EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 28.10.2015. COM(2015) 550 final KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Poboljšanje jedinstvenog tržišta: više prilika za ljude i poduzeća {SWD(2015) 202 final}

{SWD(2015) 203 final}



1. Poboljšanje jedinstvenog tržišta Jedinstveno tržište jedno je od najvećih postignuća Europe. U proteklih 50 godina njime su stvorene nove mogućnosti i ekonomije razmjera za europska trgovačka društva koja su ojačala industrijsku konkurentnost, otvorena su nova radna mjesta, potrošačima je ponuđen veći izbor uz povoljnije cijene, a ljudima je dana mogućnost da žive, studiraju i rade gdje žele. Tim tržištem pridonijelo se boljoj integraciji trgovačkih društava EU-a u međunarodne vrijednosne lance i jačanju globalne konkurentnosti europskih trgovačkih društava. Međutim, EU i jedinstveno tržište moraju se prilagoditi okolini koja se mijenja. Europa se suočava s gospodarskim i društvenim izazovima. Gospodarska i financijska kriza stavila je na kušnju naša gospodarstva i prouzročila ogromne društvene troškove. Visoka nezaposlenost diljem Europe i dalje ne posustaje, posebno među mladima koji bi trebali biti žila kucavica europske snage. Niske razine rasta utjecale su na povjerenje ljudi u Europu. Neprimjerenim razinama ulaganja i preprekama na tržištima proizvoda i usluga naštetilo se produktivnosti i konkurentnosti europskoga gospodarstva. Poduzeća često smatraju da ih se sputava zastarjelim i pretjerano opterećujućim propisima te da ne mogu pronaći informacije koje im trebaju. Istodobno se inovacijama i globalnim vrijednosnim lancima otvaraju velike nove mogućnosti. Digitalnim tehnologijama mijenjaju se mnogi industrijski sektori, što dovodi do učinkovitije proizvodnje i novih inovativnih poslovnih modela. U proizvodnom i uslužnom sektoru raste ponuda pametnih i čistih poduzeća čime kupci dobivaju višu dodanu vrijednost. S druge strane, te su inovacije izazov za tradicionalne poslovne modele i uspostavljene odnose između potrošača i poslovnih subjekata. 1.1.Pravednije i bolje povezano jedinstveno tržište Europska komisija koja je na dužnost stupila u studenome 2014. hvata se ukoštac s tim izazovima. Povećanje broja radnih mjesta, rasta i ulaganja pri samom su vrhu njezinih prioriteta koje ostvaruje boljom povezanošću digitalnog tržišta u svim sektorima i područjima politike. U roku od mjesec dana od stupanja na dužnost, Komisija je pokrenula Investicijski plan za Europu i Europski fond za strateška ulaganja. Plan je već u tijeku i provodi se, a naziru se i rezultati u borbi protiv pada ulaganja i poticanju gospodarskog oporavka. Jedan je od ciljeva programa stvoriti bolje poslovno okruženje za ulaganja većom regulatornom predvidljivošću i dodatnim jačanjem jedinstvenog tržišta. Komisija je u veljači 2015. nastavila u tom smjeru europskom energetskom unijom, nastojeći potrošačima i poduzećima osigurati pristup sigurnoj, cjenovno povoljnoj i ekološki prihvatljivoj energiji te pretočiti unutarnje energetsko tržište u stvarnost diljem EU-a. U svibnju Komisija je predstavila Strategiju jedinstvenog digitalnog tržišta kako bi odgovorila na izazove digitalnoga gospodarstva. Preko povezanog jedinstvenog digitalnog tržišta potrošači i poduzeća imat će bolji pristup robi i uslugama na internetu, a istodobno će se stvoriti pravi uvjeti za procvat mreža i maksimalno povećati potencijal rasta europskog digitalnoga gospodarstva. Prošlog mjeseca objavljen je akcijski plan koji se nadovezuje na uniju tržišta kapitala. Akcijskim planom trebali bi se smanjiti troškovi za zajmove, poboljšati financiranje za novoosnovana poduzeća i proširiti baza ulagača. Time će se europskim poduzećima olakšati pristup financijskim sredstvima koja su im potrebna za modernizaciju i širenje tako što će se povezati ulagači s onima kojima je potrebno ulaganje. S pomoću unije tržišta kapitala financijski će sustav postati stabilniji te će se povećati konkurentnost. Trebamo Europu otvorenu svijetu i svijet otvoren Europi. Kao što je navela u Komunikaciji Trgovina za sve koju je donijela ranije ovog mjeseca, Komisija je preoblikovala trgovinsku i investicijsku politiku kako bi je učinila transparentnijom i učinkovitijom, poštujući pritom europske vrijednosti. Komisija naporno radi na osiguravanju ambicioznog, pravednog i učinkovitog ishoda Transatlantskog partnerstva za trgovinu i ulaganja. Planiranim Paketom o kružnom gospodarstvu stvorit će se nove konkurentske prednosti za Europu. Njime će se također nastojati osigurati očuvanje vrijednih prirodnih resursa uz jačanje konkurentnosti, inovacija i stvaranja novih radnih mjesta u područjima dizajna, proizvodnje, upotrebe, popravka i recikliranja proizvoda te u području gospodarenja otpadom. Da bi osigurao pravednije jedinstveno tržište, EU mora učinkovito odgovoriti i na zabrinutost građana i poduzeća. Oni moraju biti sigurni da ih se digitalnim tržištem štiti i jača. Građani moraju biti sigurni da se ne smanjuju njihova radnička prava. Radi rješavanja tih dvojbi, budućim Paketom za mobilnost radne snage podržat će se mobilnost radnika usklađenijim sustavima socijalne sigurnosti i ciljanim preispitivanjem Direktive o upućivanju radnika. Građani i poduzeća moraju vidjeti da se i kod poreza postupa pravedno. Izrazito je važno da trgovačka društva koja profitiraju od jedinstvenog tržišta više ne mogu iskorištavati razlike i rupe u nacionalnim poreznim sustavima. Komisija dovršava dubinske istrage o poreznim mišljenjima u više država članica i radi na brzoj provedbi nedavno donesene Direktive o poreznim mišljenjima. Nedavnim Akcijskim planom za pravedno i učinkovito oporezivanje poduzeća Komisija uvodi ambiciozan program kako bi se osiguralo da se porezi plaćaju tamo gdje se ostvaruje dobit. Naposljetku, Komisija nastavlja razvijati niz sektorskih inicijativa koje su bitne za jedinstveno tržište. Primjerice, daljnjim mjerama za poboljšanje jedinstvenog tržišta u području cestovnog prijevoza pridonijet će se boljim i konkurentnijim uslugama prijevoza. Komisija će posebno razmotriti kako se pravila o pristupu tržištu prijevoza tereta mogu učiniti jednostavnijima i lakšima za provedbu u praksi. Proučit će kako postići ravnopravne uvjete za domaće putničke usluge, više konkurentnosti pri unajmljivanju teških teretnih vozila te kako ojačati provedbu važećih pravila u sektoru i osigurati primjerene radne i ravnopravne tržišne uvjete. Radi potpore svim tim mjerama Komisija je ponovno usmjerila svoju pozornost na bolju regulativu. Ako se usredotočimo na stvarne europske prioritete, boljim ćemo pravilima postići bolje rezultate. U mnogim slučajevima jednim skupom pravila EU-a zamjenjuje se lepeza od 28 različitih nacionalnih sustava. Time se olakšava život građanima i poduzećima, pojednostavnjuje pravni okvir, smanjuje regulatorno opterećenje diljem jedinstvenog tržišta i povećava regulatorna predvidljivost. 1.2.Nova strategija za jedinstveno tržište na temelju prilika, modernizacije i rezultata Te se mjere trebaju nadopuniti istinskim europskim jedinstvenim tržištem roba i usluga.

