Ministar sigurnosti zabranio je 24. rujna djelovanje ili daljnje djelovanje Nacionalne stranke Hong Konga (HKNP). Nacionalna stranka Hong Konga zalagala se za neovisnost Hong Konga mirnim putem, npr. dijeljenjem letaka, održavanjem javnih rasprava i tihih pasivnih prosvjeda. Stranka je imala mali broj članova. To je prvi put da je politička stranka zabranjena u Hong Kongu. Pravna zajednica Hong Konga dovela je odluku u pitanje jer za nju nije bilo pravne osnove te je bila nerazmjerna i suprotna međunarodnoj sudskoj praksi o tim pitanjima. Odluka će, po svemu sudeći, imati negativan utjecaj na slobodu izražavanja i udruživanja te političke aktivnosti.

U posljednjih nekoliko godina u Hong Kongu se pojavio lokalni pokret koji se zalaže za samoodređenje ili čak neovisnost. Iako oni koji se zalažu za neovisnost imaju vrlo ograničenu potporu u društvu i nemaju međunarodnu potporu, potaknuli su pitanja o granici između zakonite slobode izražavanja i poticanja na pobunu. To tek treba pravno pojasniti. Prošle je godine vlada Posebnog Upravnog Područja Hong Konga, potaknuta središnjom vladom, prihvatila novu politiku nulte tolerancije prema bilo kakvom navođenju „samoodređenja” ili „neovisnosti”, na osnovi nacionalne sigurnosti i kršenja Temeljnog zakona.

Odbijeni kandidati mogu uložiti žalbu na rezultate izbora i zatražiti sudsko preispitivanje, no ono može trajati godinama te stoga ne predstavlja učinkovit pravni lijek. Pravo na kandidiranje na izborima bez neopravdanih ograničenja zajamčeno je hongkonškom Poveljom o pravima i Međunarodnim paktom o građanskim i političkim pravima (ICCPR) koji je Hong Kong ratificirao. EU poziva Posebno Upravno Područje Hong Kong da poštuje ta prava.

Dva važna infrastrukturna projekta koja povezuju Hong Kong s kontinentalnim dijelom otvorena su 2018.: brza željeznička veza koja povezuje Hong Kong s željezničkom mrežom kontinentalne Kine dugačkom 25 000 km te most Hong Kong-Zhuhai-Makao. Zahvaljujući željezničkoj vezi i mostu povećala se povezanost gradova zaljeva Guangdonga, Hong Konga i Makaa te će se povećati integracija s kontinentalnim dijelom, što će donijeti nove prilike, ali i nove izazove.

Godina 2018. bila je još jedna izazovna godina za Hong Kong. Politička događanja u tri su navrata potaknula glasnogovornika visoke predstavnice/potpredsjednice na davanje izjava, a one su se odnosile na ograničenja prava na kandidiranje na izborima, zabranu političke stranke te na politički motivirano odbijanje produljenja radne vize stranom novinaru.

Čini se da su neke političke teme, posebice pitanje samoodređenja i neovisnosti, postale tabu bez odgovarajućeg pravnog okvira kojim bi se pojasnila ograničenja. To se odnosi i na akademske rasprave. Hong Kong i dalje velikim dijelom uživa akademsku slobodu, ali postoje jasne naznake sve većeg političkog zadiranja u sveučilišne kampuse.

Iako se medijima i dalje jamči visoka razina slobode, već se nekoliko godina gomilaju problemi. Međunarodni borci za slobodu medija, Reporteri bez granica, stavili su Hong Kong 2018. na 70. mjesto od 180 te su istaknuli sve veći utjecaj kineskih vlasti na medije. U godišnjem izvješću za 2018. Udruga novinara Hong Konga navela je kako većina novinara smatra slobodu medija lošijom nego 2017. Ono što je najviše naštetilo slobodi medija bila je odluka hongkonške vlade o neproduljenju radne vize uredniku Financial Times Asia (vidjeti iznad).

Zakonodavno vijeće odobrilo je kontroverzni sporazum o zajedničkoj kontrolnoj točki (eng. co-location arrangement) za brzu željeznicu te je on stupio na snagu 2018. Brza željeznička veza s Kinom počela je s radom u rujnu 2018. Željeznica će poboljšati povezanost Hong Konga i Kine, no sporazum o zajedničkoj kontrolnoj točki je kontroverzan. Kontinentalnoj Kini dodijeljena je gotovo isključiva nadležnost na određenom dijelu teritorija Posebnog Upravnog Područja pod nazivom „kontinentalno lučko područje”. Nekoliko sudskih preispitivanja osporilo je zakonitost takvog sporazuma i njegovu usklađenost s načelom „jedna zemlja, dva sustava” i odredbama Temeljnog zakona. Prvostupanjski sud je 12. prosinca presudio da je sporazum ustavan te da može ostati na snazi. Na presudu će se vjerojatno uložiti žalba.

Nadalje, 8. studenoga Victoru Malletu uskraćena je turistička viza za Hong Kong. To je drugi put u godinu dana da je Hong Kong odbio ulazak građaninu EU-a, očigledno iz političkih razloga (nakon Benedicta Rogersa u listopadu 2017.).

