HR    HR  
 EUROPSKA  
KOMISIJA 
Bruxelles, 23.4.2014. 
COM(2014) 235 final 
  
IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJE ĆU, EUROPSKOM 
GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA 
o ex-post ocjeni Fonda za vanjske  granice za razdoblje 2007. – 2010. 
 
(izvješće podneseno u skladu s člankom 52. stavkom 3. to čkom (c) Odluke br. 
574/2007/EZ Europskog parlamenta i Vije ća od 23. svibnja 2007.) 
 
 
2 
 1. PODRUČJE PRIMJENE  I SVRHA  IZVJEŠĆA1 
Fond za vanjske granice2 (EBF) osnovan je za r azdoblje 2007. – 2013. s prora čunom od 
1 858 milijuna EUR. Dio je op ćeg programa „Solidarnost i upravljanje migracijskim 
tokovima”3, koji ima ukupni prora čun od 4 032,23 milijuna EUR. 
Svrha je EBF-a podržati stvaranje konziste ntne sposobnosti upravljanja migracijskim 
tokovima i primijeniti standarde zajedni čkih granica i viznog reži ma širom schengenskog 
područja. Osnovan je u svrhu promicanja solidarnosti me đu državama članicama4 na način da 
im se osigura financijska pomo ć za upravljanje migracijskim t okovima i pridonese razvoju 
zajedničkog integriranog sustava upravljanja granicama. EBF se primjenjuje u 28 zemalja5 i 
djeluje sa strateškim višegodišnjim programom kojim se pokriva cijelo programsko razdoblje. 
Sporazumi o godišnjoj dodjeli financijskih  sredstava postižu se zasebno i utvr đuju u 
godišnjim programima. 
Odlukom o uspostavljanju EBF-a od Komisije  se traži da do 31. prosinca 2012. podnese 
ex-post  izvješće o ocjeni provedbe EBF- a za razdoblje 2007. – 2010.6 Ono se mora temeljiti 
na nacionalnim izvješ ćima kojima se ocjenjuju rezultati i u činak nacionalnih akcija koje se 
sufinanciraju iz EBF-a7. Od država se članica prvotno zahtijevalo da svoja izvješ ća podnesu 
do 30.  lipnja 2012. Me đutim, budu ći da se taj rok poklapao sa svršetkom razdoblja 
prihvatljivosti za akcije  godišnjeg programa za 2010., a kako bi se mogli uklju čiti njihovi 
ukupni rezultati, produljen je do 31. listopada 2012.  
U ovom se izvješ ću iznose glavni ex-post  nalazi 26 zemalja sudionica8. Na njih zajedno 
odnose se dodijeljena financijska sredst va u iznosu od 630 milijuna EUR, odnosno 40 % 
ukupnih potpora iz EBF-a. U svrhu osiguravan ja usporedivosti podataka, državama su 
članicama osigurani unaprijed de finirani predlošci za izvješ ća o kojima je raspravio i 
izmijenio ih Zajedni čki odbor za solidarnost i upra vljanje migracijskim tokovima9. Sažetak 
nacionalnih izvješ ća o ex-post  ocjeni sastavio je privatni izvo đač. 
U idućim se poglavljima obrazlažu važnost, efikasnost, u činkovitost, komplementarnost i 
dodatna vrijednost EBF-a za razdoblje 2007. – 2010. 
VAŽNOST  EBF- A ZA EUROPSKU  UNIJU  I ZEMLJE  SUDIONICE   
 
                                                            
1 Izjava o odricanju od odgovornosti: ovo se izvješ će temelji uglavnom na podacima koje su osigurale 
države članice sudionice. Iako je Komisija u činila sve u svojoj mo ći da ih provjeri, ne može u 
potpunosti isklju čiti mogućnost da postoje nedosljednosti ili neto čnosti, ali smatra malo vjerojatnim da 
mogu dovesti valjanost zaklju čaka u pitanje.  
2 Odluka br. 574/2007/EZ, SL L 144, 6.6.2007., str. 22. 
3 COM(2005) 123 završna verzija. Op ći program uklju čuje još 3 Fonda: Europski fond za povratak, 
Europski fond za integraciju državljana tre ćih zemalja i Europski fond za izbjeglice. 
4  Termin „države članice” prema ustaljenoj se praksi odnosi na potpisnice Schengenskog sporazuma, bez 
obzira na to je li rije č o državama članicama EU-a ili pridruženim državama. 
5 Zemlje sudionice EBF-a u razdoblju 2007. – 2010. države su članice EU-a, izuzev Ujedinjene 
Kraljevine i Irske, te pridružene države Schengena Island, Norveška i Švicarska. Lihtenštajn doprinosi, 
ali ne sudjeluje u EBF-u. Pridružene države Bugarska i Rumunjska pristupile su EBF-u u 2010. godini. 
6 Članak 52. stavak 3. to čka (c) Odluke br. 574/2007/EZ. 
7 Članak 52. stavak 2. to čka (b) Odluke br. 574/2007/EZ. 
8 Luksemburg nije podnio izvješ će o ocjeni. Švicarska je zakasn ila s predajom svojeg izvješ ća, koje se 
stoga nije moglo uzeti u obzir za zbirno objedinjeno izvješ će, a time ni uklju čiti u ovo izvješ će. 
9 Odbor SOLID skra ćeno. 
 
3 
 Važnost EBF-a za EU u vrijeme njegova osnivanja 
 
Nakon proširenja EU-a u 2004. i 2007. godini nezapam ćen je broj gra đana EU-a o čekivao da 
će imati koristi od prebivanja u podru čju slobode, sigurnosti i prav de. U isto se vrijeme EU 
suočio s novim izazovima u vezi s osiguranjem svojih vanjskih granica. Kada je u 2007. i 
2008. Godini schengenska pravna ste čevina stupila na snagu u deset novih zemalja, vanjske 
granice Austrije, Češke Republike, Njema čke, Poljske i Slova čke Republike postale su 
unutrašnje. Ni nacionalne, a ni mjere na r azini EU-a, nisu dostajale za upravljanje 
migracijskim tokovima. K tome, neuspjeh u zašt iti vanjskih granica EU-a od strane jedne 
schengenske zemlje doveo bi do posljedica i za sve ostale.  
EBF je prvi instrument EU-a namijenjen financ iranju upravljanja vanjskim granicama. Dio je 
skupa politi čkih instrumenata koji uklju čuje i agenciju Frontex, Zakonik o schengenskim 
granicama, kao i budu ći mehanizam ocjene Schengena. Op ća mu je svrha promicati 
solidarnost me đu državama članicama na na čin da podijeli teret zašt ite vanjskih granica i 
uveća sposobnost država članica da izvrše zada će koje su dio okvira schengenske pravne 
stečevine.  
Kod dodjele potpora godišnjim programima država članica iz EBF-a u obzir se uzimaju 
zadaće koje su one preuzele u ime cjelokupnog schengenskog podru čja. Također se sagledava 
pojedinačna situacija svake zemlje, poput  duljine vanjskih granica koje zemlja štiti, broja 
graničnih prijelaza, izdanih viza i odbijenih ul azaka. Godine 2011. provedena je analiza 
godišnje raspodjele sr edstava u državama članicama za sredstva SOLID-a
10. U izvješ ću se 
zaključilo da je primjena kriterija op ćenito bila zadovoljavaju ća, te da ih stoga nije neophodno 
mijenjati.  Iz EBF-a se dopunjuju ve ć postojeći proračuni većih zemalja naviklih na velike 
migracijske tokove, dok se kod manjih zemalja s ograni čenim sredstvima iz EBF-a financiraju 
znatna ulaganja koja ina če ne bi bilo mogu će provesti. 
EBF se provodi u okviru podijeljenih upravlja čkih mehanizama putem godišnjih nacionalnih 
programa. Svaka država članica imenuje tijelo, zvano odgovorno tijelo, kojem Komisija 
dodjeljuje sredstva za nacionaln e mjere. Odgovorna tijela potom odabiru i upravljaju 
pojedinačnim projektima. 
EBF-om se dodjeljuje potpora nacional nim akcijama u okviru pet prioriteta11: 
- uspostavljanja zajedni čkog integriranog sustava upravljanja granicama u vezi s provjerama 
osoba i nadzorom nad vanjskim granicama, 
- razvoja i provedbe nacionalnih komponenti Eu ropskog sustava nadzora za vanjske granice i 
Europske patrolne mreže za južne morske granice, 
- izdavanja viza i sprje čavanja nezakonite imigracije, 
- uspostave sustava IT-a kojima se omogu ćuje provedba grani čnog i viznog zakonodavstva 
EU-a, 
- efikasne i u činkovite primjene grani čnog i viznog zakonodavstva EU-a. 
                                                            