Usprkos svom postignutom napretku još uvijek postoji previše velikih prepreka, pogotovo u području usluga. Prema procjenama Komisije, ambicioznijom provedbom Direktive o uslugama BDP EU-a porastao bi za 1,8 %. Preprekama slobodnoj razmjeni proizvoda i usluga, neprimjerenom primjenom postojećih pravila, niskim razinama prekogranične javne nabave i nedovoljnom političkom potporom strukturnim reformama ograničavaju se mogućnosti poduzećima i građanima, što dovodi do manje radnih mjesta i nepotrebno visokih cijena. Te prepreke također utječu na druge politike u važnim područjima kao što su prijevoz, telekomunikacije i energetika, a zbog njih je EU manje privlačan za unutarnja i vanjska ulaganja. Njima se guše inovacije i obeshrabruju trgovačka društva u razvoju novih proizvoda i usluga u Europi, zapošljavanju dodatnog osoblja i širenju na nova tržišta. Stoga jedinstveno tržište treba preispitati i modernizirati tako da se poboljša funkcioniranje tržišta proizvoda i usluga, a građanima zajamči primjerena zaštita. Tom se Strategijom to želi omogućiti. Ona se sastoji od ciljanih mjera u trima ključnim područjima: stvaranje prilika za potrošače, stručnjake i poduzeća; poticanje i omogućivanje modernizacije i inovacija koje Europa treba; ostvarivanje rezultata u praksi od kojih će potrošači i poduzeća imati koristi u svakodnevnom životu. U njoj se naglasak stavlja na praktične mjere kojima se pomaže malim i srednjim poduzećima (MSP-ovi) i novoosnovanim poduzećima da rastu i šire se, na promicanje inovacija, pokretanje ulaganja i jačanje položaja potrošača. Tim se mjerama nadopunjuje niz sektorskih inicijativa, primjerice, inicijative za poboljšanje funkcioniranja i provedbe jedinstvenog tržišta u cestovnom prijevozu.Donosi ih se na osnovi ekonomskih dokaza, a usmjerene su na gospodarski najvažnije prepreke. Za zakonodavne mjere provest će se dodatne procjene učinka, koje će potom biti polazište za konačne odluke Komisije. 2.Stvaranje prilika za potrošače i poduzeća 2.1.Uravnotežen razvoj ekonomije suradnje Sve se brže mijenja način pružanja i konzumiranja usluga i dobara: ekonomija suradnje, složen ekosustav koji se sastoji od usluga na zahtjev i privremene upotrebe dobara na temelju razmjene putem internetskih platformi, ubrzano se razvija. Ekonomijom suradnje potrošačima se omogućuju veći izbor i niže cijene, a inovativnim novoosnovanim poduzećima i postojećim europskim trgovačkim društvima otvaraju se mogućnosti za rast u matičnim zemljama i u inozemstvu. Osim toga, povećava se zaposlenost, a zaposleni profitiraju od veće fleksibilnosti jer mogu odlučiti da se bave nekvalificiranim mikroposlovima ili izabrati da budu poduzetnici na pola radnog vremena. Resursi se mogu upotrebljavati učinkovitije i tako povećati produktivnost i održivost. Prema nedavnoj studiji, pet glavnih sektora ekonomije suradnje (peer-to-peer financiranje, internetsko zapošljavanje osoblja, peer-to-peer smještaj, dijeljenje automobila i izravni prijenos glazbenih spotova) ima potencijal da poveća globalne prihode s trenutačnih oko 13 milijardi EUR na 300 milijardi EUR do 2025. Trećina europskih potrošača izjavila je da će sve više sudjelovati u ekonomiji suradnje. Međutim, pojava novih poslovnih modela često utječe na postojeća tržišta, stvarajući napetosti s postojećim pružateljima roba i usluga. Obje se strane žale na regulatornu nesigurnost kad je posrijedi primjena propisa o zaštiti potrošača, oporezivanju, odobravanju licencija, zdravstvenim i sigurnosnim normama, socijalnoj sigurnosti i zaštiti radnika. Ako se na te izazove odgovori ishitrenim i neprimjerenim propisima, riskira se nejednakost i fragmentacija tržišta. Takve poteškoće i nesigurnost moraju su ukloniti. Potrebno je jasno i uravnoteženo regulatorno okruženje u kojem se može razvijati poduzetništvo unutar ekonomije suradnje, u kojem će biti zaštićeni radnici, potrošači i drugi javni interesi te u kojem će se osigurati da nema nepotrebnih regulatornih prepreka za postojeće ili nove sudionike na tržištu, neovisno o tome za koji se poslovni model odluče. U okviru Strategije jedinstvenog digitalnog tržišta već je započela analiza uloga platformi, među ostalim, u ekonomiji suradnje. Ta će se inicijativa nadopuniti drugim međusektorskim studijama i aktivnim povezivanjem sa sudionicima na tržištu, potrošačima i tijelima javne vlasti. Nadovezujući se na taj rad, Komisija će izdati smjernice o tome kako pravo EU-a utječe na poslovne modele ekonomije suradnje i mjerodavne propise iz nacionalnog zakonodavstva. Te će se smjernice temeljiti na Direktivi o uslugama, Direktivi o elektroničkoj trgovini, europskom zakonodavstvu u području zaštite potrošača te na mjerodavnim odredbama Ugovora. U njima će biti navedene međunarodne najbolje prakse te bi trebale pomoći državama članicama i sudionicima na tržištu da bolje shvate propise koji se moraju primjenjivati. Komisija će ih uzeti u obzir pri provedbenim mjerama kako bi osigurala da se nacionalnim zakonodavstvom neopravdano ne sprečava razvoj ekonomije suradnje. Osim toga, Komisija će procijeniti treba li i kako rješavati regulatorne nedostatke. Ona će razviti okvir kojim će se pomoći pratiti razvoj ekonomije suradnje na lokalnoj, nacionalnoj, korporativnoj i sektorskoj razini. Mjere: Komisija će razviti europski program za ekonomiju suradnje, uključujući smjernice o tome kako se postojeće zakonodavstvo EU-a primjenjuje na poslovne modele ekonomije suradnje. Ona će procijeniti moguće regulatorne nedostatke i pratiti razvoj ekonomije suradnje. 2.2.Poticanje rasta MSP-ova i novoosnovanih poduzeća MSP-ovi su okosnica europskoga gospodarstva. Međutim, MSP-ovi, novoosnovana poduzeća i mladi poduzetnici koje žele rasti na jedinstvenom tržištu još se suočavaju s previše prepreka. Mnogi MSP-ovi obavljaju svoju djelatnost na lokalnom ili regionalnom tržištu. Malo ih smatra EU svojim domaćim tržištem ili ima ambicije da budu prisutni diljem Europe, što ograničava inovacije i stvaranje novih radnih mjesta. MSP-ovi se osobito žale na:

komplicirane propise o PDV-u, nejasnoće u vezi s pravom trgovačkih društava, razumijevanje i ispunjivanje zahtjeva, nedovoljan pristup financiranju, strah od strogog stečajnog zakonodavstva, prepreke inovacijama. Komisija je odlučna u namjeri da se pozabavi ključnim poteškoćama koje muče MSP-ove, a posebno novoosnovana poduzeća, u svim fazama njihova životnog vijeka. Mnogi poduzetnici žale se na komplicirane propise o PDV-u kad žele poslovati u inozemstvu. U okviru Strategije jedinstvenog digitalnog tržišta Komisija je najavila zakonodavnu mjeru pojednostavnjenja propisa o PDV-u kako bi prije svega pomogla malim poduzećima koja se bave internetskom trgovinom da počnu poslovati u inozemstvu. Osim toga, Komisija će kao dio akcijskog plana za sustav PDV-a sigurniji od prijevara predstaviti opsežan paket s mjerama pojednostavnjenja za MSP-ove, kojim se želi smanjiti administrativno opterećenje za ta poduzeća. To je od presudne važnosti za njihov rast, a omogućit će i prekograničnu trgovinu. Poduzetnici se također žale na nejasnoće u vezi s pravom trgovačkih društava. Prijedlogom Komisije o trgovačkom društvu s jednim članom koji bi suzakonodavci trebali donijeti bez odgode smanjit će se troškovi registriranja društva i pojednostavniti procedure. Nadovezujući se na tu inicijativu Komisija će razmotriti kako ubuduće može pojednostavniti propise za trgovačka društva i kako oni mogu biti manje opterećujući, ne odustajući