22.

preporučuje državama članicama da potporu pozitivnim pomacima u rješavanju pitanja apatridnosti u južnoj i jugoistočnoj Aziji odrede kao prioritet te predlaže novi opsežni politički pristup koji će obuhvaćati: — poticanje država na pristupanje konvencijama koje se odnose na pitanje apatridnosti isticanjem koristi koje one nose u bilateralnim kontaktima između parlamenata i ministarstava i na drugim razinama; — pružanje potpore sektorskim tijelima ASEAN-a i SAARC-u u podupiranju njihovih zemalja članica radi daljnjeg ostvarenja prava na državljanstvo i iskorjenjivanja apatridnosti; — isticanje vrijednosti konvencija koje se odnose na pitanje apatridnosti na multilateralnim forumima; — surađivanje s državama kako bi se istaknule koristi od prikupljanja intersekcijskih, razvrstanih i provjerljivih nacionalnih podataka o osobama bez državljanstva i onima s neutvrđenim državljanstvom u tim zemljama jer je identificiranje osoba bez državljanstva prvi korak koji te zemlje moraju učiniti kako bi mogle poduzeti potrebne mjere za iskorjenjivanje apatridnosti; prikupljeni podatci potom će se upotrebljavati za upis u matičnu knjigu, dokumentiranje, pružanje javnih usluga, održavanje javnog reda i mira te razvojno planiranje; — kontinuirano isticanje potrebe da upis u matičnu knjigu rođenih bude besplatan, lako dostupan i da se provodi na nediskriminatornoj osnovi; — kontinuirano isticanje potrebe da nacionalni sustavi za upravljanje identitetom obuhvaćaju i osiguravaju identifikacijske isprave za sve osobe na dotičnom teritoriju, uključujući teško dostupne i marginalizirane skupine koje mogu biti izložene riziku od apatridnosti ili neimanja državljanstva; — pružanje potpore zemljama južne i jugoistočne Azije kako bi se svima, uključujući djecu bez državljanstva, zajamčio pristup obrazovanju jer je apatridnost znatna prepreka koja djeci onemogućuje pristup jednakim mogućnostima obrazovanja; — isticanje važne uloge inovativnih tehnologija uporabom programa za digitalni upis u matičnu knjigu rođenih radi poboljšanja postupka upisa i arhiviranja zapisa; — rješavanje pitanja sadržaja i primjene nacionalnih zakona te proizvoljnog oduzimanja državljanstva ili uskraćivanja prava na državljanstvo na osnovi etničkog podrijetla, što je glavni uzrok apatridnosti u regiji; — poticanje država u regiji da se osvrnu na potrebe žena i pitanja seksualnog i rodno uvjetovanog nasilja putem pristupa koji se temelje na ljudskim pravima i zajednicama, a posebno kad je riječ o žrtvama trgovine ljudima; — rješavanje pitanja zakona o državljanstvu i rodne diskriminacije jer neke zemlje otežavaju ili čak posve onemogućuju da djeca steknu državljanstvo svojih majki; — jamčenje da svi razvojni projekti i humanitarna pomoć za koje EU pruža financiranje budu uspostavljeni tako da se rješavanje pitanja apatridnosti obuhvati kad god je potrebno; — stvaranje kapaciteta relevantnih institucija EU-a i dionika kako bi se razumjela i procijenila pitanja povezana s apatridnosti te kako bi se planiralo postupanje i izvješćivalo o njima, uz uspostavljanje sustava redovitog izvješćivanja o postignućima EU-a u borbi protiv apatridnosti, uključujući uvođenjem odjeljka o apatridnosti u godišnje izvješće EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu; — jamčenje da apatridnost i državljanstvo budu primjereno zastupljeni u strategijama pojedinačnih zemalja za ljudska prava i demokraciju i da se potonje temelji na načelu da svatko, bez obzira na spol, rasu, boju kože, vjeru ili religiju, nacionalno podrijetlo ili pripadnost određenoj nacionalnoj ili etničkoj manjini, ima pravo na državljanstvo; osvrtanje na pitanje apatridnosti u okviru svih političkih dijaloga i dijaloga o ljudskim pravima s predmetnim zemljama; — ustanovljenje smjernica EU-a o apatridnosti u području ljudskih prava radi utvrđivanja konkretnih mjerljivih ciljeva u nastojanjima EU-a da se iskorijeni apatridnost širom svijeta; — uspostavljanje većeg dijaloga o apatridnosti u južnoj i jugoistočnoj Aziji s bitnim regionalnim i međunarodnim organizacijama, kao i sa susjednim zemljama zemalja južne i jugoistočne Aziji i drugim aktivnim državama u regiji; — jamčenje da sudionici u misijama za promatranje izbora budu svjesni pitanja apatridnosti kad je to potrebno; — isticanje potrebe da se osnaže regionalna tijela za ljudska prava kako bi ona imala aktivniju ulogu u utvrđivanju i iskorjenjivanju apatridnosti; — rezerviranje dostatnih financijskih sredstava u proračunima Instrumenta za razvojnu suradnju, Europskog razvojnog fonda i Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava za nevladine organizacije i druge organizacije koje rade na pružanju pomoći zajednicama osoba bez državljanstva; promicanje partnerstava između organizacija civilnog društva i zajednica apatrida kako bi ih se osnažilo da bi se mogli boriti za svoja prava; — poticanje koordinacije među zemljama radi rješavanja pitanja apatridnosti, posebno kad ona ima prekogranične posljedice, te uvrštenje najbolje prakse u provođenju međunarodnih normi u borbi protiv apatridnosti; — jamčenje popratnih mjera kao što je podizanje razine osviještenosti i pružanje tehničke potpore za javne uprave kao način izgradnje kapaciteta, pa i na lokalnoj razini kad dođe do pozitivnih pomaka koje treba primijeniti u praksi, primjerice u Tajlandu, Filipinima, Vijetnamu i Bangladešu gdje je Biharcima vraćeno pravo na državljanstvo, uključujući pravo glasovanja;