Prema podacima Frontexa od 1. siječnja do 30. kolovoza 2015. središnja i istočna sredozemna ruta i zapadnobalkanska ruta bile su glavna područja nezakonitih prelazaka granica EU-a što čini 99 % ukupnih nezakonitih prelazaka granica EU-a. Podacima Frontexa ukazuje se na to da zapadnobalkanska ruta sada čini više od 30 % ukupnog broja nezakonitih prelazaka granice utvrđenih dosad u 2015., a velika većina stigla je u EU preko vanjske granice Grčke. Većina migranata koji stižu središnjom sredozemnom rutom odnosi se na migrante iz Sirije i Eritreje koji prema podacima Eurostata za prvo tromjesečje 2015. imaju stopu priznavanja od više od 75 % u prvom stupnju. Jednako tako, većina tih migranata koji dolaze rutom istočnog Sredozemlja i zapadnobalkanskom rutom podrijetlom su iz Sirije i Afganistana.

Nakon dogovora Vijeća migracijska se situacija na središnjem i istočnom Sredozemlju pogoršala. Tokovi migranata i izbjeglica više su se nego udvostručili tijekom ljetnih mjeseci čime se potaknulo aktiviranje mehanizma za hitno premještanje kako bi se smanjio pritisak s kojim se suočavaju Italija, Grčka, pa i Mađarska. Statističkim podacima u vezi s brojem nezakonitih dolazaka državljana trećih zemalja u države članice od 1. siječnja do 31. srpnja 2015., uključujući i broj onih kojima je očito potrebna međunarodna zaštita, potvrđuju se migracijski pritisci u Italiji i Grčkoj i naznačuju naknadna kretanja Europom preko mađarsko-srbijanske granice što dovodi do iznimnih pritisaka na Mađarsku.

Drugo, predlaže se da se ova Odluka primjenjuje samo na podnositelje zahtjeva za koje bi Italija, Grčka ili Mađarska u načelu bile odgovorne države članice u skladu s kriterijima za prihvat definiranima u Uredbi (EU) br. 604/2013. Na taj je način osigurano da se Uredba (EU) br. 604/2013 i dalje primjenjuje na te podnositelje zahtjeva koji se nalaze u Italiji, Grčkoj i Mađarskoj, uključujući one sa stopom priznavanja višom od 75 %, za koje jedan od objektivnih kriterija utvrđenih u toj Uredbi (primjerice prisutnost članova obitelji u drugoj državi članici) upućuje na to da bi druga država članica bila odgovorna. Stoga će se te podnositelje zahtjeva premjestiti u druge države članice primjenom Uredbe (EU) br. 604/2013, a ne kao dio privremenih mjera predviđenih ovim prijedlogom. Istodobno se Uredba (EU) br. 604/2013 i dalje primjenjuje i na osobe koje nisu premještene u okviru trenutačnog sustava i koje druge države članice mogu vratiti u Italiju ili Mađarsku. U vezi s tim položaj je Grčke drukčiji jer su države članice, provedbom presude Europskog suda za ljudska prava M.S.S. protiv Belgije i Grčke, te nakon toga odluke u predmetu N.S. protiv Ujedinjene Kraljevine Suda Europske unije kojom je potvrđeno postojanje sustavnih nedostataka u postupku azila i u uvjetima prihvata tražitelja azila u Grčkoj, obustavile premještaje u Grčku u okviru dublinskog postupka.

Prijedlogom su obuhvaćena posebna jamstva i obveze za podnositelje zahtjeva koji podliježu premještanju u drugu državu članicu. U prijedlogu se utvrđuju pravo na dobivanje informacija o postupku premještanja, pravo na obavijest o odluci o premještanju u kojoj se mora točno navesti država članica premještanja i pravo na premještanje s članovima obitelji u istu državu članicu premještanja. U prijedlogu se spominje i obveza da se prilikom donošenja odluke o državi članici premještanja u prvom redu mora voditi briga o najboljim interesima djeteta. To podrazumijeva, među ostalim, obvezu Italije, Grčke i Mađarske da obavijeste ostale države članice da je podnositelj zahtjeva kojeg treba premjestiti maloljetnik bez pratnje i da s državom članicom koja je iskazala interes za premještanje tog maloljetnika osiguraju da se prije premještanja napravi procjena najboljih interesa djeteta u skladu s Općom napomenom br. 14 (2013) Odbora UN-a za prava djeteta kako bi se u prvom redu povela briga o njegovim najboljim interesima. Prijedlogom se ističu i posljedice sekundarnih kretanja podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu ili korisnika međunarodne zaštite koji su bili dio sustava premještanja na temelju trenutačno primjenjivog prava EU-a, odnosno u slučajevima u kojima neovlašteno ulaze u državno područje druge države članice osim one koja je odgovorna (u ovom slučaju, država članica premještanja).