pritom od borbe protiv fiktivnih poduzeća. Pokušat će ponuditi digitalna rješenja tijekom cijelog životnog vijeka društva, osobito kad je riječ o registraciji te arhiviranju dokumentacije i podataka društva. U kontekstu velikih poteškoća s kojima s suočavaju mala trgovačka društva, posebno kad se bave prekograničnim poslovanjem, Komisija će ispitati potrebu da se ažuriraju postojeći propisi o prekograničnim spajanjima kao i mogućnost da ih se nadopuni propisima u pogledu prekograničnih podjela. Time bi se MSP-ovima moglo olakšati da odaberu poslovnu strategiju koja im više odgovara i da se bolje prilagode promjenama u tržišnim uvjetima a da se pritom ne smanjuje socijalna zaštita i zaštita radnika. Novoosnovanim poduzećima teško je prepoznati i ispuniti regulatorne zahtjeve. Zato dok razmatra rješenja ili ocjenjuje zakonodavstvo, Komisija posvećuje posebnu pozornost propisima koji utječu na MSP-ove, vodeći se načelom „počnimo od malih”. Države članice rade na stvaranju kontaktnih točaka prema načelu „sve na jednom mjestu” kako bi se pružile informacije o regulatornim zahtjevima s kojima će se susresti netko tko pokreće posao u bilo kojem gospodarskom sektoru. Kao dopunu Komisija će pokrenuti inicijativu za novoosnovana poduzeća da se angažiraju svi relevantni sudionici, uključujući poduzetnike, zajednice novoosnovanih poduzeća, socijalni partneri te regionalne i nacionalne vlasti, u cilju poboljšanja okruženja za novoosnovana poduzeća u Europi. U okviru te inicijative organizirat će javno savjetovanje da bi prikupila ideje od poduzetnika. Komisija može profitirati i od platforme REFIT koja može biti izvor ideja na temelju kojih Komisija donosi odluke. Zajedno s dionicima ispitat će kako se jedinstvenim digitalnim pristupnikom, koji je pokrenut kao dio Strategije jedinstvenog digitalnog tržišta, može najbolje odgovoriti na potrebe novoosnovanih poduzeća. Sa sudionicima inicijative za novoosnovana poduzeća Komisija će razviti specifične značajke za pristupnik kojima bi se novoosnovanim poduzećima pomoglo da lakše posluju u inozemstvu i prošire se po cijeloj Europi. MSP-ovima i novoosnovanim poduzećima teško je osigurati financiranje. MSP-ovima je već dano središnje mjesto u Investicijskom planu za Europu. Primjerice, četvrtina jamstva Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) iskoristit će se za potporu inovativnim MSP-ovima i poduzećima srednje tržišne kapitalizacije, a novoosnovanim poduzećima osigurat će se veći pristup rizičnom kapitalu u kraćem vremenu. Unijom tržišta kapitala nastavlja se rad na nizu mjera kojima se podupire financiranje poduzetničkog i rizičnog kapitala u EU-u. U tom kontekstu Komisija će iznijeti prijedloge za krovni fond europskog poduzetničkog kapitala, za koji će se osigurati sredstva u proračunu EU-a i koji će biti otvoren drugima da bi se privukao privatni kapital, kako je predviđeno i Investicijskim planom. Fond će biti namijenjen promicanju kreativnosti i poboljšanju položaja novoosnovanih poduzeća na jedinstvenom tržištu. Osim toga, nekoliko programa financiranja EU-a, kao što su Obzor 2020., COSME i europski strukturni i investicijski fondovi, obuhvaća inicijative kojima se podržava MSP-ove i novoosnovana poduzeća. Programima EU-a financiraju se savjetovanja i podrška za MSP-ove i novoosnovana poduzeća u pogledu mogućnosti financiranja i prekograničnog poslovanja. Komisija će iskoristiti sredstva u okviru COSME-a za informativne kampanje usmjerene na mlade inovativne MSP-ove kako bi ih potaknula da se odvaže širiti preko granica i iskoriste prilike koje se nude. Zbog posljedica povezanih sa stečajem mnogi se ne upuštaju u poduzetništvo. Strah od društvene stigmatizacije, pravnih posljedica i nemogućnosti vraćanja dugova jači je u Europi nego u mnogim drugim dijelovima svijeta, primjerice zbog mnogo duljih razdoblja otplate duga. Zbog toga se mnogi poduzetnici ne odvažuju pokrenuti posao. Poduzetnici moraju znati da će dobiti drugu priliku. Nastavljajući dosadašnji posao, Komisija će podržati poduzetnike u dobroj vjeri i iznijeti zakonodavni prijedlog o nesolventnosti poduzeća, uključujući rano restrukturiranje i drugu priliku, kako bi osigurala da države članice omoguće regulatorno okruženje u kojem je dopušteno pogriješiti a da se poduzetnici ne boje iskušati nove ideje. Postoje i prepreke inovacijama. U okviru Smjernica za bolju regulativu Komisija utvrđuje alat za procjenu mogućih utjecaja novog prijedloga na inovacije kao i za prepoznavanje postojećih prepreka i mogućih rješenja za njihovo uklanjanje. Platformom REFIT može se pomoći pri poteškoćama koje se pojave tijekom rada. U tom kontekstu Komisija će također pokušati odrediti inovativna tržišta na kojima bi se moglo testirati inovativne regulatorne pristupe radi provjere izvedivosti i održivosti inovativnih rješenja te njihova potencijala da potaknu ulaganja i stvaranje radnih mjesta. Europa bi imala koristi i od privlačenja više inovatora iz ostatka svijeta. Kao što je naglašeno u Europskom migracijskom programu, propisima o privlačenju poduzetnika u kombinaciji s mjerama za olakšavanje poslovanja na jedinstvenom tržištu Europu bi se moglo učiniti poželjnijim odredištem za inovatore izvan EU-a. Time bi se mogao dati zamah novoosnovanim poduzećima u Europi. Mjere: Komisija će iznijeti zakonodavni prijedlog o nesolventnosti poduzeća, uključujući rano restrukturiranje i drugu priliku kako bi odgovorila na strahove od neuspjeha i osigurala poduzetnicima drugu priliku. Pobrinut će se za daljnje uklanjanje administrativnih opterećenja i poboljšanje djelatnosti trgovačkih društava, među ostalim, inicijativama za lakše korištenje digitalnim tehnologijama, prekograničnim spajanjima i podjelama. Komisija će pokrenuti inicijativu za novoosnovana poduzeća radi široke procjene zahtjeva s kojima se suočavaju novoosnovana poduzeća, za pronalaženje načina kako smanjiti te zahtjeve i, ako to nije moguće, za olakšavanje njihova ispunjenja. U to spada razvoj specifičnih značajki jedinstvenog digitalnog pristupnika kojima bi se olakšalo prekogranično poslovanje trgovačkih društava, osobito novoosnovanih poduzeća. Komisija će iskoristiti sredstva COSME-a kako bi ciljanim informacijama ohrabrila mlade inovativne MSP-ove da se šire preko granica i iskoriste mogućnosti koje nudi jedinstveno tržište. U okviru Investicijskog plana i unije tržišta kapitala Komisija će olakšati pristup financiranju za poduzetnike u Europi. Komisija će zamoliti da se platforma REFIT usredotoči na prepreke inovacijama i da se objasni kako se one mogu ukloniti ili smanjiti. Najzad, Komisija će ispitati daljnje moguće mjere za privlačenje inovatora, primjerice da se pristup plavoj karti proširi na poduzetnike. 2.3.Ostvarivanje tržišta bez granica za usluge Nakon donošenja Direktive o uslugama 2006. u različitim je sektorima došlo do prijeko potrebne modernizacije gospodarstva. Države članice donijele su više od tisuću mjera kojima su ukidaju neopravdane prepreke poduzećima i stručnjacima da pružaju svoje usluge. Unatoč tome, poduzeća i stručnjaci još uvijek nailaze na previše poteškoća pri prekograničnom poslovanju. Probleme im stvaraju razlike, a ponekad i nedosljednosti, u propisima kojima su u EU-u uređene profesije i djelatnosti koje su pridržane određenoj profesiji, nepotrebne regulatorne zapreke pružanju usluga te premalo jasnoće i predvidljivosti u određenim ključnim sektorima za one koji žele pružati uslugu u drugima državama članicama.