Vlada je 5. listopada odbila produljiti radnu vizu Victoru Malletu, uredniku Financial Times Asia i potpredsjedniku kluba stranih dopisnika. Mallet je u kolovozu, kada stranka još nije bila zabranjena, moderirao predavanje aktivista za neovisnost Chana Ho-tina iz Nacionalne stranke Hong Konga. U nedostatku vjerodostojnog drugog objašnjenja, čini se da je odluka politički motivirana. Takav je pritisak na novinare nezabilježen u Hong Kongu te izaziva ozbiljnu zabrinutost u pogledu slobode medija. Sve je veća zabrinutost da novinari provode autocenzuru. Hong Kong se ponosi time da je otvoren međunarodni grad u kojem se sloboda izražavanja ne dovodi u pitanje, a sloboda medija i informiranja u potpunosti se poštuju. Ograničavanje rada novinara, među ostalim i stranih novinara, ozbiljno bi naštetilo ugledu Hong Konga i njegovu statusu financijskog i poslovnog čvorišta.

Istraživanje, razvoj i inovacije: u godišnjem obraćanju radi predstavljanja politika za 2018. čelnica vlade Carrie Lam obvezala se da će Hong Kong pretvoriti u međunarodno inovacijsko i tehnološko čvorište, utvrđujući niz mjera za poticanje razvoja u području inovacija i tehnologije te kreativnih industrija. Cilj vlade bio je i da se rashodi za istraživanje i razvoj udvostruče s 0,73 % na 1,5 % BDP-a. U obraćanju za 2018. ponovljena je predanost tim ciljevima te su najavljena dodatna financijska sredstva za istraživanje i razvoj, kao i za reindustrijalizaciju i prijenos tehnologije. No čini se da se pristup inovacijama usmjerava isključivo na tehnološki napredak te da bi imao više koristi od sveobuhvatnijeg i integriranijeg pristupa.

Vlasti Hong Konga 2018. uvele su niz inicijativa za poboljšanje situacije i povećanje stambene ponude. To uključuje obnovu zgrada, preraspodjelu privatnih stambenih objekata za javno stanovanje te uvođenje posebne stope za slobodne privatne stambene jedinice iz prve ruke.

Postoji stalna napetost između građana Hong Konga i posjetitelja iz kontinentalne Kine, što rezultira protestima, primjerice nakon priljeva turista iz kontinentalne Kine nakon otvaranja mosta Hong Kong-Zhuhai-Makao. U rujnu je više od 400 uniformiranih vojnika Narodnooslobodilačke vojske Kine poslano u državni park Hong Konga kako bi pomogli u uklanjanju stabala posječenih tijekom tajfuna. Demokratski orijentirani zakonodavci i dijelovi hongkonškog društva izrazili su zabrinutost u pogledu toga, jer je to još jedan znak narušavanja načela „jedna zemlja, dva sustava”.

U kineskom strateškom dokumentu o Europskoj uniji objavljenom 18. prosinca 2018. navodi se da „kineska vlada podupire i potiče vlade Posebnog Upravnog Područja Hong Konga i Posebnog Upravnog Područja Makaa u razvoju uzajamno korisne i prijateljske suradnje u područjima poput gospodarstva, trgovine, kulture i turizma s EU-om i njegovim državama članicama u skladu s načelom „ jedna zemlja, dva sustava ” i odredbama dvaju temeljnih zakona. S obzirom na to da su Hong Kong i Makao kineska posebna upravna područja, njihovi poslovi čine dio kineskih unutarnjih poslova i EU se u to ne bi smio miješati.”

Inicijativama kao što su zaljev Guangdonga, Hong Konga i Makaa, „Jedan pojas, jedan put”, brza željeznica, novi most i mnoge druge gospodarske i socijalne inicijative, Hong Kong se još više integrira u nacionalni razvoj Narodne Republike Kine. Čini se da se nakon 19. kongresa Komunističke partije Kine (2017.) pojavilo novo razumijevanje načela „ jedna zemlja, dva sustava”, visokog stupanja autonomije Hong Konga i načela „Hong Kong kojim upravljaju građani Hong Konga”. Pojmovi „sveobuhvatna nadležnost” i „zajedničko upravljanje”, zajedno s većim naglaskom na crvenim linijama u pogledu nacionalne sigurnosti i teritorijalne cjelovitosti, čine određene dijelove hongkonškog društva zabrinutim zbog budućnosti.

Hong Kong je najveći izvor izravnih stranih ulaganja u Kinu te vodeće odredište za odljev izravnih stranih ulaganja iz Kine. Do kraja 2018., 46,3 % svih projekata financiranih iz inozemstva koji su odobreni u kontinentalnoj Kini bilo je povezano s interesima Hong Konga. S druge strane, do kraja 2017. vrijednost izravnih stranih ulaganja Kine u Hong Kong iznosila je 981 milijardu USD, odnosno 54,2 % ukupnog odljeva izravnih stranih ulaganja. Nezanemariv dio tih ulaganja su ulaganja u tehnologiju: Hong Kong je bio sedmi najveći izvor uvoza tehnologije za Kinu u smislu vrijednosti ugovora (879 milijuna USD), što je 2,9 % ukupnog uvoza (podaci iz 2016.).