(7)Posebne situacije država članica proizlaze posebno iz migracijskih tokova u drugim zemljopisnim regijama, kao što je migracijska zapadnobalkanska ruta.

(8)Nekoliko država članica suočilo se sa znatnim povećanjem ukupnog broja migranata, uključujući podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu, koji su ušli u njihova državna područja 2014. i u prvim mjesecima 2015. Nekoliko država članica primilo je hitnu financijsku pomoć od Europske komisije dok je EASO ponudio operativnu potporu kako bi se tim državama članicama pomoglo da se lakše nose s tim povećanjem.

(9)Među državama članicama u kojima su zabilježene situacije iznimnog pritiska i u kontekstu nedavnih tragičnih događaja na Sredozemlju, posebno su Italija i Grčka, a nedavno i Mađarska, doživjele nezapamćene dotoke migranata, uključujući podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu kojima je očito potrebna međunarodna zaštita, koji dolaze na njihova državna područja i stvaraju znatan pritisak na njihove migracijske sustave i sustave azila.

(10)Vijeće se 20. srpnja 2015. usuglasilo o općem pristupu nacrtu odluke o uspostavi privremenog i iznimnog mehanizma premještanja osoba kojima je očito potrebna međunarodna zaštita iz Italije i Grčke u druge države članice. Istog su dana u skladu s posebnim situacijama država članica predstavnici vlada država članica, sastajući se u u okviru Vijeća, konsenzusom donijeli Rezoluciju o premještanju 40 000 osoba kojima je očito potrebna međunarodna zaštita iz Grčke i Italije. Tijekom razdoblja od dvije godine 24 000 osoba bit će premješteno iz Italije, a 16 000 iz Grčke.

(11)Tijekom posljednjih tjedana migracijski se pritisak naglo pojačao na južnim vanjskim kopnenim i morskim granicama, a pomicanje migracijskih tokova nastavilo se od središnjeg prema istočnom Sredozemlju i zapadnobalkanskom rutom prema Mađarskoj, kao posljedica sve većeg broja migranata koji dolaze u Grčku i iz Grčke. S obzirom na situaciju trebalo bi omogućiti daljnje privremene mjere kako bi se ublažio pritisak zbog povećanog broja zahtjeva za azil iz Italije i Grčke, kao i nove mjere u korist Mađarske.

(12)Prema podacima Europske agencije za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama (Frontex) rute središnjeg i istočnog Sredozemlja bile su rute kojima se najčešće koristilo za nezakonite prelaske granica Unije u prvih osam mjeseci 2015. Od početka ove godine oko 116 000 migranata nezakonitim je putem stiglo u Italiju (uključujući oko 10 000 nezakonitih migranata koje su registrirala lokalna tijela, ali ih Frontex još nije zabilježio u svojim podacima). U svibnju i lipnju ove godine Frontex je utvrdio 34 691 nezakonitih prelazaka granica, a tijekom srpnja i kolovoza 42 356, što znači povećanje od 20 %. Grčka je zabilježila snažan porast 2015. U zemlju je stiglo više od 211 000 nezakonitih migranata (uključujući oko 28 000 nezakonitih migranata koje su lokalna tijela registrirala, ali ih Frontex još nije zabilježio u svojim podacima. U svibnju i lipnju ove godine Frontex je zabilježio 53 624 nezakonitih prelazaka granice, a 137 000 u srpnju i kolovozu, što znači povećanje od 250 %). U Mađarskoj je zabilježeno više od 145 000 nezakonitih prelazaka granice u prvih osam mjeseci 2015. (uključujući oko 3 000 nezakonitih migranata koje su lokalna tijela registrirala, ali ih Frontex još nije zabilježio u svojim podacima). U svibnju i lipnju ove godine zabilježeno je 53 642 nezakonitih prelazaka granice, a 78 472 u srpnju i kolovozu, što znači povećanje od 150 %. Znatan udio ukupnog broja nezakonitih migranata u tim regijama činili su migranti s državljanstvima koja, na temelju podataka Eurostata, imaju visoku stopu priznavanja na razini EU-a.