Rješavanje najproblematičnijih ograničenja pozitivno bi utjecalo na poduzetništvo i zapošljavanje, dovelo do nižih cijena i učinkovitije raspodjele resursa u Europi. To znači da se treba raditi u području profesija i pružanja usluga. Profesionalnim uslugama ostvaruje se 9 % BDP-a EU-a, a na regulirane profesije otpada oko 20 % radne snage EU-a. Profesionalne usluge izrazito su povezane s ostalim sektorima. Konkurentnijim i učinkovitijim sektorom profesionalnih usluga stoga bi se pridonijelo industrijskoj konkurentnosti i gospodarstvu u cjelini. Danas u Europi postoji više od 5000 reguliranih profesija, kojima je obuhvaćeno više od 50 milijuna ljudi. Propisi o pristupu i obavljanju tih profesija osmišljeni su da bi se zaštitili javni interes i korisnici pruženih usluga, no u međuvremenu su mnogi od tih propisa postali nesrazmjerni i stvaraju nepotrebne regulatorne prepreke mobilnosti stručnjaka čime se smanjuje produktivnost. U nedavnim studijama ispostavilo se da je zbog reformi koje su određene države članice provele radi većeg otvaranja reguliranih profesija došlo do stvaranja radnih mjesta i povoljnijih cijena za potrošače. Na razini EU-a Direktivom o uslugama zabranjuje se niz propisa i traži od država članica da ocijene jesu li ostali opravdani i razmjerni. Direktivom o stručnim kvalifikacijama želi se olakšati mobilnost stručnjaka diljem Europske unije, omogućiti zakonodavni okvir za lakše uzajamno priznavanje stručnih kvalifikacija i urediti postupak ocjenjivanja propisa o reguliranim profesijama na nacionalnoj razini između država članica i Komisije. Proteklih godina države članice pokrenule su proces reformi kojim su olakšane ili uklonjene brojne regulatorne prepreke. Međutim, na temelju uzajamne ocjene koja je provedena u posljednje dvije godine kao nastavak revizije Direktive o stručnim kvalifikacijama pokazalo se da su slične profesije znatno različito regulirane u državama članicama, a to vrijedi i za djelatnosti koje su pridržane određenoj profesiji, Komisija će stoga u okviru redovitog davanja smjernica predložiti konkretne mjere za poboljšanje pristupa reguliranim profesijama i njihova obavljanja na nacionalnoj razini i razini EU-a. Na osnovi tih mjera utvrdit će se konkretne potrebe za reformama u pojedinim državama članicama. Pritom će se uzeti u obzir sva pitanja povezana s pristupom reguliranim profesijama i njihovim obavljanjem. U prvoj fazi težište će biti na odabranim profesijama u prioritetnim sektorima. U drugoj fazi evaluirat će se reforme te će se rješavati preostale prepreke. Prioritetima reformi bavit će se u kontekstu Europskog semestra, prema potrebi, ovisno o državi članici i individualnoj procjeni određenih prioriteta. Komisija će utvrditi i analitički okvir kojim se države članice mogu poslužiti pri preispitivanju postojećih propisa povezanih s profesijama ili predlaganju novih. Taj će okvir obuhvaćati metodologiju za opsežne ocjene razmjernosti propisa povezanih s profesijama. Države članice morat će dokazati da se ciljevi od javnog interesa mogu postići isključivo ograničavanjem pristupa određenim profesionalnim djelatnostima ili njihova obavljanja. Najzad, uzajamnom ocjenom pomoći će se modernizaciji pravnog okvira u tom području tako što će se rješavati problemi koji proizlaze iz različitih pravnih oblika, zahtjeva u pogledu vlasničke strukture i multidisciplinarnih ograničenja koja se primjenjuju na određene poslovne usluge. Komisija će vjerojatno u okviru inicijative o putovnici za usluge predložiti zakonodavne mjere za rješavanje regulatornih prepreka kao što su različiti pravni oblici, zahtjevi u pogledu vlasničke strukture i multidisciplinarna ograničenja u ključnim poslovnim uslugama te, ako je primjenjivo, zahtjevi u pogledu organizacije u građevinskim poduzećima. Kad je riječ o uslugama u širem smislu, pristup pouzdanim informacijama o primjenjivim zahtjevima često je prepreka, posebno za pružatelje prekograničnih usluga. Isto tako, pružatelji građevinskih usluga ponekad se suočavaju s određenim zahtjevima u pogledu svoje organizacije u matičnoj državi, zbog kojih im je prekomplicirano nuditi usluge u inozemstvu. Pružateljima poslovnih usluga i građevinskih usluga često je teško pridržavati se zahtjeva o osiguranju i time se treba pozabaviti. Zbog toga će se predložiti zakonodavna inicijativa za prekogranične pružatelje usluga, posebno za građevinski sektor i sektor poslovnih usluga. U okviru te inicijative pružatelji usluga trebali bi s pomoću ujednačenih obrazaca zemlji domaćinu odjednom moći priopćiti sve podatke koji se traže propisima te zemlje kako bi pružatelj usluga mogao pružati prekogranične usluge u toj zemlji. Tako će poduzeća biti potpuno sigurna o zahtjevima koji se primjenjuju u pojedinačnim državama članicama u ključnim područjima za prekogranično pružanje usluga. To će povećati i sigurnost za potrošače. Tu spadaju obavijesti o upućenim radnicima, stručnim kvalifikacijama i drugim zahtjevima u onoj mjeri u kojoj su usklađeni s člankom 16. Direktive o uslugama i člankom 9. Direktive o provedbi Direktive o upućivanju radnika. Matične države članice i države članice domaćini intenzivnije će surađivati kako bi potaknule pružatelje usluga da počnu poslovati u inozemstvu. Nadležna tijela države članice domaćica izdat će na zahtjev putovnicu za usluge. Njome pružatelji usluga mogu dokazati da ispunjuju zahtjeve koji se primjenjuju na njih u državi članici u kojoj žele pružati svoje usluge. U skladu s načelom „samo jednom” na temelju putovnice za usluge dostavljene informacije i dokumentacija ne bi se trebale ponovno davati matičnoj državi članici jer bi nadležna upravna tijela matične zemlje na zahtjev pružatelja usluga izradila „zajednički elektronički repozitorij” dokumenata. Kombinacijom ujednačenog obrasca za obavješćivanje i elektroničkog repozitorija dokumenata olakšala bi se usklađenost s postojećim ex ante zahtjevima za obavješćivanje i kontrolu. Mjere: Komisija će pokrenuti zakonodavnu inicijativu za uvođenje putovnice za usluge s ujednačenim obrascem za obavješćivanje i elektroničkim repozitorijem dokumenata kako bi povećala sigurnost i smanjila prepreke pružateljima usluga koji žele proširiti svoje djelatnosti na druga tržišta u EU-u. Nadalje, poboljšat će pristup profesionalnim uslugama na nacionalnoj razini i razini EU-a redovitim davanjem smjernica na osnovi kojih se utvrđuju konkretne potrebe za reformama u pojedinim državama članicama i profesije koje podliježu neopravdanim propisima. Komisija će predložiti i analitički okvir kojim se države članice mogu poslužiti pri preispitivanju postojećih ili predlaganju novih propisa. Naposljetku, Komisija će predložiti zakonodavne mjere za rješavanje regulatornih prepreka kao što su različiti pravni oblici, zahtjevi u pogledu vlasničke strukture i multidisciplinarna ograničenja u ključnim poslovnim uslugama te, ako je primjenjivo, zahtjevi u pogledu organizacije u građevinskim poduzećima. Komisija će preispitati razvoj na tržištu i, prema potrebi, poduzeti mjere u vezi s propisima o osiguranju za pružatelje poslovnih i građevinskih usluga. 