Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Digitalni identitet, suverenitet podataka i put prema pravednoj digitalnoj tranziciji za građane koji žive u informacijskom društvu”

(samoinicijativno mišljenje)

(2022/C 443/03)

Izvjestitelj: Dumitru FORNEA

Pravna osnova: pravilo 52. stavak 2. Poslovnika (samoinicijativno mišljenje) Odluka Plenarne skupštine: 20.1.2022. Nadležna Stručna skupina: Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 21.6.2022. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 14.7.2022. Plenarno zasjedanje br.: 571 Rezultat glasanja (za/protiv/suzdržani): 179/1/3

1. Zaključci i preporuke

1.1. Tehnološki napredak i razvoj digitalnih tehnologija, biotehnologije i sustava elektroničke komunikacije stvorili su značajne prilike za jačanje gospodarski prosperitetnih, uključivijih i pravednijih društava. Istodobno se pojavio niz opasnih prijetnji čovječanstvu.

1.2. Kako bi se očuvala sigurnost ljudi i društvena struktura koja svakom pojedincu omogućuje ispunjen život na ovom planetu, moramo se pobrinuti za to da novi alati upravljanja koji se pojavljuju s digitalnom i industrijskom revolucijom ne budu sredstvo ugnjetavanja i da zbog njih svakodnevni život pojedinaca ne ovisi o obveznom uključivanju u digitalne tehnološke sustave koje se nedemokratski kontrolira.

1.3. Javne ustanove podložne su utjecaju nedržavnih aktera koji imaju izravan pristup znanju, patentima, tehnologijama i investicijskim fondovima. Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) smatra da je europski tehnološki suverenitet potrebno uključiti u sve buduće politike i da se zakonodavstvo mora dopuniti izričitim i u cijelosti primjenjivim propisima i zajedničkim standardima u svim državama članicama.

1.4. Tehnološki razvoj utječe na prava i slobode brojnih građana. Odbor poziva na to da se svi sektori u kojima se upotrebljavaju osobni i biometrijski podaci reguliraju jasno i uz potpuno poštovanje temeljnih ljudskih prava, kao i na to da se Opća uredba o zaštiti podataka u skladu s time ažurira.

1.5. EGSO je uvjeren da bi digitalni identitet, digitalna sredstva plaćanja i uključivanje u platforme virtualne i proširene stvarnosti trebali ostati alati koji samo nadopunjuju fizičku stvarnost koju smo poznavali prije uvođenja tih tehnologija. Oni ne bi trebali potpuno i na način koji predstavlja zlouporabu zamijeniti druge životne obrasce koje su ljudi tisućama godina razvijali i usavršavali.

1.6. EGSO poziva na donošenje jasnih odredbi o nediskriminaciji u svim budućim zakonodavnim prijedlozima o digitalnom identitetu i odlučno se protivi uvođenju sustava koji bi pomno motrio europske građane, pratio ih i/ili nadzirao njihove aktivnosti i ponašanje. Usto, Odbor smatra da organizirano civilno društvo treba biti potpuno uključeno u postupak provedbe.

1.7. EGSO zaključuje da se sve inicijative za integraciju građana u sustav europskog digitalnog identiteta moraju temeljiti na studijama učinka i sveobuhvatnim sociološkim istraživanjima. Konačnu odluku trebalo bi donijeti samo uz informiran i slobodno izražen pristanak predmetnog građanina ili građanke.