10  Komunikacija o primjeni kriterija za raspodjelu sredstava izme đu država članica u okviru sredstava 
SOLID-a. COM(2011) 448. 
11 Odluka Komisije 2007/599/EZ o provedbi Odluke br. 574/2007/EZ u vezi s usvajanjem strateških 
smjernica za razdoblje 2007. – 2013. 
 
4 
 Uz to što doprinosi nacionalnim programima, iz  EBF-a se financiraju i akcije na razini 
Schengena. „Akcije Zajednice” uglavnom su usmjerene na potporu transnacionalnim 
aktivnostima ja čanja grani čne kontrole i viznog režima te rj ešavanju hitnih situacija uzduž 
vanjskih granica. Do 6 % dostupnih sredstava iz EBF-a rezervirano je za te akcije za svaku 
godinu programskog razdoblja 2007. – 2010. Niz je  projekata podržanih u okviru akcija 
Zajednice pokrenut pod izravnim centraliziran im upravljanjem kao dopuna financiranju koje 
je dodijeljeno u skladu s podijeljenim upravlja čkim mehanizmima. Njima se iz EBF-a 
doprinosi u iznosu do 90 % ukupno prihvatlj ivih troškova svakog projekta. 
Iz EBF-a se svake godine na strani ostavlja do 10 milijuna  EUR za „posebne akcije”. Za 
razliku od programa, koji su više strateške prirode, tim se posebnim akcijama rješavaju 
problemi specifi čnih graničnih prijelaza koje utvrdi Frontex. Financiranje je bilo ograni čeno 
na 80 % ukupnih prihvatl jivih troškova svake akcije, na  razdoblje od maksimalno šest 
mjeseci. 
Kao dio nacionalnih programa za Litvu, iz EBF-a se financirala provedba Posebnog 
tranzitnog režima (STS)12 za građane Ruske Federacije koji prel aze preko teritorija EU-a na 
putu u Kalinjingradsku oblast i iz nje. STS-om se nadokna đuju nastali predvi đeni i dodatni 
troškovi u skladu s protokolima Aktu  o pristupanju EU-u i specifi čnim prioritetima iz 
temeljnog akta. 15 milijuna EUR ostavljeno je na raspolaganje za svaku godinu programskog 
razdoblja 2007. – 2010. 
Tim se ex-post  izvješćem o ocjeni obuhva ća većina sredstava iz EBF- a koja su dodijeljena 
nacionalnim programima u okvi ru podijeljenih upravlja čkih mehanizama. 
Važnost EBF-a za schengensko podru čje i države članice tijekom prvih godina provedbe 
Razdoblje je provedbe, pokriveno godišnjim programima za razdoblje 2007. – 2010., trajalo 
od 2007. do sredine 2012. godine. Tijekom tog su vremena države članice znatno izmijenile 
nacionalne politike, zakone i institucijsku stru kturu u svrhu boljeg upravljanja prekograni čnim 
migracijama. 
U međuvremenu su organizirani veliki projekti na razini Schengena , kao potpora državama 
članicama u njihovim naporima da unaprijede upravljanje viznim postupcima i 
prekograni čnim migracijama.  Tim se projektima, koje su zajedno razvili EU i države 
Schengena, zahtijevao znatan broj osoblja i znat na financijska sredstva  kako bi se u vrijeme 
pokretanja osigurala spremnost svih dionika.  EBF-om se pridaje prioritetna potpora 
Schengenskom informacijskom sustavu II. (SIS- II.),Viznom informacijskom sustavu (VIS) te 
drugim najnaprednijim alatima ICT-a za zaštitu granica. 
Ekonomska se kriza poklopila s ukidanjem kontrola unutarnjih  granica te je uzrokovala 
smanjenje migracijskih tokova. U kupan se broj državljana tre ćih zemalja uhi ćenih dok su 
pokušavali prije ći u schengensko podru čje neujedna čeno smanjivao, najprimjetnije u Češkoj 
Republici, Austriji i Estoniji. 
Međutim, ustanci u sjevernoj Afri ci 2011. godine pridonijeli su porastu migracijskog pritiska, 
posebno na mediteranske zemlje. Veliki je broj nezakonitih migranata uhi ćen u Grčkoj, Italiji, 
Španjolskoj i Portugalu. U Gr čkoj se godišnje u prosjeku uhi ti njih 227 420, otprilike tre ćina 
                                                            
12 Članak 6. Odluke br. 574/2007 o osnivanju Fonda za vanjske granice: „Fond pruža potporu radi isplate 
unaprijed utvr đenih naknada povezanih s tranzitnim vizama i dodatnim troškovima nastalim pri provedbi režima 
Dokumenta o pojednostavnjenom tranzitu (FTD) i Dokumenta o pojednostavnjenom željezni čkom tranzitu 
(FRTD) sukladno Uredbi Vije ća (EZ) br. 693/2003 (1) i Uredbi Vije ća (EZ) br. 694/2003”.  
 
5 
 ukupnog broja u EU-u. U srednjoj  i sjevernoj Europi op ćenito se smanjio broj odbijanja 
ulaska, posebno u Švedskoj, Danskoj, Latviji i Češkoj Republici. 
Od 2009. do 2011. u dvanaest je država članica13 zabilježen porast br oja odbijanja ulaska. 
Tijekom tog razdoblja na Španjolsku je redovito  otpadalo otprilike 80 % svih odbijanja ulaska 
u schengensko podru čje.  Ona se ve ćinom odnose na grani čne prijelaze Ceutu i Melillu. 
Zbog navedenoga su države članice procijenile da je EBF važan za njihove nacionalne 
potrebe.  Sedam je država članica14 izvijestilo da su ciljevi njih ovih nacionalnih programa vrlo 
važni u odnosu na njihove potrebe, dok ih je  14 izvijestilo da su razumno važni15. Također, 
neke su države članice izvijestile da su migracijski tokovi imali snažan u činak na na čin 
nacionalne provedbe EBF-a, a posebno veliki pril jevi uzduž južnih mediteranskih granica 
posljednjih godina16. 
 