2.4.Rješavanje prepreka u maloprodajnom sektoru Maloprodaja i veleprodaja spadaju u najveće uslužne sektore u Europi. U njima je 2012. ostvareno 9,6 % dodane vrijednosti i zapošljavale su 13,1 % ukupno zaposlenih. Od 2010. do 2012. rast produktivnosti u tom sektoru u EU-u stagnirao je u usporedbi s rastom od 3,9 % u SAD-u. U nedavnim studijama zaključilo se da restriktivni propisi mogu prouzrokovati znatne prepreke ulasku na tržište. Zbog toga većina trgovaca otvara manje prodavaonica, što nepovoljno utječe na konkurentnost i dovodi do viših cijena za potrošače. Unatoč razvoju e-trgovine to će i dalje ostati otvoreno pitanje jer važnu ulogu pri stvaranju povjerenja kod potrošača često ima fizička prisutnost. Prije svega države članice odgovorne su za reguliranje poslovnog nastana i poslovanja u maloprodajnom sektoru. Važnu ulogu često imaju regionalni i lokalni propisi. Radi osiguravanja slobode poslovnog nastana koja je zajamčena Ugovorom, ti propisi moraju biti opravdani ciljevima javne politike poput zaštite okoliša, urbanističkog i prostornog planiranja i zaštite potrošača. Oni moraju biti primjereni i razmjerni u odnosu na ciljeve koje se želi postići. Stručnim pregledom o poslovnom nastanu u maloprodajnom sektoru pokazalo se da se trgovci na malo često suočavaju s nesrazmjernim i neprimjerenim uvjetima i postupcima povezanima s poslovnim nastanom. Države članice imaju diskrecijsko pravo kad je riječ o reguliranju maloprodajnog sektora, no ne smiju neopravdano ograničavati slobode jedinstvenog tržišta. Države članice trebale bi ocjenjivati i modernizirati, prema potrebi, svoja maloprodajna tržišta. Pritom bi se, ako je to primjenjivo, trebale voditi rješenjima iz drugih država članica koja dobro funkcioniraju i nisu toliko nepovoljna. Komisija će stoga utvrditi najbolje prakse u vezi s poslovnim nastanom u maloprodajnom sektoru, potpuno poštujući načelo supsidijarnosti i ciljeve javne politike koje žele ostvariti države članice. Time će podržati države članice da omoguće potrošačima izbor koji oni zaslužuju. Ta će inicijativa poslužiti i kao smjernice o tome koji su prioriteti Komisije pri provedbenim mjerama u pogledu ograničenja u maloprodajnom sektoru.

Mjere: Komisija će utvrditi najbolje prakse za olakšavanje poslovnog nastana u maloprodajnom sektoru i za smanjenje operativnih ograničenja na jedinstvenom tržištu. Te će prakse poslužiti kao smjernice za reforme država članica i određivanje prioriteta pri provedbenim mjerama u maloprodajnom sektoru. 2.5.Sprečavanje diskriminacije potrošača i poduzetnika Uspon internetske trgovine i povećanje putovanja među državama članicama otvorili su nove poslovne prilike poduzetnicima, a potrošačima omogućili pristup širokoj paleti roba i usluga. Međutim, te se dvije skupine često osjećaju diskriminiranima na osnovi državljanstva ili mjesta boravišta. Komisija i europski centri za zaštitu potrošača redovito primaju pritužbe od potrošača kojima se uskraćuje pristup povoljnijim internetskim stranicama za kupnju, ponudama ili popustima. Često im se nude više cijene ili imaju problema pri dobivanju iste usluge kao lokalni potrošači. Takve se prakse susreću kod velikog broja roba i usluga, počevši od ulaznica za zabavne parkove pa do komunalnih naknada. Iako razlog za različite uvjete plaćanja, pristup i cijene mogu biti objektivne razlike (npr. troškovi dostave ili opravdani pravni zahtjevi), često se iza njih skrivaju neopravdane strategije fragmentacije tržišta na teritorijalnoj osnovi. To se kosi sa samom srži jedinstvenog tržišta. Potrošači gube povjerenje i nevoljko se odlučuju za prekograničnu kupnju, bilo osobno ili putem interneta. Propuštene prilike za poduzeća i europsko gospodarstvo uvelike premašuju vrijednost pojedinačne kupnje od koje pojedinačni trgovac možda nešto više zaradi. Člankom 20. Direktive o uslugama već se zabranjuju sve vrste neopravdanih teritorijalnih ograničenja, no njime se utvrđuju samo opća načela kojima se nisu uvijek spriječile diskriminacijske prakse na terenu. Potrebne su daljnje mjere da bi ta načela postala djelotvorna i da bi se razvili konkretni propisi protiv diskriminacije na temelju državljanstva ili mjesta boravišta sudionika na tržištu. U Strategiji jedinstvenog digitalnog tržišta Komisija je već najavila zakonodavne prijedloge za ukidanje neopravdanog geoblokiranja do sredine 2016. To je uzeto u obzir u zaključcima Europskog vijeća iz lipnja 2015. U okviru širih nastojanja da se postigne pravednije jedinstveno tržište, Komisija se želi beskompromisno boriti protiv svih oblika neopravdane diskriminacije kupaca koji žive u različitim državama članicama. Nije važno je li riječ o diskriminaciji u izravnoj prodaji ili prodaji putem distribucijskih kanala niti na koji se način ona odvija i koja se tehnologija pritom upotrebljava. Komisija je u rujnu pokrenula javno savjetovanje o geoblokiranju i drugim ograničenjima na temelju geografske lokacije pri kupnjama i pristupu informacijama u EU-u. Na temelju rezultata Komisija će doći do vrijednih spoznaja za buduće zakonodavne mjere, koje će se odnositi na geoblokiranje i druge oblike diskriminacije sudionika na tržištu na temelju mjesta boravišta ili državljanstva. Istodobno se u svakoj državi članici mora postrožiti provedba, koja se mora dodatno poboljšati reformom Uredbe o suradnji u zaštiti potrošača, kako je najavljeno u Strategiji jedinstvenog digitalnog tržišta. Mjere: U skladu s inicijativom o geoblokiranju u Strategiji jedinstvenog digitalnog tržišta i u okviru sveobuhvatnog pristupa daljnjem poboljšanju načela poštenosti na jedinstvenom tržištu, Komisija će poduzeti mjere, zakonodavne i provedbene, radi borbe protiv neopravdanog različitog tretmana potrošača na temelju mjesta boravišta ili državljanstva kad je riječ o uvjetima kupnje, pristupu i cijenama. Ona će za to utvrditi i zabraniti konkretne oblike diskriminacije na temelju mjesta boravišta koji se ne mogu opravdati objektivnim faktorima koje se može provjeriti. Tako će potrošači i udruge za zaštitu potrošača lakše moći prepoznati ima li diskriminacije i njezine oblike, među ostalim i upotrebom instrumenata transparentnosti. Osim toga, reformom Uredbe o suradnji u zaštiti potrošača poboljšat će se provedba nacionalnih nadležnih tijela. 