1.8. Kako bi se ostvario demokratski prelazak na pravedno digitalno društvo prihvaćeno među građanima EU-a, EGSO smatra da bi Europska komisija trebala provesti procjene učinka u vezi s: — golemom i neprekidnom potrebom za energijom u svrhu održavanja globalne tehnološke infrastrukture kojom se podupire neprekinut i siguran pristup digitalnom sustavu za prijenos ključnih i strateških funkcija ljudskog društva; — učinkom digitalizacije i automatizacije ljudskih interakcija na kvalitetu života i uvjete rada, osobito u pogledu ljudskih odnosa, sve raširenije usamljenosti, problema mentalnog zdravlja, slabljenja kognitivne i emocionalne inteligencije i povećanog rizika od društvenog otuđenja; — političkim, gospodarskim i socijalnim mjerama potrebnima kako bi se društvo prilagodilo dramatičnim kvantitativnim promjenama na tržištu rada; — kibersigurnošću, u kontekstu sve raznolikijih i složenijih hakerskih aktivnosti te u pogledu uvjeta ubrzanog razvoja interneta stvari, što doprinosi ranjivosti i propusnosti pristupnih protokola.

1.9. EGSO zaključuje da bi sigurnost podataka trebalo biti pitanje o kojem se ne može pregovarati i razočaran je zbog toga što sigurnost buduće europske digitalne lisnice nije glavni prioritet u zakonodavnom prijedlogu Komisije.

1.10. EGSO smatra da bi u svim zakonodavnim prijedlozima EU-a o umjetnoj inteligenciji trebalo jasno predvidjeti potpunu odgovornost za moguće neispravnosti. Potrebno je uspostaviti odgovarajuću ravnotežu između čuvanja poslovnih tajni i osiguranja transparentnih i sljedivih procesa.

1.11. Odbor je bio prva europska institucija koja je pozvala na zauzimanje pristupa prema kojem bi čovjek bio taj koji ima kontrolu i ponavlja da takav pristup iziskuje nekoliko razina kontrole.

1.12. EGSO se odlučno protivi uporabi privatnih baza podataka za prepoznavanje lica (osim u svrhu sprečavanja kaznenih djela) i sustava vrednovanja građana u bilo kojem obliku jer se njima krše temeljne vrijednosti i prava EU-a.

1.13. Odbor smatra da bi se podaci proizvedeni u EU-u trebali pohranjivati u EU-u i zaštititi od pristupa vanjskih aktera. Nadalje, EGSO smatra da se informirani pristanak u vezi s podacima treba primjenjivati i na osobne i neosobne podatke i ponovno poziva na nadogradnju Opće uredbe o zaštiti podataka u tom pogledu.

1.14. EGSO je zabrinut zbog sve većih nejednakosti među državama članicama i nedovoljne zaštite ranjivih skupina te još jednom poziva na izgradnju Unije koja bi se svesrdno zalagala za digitalnu uključenost i u kojoj nitko ne bi bio zapostavljen. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti starijoj generaciji.

1.15. Odbor poziva na uspostavu čvrstog europskog sustava digitalnog obrazovanja koji bi radnike i radnice mogao pripremiti na tehnološke izazove i pomoći im u pronalasku visokokvalitetnih radnih mjesta. U svim je državama članicama potrebno provoditi programe digitalne pismenosti, kao i programe cjeloživotnog digitalnog učenja, poučavanje vokabulara i praktično osposobljavanje.

1.16. Odbor smatra da je uključivanje zaposlenika i zaposlenica u digitalnu tranziciju od presudne važnosti jer će se oni na taj način upoznati s budućim rizicima i prilikama, čime će se omogućiti prijenos znanja i stjecanje novih vještina.

2. Kontekst

2.1. Europski građani zainteresirani su za provedbu digitalnih tehnoloških rješenja kako bi se pojednostavili nužni administrativni postupci u vezi s nadležnim tijelima ili u svakodnevnom životu u društvu. Cilj je ovog mišljenja podići svijest među nacionalnim i europskim donositeljima odluka o zabrinutosti organiziranog civilnog društva u vezi s mogućim štetnim posljedicama za društvo koje proizlaze iz ubrzanog uvođenja digitalnih tehnologija.

2.2. Pandemija bolesti COVID-19 ubrzala je digitalnu transformaciju društava i primorala građane da prihvate nove tehnologije za rad, učenje i druge svakodnevne aktivnosti. Omogućila je digitalni razvoj i napredak poduzeća i građana.