ULOGA EBF-a KAO DOPUNA NACIONALNIM PRORA ČUNIMA I DRUGIM 
FINANCIJSKIM INSTRUMENTIMA 
Dok je 13 država članica17 izvijestilo da, osim EBF-a, nemaju alternativni izvor financiranja 
upravljanja svojim vanjskim granicama,  druge ga doživlja vaju kao dopunu postoje ćih 
instrumenata, primjerice Europskog fonda  za regionalni razvoj, Frontexa, Europskog 
socijalnog fonda i Norveškog financ ijskog mehanizma. Neke od država članica koje su me đu 
posljednjima pristupile EU-u  imale su pristup pretpristupnoj financijskoj pomo ći EU-a putem 
Schengenskog instrumenta I. (2004. – 2006.)18, Schengenskog instrumenta II. (2007. – 
2009.)19, Posebnog programa tranzitnog režima za Kalinjingrad (2004. – 2006.)20 i programa 
Phare. 
Iz EBF-a se zemljama sudionicama osigurava financiranje kao dopuna njihovom nacionalnom 
ulaganju u upravljanje granicama. Doprinosi iz EBF-a, kao i doprinosi zemalja sudionica, 
variraju. Na primjer, iz EBF-a se poduprlo  više od 50 % ukupnih nacionalnih ulaganja u 
Portugalu, 29 % u Cipru, ali manje od 10 % u Danskoj, Estoniji, Švedskoj i Sloveniji.  
Doprinos iz EBF-a godišnjim programima golemom je ve ćinom bio usmjeren u ulaganja u 
sustave ICT-a (više od 40 % nacionalnih izdataka u najmanje devet država članica21) i vizne 
postupke (više od 40 % nacionalnih izdataka u najmanje pet država članica22). Iz EBF-a se 
relativno manje doprinijelo provedbi drugih temeljnih instrumenata, poput konzularnih ili 
aktivnosti obu čavanja. Jedan od razloga takvog izbora m ogla bi biti struktura financiranja 
Fonda. Doprinos EU-a iznosi 50 % ukupnih troškova svake akcije, odnosno 75 % za 
specifične prioritetne akcije i akci je u zemljama korisnicama Koh ezijskog fonda. Kako bi bile 
prihvatljive za 75 %-tnu potporu države članice mogu financirati specifi čne prioritete, 
uglavnom u vezi s provedbom novih inic ijativa EU-a. Zemlje koje su postoje će nacionalne 
proračune već usmjerile na odre đena politi čka podru čja imale su više prostora za nova 
ulaganja u vezi s prioritetima EU-a. 
                                                            
13 BE, DK, EL, FI, HU, IT, LT, LV, NL, NO, SE, SI. 
14 AT, BG, CY, EL, LV, PL, SI. 
15 BE, DE, DK, EE, ES, FI, IT, LT, MT, NO, PT, RO, SE, SK. 
16 BG, EL, IT. 
17 AT, BE, BG, CZ, DE, EE, EL, HU, LT, LV, RO, SE, SI. 
18  EE, HU, LT, LV, PL, SI, SK. 
19  BG, RO. 
20  LT. 
21  CY, MT, PT, HU, ES, EL, SI, LT, BE. 
22  CY, MT, HU, IT, BG. 
 
6 
 EFIKASNOST  EBF- A 
Izdaci 
Ukupna sredstva dod ijeljena državama članicama iz EBF-a iznosila su otprilike 
630 milijuna EUR putem godišnjih programa za razdoblje 2007. – 2010. 48 % svih sredstava 
za razdoblje 2007. – 2010. dodijeljeno je Španjo lskoj, Italiji i Gr čkoj. Velika su sredstva 
dodijeljena i Litvi, od kojih je 60 milijuna EU R usmjereno u Posebnu tranzitnu shemu (STS). 
 
Raspodjela financiranja iz EBF-a po državama članicama u tisu ćama eura u okviru godišnjih programa za 
razdoblje 2007. – 2010.23 134 504
80 042
78 118
73 852
44 296
32 489
31 914
31 706
25 801
21 893
20 680
14 364
12 142
11 911
10 933
10 210
74 3 6
71 9 2
71 6 9
61 9 9
59 9 1
53 3 6
46 6 1
44 6 8
32 1 2
31 8 3
195
12320 00040 00060 00080 000100 000120 000140 000160 000
 
 
 
Prosječna stopa provedbe24 za prve godine programiranja iznosila je 86,7 %, za ukupno 
prijavljene izdatke od 546,5 milijuna EUR ( od dodijeljenih 630 milijuna EUR). Stopa 
provedbe u okviru programa varirala je od 46 % u Češkoj Republici (sli čno i u Danskoj, 
Nizozemskoj i Gr čkoj) do 100 % u četiri države članice25. Ukupno je 17 država članica 
zabilježilo stopu provedbe iznad 80 %, a od toga je njih 1326 imalo stopu provedbe iznad 
90 %. Ve ćina je akcija provedena u okviru  Prioriteta 1, iza kojeg sl ijede Prioriteti 4, 2, 3 i 5. S 
obzirom na izdatke, naglasak je bio na Priorite tu 2, iza kojeg slijede Pr ioriteti 1, 4, 5 i 3.    
                                          
                                                            
23  IS, NO i CH po čeli su pridonositi EBF-u u 2 009., a svoje prve godišnje programe donijeli su u 2010. 
godini. BG i RO uklju čili su se u EBF u 2010. 
24  Stopa je provedbe izra čunana na osnovi podataka koje su osigurale države članice. U te su informacije 
uključene stope provedbe godišnjih programa koje je Komisija ve ć zatvorila, te prognoze država članica 
za godišnje programe koji nisu bili zatvoreni u vrijeme podnošenja nacionalnih izvješ ća o ex-post  
ocjeni. Treba primijetiti da DK i PL nisu dostavile podatke o provedbi programa za 2010. godinu. Stope provedbe za CY i CZ nisu bile kona čne. 
25  DE, CY, NO, EE. 
26 AT, CY, DE, EE, ES, FI, IT, LT, LV, MT, NO, PL, SK. 
 
7 
  
                 
050100150200250300350
Prioritet 1 Prioritet 2 Prioritet 3 Prioritet 4 Prioritet 5322
139
95212
124160229
20104
33 2412 182618
broj akcija izdaci u milijunima EUR broj država članica sudionica
 
Osim Danske i Islanda, sve su države članice izvijestile da su  provele akcije u okviru 
Prioriteta 1, osiguranja upravl janja granicama i kontrole. Neke su izvijestile o samo dvije do 
tri27, druge i o više od 40 akcija28. 
Tri su zemlje29 potrošile izme đu 75 % i 90 % svojih ukupno dodijeljenih sredstava iz EBF-a u 
okviru Prioriteta 2, nadzora nad vanjskim  granicama EU-a. Još je devet zemalja30 provelo 
akcije u okviru Prioriteta 2. Na Italiju i Španjolsku otpada 55 % akcija u okviru Prioriteta 2.  
Većina je država članica provela akcije u okviru Pr ioriteta 3, izdava nja viza i sprje čavanja 
nezakonite imigracije. Samo osam zemalja to nije u činilo31. Ukupno je provedeno 95 akcija, 
ukupnih izdataka od 20,35 milijuna EUR. 
Sve su države članice provele akcije u okviru Prioriteta  4, uspostave i razvoja sustava ICT-a 
za vize i kontrolu vanjskih granica. Prove deno je 212 akcija, ukupnih izdataka od 104 
milijuna EUR. Ve ćina je država članica ulagala u razvoj naci onalne komponente SIS-a (24,5 
milijuna EUR) i u razvoj VIS-a (51,1 milijun EUR). 
 