(13)Prema podacima Eurostata i Europskog potpornog ureda za azil (EASO) 39 183 osobe u razdoblju od siječnja do srpnja 2015. zatražilo je međunarodnu zaštitu u Italiji u usporedbi s 30 755 u istom razdoblju 2014. (povećanje od 27 %). Slično je povećanje broja zahtjeva zabilježeno u Grčkoj sa 7 475 podnositelja zahtjeva (povećanje od 30 %). Mađarska se suočila s vrlo naglim povećanjem u prvoj polovini 2015. u usporedbi s istim razdobljem 2014.: 98 072 osobe zatražile su međunarodnu zaštitu u razdoblju od siječnja do srpnja 2015. u usporedbi sa 7 055 osoba u istom razdoblju 2014. To odgovara povećanju od 1290 %.

(14)Kako bi se pomoglo Italiji i Grčkoj, dosad su u okviru migracijske politike i politike azila poduzete mnoge mjere, uključujući pružanje znatne hitne pomoći i operativnu potporu Europskog potpornog ureda za azil. Kad je riječ o isplaćenim sredstvima za razdoblje od 2007. do 2013. u okviru općeg programa „Solidarnost i upravljanje migracijskim tokovima” (SOLID) Italija je drugi najveći korisnik, a Grčka treći, uz znatna sredstva koja su tim dvjema državama dodijeljena za hitne slučajeve. U razdoblju od 2014. do 2020. glavni korisnici Fonda za azil, migracije i integraciju (FAMI) i dalje će biti Italija i Grčka. Mađarska je u razdoblju od 2007. do 2013. iz fondova SOLID primila 25,5 milijuna EUR, uključujući hitnu pomoć te će primiti više od 64 milijuna EUR za razdoblje od 2014. do 2020. iz Fonda za azil, migracije i integraciju i Fonda za unutarnju sigurnost (Granice). Usto, u okviru oba fonda, Mađarskoj je 2014. i 2015. već dodijeljena znatna hitna pomoć.

(15)Zbog aktualne nestabilnosti i sukoba u neposrednom susjedstvu Italije i Grčke te posljedica migracijskih tokova za Mađarsku, na njihove će se migracijske sustave i sustave azila i dalje stvarati intenzivan pritisak, dok znatnom dijelu migranata može biti potrebna međunarodna zaštita. To pokazuje da je uvelike potrebno solidarizirati se s Italijom, Grčkom i Mađarskom te dopuniti dosadašnja djelovanja privremenim mjerama u pogledu azila i migracija.

(16)Potrebno je napomenuti da je u Odluci o uspostavi privremenog i iznimnog mehanizma premještanja osoba kojima je očito potrebna međunarodna zaštita iz Italije i Grčke u druge države članice od [datum] utvrđena obveza Italije i Grčke da osiguraju strukturna rješenja kako bi ublažile izniman pritisak na svoje sustave azila i migracijske sustave uspostavom čvrstog i strateškog okvira kao odgovora na kriznu situaciju i jačanjem tekućeg procesa reformi u tim područjima. Planovi koje Italija i Grčka u tu svrhu trebaju predstaviti trebali bi biti prilagođeni kako bi se ova Odluka uzela u obzir. Isto tako, Mađarska bi trebala na dan stupanja na snagu ove Odluke Komisiji predstaviti plan u kojem bi trebale biti sadržane odgovarajuće mjere u pogledu azila, prvog prihvata i vraćanja u svrhu jačanja kapaciteta, kvalitete i učinkovitosti njezina sustava u tim područjima, kao i mjere za osiguravanje odgovarajuće provedbe ove Odluke kako bi joj se omogućilo da se, nakon prestanka primjene ove Odluke, bolje nosi s mogućim povećanim priljevom migranata na svoje državno područje.