2.3. Koristi široke uporabe digitalnog identiteta podrobno su objašnjene u raznim dokumentima europskih institucija i globalnih međunarodnih organizacija. U tom je pogledu najnoviji dokument prijedlog uredbe o uspostavi europskog okvira za digitalni identitet ( 1 ) , objavljen 3. lipnja 2021.

2.4. Europska komisija želi na temelju revizije postojećeg okvira pružiti europski okvir za digitalni identitet kako bi najmanje 80 % građana do 2030. imalo rješenje za digitalnu identifikaciju radi pristupa ključnim javnim uslugama ( 2 ) . Javna tijela moraju raspolagati potrebnim ljudskim i financijskim resursima kako bi mogla uvesti i kontrolirati digitalna tehnološka rješenja.

2.5. Kao dokaz valja istaknuti činjenicu da indeks gospodarske i društvene digitalizacije (DESI) ( 3 ) , koji je Europska komisija objavila 2021., pokazuje da je 2020. godine 56 % osoba posjedovalo barem osnovne digitalne vještine. Međutim, velik dio stanovništva EU-a još nema osnovne digitalne vještine iako su one potrebne za većinu radnih mjesta. Mnogi građani tvrde da posjeduju digitalne vještine, no nakon pomnijeg ispitivanja ispostavlja se da je riječ tek o osnovnoj uporabi interneta (pretraživanje i društvene mreže) i softverskih paketa sustava Microsoft Office ili Mac OS.

2.6. Kad je riječ o umjetnoj inteligenciji, nedavna studija koju je objavila Europska investicijska banka ( 4 ) pokazuje da Europa i dalje zaostaje za drugim svjetskim gospodarskim silama. U njoj se navodi da na SAD i Kinu zajedno otpada više od 80 % od 25 milijardi EUR godišnjih vlasničkih ulaganja u umjetnu inteligenciju i tehnologije lanca blokova. Na EU otpada samo 7 %, a ukupni nedostatak ulaganja iznosi od 5 do 10 milijardi EUR godišnje.

2.7. Komisija je predložila da će nadoknaditi taj manjak i osigurati ulaganja u umjetnu inteligenciju od 1 milijardu EUR godišnje, koja bi trebalo dopuniti privatnim ulaganjima i vlastitim sredstvima država članica. Cilj je da se u narednom desetljeću dosegne iznos od 20 milijardi EUR ulaganja godišnje ( 5 )

3. Opće napomene

3.1. Opći tehnološki napredak i razvoj digitalnih tehnologija, biotehnologije i sustava elektroničke komunikacije u posljednja dva desetljeća u cijelom su svijetu stvorili izvanredne prilike za jačanje gospodarski prosperitetnih, uključivijih i pravednijih društava.

3.2. Istodobno se, u nedostatku novog društvenog ugovora i regulatornog okvira prilagođenog tim novim disruptivnim tehnologijama, pojavio niz ozbiljnih prijetnji čovječanstvu (poput gubitka radnih mjesta uslijed napretka i uvođenja automatizacije, kršenja privatnosti, pristranosti algoritama prouzročene lošim podacima, volatilnosti tržišta itd.), osobito s obzirom na neprestane pokušaje globalnih tehnoloških divova da nametnu svoje proizvode i usluge zaobilazeći postojeće međunarodno i nacionalno zakonodavstvo kojim se jamče temeljna ljudska prava.

3.3. Međunarodne i državne institucije podložne su utjecaju nedržavnih aktera koji imaju izravan pristup znanju, patentima, tehnologijama i investicijskim sredstvima jer osoblje tih institucija često ne uspijeva posve razumjeti društveni učinak novih tehnologija na prava građana i korisnika. Odbor je uvjeren da se pitanja tehnološkog suvereniteta EU-a moraju uključiti u sve buduće politike.