                                                            
27  AT, CZ, MT, RO, SE. 
28 EL, LT. 
29  ES, IT, MT. 
30  BG, FR, HU, LT, PL, PT, RO, SE, SI. 
31   EE, IS, IT, LV, LT, NL, PT, SK. EBF za razdoblje 2007. – 2010. po priori tetima: broj akcija, izdaci i brojevi 
država članica  
 
8 
 51,1
24,528,1
NVIS
NSIS
DrugoUlaganja iz EBF-a u 
sustave IT-a (u milijunima 
EUR)
 
Mađarska, Njema čka, Estonija, Francuska i Italija države su članice koje su se u razvoju 
nacionalnog SIS-a (NSIS) ponajv iše oslanjale na EBF. Austri ja, Portugal, Litva i Finska 
koristili su se sredstvima iz  EBF-a za financiranje više od 40 % troškova provedbe svojeg 
nacionalnog SIS-a. Na temelju dostupnih podataka32 nekoliko je zemalja33 financiralo više od 
70 % troškova provedbe svojeg nacionalnog VIS- a (NVIS) sufinanciranjem iz EBF-a, dok su 
druge na ovaj na čin pokrile izme đu 30 % i 50 %34 tih troškova. 
Iznos od 33 milijuna EUR usmjeren je na podršku za obu čavanje, analizu rizika i razvoj 
najboljih praksi u okviru Prio riteta 5, primjene zakonodavstva vanjskih granica i viznog 
zakonodavstva EU-a. Relativno uzevši, nije rije č o velikom iznosu. Dvadeset država članica 
koristilo se sufinanciranjem iz EBF-a za obu čavanje osoblja, te su pri tom potrošile ukupno 
13,5 milijuna EUR sredstava EBF-a. 
Revizije 
Tijekom izvještajnog razdoblja ve ćina je država članica35 izmijenila svoje godišnje programe 
kako bi bolje iskoristile dodijeljena sredstva EU-a. Pritom su uglavnom izmijenile prvotno 
planirane troškove za više od 10 % ukupno dodijeljenih  sredstava (40 % revi zija), financirale 
nove akcije (30,36 %) i izmijen ile sadržaj akcija (19,64 %). 
Troškovi upravljanja programima 
U svrhu upravljanja godišnjim programim a za razdoblje 2007. – 2010. države su se članice 
većinom koristile tehni čkom podrškom koju je kao dio svakog godišnjeg programa osigurala 
Komisija, iako su mnoge doprinijel e u naravi, osobljem ili opremom. Ve ćina od 18,1 
milijuna EUR koji je utrošen na tehni čku podršku, a predstavlja 3,31 % troškova EBF-a 
tijekom izvještajnog razdoblja, odnosi se  na troškove osoblja. Za razliku od ve ćine država 
članica, Rumunjska i Gr čka su fokusirale potrošnju; Rumunjska na pra ćenje i projektno 
upravljanje, a Gr čka na IT i opremu. Francuska je ve ćinu svoje tehni čke podrške utrošila na 
praćenje i projektno upravljanje. 
                                                            
32 Podaci o ukupnim izdacima iz EBF-a na NVIS-ove dostupni su za 17 država članica. Od država članica 
koje su u ovom podru čju provele akcije, tri nisu dale podatke na uvid (ES, FI, NL), iako su Španjolska i 
Finska dale na uvid udjele iz EBF-a u ukupnim ulaganjima u svoje NVIS-ove.  
33  BE, CY, DE, EL, FR, PT, IT, HU. 
34  ES, FI, NO, MT, AT. 
35 Sve države članice osim BG, DK, EE, IS, MT, NL, NO. 
 
9 
 Većini je država članica tehni čka podrška znatno pomogla u u činkovitoj i efikasnoj provedbi 
programa, a posebno prebijanjem troškova osoblja . Prema Austriji, provedba programa bez 
nje ne bi bila mogu ća. 
Ukupna efikasnost 
Sve su države članice izvijestile o vrlo dobroj36, dobroj37 ili zadovoljavaju ćoj38 provedbi 
nacionalnih dodijeljenih sred stava iz EBF-a. To logi čki proizlazi iz ukupne stope provedbe 
(86,7 %) i činjenice da su korisnici EBF-a u pr avilu državne institucije, što zna či da su 
provedbeni postupci prili čno izravni. 
Unatoč tomu, mnoge su države članice39 izvijestile i o poteško ćama u provedbi pojedinih 
projekata i upravljanju akcijama . Raznovrsni su uzroci neuspjelih ili otkazanih projekata, 
poput odgoda, neuspjelih javnih nabava i manj ka iskustva u upravljanju projektima EU-a. 
Kako se godišnji programi nisu  mogli pokrenuti prije nego ih  odobri Komisija, shodno tomu 
zadržavani su i postupci javne nabave. Drugi uzroci  neuspjelih ili otkaza nih projekata bile su 
odgode u provedbi središnjeg SIS-a i VIS-a, te manjak fleksibilnosti EBF-a, kod kojeg se 
tražio službeni revizijski  postupak kod znatnih promjena u godišnjim programima. 
UČINKOVITOST  EBF- A 
Rezultati i dostignu ća ostvareni u okviru godišnjih pr ograma za razdoblje 2007. – 2010. 
podijeljeni su u 12 glavnih kategori ja na temelju prioriteta EBF-a40. 
Integrirano upravljanje granicama i ja čanje nacionalnog nadzora nad granicama 
(Prioriteti 1 i 2) 
Rezultati i dostignu ća ostvareni u okviru tih prioriteta kretali su se od kupnje i unaprije đenja 
vozila, zrakoplova i plovila do modernizacije i razvoja ve likih nadzorni h sustava i 
infrastrukture za prekograni čnu inspekciju. Uklju čivali su kupnju manje opreme za nadzor, 
svakodnevno upravljanje grani čnim prijelazima, obu čavanje osoblja i razvoj mrežnih i 
komunikacijskih sustava. 
 
 
Kategorija 
akcije  
   DOSTIGNU ĆA   
          REZULTATI   
Prijevozna 
sredstva Nabavljeno je ili unaprije đeno 
3 153 vozila, zrakoplova i 
plovila. 
 Provedeno je 3,6 milijuna patrolnih misija. 
Između 3 % i 100 % flote država članica modernizirano 
je uz potporu iz EBF-a. 
Prosječno vrijeme odziva (od upozorenja do dolaska na 
mjesto doga đaja): 67 minuta.  
Sustavi 
nadzora nad Nabavljeno je ili unaprije đeno 
545 sustava. 
Povezano je 169 jedinica. Opremljeno je je 8 279 km vanjskih granica. 
Prosječno vrijeme odziva: 32 minuta. 
                                                            
36 AT, EE, MT, SI, SK. 
37 BE, BG, DE, DK, ES, FI, FR, IT, LT, LV, NO, PL, PT, RO. 
38 CZ, EL, HU, IS, NL, SE. 
39 AT, BE, BG, CY, CZ, DK, EE, FI, FR, HU, IT, MT, NL, NO, PL, PT, RO, SE, SI, SK. 
40 Neke su države članice druk čije kategorizirale svoje rezultate. U svrhu su ovog izvješ ća oni grupirani u 
okviru za njih najprimjerenijih prioriteta EBF-a. 
 