3.Poticanje modernizacije i inovacija 3.1.Modernizacija našeg sustava normi Norme su od presudne važnosti za inovacije i napredak na jedinstvenom tržištu: njima se povećavaju sigurnost, interoperabilnost i tržišno natjecanje te pomaže uklanjanju trgovinskih prepreka. Ključne su za europsku konkurentnost. U proteklih nekoliko desetljeća europskim normizacijskim sustavom uvelike se pridonijelo tom uspjehu. Na temelju nedavne studije iz Ujedinjene Kraljevine pokazalo se da se više od 28 % rasta produktivnosti može pripisati upotrebi normi, a korist za trgovačka društva koja upotrebljavaju norme procjenjuje se na do 5 % njihova godišnjeg prometa. Iza tog uspjeha stoji jedinstveno javno-privatno partnerstvo europskog regulatora i europske normizacijske zajednice. Promjenjiva priroda gospodarstva i diversifikacija poslovnih modela, sve važnija uloga informacijskih i komunikacijskih tehnologija, sve veće značenje usluga u današnjim globalnim lancima vrijednosti, u kojima se robe i usluge sve više nude u jednom paketu, izazovi su za postupak normizacije. Europski normizacijski sustav treba biti dorastao tim izazovima tako što će se njime pravodobno i na uključiv način izrađivati norme prilagođene tržištu i učvrstiti europsko vodstvo u međunarodnoj normizaciji. Europskim normama treba poduprijeti politike EU-a, a u kontekstu digitalnih inovacija njima se moraju postići veća sigurnost i interoperabilnost. Zato je u okviru Strategije jedinstvenog digitalnog tržišta pokrenut integriran prioritetni plan za normizaciju s naglaskom na tehnologijama IKT-a, a pokrenuto je i preispitivanje europskog interoperabilnog okvira. Općenito, time se podrazumijeva modernizacija postojećeg partnerstva. Komisija će stoga predložiti zajedničku inicijativu o normizaciji u kojoj bi trebali sudjelovati Komisija, mjerodavni predstavnici industrije, europske normizacijske organizacije i normizacijska zajednica općenito. Zajedničkom inicijativom želi se ubrzati donošenje normi u svim područjima i u tom postupku poboljšati određivanje prioriteta. Nakon rasprave s dionicima zajednička inicijativa mogla bi se dogovoriti početkom 2016. Osim toga, postoji znatan dosad neiskorišten potencijal u razvoju i upotrebi dobrovoljnih europskih normi za usluge kako bi se uzeo u obzir trend prelaska na trgovinu uslugama i ostvarilo integrirano europsko tržište usluga. Iako bi se tim normama mogli smanjiti troškovi i fragmentacija tržišta, one trenutačno čine samo 2 % svih normi EU-a. Oslanjajući se na uspješno iskustvo stečeno pri normizaciji proizvoda, Komisija će izdati smjernice u kojima će objasniti pitanja poput onoga kako osigurati da se takve norme donose na temelju potražnje i tamo gdje su najpotrebnije. Mjere: Radi modernizacije našeg normizacijskog sustava Komisija će predložiti i dogovoriti zajedničku inicijativu o normizaciji s europskom normizacijskom zajednicom. Također će izdati ciljane smjernice o normizaciji usluga. Time će se ojačati povjerenje poduzeća i potrošača u prekogranične usluge i poboljšati prekogranična trgovina. 3.2.Transparentnija, učinkovitija i odgovornija javna nabava Na javnu nabavu otpada oko 19 % BDP-a EU-a, od čega tijela javne vlasti i komunalna poduzeća godišnje potroše oko 2,3 bilijuna EUR. EU je 2014. temeljito preradio i donio novi okvir EU-a za javnu nabavu tako što je pojednostavnio postupke, učinio propise fleksibilnijima i prilagodio ih drugim politikama javnog sektora, pogotovo u pogledu inovacija. Cilj je bio poboljšati učinkovitost i strategije javne nabave poštujući istodobno načela transparentnosti i tržišnog natjecanja kako bi koristi imali javni naručitelji i gospodarski subjekti, osobito MSP-ovi.

Međutim, EU može i mora ići korak dalje. Javna nabava još se često odvija bez potrebnih poslovnih vještina, tehničkog znanja ili razumijevanja postupaka, što dovodi do neusklađenosti s propisima i loše utječe na poduzeća i porezne obveznike. Ključan je izazov nedostatak podataka i analitičkih alata kojima bi se mogli spriječiti ili otkriti problemi ili nepravilnosti. Nadalje, nacionalni sustavi za reviziju uvelike se razlikuju, pogotovo kad je riječ o trajanju postupka. Postoje i znatne razlike u visini naknada i troškova sudskog postupka. Podaci o pritužbama ne prikupljaju se strukturirano. Dodatni je izazov to što zbog složenosti i trajanja postupka javne nabave često dolazi do kašnjenja, osobito pri velikim infrastrukturnim projektima. Devet od deset velikih infrastrukturnih projekata ne odvija se prema planu: troškovi često narastu i do 50 % više od planiranoga. Kašnjenja su česta u svim fazama postupka, od planiranja preko provedbe projekta do izvršenja ugovora. Na temelju dostupnih podataka, za projekte kojima je vrijednost viša od 700 milijuna EUR javna nabava općenito traje dulje nego kod ostalih postupaka, a razlog nije dulje vrijeme za podnošenje ponuda. Ako tipičan postupak (od slanja poziva za natječaj do dodjele ugovora) prosječno traje tri i pol mjeseca, veliki infrastrukturni projekti otprilike traju 25 mjeseci, a pregovarački postupci i do 35 mjeseci. Komisija će stoga poduzeti niz inicijativa. Nastojat će olakšati prikupljanje, konsolidaciju i analizu podataka o javnoj nabavi te upravljanje njima i podržati države članice u boljem upravljanju javnom nabavom. Oslanjajući se na već postojeće politike, kao što je e-javna nabava, Komisija će poduprijeti razvoj alata za poboljšanje kvalitete i dostupnosti podataka tako što će pojednostavniti sadašnje mehanizme za prikupljanje podataka i podržati uvođenje registara ugovora. Osim toga, promicat će razvoj alata za analizu podataka, posebno za otkrivanje anomalija u postupku nabave. Komisija će također pokušati unaprijediti učinkovitost, djelotvornost i transparentnost sustava pravne zaštite u javnoj nabavi u skladu s direktivama o postupcima pravne zaštite. Tim se direktivama želi osigurati da se odluke o javnoj nabavi provjeravaju učinkovito i u najbržem mogućem roku. Postupci provjere postoje u svim državama članicama i njima se uvelike koriste gospodarski subjekti. Komisija će potaknuti suradnju i umrežavanje tijela prve instance za provjeru kako bi se poboljšala razmjena informacija i najboljih praksi. Posebna će se pozornost posvetiti jačanju specijaliziranih upravnih tijela prve instance za provjeru. Komisija će osim toga redovitim ocjenjivanjem poboljšati praćenje učinkovitosti nacionalnih sustava provjere, među ostalim, pregledom stanja jedinstvenog tržišta. To će se nadopuniti evaluacijskim izvješćem REFIT-a iz direktiva o postupcima pravne zaštite. Isto tako, Komisija će državama članicama ponuditi pomoć i savjete o zakonitosti aspekata javne nabave za projekte koje namjeravaju pokrenuti. Osnova takve pomoći bi će dobrovoljna primjena ex ante mehanizma za procjenu infrastrukturnih projekata kojima je ukupna vrijednost najmanje 700 milijuna EUR. Razvit će se poseban postupak kako bi tijela za javnu nabavu Komisiju mogla obavijestiti o svojim projektima i dobiti njezino mišljenje o usklađenosti predviđenih natječajnih postupaka s pravilima EU-a o javnoj nabavi. Ta bi obavijest trebala obuhvaćati podatke o projektu i sve mjerodavne dokumente, uključujući nacrte natječajne dokumentacije. Komisija će dati mišljenje u vremenskom roku koji načelno ne bi trebao biti dulji od tri mjeseca od dana obavijesti o projektu. U dogledno će vrijeme donijeti zaključke na temelju tog iskustva i vidjeti postižu li se rezultati u skladu s potrebama i očekivanjima. Mjere: Komisija će uspostaviti dobrovoljni ex ante mehanizam za procjenu aspekata javne nabave kod određenih velikih infrastrukturnih projekata. Potaknut će države članice da poboljšaju provjeru odluka o javnoj nabavi tako što će promicati umrežavanje tijela prve instance za provjeru, pružiti posebnu pravnu i tehničku pomoć državama članicama koje žele uvesti ili ojačati specijalizirana upravna tijela prve instance za provjeru i poboljšati praćenje učinkovitosti redovitim ocjenjivanjem, među ostalim, pregledom stanja jedinstvenog tržišta. Komisija će surađivati s državama članicama na poboljšanju transparentnosti i kvalitete nacionalnih sustava javne nabave s pomoću boljih podataka. Uvest će registre ugovora koji će obuhvaćati njihov cijeli životni ciklus te će podržati razvoj i upotrebu alata za analizu podataka i otkrivanje anomalija kako bi se mogle bolje utvrditi postojeće ili buduće nepravilnosti u postupku javne nabave. 