3.4. EGSO poziva na to da se zakonodavstvo pojasni i dopuni izričitim i u cijelosti primjenjivim propisima i zajedničkim standardima u svim državama članicama, uključujući s time povezane odgovornosti, uzimajući u obzir da tehnologijama povezanima s digitalnim identitetom uglavnom upravljaju računalni algoritmi i umjetna inteligencija, a njih se ne može smatrati odgovornima za pogreške koje učine.

3.5. Mnogo je dokumentiranih i detaljno ispitanih situacija u kojima su ljudi pogođeni i nepravedno osuđeni zbog pogrešnih odluka donesenih s pomoću računalnih algoritama i umjetne inteligencije. Primjerice, netočni rezultati računalnih algoritama kao što su „umjetna inteligencija”, „prepoznavanje lica”, „strojno učenje”, „analiza i prognoziranje podataka”, „evidencija radnog vremena i rezultati” itd. navode donositelje odluka u sigurnosnim službama i policiji na krivi trag, što pak utječe na prava i slobode brojnih građana.

3.6. Stoga se pravna pravila koja će obuhvaćati područje digitalnog identiteta i s njime povezane tehnologije moraju ponajprije temeljiti na potpunoj transparentnosti, točnim i cjelovitim informacijama korisnika i slobodnom i informiranom pristanku te se s pomoću njih mora osigurati potpuna zaštita koja pokriva sve kibersigurnosne ranjivosti mobilnih komunikacijskih mreža i njihovih uređaja itd. Zbog toga EGSO zahtijeva da se svi sektori u kojima se upotrebljavaju osobni i biometrijski podaci, kao što su digitalni identitet, mobilne komunikacijske mreže 5G, umjetna inteligencija itd., reguliraju na jasan i precizan način i uz potpuno poštovanje temeljnih ljudskih prava.

4. Posebne napomene

Digitalni identitet

4.1. Upravljanje podacima od ključne je važnosti za uvođenje digitalnog identiteta u Europi kako bi se osigurala zaštita građana i očuvala njihova privatnost. Potrebno je osigurati potpunu usklađenost s Općom uredbom o zaštiti podataka.

4.2. Europski građani u središtu su svih programa i politika koje se provode u EU-u. EGSO cijeni i podupire objavu prijedloga Komisije o europskom digitalnom identitetu za sve Europljane ( 6 ) u kojem se navodi da pojedinac mora biti taj koji odlučuje hoće li upotrebljavati digitalni identitet. Ipak, Odbor smatra da su posljedice isključivanja određenih građana koji se neće odlučiti za uporabu digitalnog identiteta nedovoljno uzete u obzir i ustraje u tome da se pravo na zaborav i pravo na isključivanje jasno uvedu u zakonodavstvo EU-a.

4.3. EGSO poziva na uključivanje jasnih odredbi o nediskriminaciji u sve buduće zakonodavne prijedloge o toj temi. Bez obzira na razlog zbog kojeg određeni građani možda odluče da neće upotrebljavati tu opciju, radilo se o zaštiti privatnosti, anonimnosti ili drugim razlozima, ne smije ih se staviti u nepovoljniji položaj u odnosu na aktivne korisnike ili ih marginalizirati. Podaci o pojedincu trebaju uvijek biti vlasništvo dotičnog pojedinca, a uvođenje digitalnog identiteta mora se temeljiti na zaštiti ljudskih prava. Kako bi se zajamčila zaštita i sigurnost podataka te poštovanje privatnog života, Odbor predlaže da digitalnim identitetom građana EU-a u svakoj državi članici upravlja javno tijelo pod nadležnošću države koje podliježe demokratskom nadzoru nacionalnih parlamenata.