10 
 granicama 
Operativna 
oprema za 
nadzor nad 
granicama    Nabavljeno je ili unaprije đeno 
22 347 komada opreme.  Obnovljeno je izme đu 11 % i 100 % opreme država 
članica. 
Prosječno vrijeme odziva: 52 minuta. 
Dodatno je pokriveno 3 482 km vanjskih granica. 
Operativna 
oprema za 
granične 
provjere  Nabavljen je ili unaprije đen 
212 881 komad opreme.  27 % do 100 % grani čnih prijelaza opremljeno je 
moderniziranom opremom. 
Vrijeme potrebno za provjeru putnika: 15 sekundi do 
4 minute. 
Granična 
infrastruktur
a  Izgrađeno je ili unaprije đeno 
108 grani čnih prijelaza. 
710 mjesta dodano je 
zatvorskim objektima na vanjskim granicama. 
Izgrađen je ili unaprije đen 
daljnji 61 infrastrukturni dio.    4 129 članova osoblja radi u novoj ili unaprije đenoj 
infrastrukturi. 
24 granična prijelaza i stanice unaprije đeni su u korist 
granične službe i putnika. 
Vrijeme obrade za putnike na vanjskim grani čnim 
prijelazima: izme đu 8 minuta i 90 minuta. 
 
Šesnaest je država članica41 kupilo prijevozna sredstva za grani čnu provjeru i nadzor. To 
uključuje automobile, ve ćinom u Italiji i Gr čkoj (2 629), motocikle (172, od kojih 148 u 
Grčkoj), brodove (61), patrolna pl ovila (43), helikoptere (34) i zr akoplove (5). Norveška je 
putem EBF-a modernizirala svoju cjelokupnu flotu motornih saonica (8), sveterenskih vozila 
(7) i prikolica (3). Litva je za upravljanj e vanjskim granicama kupila 100 bicikala, a 
Rumunjska 12 teglja ča. Ukupno je provedeno 3,6 milijuna grani čnih patrola, od kojih ve ćina 
u devet država članica42. Na primjer, Gr čka je većinu patrola provela vozilima koja su 
unaprijeđena ili nabavljena putem EBF-a.  
Španjolska je kupila najviše komponenti i sust ava nadzora (386), uglavno m u svrhu proširenja 
svojeg Sistema Integrado de Vigilancia Exterior  (Integiranog vanjskog sustava nadzora, 
SIVE)43. To joj je omogu ćilo presretanje 5 279 nezakonitih migranata i unaprije đenje 
sigurnosti morskih granica, čime se nezakonita migracija na Kanarske otoke smanjila za 
17,5 %.  
Mađarska je uspostavila zapovjedni i kontrolni cen tar te razne radiostanice za nadzor nad 
granicama. Italija je proširila nacionalne elem ente Europske patrolne mreže, a Nizozemska je 
uredila središnju kontrolnu sobu za lu čku policiju i pomorsku grani čnu službu.  
Bugarska je izgradila integrir ani nadzorni modul uzduž 13 km  svojih vanjskih granica i 
uspostavila automatizirani tehni čki nadzorni sustav. Francuska je osuvremenila svoj pomorski 
nadzorni sustav SPATIONAV, koji sada pokriva  95 % njezinih morskih granica. Malta je 
uvećala operativni doseg svojeg pom orskog patrolnog zrakoplovstva. 
                                                            
41 CY, DE, EE, EL, ES, FI, HU, IT, LT, MT, NO, PT, RO, SE, SI, SK. 
42  CY, EE, EL, ES, HU, IT, MT, PT, SK. 3,14 milijuna patrola provedeno je automobilom, a 432 000 
motociklom. 
43 Taj je izdatak iznosio preko 44 milijuna EUR, ili 37,33 % ukupnih španjolskih izdataka u okviru 
Prioriteta 2. 
 
11 
 Uz te je sustave kupljeno ukupno 22 347 komada male i velike operativne opreme za nadzor 
nad granicama. Velika je oprema uklju čivala sustav za termo snimanje za helikoptere koji je 
kupila Austrija, helikoptersku op remu za video nadzor koju je  kupila Belgija i opremu za 
satelitsku obradu slike koju  je kupila Bugarska.  
Manji su predmeti uklju čivali kamere za no ćno snimanje, nao čale za no ćno promatranje, 
optoelektroni čke sustave, prijenosne kamere i senzorsk e sustave koje je kupila Estonija te 
opremu za kamuflažu i zaštitu koju je ku pila Rumunjska. Neke su države članice44 
unaprijedile svu svoju operativnu opremu, a drugdje izvršile samo manja unaprije đenja, na 
primjer Švedska (15 %) i Slova čka Republika (12,36 %). 
Mađarska je izvijestila o znatnom  proširenju svojeg nadzora nad granicama, a pokriveno je 
40 % više duljine njezinih vanjskih granica. Gr čka je zapazila da je blagi pad broja uhi ćenja u 
2011. godini dijelom bio ostvaren zbog nove na dzorne opreme, prij evoznih patrolnih 
sredstava i infrastrukture, sufinanciranih iz EBF-a.  
Tipovi nabavljene ili unaprije đene opreme jako su varirali. Italija, Litva i Gr čka najviše su 
potrošile na unaprije đenje opreme za grani čne provjere, primjerice,  dokumenata. Neke su 
zemlje ulagale u malu opremu u svrhu, primjerice proizvodnjom tisu ća dozvola za 
malograni čni promet (Litva) i opti čkih vlakana kojima bi se uve ćala učinkovitost sustava 
provjere dokumenata (Italija). Druge  su zemlje imale velika pojedina čna ulaganja, poput 
centra za istragu i analizu krivotvo rina (Bugarska). Mnoge su države članice45 ulagale u 
opremu za provjeru dokumenata, poput videospektralne opreme46 i čitača otisaka prstiju47.  
Neke su države članice48 kupile opremu u vezi s automatiziranim grani čnim vratima (ABC)49 
ili Sustavom javnih klju čeva Međunarodne organizacije ci vilnog zrakoplovstva (ICAO), 
kojima se podržava razmjena informac ija o vjerodostojnosti e-putovnica izme đu različitih 
zemalja50. Austrija, Malta, Norveška i Slova čka Republika modernizirale su opremu na svim 
graničnim prijelazima, Litva na 50 % i Belgija na 27 % grani čnih prijelaza. Gotovo svi 
granični prijelazi u Francuskoj ( 97,5 % njih) opremljeni su oprem om za provjeru dokumenata.   
U kategoriji grani čne infrastrukture Malt a je u korist grani čne službe i putnika unaprijedila 
sve svoje grani čne prijelaze, Slova čka Republika njih 75 %, Slovenija 23,8 % i Poljska 5 %. 
Norveška je unaprijedila jedan grani čni prijelaz. Nekoliko je država članica51 iskoristilo 
financiranje iz EBF-a za proširenje i unaprije đenje svojih zatvorskih objekata. Gr čka je 
unaprijedila šest zatvorskih objekata na vanjskim granicama i infrastrukturu na 17 grani čnih 
prijelaza. Rumunjska je obnovila središnjice nekoliko odsjeka grani čne policije.  
Većina je država članica52 izvijestila da su akcije proved ene u okviru tih prioriteta bile 
učinkovite u ostvarivanju cilje va višegodišnjih i god išnjih programa te da se njima 
unaprijedilo upravljanje granicama. Nekoliko je država članica53 izvijestilo da ciljevi nekih 
godišnjih programa nisu ostvareni ili su ostvareni samo djelomi čno, zbog poteško ća ili 
odgoda u vezi s javnom nabavom opreme ili dr ugih otkaza i odgoda projekata. Unato č tomu, 
                                                            
44  EE, ES, NO, SI. 
45  CZ, FR, HU, MT, NO, PT. 
46  Uklju čujući FR, RO. 
47  DE, HU, NO. 
48  Uklju čujući DE, PT. 
49  DE, ES. 
50  AT, HU, NO. 
51  EL, FR, HU. 
52 AT, BE, BG, CY, CZ, DE, EL, ES, FI, FR, HU, NL, NO, RO, SK. 
53 EE, IT, LT, PL, SE, SI. 
 