(17)Imajući na umu da je Europsko vijeće postiglo dogovor o paketu međusobno povezanih mjera, Komisiji bi se, prema potrebi i nakon što se dotičnoj državi pruži prilika da izloži svoje stajalište, trebala povjeriti ovlast za obustavu primjene ove Odluke na ograničeno vrijeme ako Italija, Grčka ili Mađarska u tom pogledu ne budu poštovale svoje obveze.

(18)U slučaju da se koja od država članica suoči sa sličnom hitnom situacijom zbog iznenadnog priljeva državljana trećih zemalja, Vijeće, na prijedlog Komisije i nakon savjetovanja s Europskim parlamentom, može donijeti privremene mjere u korist dotične države članice, na temelju članka 78. stavka 3. Ugovora.

(19)Prema potrebi, takve mjere mogu uključivati obustavu obveza te države članice predviđenih ovom Odlukom. Na odgovarajući se način uzima u obzir činjenica da Mađarska nije dala nikakva jamstva u skladu s Odlukom o uspostavi privremenog i iznimnog mehanizma premještanja osoba kojima je očito potrebna međunarodna zaštita iz Italije i Grčke u druge države članice donesenom [datum] 2015. i stoga nema potrebe da se u ovoj Odluci formalno obustavi njezino sudjelovanje, kako je utvrđeno u članku 9. prethodno navedene Odluke.

(20)U skladu s člankom 78. stavkom 3. Ugovora predviđene mjere u korist Italije, Grčke i Mađarske trebale bi biti privremene naravi. Kako bi se osiguralo da se mjerama predviđenima ovom Odlukom zaista može pomoći Italiji, Grčkoj i Mađarskoj da se nose sa znatnim migracijskim tokovima na svojim državnim područjima, potrebna su 24 mjeseca.

(21) Mjere premještanja iz Italije, Grčke i Mađarske predviđene ovom Odlukom povlače za sobom privremeno odstupanje od pravila utvrđenog u članku 13. stavku 1. Uredbe (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća prema kojem bi Italija, Grčka i Mađarska inače bile odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu na temelju kriterija utvrđenih u poglavlju III. te Uredbe, kao i privremeno odstupanje od postupovnih koraka, među ostalim rokova, utvrđenih u člancima 21., 22. i 29. te Uredbe. Ostale odredbe Uredbe (EU) br. 604/2013, među kojima su provedbena pravila utvrđena u Uredbi Komisije (EZ) br. 1560/2013 i Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 118/2014, i dalje se primjenjuju, kao i u njima navedena pravila u vezi s obvezom države članice koja obavlja transfer da pokrije troškove transfera podnositelja zahtjeva u državu članicu premještanja, u vezi sa suradnjom na transferima među državama članicama te u vezi s prijenosom podataka s pomoću elektroničke komunikacijske mreže „DubliNet”. Ova Odluka za posljedicu ima i odstupanje od pristanka podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu iz članka 7. stavka 2. Uredbe (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća.



(22)Mjerama premještanja ne oslobađaju se države članice od potpune primjene odredaba Uredbe (EU) br. 604/2013, među ostalim onih koje se odnose na spajanje obitelji, posebnu zaštitu maloljetnika bez pratnje i diskrecijsku klauzulu iz humanitarnih razloga.

(23)Trebalo je odrediti koje kriterije primijeniti pri odlučivanju o tome koje podnositelje zahtjeva i koliko njih treba premjestiti iz Italije, Grčke i Mađarske, ne dovodeći u pitanje odluke o zahtjevima za azil donesene na nacionalnoj razini. Jasan i upotrebljiv sustav predviđen je na temelju praga prosječne stope odluka o odobravanju međunarodne zaštite u prvostupanjskim postupcima na razini Unije, kako je utvrdio Eurostat, u odnosu na ukupan broj prvostupanjskih odluka o zahtjevima za međunarodnu zaštitu na razini Unije, na temelju najnovijih dostupnih statističkih podataka. S jedne strane, tim bi se pragom moralo što je više moguće osigurati da svi podnositelji zahtjeva kojima je očito potrebna međunarodna zaštita mogu u potpunosti i brzo ostvariti svoja prava na zaštitu u državi članici premještanja. S druge strane, time bi se što je više moguće spriječilo da podnositelji zahtjeva koji će vjerojatno primiti negativnu odluku u vezi sa zahtjevom budu premješteni u drugu državu članicu, čime bi se neopravdano produljio njihov boravak u Uniji. Za potrebe ove Odluke trebalo bi upotrijebiti prag od 75 % na temelju najnovijih ažuriranih tromjesečnih podataka Eurostata za prvostupanjske odluke.