4.4. Svrha uvođenja digitalnog identiteta u Europi trebalo bi biti omogućivanje sigurne i jednostavne povezivosti za korisnike. Njime se, među ostalim, moraju osigurati poboljšano pružanje podataka i javnih usluga, unaprijeđeni ciljani državni programi i veća učinkovitost tržišta kredita. EGSO podupire takav scenarij. Međutim, Odbor napominje da uvođenje digitalnog identiteta uključuje niz rizika povezanih s privatnošću i zaštitom podataka te se u potpunosti protivi uvođenju sustava koji bi pomno motrio europske građane, pratio ih i/ili nadzirao njihove aktivnosti i ponašanje.

4.5. Kibersigurnost je bitan aspekt provedbe, pri čemu postoji visok rizik od hakiranja važnih osobnih i financijskih podataka. EGSO s veseljem iščekuje konačnu verziju predloženog zakonodavstva i dogovor država članica o standardima, tehničkim specifikacijama i aspektima interoperabilnosti, koji bi se trebao postići do listopada 2022. EGSO smatra da je u postupak provedbe potrebno uključiti organizirano civilno društvo, među ostalim socijalne partnere, nevladine organizacije i akademsku zajednicu.

4.6. Prijevare su jedan od najvećih rizika povezanih s uvođenjem digitalnog identiteta. Broj lažnih poruka (engl. phishing) ) koje u današnje vrijeme svi primamo povećat će se te će one biti usmjerene na najranjivije skupine u Europi. EGSO smatra da sigurnosna pitanja u vezi s tom temom nisu podrobno kvantificirana i razočaran je zbog toga što sigurnost buduće digitalne lisnice nije glavni prioritet prijedloga Komisije o uspostavljanju europskog okvira za digitalni identitet. U drugim dijelovima svijeta u kojima su uvedeni slični sustavi dolazilo je do sintetičkih krađa identiteta, pa bi se EU prije provedbe trebao informirati o toj problematici i riješiti je. Stoga Odbor smatra da bi sigurnost podataka trebala biti pitanje o kojem se ne može pregovarati.

UI – umjetna inteligencija

4.7. Umjetna inteligencija potrebna je za razvoj i napredak jedinstvenog digitalnog tržišta. Ona se temelji na algoritmima koji iziskuju goleme količine privatnih podataka i metapodataka. Društvo mora ostvariti koristi od tehnološkog razvoja i primijenjene znanosti koja se temelji na algoritmima. Međutim, prilikom primjene tehnologija umjetne inteligencije potrebno je zajamčiti da zajednice koje su prethodno bile marginalizirane mogu pratiti programe i da se postojeće socijalne nejednakosti dodatno ne pogoršavaju.

4.8. EGSO je bio prva europska institucija koja je pozvala na zauzimanje pristupa prema kojem bi čovjek bio taj koji upravlja sustavima umjetne inteligencije ( 7 ) . Kad su u pitanju procesi kojima upravljaju strojevi, EGSO iznova potvrđuje da je iznimno važno da ljudi imaju zadnju riječ i potpunu kontrolu nad postupcima donošenja odluka.

4.9. Zaštita intelektualnog vlasništva može se upotrijebiti kao argument za netransparentnost umjetne inteligencije. EGSO smatra da je potrebno uspostaviti odgovarajuću ravnotežu između čuvanja poslovnih tajni i osiguranja transparentnih i sljedivih procesa. Nadalje, u svim zakonodavnim prijedlozima EU-a o umjetnoj inteligenciji trebalo bi jasno predvidjeti odgovornost za moguće neispravnosti, koju bi trebali snositi razvojni inženjeri, programeri, projektanti umjetne inteligencije i zakoniti vlasnici.

4.10. Odbor smatra da se tehnologije umjetne inteligencije moraju primjenjivati na društveno održiv način, uzimajući u obzir ljudska prava, europske vrijednosti, rodnu ravnopravnost, kulturnu raznolikost, interese skupina u nepovoljnom položaju i prava intelektualnog vlasništva.