12 
 ulaganjima se ostvarilo nekoliko klju čnih ciljeva:  veći i kvalitetniji ljudski resursi i grani čna 
infrastruktura, ulaganja u inovativne alate za efikasniji svakodnevni nadzor nad granicama, 
učinkovitija i efikasnija kontrola južne gran ice Europske unije te kvalitetnije odlu čivanje. 
Vizni postupci i sprje čavanje nezakonite imigracije (Prioritet 3) 
Većini su država članica koje su u okviru ovog prioriteta pr ovodile akcije one znatno pomogle 
u racionalizaciji postupk a izdavanja viza i sprje čavanju nezakonitog ulaska54. 
U vidu klju čnih ostvarenih ciljeva države su članice izvijestile o osuvremenjenim sustavima 
ICT-a u konzulatima, raspore đenim imigracijskim časnicima za vezu (ILO-ovima), 
instaliranoj opremi za izdavanje viza na vi še od 280 lokacija i obnovljenim konzularnim 
viznim odjelima. Nekoliko se država članica suo čilo s provedbenim problemima, te su morale 
otkazati ili ograni čiti pojedine akcije i nisu ostv arile sve svoje prvotne ciljeve. 
Kategorija 
akcije  
          DOSTIGNU ĆA   
           REZULTATI  
Konzularn
a 
infrastrukt
ura Novosagra đeno je ili obnovljeno 
210 viznih odjela. 
U svrhu unaprije đenja sigurnosti i 
poboljšanja usluge, za 
konzulate je kupljeno 257 komada opreme.  Izdano je više od 1,8 milijuna viza u novim ili 
obnovljenim objektima55. 
Manji broj sigurnosnih prijetnji.  
Oprema za 
izdavanje 
viza  Nabavljeno je ili unaprije đeno 
4 905 komada opreme. 
682 lokacije opremljene su s 
novom ili unaprije đenom 
opremom. Prosječno vrijeme čekanja na zahtjeve za vizu: od 15 do 
30 minuta. 
 
Gledajući konzularnu infrastrukturu i opremu za iz davanje viza, 210 je viznih odjela u 
konzulatima devet država članica56 obnovljeno, modernizirano ili unaprije đeno. Cipar je svoje 
konzulate opremio detektorima metala pri prol azu i višeenergetskim sustavima rendgenske 
kontrole. Ma đarska je uspjela obnoviti nešto manje od 10 % svojih konzulata, iako je 
planirala više. Španjolska je obnovila mjesta kontrole ulaska, čekaonice i kontrolne sobe, te 
izvijestila da se sigurnost u njenim konzulatima pove ćala za 80 %. U okviru obnavljanja, neke 
su države članice povezale konzulate sa svojim NS IS-om i NVIS-om, osuvremenile sustave 
ICT-a57 i instalirale opremu za izdavanj e viza na više od 650 lokacija. 
Većini je država članica ovaj prioritet znatno pomogao u racionalizaciji postupka izdavanja 
viza i sprje čavanju nezakonitog ulaska. Kao klju čne rezultate navele su unaprije đenje 
upravljanja konzularnim uslugama, raci onalizaciju viznih postupaka, poja čanje sigurnosti 
konzularnih zgrada i elektroni čkih podataka, proširenje mogu ćnosti ICT-a u konzulatima, 
obučavanje konzularnog osoblja za u činkovitije razotkrivanje lažnih  prijava i intenziviranje 
inspekcija pred ukrcaj u osjetljivim zra čnim lukama. 
                                                            
54 AT, BG, CY, DE, EE, ES, FR, HU, IT, LT, LV, MT, NO, SI. 
55 Uklju čujući shengenske vize. 
56 AT, CY, CZ, ES, FR, HU, LT, MT, NL, RO. 
57  BE, RO, SI. 
 
13 
 Sustavi ICT-a u službi viznog zakonodavstv a i zakonodavstva vanjskih granica EU-a 
(prioritet 4) 
Prioritetom 4 pokrivaju se unaprije đenje i razvoj VIS-a, SIS-a II. i drugih sustava ICT-a. 
Znatan je broj država članica58 smatrao da se akcijama uspj ešno pridonijelo razvoju sustava 
IT-a koji su neophodni za provedbu instrumenata EU-a u podru čju vanjskih granica i viza.  
Međutim, neke59 su ocijenile da su akcije bile samo donekle u činkovite, uglavnom zbog 
poteškoća u njihovoj provedbi. Ovoj skupini pripada Ma đarska, koja je provela najve ći broj 
akcija u okviru ovog prioriteta. 
 
Kategorija 
akcije  
           DOSTIGNU ĆA   
            REZULTATI  
SIS Iz EBF-a se financiralo izme đu 
0,41 % i 92,82 % ukupnih ulaganja u razvoj NSIS-ova  u 
državama članicama. Uspješno je bilo od 81 % do 100 % testova veze. 
Prošireno je od 3 do 1 407 testova sukladnosti s CSIS-
om. 
SIS je proširen na 120 institucijskih dionika. 
VIS Iz EBF-a se financiralo izme đu 
0,27 % i 100 % ukupnih ulaganja u razvoj NVIS-ova  u 
državama članicama. 378 konzulata povezano je s CVIS-om. 
407 grani čnih prijelaza povezano je s CVIS-om. 
Povezano je 253 drugih dionika. 
   Vrijeme čekanja na zahtjev za vizu skra ćeno je na 
15 
- 30 minuta.  
Drugi 
sustavi 
ICT-a Izgrađena su ili unaprije đena 1 272 
druga sustava ICT-a . Povezan je 121 institucijski dionik. 
Skraćeno je prosje čno vrijeme odziva ICT-a. 
 
Jedanaest je država članica60 izvijestilo o obavljanju testov a sukladnosti sa SIS-om II. u 
okviru tog prioriteta. Gotovo su sve države članice izvijestile o 100 %-tnoj uspješnosti tih 
testova, s iznimkom Francuske i Finske, kod kojih su stope uspješnosti iznosile 99,2 % 
odnosno 81 – 93 %. U Finskoj, Francuskoj, Gr čkoj i Norveškoj financ iranje se uglavnom 
upotrebljavalo u svr hu povezivanja grani čnih prijelaza sa SIS-om II ., dok se u Latviji, Litvi, 
Malti Portugalu i Španjolskoj  upotrebljavalo ug lavnom za povezivanje konzulata. Njema čka i 
Danska ve ćinu su financiranja utrošile u poveziva nje drugih službenih tijela, na primjer 
imigracijskih. Italija je osigurala osoblje za službu za podršku korisnici ma VIS-a te telefonsku 
i računalnu podršku kod rješavanja tehni čkih problema, čime je izbjegla prekide i zatajenja 
svojeg sustava za izdavanje viza. 
Nekoliko je država članica61 osuvremenilo i druge sustave ICT-a i opremu, na primjer 
prijenosna ra čunala, opremu za nadzor nad granicama, čitače biometrijskih putovnica i drugu 
opremu za provjeru dokumenata. Francuska i Švedska izvijestile su da se pomo ću nove 
opreme prosje čno vrijeme čekanja na zahtjeve za vizu sk ratilo na 15 odnosno 30 minuta. 
                                                            
58             AT, BG, CY, DE, EE, ES, FR, HU, IT, LT, LV, MT, NO, SI.  
59 CZ, DK, EE, FI, HU, NL SE. 
60 AT, DE FI, FR, HU, IT, LV, PT, RO, SE, SK. 
61 BE, CZ, EL, ES, HU, LV, LT, PL, RO, SI, SK. 
 