3.3.Konsolidacija europskog okvira za prava intelektualnog vlasništva Sektori u kojima prava intelektualnog vlasništva igraju važnu ulogu ostvaruju 39 % BDP-a i osiguravaju 35 % radnih mjesta u EU-u te su pokretačka sila inovacija. Ostvaren je velik napredak u pogledu zaštite intelektualnog vlasništva u Europi, posebno nedavnim prihvaćanjem sustava jedinstvenog patenta i modernizacijom pravne stečevine u području žigova. Sustav jedinstvenog patenta imat će odlučujuću ulogu u poticanju inovacija u državama članicama koje sudjeluju u njemu. Europa se nalazi nadomak pretvaranju tog patenta u stvarnost i uspostavi europskog specijaliziranog suda za patente koji industrija čeka već desetljećima. Međutim, najveći je izazov sada u samoj završnici dobro razjasniti pitanja kao što su: kako će jedinstveni patent funkcionirati u odnosu na nacionalne patente i nacionalne svjedodžbe o dodatnoj zaštiti (SDZ) koji su odobreni prema režimu SDZ-a i hoće li se uvesti jedinstveno zakonsko pravo SDZ-a. Svjedodžba o dodatnoj zaštiti ključna je za proizvođače lijekova, medicinske opreme, sredstava za zaštitu zdravlja životinja i zaštitu usjeva, ali i za nove sektore u kojima će vjerojatno biti potrebno odobrenje za stavljanje proizvoda u promet. Jedinstvenim zakonskim pravom SDZ-a pružila bi se veća sigurnost industrijama čiji proizvodi podliježu reguliranim odobrenjima za stavljanje u promet. Konkretno, jedinstvenim zakonskim pravom SDZ-a poboljšale bi se transparentnost i sigurnost kad je riječ o zaštiti lijekova. Time bi se proizvođačima novih, generičkih ili biosličnih lijekova olakšala ulaganja, države članice mogle bi poboljšati proračune za zdravstvo, a pacijenti bi imali bolji pristup lijekovima. Da bi ojačala proizvodnju unutar EU-a i konkurentnost u industrijskim sektorima čiji proizvodi podliježu reguliranim odobrenjima za stavljanje u promet, Komisija će razmotriti prilagodbu određenih aspekata patentne zaštite i zaštite SDZ-a. Izuzećem od SDZ-a za proizvodnju u europskoj industriji za generičke i bioslične lijekove mogli bi se otvoriti tisuće novih visokotehnoloških radnih mjesta u EU-u i mnoga nova trgovačka društva. Ažuriranje područja primjene izuzeća EU-a za patentna istraživanja moglo bi, među ostalim, dovesti do nesmetane opskrbe aktivnim farmaceutskim sastojcima na cijelom jedinstvenom tržištu. EU i njegove države članice trebaju MSP-ovima pružiti jaču podršku kako bi oni u potpunosti mogli iskoristiti prednosti zaštite svojih ulaganja. U nedavnoj studiji koju je proveo Ured za usklađivanje na unutarnjem tržištu (OHIM) ispostavilo se da samo 9 % MSP-ova u Europi posjeduje prava intelektualnog vlasništva, ali da oni MSP-ovi koji ih posjeduju prosječno stvaraju 32 % više prihoda po zaposleniku. U okviru daljnjeg postupanja nakon akcijskog plana iz 2014. o provedbi prava intelektualnog vlasništva (PIV) Komisija će pomoći manjim poduzećima da učinkovitije osiguraju i iskoriste prava intelektualnog vlasništva te da upravljaju njima tako što će bolje koordinirati pristup informacijama i programe financijske pomoći. Komisija će raditi na tome da se na najbolji način iskoriste tradicionalno europsko znanje i iskustvo te će poduzeti daljnje korake nakon javnog savjetovanja o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla nepoljoprivrednih proizvoda. Naposljetku, kako je najavljeno u Strategiji jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu, Komisija će preispitati provedbeni okvir PIV-a kako bi odgovorila na sve više kršenja prava prekogranične prirode. Pritom će prednost dati pristupu „slijedi novac” kojim se nastoje zaustaviti tokovi prihoda za prekršitelje na komercijalnoj razini s obzirom na to da prekršaji povezani s PIV-om najviše štete gospodarstvu EU-a. U skladu s ciljevima te strategije posebno će se pomoći MSP-ovima da ostvare svoja prava intelektualnog vlasništva. Mjere: Komisija će predložiti inicijative za konsolidaciju i modernizaciju okvira intelektualnog vlasništva, uključujući mjere kojima se MSP-ovi podržavaju u iskorištavanju prava intelektualnog vlasništva. Raspravljat će o daljnjim mjerama, razmotriti ih i iznijeti prijedloge, prema potrebi, za poboljšanje patentnog sustava u Europi, pogotovo za farmaceutsku i druge industrije čiji proizvodi podliježu reguliranim odobrenjima za stavljanje u promet. Kako je najavljeno u Strategiji jedinstvenog digitalnog tržišta, preispitat će okvir EU-a za provedbu prava intelektualnog vlasništva 2016., primjenjujući načelo„slijedi novac” na prekršitelje na komercijalnoj razini. 4.Osiguravanje provedbe u praksi

4.1.Kultura poštovanja propisa i pametne primjene propisa Prilike i koristi od jedinstvenog tržišta mogu se ostvariti samo ako se poštuju propisi. Sredinom 2015. bilo je oko 1090 otvorenih postupaka zbog povrede propisa u području jedinstvenog tržišta. U prosjeku nacionalne uprave uz pomoć Komisije trebaju gotovo 30 mjeseci da bi riješile takav postupak. Osim toga, mnogo ljudi i trgovačkih društava još nije svjesno mogućnosti koje su im dostupne kad je riječ o poštovanju njihovih prava. Sve to slabi jedinstveno tržište i smanjuje povjerenje ljudi. To se mora promijeniti. Promjena podrazumijeva primjenu holističkog pristupa, obuhvaćanje svih faza kreiranja politike od osmišljavanja, provedbe do informiranja, u skladu s načelom boljeg zakonodavnog uređenja. To uključuje bolju integraciju aspekata ocjenjivanja i primjene propisa u oblikovanje politike, veću pomoć i smjernice državama članicama pri provedbi pravila jedinstvenog tržišta te dosljedniju i učinkovitiju politiku provođenja koja je usmjerena na poboljšanje opće usklađenosti s pravilima jedinstvenog tržišta i zakonodavstva EU-a općenito. Komisija je odlučna u namjeri da to ostvari. Kako bi to učinila, oslanja se na smjernice o boljem zakonodavnom uređenju i promiče jače partnerstvo s državama članicama u okviru brojnih inicijativa, primjerice provedbom planova za važne nove zakonodavne akte, godišnjim dijalozima o usklađenosti sa svakom državom članicom i upotrebom široke palete alata za promicanje usklađenosti. Komisija će jače provoditi sustavne provjere usklađenosti nacionalnih zakonodavstava. Osim toga, pokušat će razviti alat za analizu podataka kojim bi se moglo pomoći boljem otkrivanju neusklađenosti. Komisija