4.11. Potreban je daljnji napredak u pogledu Opće uredbe o zaštiti podataka kako bi se osigurala potpuna usklađenost algoritama s europskim pravom i njegovo poštovanje. Odbor zahtijeva utvrđivanje zajedničkih etičkih pravila kojima bi se jamčio slobodan pristup izvornim kodovima algoritama.

4.12. Umjetna inteligencija može doprinijeti ostvarivanju klimatskih i okolišnih ciljeva, no valja imati na umu goleme količine energije koja se upotrebljava za upravljanje tim digitalnim sustavima, kao i druge izazove povezane s internalizacijom vanjskih troškova. EGSO predlaže pojačano praćenje tog aspekta i poziva digitalna poduzeća da još više smanje emisije ugljika.

4.13. U ključnim područjima kao što su obrana ili kibersigurnost treba zajamčiti kontrolu ljudi nad robotima, stoga EGSO poziva na uspostavu vrlo preciznog okvira na razini EU-a kojim bi se to osiguralo. Moralo bi uvijek biti moguće ljudskim djelovanjem ispraviti pogreške bilo kojeg automatiziranog sustava donošenja odluka.

4.14. EGSO se u potpunosti protivi uporabi privatnih baza podataka za prepoznavanje lica (osim u svrhu sprečavanja kaznenih djela) i sustava vrednovanja građana u bilo kojem obliku jer se njima krše temeljne vrijednosti i prava EU-a.

4.15. Kad je riječ o društvenim aspektima, EGSO se brine da će razvoj umjetne inteligencije imati golem učinak na tržišta rada i možda dovesti do krize nezaposlenosti. Usto bi mogao utjecati na ponašanje ljudi i dovesti do lijenosti i površnosti.

Velika količina podataka

4.16. EGSO pozdravlja Akt o podacima ( 8 ) , koji je Europska komisija objavila u veljači 2022. i smatra ga etičkim okvirom za transparentnu obradu osobnih podataka, uz potpunu kontrolu građana i poduzeća koji te podatke stvaraju. Njime se ujedno omogućuje da podatke upotrebljava veći broj dionika i građana, što donosi veće koristi za korisnike, poduzeća i javna tijela, a posljedično dovodi do stvaranja pravednog gospodarstva temeljenog na podacima.

4.17. Velike količine podataka danas su dostupne javnim tijelima, kao i nekolicini tehnoloških divova kao što su Google, Facebook (Meta), TikTok ili Amazon. Nažalost, danas samo ograničen broj dionika ostvaruje koristi od tih podataka, a EGSO izražava zabrinutost zbog toga što se podaci proizvedeni u EU-u pohranjuju i obrađuju izvan Europe i ondje proizvode vrijednost ( 9 ) . Odbor smatra da će EU teško postići digitalnu suverenost ne bude li imao svoje vlastite digitalne tehnološke divove, pohranjivao europske podatke na svojem tlu i štitio te podatke od svakog pristupa izvan svojeg teritorija.

4.18. Prilikom upravljanja velikom količinom podataka uvijek se moraju poštovati ljudska prava kako su utvrđena u članku 21. Povelje Europske unije o temeljnim pravima ( 10 ) , posebno kada se za donošenje odluka upotrebljavaju algoritmi. Pružatelji usluga u oblaku sa sjedištem u EU-u zauzimaju samo mali dio međunarodnog tržišta, na kojem uvelike prevladavaju poduzeća iz SAD-a, što stavlja EU u nepovoljniji položaj i ograničava mogućnosti ulaganja na tržištu obrade podataka. Time se ujedno narušava tržišno natjecanje velikih poduzeća i otežava mogućnost njihova rasta i pridobivanja tržišta te se sprečava širenje MSP-ova. Odbor pozdravlja komunikaciju Europske komisije naslovljenu „Politika tržišnog natjecanja spremna za nove izazove” ( 11 ) i važnost koja se pridaje digitalnoj transformaciji prilikom preoblikovanja budućeg okvira EU-a za tržišno natjecanje.