(24)Privremene mjere namijenjene su smanjenju znatnog pritiska na sustave azila Italije, Grčke i Mađarske, posebno premještanjem većeg broja podnositelja zahtjeva kojima je očito potrebna međunarodna zaštita, a koji su na državno područje Italije, Grčke i Mađarske ušli nakon datuma stupanja na snagu ove Odluke. Na temelju ukupnog broja državljana trećih zemalja koji su 2015. u Italiju, Grčku i Mađarsku ušli nezakonito te broja onih kojima je očito potrebna međunarodna zaštita, ukupno 120 000 podnositelja zahtjeva kojima je očito potrebna međunarodna zaštita trebalo bi premjestiti iz Italije, Grčke i Mađarske. Taj broj odgovara približno 62 % ukupnog broja državljana trećih zemalja kojima je očito potrebna međunarodna zaštita, a koji su u Italiju i Grčku u srpnju i kolovozu 2015. te u Mađarsku tijekom 2015. ušli nezakonito. Mjerom premještanja predloženom u ovoj Odluci opterećenje između Italije, Grčke i Mađarske s jedne i ostalih država članica s druge strane pravedno se raspodjeljuje, s obzirom na ukupne dostupne podatke o nezakonitim prelascima granica 2015. Uspoređujući podatke iz Italije, Grčke i Mađarske, 13 % tih podnositelja zahtjeva trebalo bi premjestiti iz Italije, 42 % iz Grčke i 45 % iz Mađarske.

(25)Premještanje podnositelja zahtjeva kojima je očito potrebna međunarodna zaštita trebalo bi provesti na temelju ključa raspodjele utvrđenog u prilozima I., II. i III. Predloženi ključ raspodjele trebao bi se temeljiti na a) broju stanovnika (ponderiranje 40 %), b) ukupnom BDP-u (ponderiranje 40 %), c) prosječnom broju zahtjeva za azil na milijun stanovnika u razdoblju 2010. – 2014. (ponderiranje 10 %, s tim da učinak ne može iznositi više od 30 % zbroja učinaka broja stanovnika i BDP-a kako bi se izbjegli nerazmjerni učinci tog kriterija na ukupnu raspodjelu) i d) stopi nezaposlenosti (ponderiranje 10 %, s tim da učinak ne može iznositi više od 30 % zbroja učinaka broja stanovnika i BDP-a kako bi se izbjegli nerazmjerni učinci tog kriterija na ukupnu raspodjelu). Ključem raspodjele utvrđenom u prilozima I., II. i III. ovoj Odluci uzima se u obzir činjenica da države članice iz kojih će se osobe premještati ne bi trebale biti države članice u koje ih se premješta.

(26)Ako neka država članica obavijesti Komisiju da, u iznimnim okolnostima i zbog opravdanih razloga koji su u skladu s temeljnim vrijednostima Unije sadržanima u članku 2. Ugovora o Europskoj uniji, u razdoblju od jedne godine, u potpunosti ili djelomično, ne može sudjelovati u premještanju podnositelja zahtjeva, trebala bi umjesto toga financijski pridonijeti proračunu EU-a u iznosu od 0,002 % BDP-a za pokrivanje pomoći kako bi se poduprla nastojanja svih ostalih država članica radi prevladavanja krizne situacije i posljedica nesudjelovanja te države članice u premještanju. U slučaju djelomičnog sudjelovanja u premještanju taj se doprinos razmjerno umanjuje. Taj doprinos treba dodijeliti Fondu za azil, migracije i integraciju kao namjenski prihod.