će izraditi i primijeniti sektorske strategije kako bi pojednostavnila sustav za praćenje primjene prava EU-a. Nakon Komunikacije o boljem upravljanju jedinstvenim tržištem iz 2012. poduzet je niz mjera za osiguravanje primjene propisa kako bi u ključnim područjima za rast došlo do brzog napretka. Tom su strategijom ostvareni određeni pozitivni rezultati. Na temelju stečenih spoznaja Komisija će razmisliti o mogućnosti daljnjeg proširivanja sektora koji podliježu tim mjerama. Komisija će posebno predložiti regulatornu inicijativu o alatu za informiranje o tržištu koji bi se odnosio na jedinstveno tržište kako bi prikupila informacije od odabranih sudionika na tržištu. Ako može pravodobno dobiti opsežne, pouzdane kvantitativne i kvalitativne informacije od odabranih sudionika na tržištu, Komisija će poboljšati svoju sposobnost da nadzire i provodi pravila EU-a u prioritetnim područjima. To će joj pomoći da predloži poboljšanja u područjima za koja se nakon ocjenjivanja ispostavi da je do propusta u primjeni propisa došlo zbog nedostataka u mjerodavnom sektorskom zakonodavstvu. Novim bi se alatom koristilo jednom kad se provede primjereni pregled svih dostupnih informacija i postane jasno da se opsežne i pouzdane informacije o ponašanju trgovačkih društava na tržištu trebaju prikupljati izravno od sudionika na tržištu. Pritom bi se trebale uzeti u obzir najbolje prakse prema kojima treba postupati ako se postojećim praksama država članica nepovoljno utječe na ispravno funkcioniranje jedinstvenog tržišta. Na temelju toga Komisija će objaviti izvješće poštujući povjerljivu prirodu jednog dijela prikupljenih informacija. Novim alatom za informacije o tržištu pomoći će se Komisiji pri usmjerenijoj suradnji s državama članicama, ojačat će se osnova za postupanja u slučaju povrede propisa i pomoći utvrditi gdje su potrebna regulatorna rješenja. Komisija će s državama članicama ojačati i pojednostavniti postojeće alate za rješavanje problema na jedinstvenom tržištu kao što je SOLVIT. Probleme je najbolje rješavati rano i na nacionalnoj razini. Razmotrit će prikladne daljnje mjere za slučajeve koji se ponavljaju ili za strukturne probleme koji se nisu mogli riješiti u okviru SOLVIT-a. Osim toga, radit će na podizanju svijesti građana i trgovačkih društava o njihovim pravima i upotrebi nacionalnih mehanizama za pravnu pomoć, među ostalim i jedinstvenog digitalnog pristupnika. Mjere: Komisija će primijeniti strategiju pametne primjene propisa, uključujući sektorske strategije. Predložit će regulatornu inicijativu kojom će se omogućiti prikupljanje pouzdanih informacija izravno od odabranih sudionika na tržištu, radi osiguravanja i poboljšanja funkcioniranja jedinstvenog tržišta. Nadalje, produbit će partnerstvo s državama članicama provedbenim planovima za važne nove zakonodavne akte, godišnjim dijalozima o usklađenosti koji se organiziraju sa svakom državom članicom i eventualnim razvojem alata za analizu podataka kako bi poboljšala praćenje zakonodavstva u području jedinstvenog tržišta. Komisija će naposljetku ojačati i pojednostavniti alate za rješavanje problema na jedinstvenom tržištu, uključujući SOLVIT, i raditi na podizanju svijesti građana i trgovačkih društava o njihovim pravima. 4.2.Poboljšanje provedbe Direktive o uslugama reformom postupka obavješćivanja Kako bi se osiguralo da su sve nove regulatorne mjere koje uvode države članice nediskriminirajuće, opravdane ciljevima javnog interesa i razmjerne, Direktivom o uslugama obvezuje se države članice da obavijeste Komisiju o novim regulatornim mjerama koje utječu na usluge. Unatoč tome, postoji mnogo različitih nacionalnih pravila i propisa, a države članice često se ne pridržavaju postupka obavješćivanja. Sedam država članica nije uopće poslalo obavijesti o novim propisima od stupanja na snagu Direktive o uslugama 2009. Pet država članica obavijestilo je o samo nekoliko novih propisa. Sve su druge države članice, naprotiv, poslale velik broj obavijesti. Osim toga, Komisija ili druge države članice imaju ozbiljno ograničene mogućnosti intervencije s obzirom na to da države članice uglavnom šalju obavijesti o donesenim zakonima, a ne o njihovim nacrtima. Nadalje, obavijesti nisu transparentne: pogođeni potrošači i poduzeća nemaju pristup i mogu se žaliti tek kasnije kad na njih već utječu regulatorno opterećenje i dodatni troškovi. To je očito u suprotnosti s Direktivom o transparentnosti kojom se predviđa transparentnost za dionike koji se bave poslovanjem s robama i uslugama informacijskog društva. Naposljetku, postojećim okvirom obavješćivanja ne omogućuje se dubinsko ocjenjivanje razmjernosti. Zbog toga države članice često imaju problema s ocjenjivanjem razmjernosti novih zahtjeva za usluge. Preventivnim sustavom kao dijelom poboljšanog sustava obavješćivanja moglo bi se znatno lakše utvrditi moguće alternative i donijeti manje drastične mjere za postizanje željenih ciljeva. Budući da postoje mnogi nedostaci, Komisija će iznijeti zakonodavni prijedlog za poboljšanje postupka obavješćivanja u skladu s Direktivom o uslugama. Tim će se prijedlogom na druge usluge proširiti uspješan model dosadašnjeg postupka za robe i usluge informacijskog društva, uključujući zahtjev za obavješćivanje o nacrtima zakonodavnih akata i za transparentnost prema dionicima. Ako se o nekoj mjeri ne obavijesti, ona bi se trebala smatrati nevažećom i trebalo bi primijeniti razdoblje mirovanja. Dužna pozornost posvetit će se i provedbi primjerenog ocjenjivanja razmjernosti. Mjere: Komisija će predstaviti zakonodavni prijedlog na temelju uspješnog modela postupka obavješćivanja u skladu s Direktivom (EU) 2015/1535 za usluge koje trenutačno nisu obuhvaćene tom Direktivom. Time će se poboljšati postojeći sustav obavješćivanja u skladu s Direktivom o uslugama. Tako će se češće unaprijed moći provjeriti opravdanost i razmjernost novih nacionalnih propisa kojima se ograničava slobodno kretanje usluga. 4.3.Jačanje jedinstvenog tržišta za robe Robe čine oko 75 % trgovine unutar EU-a. Vrijednost trgovine robama među državama članicama EU-a procijenjena je 2014. na 2900 milijardi EUR. Regulatorne prepreke uklonjene su za više od 80 % industrijskih proizvoda donošenjem zajedničkih propisa, a ako takvi propisi Unije ne postoje, načelom uzajamnog priznavanja. U područjima za koje ne postoji zakonodavstvo EU-a načelo uzajamnog priznavanja znači da za robe koje se zakonito stavljaju na tržište u jednoj državi članici postoji pravo slobode kretanja i može ih se prodavati u drugoj državi članici. Međutim, zbog nedovoljne primjene uzajamnog priznavanja trgovačkim je društvima teško ući na tržišta u drugim državama članicama. Zbog sve više proizvoda na tržištu koji nisu u skladu s propisima EU-a poslovni subjekti koji se pridržavaju zakonodavnih propisa često su u nepovoljnom položaju, a osim toga ugroženi su i potrošači. Tako gospodarstvo u cjelini propušta prilike, unatoč tome što je tržišna integracija u području trgovine robama dosegnula zavidnu razinu.