopama – što je mnoge potrošače dovelo do „krize u krizi”, odnosno, drugim riječima, uništilo njihova očekivanja za budućnost te je dovelo do toga da se obitelji pretjerano zadužuju te čak postaju u potpunosti platno nesposobne.
4.10.1

Za razvojnu politiku i financijske obaveze EU-a bilo bi korisno da se mogu čvrsto osloniti na to da države članice EU-a priznaju to ljudsko pravo, kao što je to UN uradio u srpnju 2010. godine, posebice zbog postizanja što veće učinkovitosti jer bi povezivanje razvojne politike i politike pomoći na tom području s ljudskim pravom olakšalo borbu protiv korupcije i pojačalo angažman operatera-podugovaratelja. Odbor potiče i podržava cjeloviti pristup i stvaranje sinergije između vode i sigurnosti hrane. Što se tiče sinergije između vode i energije, Odbor očekuje predložene mjere kako bi prosudio jesu li u skladu s duhom ECI-ja u smislu zaštite vode kao javnog dobra. Javno zdravlje također treba biti u središtu preokupacija, posebice kroz realizaciju odvodnje gdje god nedostaje, iako je to za pružatelje usluga manje zanimljivo.
4.1.3

S obzirom na to da društvo negativno gleda na te poslove, često žene migrantice, koje ostavljaju djecu i stare roditelje u svojim zemljama, dolaze u bogate zemlje kako bi se brinule o djeci i roditeljima drugih ljudi dok Europskom unijom hara nezaposlenost. Ti radnici često sami sebe vide u lošem svjetlu jer nisu svojevoljno odabrali to zanimanje koje se ne smatra vrijednim. Žene imigranti danas su često prekvalificirane, ali su usmjerene na sektor koji im pruža jednu od rijetkih mogućnosti zapošljavanja i u kojem njihova radnička prava vrlo često nisu ni osigurana, ni poštovana. To traćenje intelektualnog potencijala izvor je velike zabrinutosti ne samo za žene imigrantice već i za društvo u kojem rade.
2.3.

Razvoj energije iz obnovljivih izvora i popratne subvencije smanjuju dostupnost drvne sirovine te joj povećavaju cijenu. Procjenjuje se da je približno 15 % ili 182 milijuna m3 drva dobivenog u članicama Gospodarske komisije UN-a za Europu (regija ECE) u 2012. godini bilo ogrjevno drvo. Prema podacima iz posljednjeg Zajedničkog istraživanja o drvnoj energiji (JWEE 2011.) koje su proveli ECE i FAO, proizlazi da je drvna energija glavna sastavnica energije iz obnovljivih izvora te da čini 38,4 % svih obnovljivih izvora energije. Prema nedavnoj europskoj „Studiji o ponudi i potražnji drvne sirovine u drvoprerađivačkoj industriji EU-a”, koju je Europska komisija naručila od Indufora (3), „količina drva koja se u EU-u koristi za dobivanje energije trebala bi biti jednaka ukupnoj trenutačnoj količini posječenog drveta ako se do 2020. želi postići cilj za energiju iz obnovljivih izvora. Do 2016. godine doći će do manjka od 63 milijuna m3 drva u odnosu na potražnju za drvom koju države članice EU-a predviđaju u svojim nacionalnim akcijskim planovima za obnovljive izvore energije.”