4.19. Odbor smatra da se informirani pristanak u vezi s podacima treba primjenjivati i na osobne i neosobne podatke. Ponovno poziva na nadogradnju Opće uredbe o zaštiti podataka u tom pogledu.

Pravedna digitalna tranzicija i digitalna pismenost u EU-u

4.20. Odbor primjećuje da se tržište rada mijenja i da se sve više sektora gospodarstva žali na nedostatak osposobljene i kvalificirane radne snage. Usto uočava smanjenje kvalifikacija i nedostatak specifičnog znanja i stručnosti.

4.21. EGSO je u prethodnim mišljenjima pozvao na izgradnju Unije koja bi se svesrdno zalagala za digitalnu uključenost i u kojoj nitko ne bi bio zapostavljen. S vremenom razlike među državama članicama postaju sve veće, a ranjive skupine i dalje su nezaštićene, posebno starije stanovništvo, koje je najizloženije.

4.22. Odbor je zabrinut zbog postojećeg digitalnog jaza u EU-u i poziva na koordiniranu provedbu programâ digitalne pismenosti u svim državama članicama, kao i na to da se u EU doista uvede cjeloživotno digitalno učenje, uključujući rješenja otvorenog koda kao besplatne alternative onim komercijalnima. Stvaranje digitalnih vještina počinje poučavanjem vokabulara i završava praktičnim osposobljavanjem.

4.23. Uključivanje zaposlenika u digitalnu tranziciju od presudne je važnosti kako bi se istodobno upoznali s budućim rizicima i prilikama. Radna okruženja koja se mijenjaju iziskuju prijenos znanja i stjecanje novih vještina, ali i poboljšane uvjete rada za osobe koje rade putem digitalnih platformi.

4.24. EGSO poziva na uspostavu snažnog europskog sustava digitalnog obrazovanja koji radnike može pripremiti na tehnološke izazove i pomoći im u pronalasku visokokvalitetnih radnih mjesta te u tom kontekstu podsjeća na Okvirni sporazum europskih socijalnih partnera o digitalizaciji.

4.25. Odbor je već pozvao na daljnje poboljšanje solidnih sposobnosti u području STEM-a, odnosno u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike ( 12 )

Bruxelles, 14. srpnja 2022. Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Christa SCHWENG

(1) Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 910/2014 u pogledu uspostavljanja okvira za europski digitalni identitet (COM(2021) 281 final).

(2) Digitalni identitet za sve Europljane

(3) https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/policies/desi.

(4) Studija EIB-a: Artificial intelligence, blockchain and the future of Europe: How disruptive technologies create opportunities for a green and digital economy (Umjetna inteligencija, lanci blokova i budućnost Europe: kako disruptivne tehnologije stvaraju prilike za zeleno i digitalno gospodarstvo).

(5) Europska komisija – Europski pristup umjetnoj inteligenciji.

(6) Digitalni identitet za sve Europljane (COM(2021) 281 final).

(7) SL C 288, 31.8.2017., str. 1.

(8) Europska komisija – Akt o podacima.

(9) Prema izvješću Eurostata, 2020. godine samo se 36 % poduzeća iz EU-a koristilo uslugama u oblaku, većinom za e-poštu i pohranu, pri čemu su takve usluge zatražene od samo 19 % poduzeća koja pružaju usluge u oblaku.

(10) SL C 326, 26.10.2012., str. 391.

(11) Komunikacija Komisije – Politika tržišnog natjecanja spremna za nove izazove (COM(2021) 713 final)

(12) SL C 14, 15.1.2020., str. 46., SL C 10, 11.1.2021., str. 40., SL C 228, 5.7.2019., str. 16., SL C 75, 10.3.2017., str. 6., SL C 374, 16.9.2021., str. 11.