14 
 Kao tri klju čna ostvarena cilja u okviru ovog prioriteta države su članice izvijestile o izgradnji 
ili unaprije đenju svojeg NSIS-a II., NVIS-a i drugi h korisnih sustava ICT-a (poput sustava 
API-ja, sustava ABC-a i FADO-a). 
Učinkovita primjena viznog zakonodavstva i zakonodavstva vanjskih granica EU-a 
(Prioritet 5) 
Većina je država članica62 učinkovitima ocijenila akcije provedene u okviru ovog prioriteta. 
Nadalje, kod otprilike njih dvije tre ćine63 akcijama se znatno olakšalo primjenu standarda EU-
a i opće strategije u tom podru čju. 
 
Kategorija 
akcije  
             DOSTIGNU ĆA  
          REZULTATI  
Obuka i 
analiza 
rizika Obučeno je 32 594 člana osoblja. 
Pokrenuto je ili unaprije đeno 
1 515 aktivnosti i alata 
(računalni programi, 
statistika). Izdano je 49 izvješ ća. 
Obučeno je izme đu 8,00 % i 94,03 % osoblja po zemlji. 
Mađarska, Poljska, Francuska i Litva (te u manjoj mjeri Češka Republika, Španjolska i 
Slovenija) obu čile su najve ći broj članova osoblja u okviru ovog prioriteta. U Švedskoj je 
obučeno 80 % relevantnog osoblja, a u Austriji, Malti i Norveškoj izme đu 29 % i 35 %. 
Bugarska je obu čila šest pilota, 10 helikopterskih  inženjera, te nekoliko grani čnih policajaca o 
nadzoru zra čnog prostora. Jednom je služ beniku osigurala jednomjese čni pripravni čki staž u 
konzulatu u Turskoj. Nijedna država članica nije pokrenula zajedni čku akciju u analizi rizika, 
iako je po ovom pitanju Italija provela obu čavanje. 
Obučavanje je, izme đu ostaloga, uklju čilo osnovnu obveznu obuku za grani čnu službu64, 
specijalisti čku obuku, primjerice o krivotvorenju dokumenata65, te obuku fokusiranu na 
usklađivanje praksi me đu konzulatima66. Manji broj pritužbi na vizne postupke u Latviji 
pokazatelj su da njena dva mrežna alata za ob uku, o izdavanju viza i uporabi NVIS-a, daju 
ploda. Nove metode podu čavanja u Češkoj Republici i novi moduli podu čavanja u Bugarskoj 
doprinijeli su održivosti tih akcija. 
Kao ključne ciljeve ostvarene u okvir u ovog prioriteta države su članice navele bolju primjenu 
standarda EU-a67, učinkovitiju primjenu viznog zakonoda vstva i zakonodavstva vanjskih 
granica68 te efikasnije vizno osoblje69.  
                                                            
62 AT, BG, CZ, DE, ES, FI, FR, HU, IT, LV, LT, NO, SE, SK. 
63 AT, BG, CZ, DE, ES, FR, HU, IT, LT, LV, PL, SI. 
64  SI. 
65  DE, FR. 
66  ES, HU. 
67  DE, ES, SI. 
68  LT. 
69  HU, LV. 
 
15 
 DODANA  VRIJEDNOST  I DUGORO ČNI UČINCI  EBF- A 
Dodana vrijednost i u činak 
Sve su države članice pozitivno ili vrlo pozitivno70 ocijenile ukupne rezultate i dostignu ća 
godišnjih programa za razdoblje 2007. – 2010. 
Obujam: mjera u kojoj je financiranje iz  EBF-a doprinijelo ukupnom rasponu aktivnosti 
upravljanja granicama 
Većina je zemalja izvijestila da se iz EBF-a osigurala znatna potpora upravljanju granicama i 
kontroli (Prioriteti 1 i 2), viznim postupcima i nezakonitoj migraciji (Prioritet 3), te VIS-u i 
SIS-u (Prioritet 4). S pomo ću EBF-a riješile su specifi čne nacionalne slabosti i nedostatke na 
vanjskim granicama u vezi sa sustavim a ICT-a, nadzorom nad granicama i mogu ćnostima 
nacionalnog odziva, prijevoznim sredstvima i konzularnom suradnjom. 
EBF-om se unaprijedila nacionalna spos obnost upravljanja gran icama i pridonijelo 
istraživanju, razvoj u, testiranju i uvo đenju inovativne i najnaprednije tehnologije na 
granicama i u konzulatima. 
Više je od polovine država članica71 izvijestilo da se EBF- om znatno doprinijelo rješavanju 
specifičnih nacionalnih slabosti i/ili nedosta taka na vanjskim granicama. Me đutim, Francuska, 
Latvija i Švedska su izvijestile da je uloga EBF-a u rješavanju specifi čnih nacionalnih potreba 
bila ograni čena jer se ve ćina akcija tek trebala pr ovesti. Francuska je izjavila da je doprinos 
EBF-a u upravljanju migracijskim tokovima i zaštiti kopnenih granica bio ograni čen, iako se 
iz njega osigurala potpora nadz oru nad morskim granicama zemlje. 
Nekoliko je zemalja izvijestilo da im je EB F pomogao u projekciji dojma sigurnih granica, 
dok je za druge ovo bilo teško izmjerljivo. 
Zemlje su sudionice op ćenito izvijestile da se EBF-om, s jedne strane, uve ćao učinak 
nacionalnih, regionalnih i lokalnih pr ograma i politika, a s druge, postoje ćih fondova u 
područjima intervencije EBF-a. Zemlje koje dop rinose konzularnoj suradnji ili integriranim, 
interoperabilnim europskim sustavima nadzor a, primjerice EUROSUR-u, izvijestile su o 
sličnome. 
Područje primjene: bi li odre đene aktivnosti bile provedene da nisu b ile sufinancirane iz 
EBF-a? 
Prema ve ćini država članica, bez EBF-a bi mnoge akcije bile nemogu će ili manje u činkovite.  
Pet je država članica izrazilo mišljenje da su i bez EBF-a mogle ostvariti iste rezultate72, dok 
su druge izvijestile da bi vrlo malo ili ni malo svojih aktivnosti mogle provesti u okviru 
nacionalnih prora čuna73 ili ostvariti jednake rezultate bez EBF-a74.  
U zemljama koje raspolažu ve ćim nacionalnim prora čunima za upravljanje granicama, 
primjerice Francuskoj, doprinos EBF-a bio je relativno skromniji. Me đutim, u zemljama s 
manjim prora čunima, EBF je omogu ćio velika ulaganja koja u suprotnom ne bi bila 
provediva, posebno uzevši u obzir trenuta čne klimatske uvjete i prora čunske rezove. 
                                                            
70 Sljede će su zemlje ocijenile rezultate vrlo pozitivni ma: AT, BE, BG, CY, DK, ES, FR, HU, IT, LV, 
MT, PL, PT, RO, SI, SK. 
71  Ukupno četrnaest: BG, BE, CY, CZ, DE, EE, EL, HU, IT, LT, NL, PL, PT, SI.  
72 DE, DK, FI, IS, NL. Treba uzeti u obzir da je IS donio prve nacionalne programe u 2010. 
73 BE, BG, CY, EE, DK, LV, MT, PT, PL. 
74  AT, BG, CZ, ES, IT. 
 
16 
 U kojoj je mjeri EBF pomogao državama članicama u upravljanju migracijskim tokovima? 
Većini je država članica EBF znatno75 ili u nekoj mjeri76 pomogao u upravljanju migracijskim 
tokovima, iako ve ćina nije mogla identificirati ili nije identificirala promjene u migracijskim 
trendovima koje bi se m ogle pripisati EBF-u. EBF je pomogao upravljanju ve ćim tokovima 
putnika u zra čnim i pomorskim lukama77 te unaprijedio inspekciju  i nadzor. Bolji nadzor i 
inspekcija doveli su do smanjenj a broja nezakonitih prelazaka, pove ćanja broja zahtjeva za 
vize78 i manjeg broja uhi ćenja79. Italija je iz vijestila o pove ćanom broju temeljitijih provjera 
na vanjskim granicama nakon nabavke najnovije opreme i unaprije đenja postoje će, što je 
financirano iz EBF-a. To je uve ćalo sposobnost borbe protiv nezakonite imigracije i spasilo 
živote mnogih koji bi se, u nadi nezakonitog ulaska, ina če zaputili opasnim morskim 
putovima. 
 
Najbolje prakse i nau čene lekcije 
Iz obavljenog se posla može primijetiti nekoliko najboljih praksi. One bi mogle biti korisne 
kod upravljanja granicama i proj ektnog i programskog upravljanja. 
U području programskog i projektnog upravljanja neke su države članice80 zaključile da je 
pokretanje manjeg broja opsežnijih ak cija smanjilo administrativno optere ćenje i osiguralo 
pravovremenu provedbu. Druge su zemlje81 zaključile da im je osnivanje novih tijela 
omogućilo učinkovitije upravljanje EBF-om. 
Nekoliko je zemalja82 kao posebnu dobru praksu ocijenilo me đusobnu suradnju u provedbi 
EBF-a. Sura đivale su na razne na čine, na primjer organizacijom posla me đu skupinama 
utemeljenima na osnovi geografskih podru čja. Takva suradnja ima potencijal potaknuti 
daljnje zajedni čke projekte. 
S obzirom na nau čene lekcije, nekoliko je zemalja83 racionaliziralo suradnju i komunikaciju 
među nacionalnim tijelima te s agencijama-korisnicama. To im je omogu ćilo da brže 
identificiraju i provedu projekte koje podržav a EBF i osiguraju da se akcije provedu na 
vrijeme. Provele su preliminarne rasprave, obu čile potencijalne korisnike o projektnom 
planiranju i upravljanju84 i, gdje je bilo potrebno, posjetile objekte korisnika85.  
Mađarska je odlu čila i prije samog podnošenja provjer iti prihvatljivost i potpunost korisni čke 
dokumentacije kako bi se uve ćale stope uspješnosti i sprije čili krivi koraci uslijed manjka 
upoznatosti s postupcima javne nabave86. Ciparska nadležna tijela na licu su mjesta obavila 
posjete pra ćenja i obavijestila kori snike o propisima o prihva tljivosti, dok su nizozemska 
nadležna tijela pokušala pribavi ti prikaz svih troškova prije fi naliziranja svojih godišnjih 
programa. Neke su države članice87 uvele posebne postupke kako bi se sprije čili gubici 
                                                            
75 BG, DE, ES, LT. 
76 BE, CY, EE, EL, FR, IT, MT. 
77  DE. 
78  ES. 
79  EL. 
80  CY, DK, IT. 
81  DK, HU, IT, NO. 
82  AT, BE, BG, CZ, DE, DK, FI, FR, IS, NO, NL, PL, PT, SE, SK. 
83  AT, BE, ES, FI, FR, HU, IT, NL, NO, LT, PT. 
84  ES, HU, IT. 
85  FR. 
86  BG, CY, EE, FR, HU, NL, PL, SK. 
87  AT, EL, PL, SE. 
 
17 
 dodijeljenih sredstava. Ve ćina država članica trebala je preispita ti svoje nacionalne programe 
kako bi se maksimiziralo korištenje dostupnih sredstava. 
ZAKLJU ČNE NAPOMENE 
Nakon analize izvješ ća država članica i informacija iz drugih izvora, zaklju čak je Komisije da 
se EBF-om ostvaruju zadani ciljevi, unato č ponekim kašnjenjima pri provedbi. S vrlo 
zadovoljavaju ćom prosje čnom stopom provedbe od 86,7 % EBF ispunjava svrhu alata EU-a 
za sufinanciranje ulaganja u vanjske granice i konzulate zemalja sudion ica. Pri tome služi 
interesima schengenskog podru čja u cjelini te ostvaruje vidljive i trajne rezultate. 
Ulaganja iz EBF-a tijekom izvj eštajnog su razdoblja  dovela do 3,6 milijuna patrolnih misija, 
ukupnog skra ćenja prosje čnog vremena odziva i instaliran ih nadzornih sustava uzduž 
8 279 km vanjskih gr anica. Države su članice modernizirale opremu na od jednoj tre ćini do na 
svim grani čnim prijelazima, čime se skratilo vrijeme čekanja na provjere za putnike. U novim 
je ili obnovljenim konzulatima izdano preko 1,8 milijuna viza, a 378 konzulata povezano je sa središnjim VIS-om. SIS je proširen i uklju čuje 120 dodatnih institucijskih dionika. 
Uspjeh EBF-a dijelom je posljedica njegovog specijaliziranog karaktera. Fokusiranjem na 
upravljanje vanjskim granicama i izdavanjem viza izbjegava se raspršivanje sredstava. Izdaci 
po prioritetima EBF-a bili su prili čno ujedna čeno raspore đeni. Ali, države su članice izdvojile 
manje sredstava za unaprije đenje konzulata i izdavanje viza (Prioritet 3). To op ćenito koristi 
ministarstvima vanjskih poslova država članica, koja nisu izravno nadležna za upravljanje 
granicama. Korisno bi bilo i osnivanje flek sibilnog mehanizma kojim bi se relevantnim 
institucijama omogu ćilo potpunije sudjelovanje. 
Budući da je ovo bio prvi pokušaj da se podijeli upravljanje fondom koji se odnosi na tako 
nepredvidljivo podru čje, neka su ograni čenja bila neizbježna. Umnožavalo ih je i to što se 
financiranje moralo izra čunavati i dodjeljivati na godišnjoj r azini, što je utjecalo na rokove 
provedbe. Me đutim, ograni čenja su u ve ćini slučajeva prevladana efikasnim i inovativnim 
pristupom država sudionica, koji je opisan u poglavlju o najboljim praksama i nau č
enim 
lekcijama.  
Komisija je, sa svoje strane, pružala kontinuirane smjernice,  pojednostavnila provedbene 
propise i omogu ćila financiranje održavanja opreme ran ije nabavljene putem potpore iz EBF-
a. 
Pri pripremi višegodišnjeg financijskog okvira  za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete 
naučene lekcije i mane koje su identificirale države članice. Op ći je cilj proširiti podru čje 
primjene financiranja Unije, u svrhu potpore unutarnjoj si gurnosti i njezinoj vanjskoj 
dimenziji, te istodobno pojednostavniti mehanizme isporuke i uve ćati fleksibilnost, posebno u 
hitnim slu čajevima. Mogu će je i bolje iskoristiti relevantne agencije Unije, poput Europola i 
Frontexa.  
S podijeljenim se upravljanjem ide dalje, ali s prijelazom na višegod išnje programiranje. 
Budućim će se Fondom za unutarnju sigurnost pokriti upravljanje granicama i vizama, ali i 
dodati novi element tako što će se integrirati policijska suradnja u podru čju sprječavanja 
zločina i kriznog upravljanja. Proširenje upravljanj a podijeljenim financir anjem na policijsku 
suradnju utrti će put za ciljaniju i sveobuhvatniju potporu.