Hong Kong je ključno offshore središte za prikupljanje kapitala za kineska trgovačka društva. Od prosinca 2018. u Hong Kongu je na burzu uvršteno 1137 društava iz kontinentalne Kine, s ukupnom tržišnom kapitalizacijom od oko 2,6 bilijuna USD, odnosno 68 % ukupnog tržišta.

Hong Kong je dodatno razvio odnose s kontinentalnom Kinom u okviru Sveobuhvatnog sporazuma o partnerstvu između Kine i Hong Konga (CEPA). Dana 14. prosinca 2018. Hong Kong i Kina potpisali su Sporazum o trgovini robom u okviru CEPA-e. Od 1. siječnja 2019. na robu podrijetlom iz Hong Konga uvezenu u Kinu primjenjivat će se nulta stopa carine. Novim se sporazumom uvode i dodatne obveze kako bi se olakšala trgovina s kontinentalnim dijelom te novo poglavlje o mjerama za olakšavanje trgovine u zaljevu Guangdonga, Hong Konga, Makaa. U okviru CEPA-e najavljene su i dvije nove mjere za trgovinu uslugama, koje će se početi provoditi od 1. ožujka 2019.

Zaljev Guangdonga, Hong Konga i Makaa i dalje se smatrao važnim. Dugo iščekivani plan za to područje konačno je objavljen u veljači 2019. i u njemu je Hong Kong naveden kao jedan od četiri ključna grada u regiji (zajedno sa Shenzhenom, Guangzhouom i Makaom). Hong Kong će imati ključnu ulogu u razvoju zaljeva zahvaljujući konsolidaciji njegova položaja kao međunarodnog financijskog, prometnog i trgovinskog središta; određivanju grada kao središta za međunarodne pravne usluge te usluge rješavanja sporova; jačanju njegova statusa kao globalnog offshore čvorišta za Renminbi; te razvoju inovacija i tehnologije. Dovršeni su neki impresivni infrastrukturni projekti čiji je cilj povezivanje gradova zaljeva. U 2018. otvorena je brza željeznička veza s kontinentalnom Kinom, kao i 55 km dug most Hong Kong-Zhuhai-Makao koji je najduži most preko mora na svijetu.

Trgovinska politika

U studenome 2018. u WTO-u je provedena revizija trgovinske politike Hong Konga. Jednoglasno je prepoznato da je Hong Kong i dalje jedno od najotvorenijih i najliberalnijih gospodarstava u svijetu, s nekim od najviših ocjena prema svjetskim pokazateljima za gospodarsku slobodu, konkurentnost i jednostavnost poslovanja. Ulagačka klima pogodna za poslovanje, geografski položaj Hong Konga, iskusni pružatelji usluga, vladavina prava, jednostavno regulatorno okruženje i jedinstveni položaj u skladu s načelom „jedna zemlja, dva sustava” smatrali su se izvorom uspjeha i ključnim za konkurentnost u budućnosti.

Hong Kong je pregovarao o daljnjim sporazumima o slobodnoj trgovini i ulaganjima te je sklopio rekordnih pet sporazuma o slobodnoj trgovini u posljednjih 18 mjeseci. U lipnju 2018. potpisao je sporazum o slobodnoj trgovini s Gruzijom, a u studenome je zaključio pregovore s Maldivima i Australijom. Hong Kong ima šest sporazuma o promicanju i zaštiti ulaganja za koje su pregovori završeni te se očekuje potpisivanje (Australija, Bahrein, Maldivi, Meksiko, Mjanmar i Ujedinjeni Arapski Emirati). Usto, u tijeku su pregovori s Rusijom i Iranom.

Bilateralni odnosi i suradnja EU-a i Hong Konga tijekom 2018.

Prema najnovijem istraživanju koje je provela vlada Posebnog Upravnog Područja Hong Konga (2018.), više od 2 200 poduzeća iz EU-a ima poslovne jedinice u Hong Kongu, a gotovo polovina njih koristi Hong Kong kao regionalno sjedište ili regionalni ured. Poslovna prisutnost EU-a obuhvaća brojne sektore, uglavnom financijske i poslovne usluge, trgovinu, logistiku, građevinarstvo i maloprodaju. Poduzeća iz EU-a ključni su dionici u nizu sektora gospodarstva Hong Konga, uključujući bankarstvo, osiguranje i vrijednosne papire.

Hong Kong je 2018. bio dvadeseti najveći partner EU-a u trgovini robom te osmi trgovinski partner EU-a u Aziji. Izvoz robe iz EU-a u Hong Kong iznosio je 36,6 milijardi EUR, a uvoz iz Hong Konga 9,9 milijardi EUR (godišnje smanjenje od 10,7 %), što je dovelo do znatnog viška od 25,8 milijardi EUR za EU te je to njegov četvrti najviši bilateralni trgovinski višak. EU najviše izvozi u Hong Kong strojeve i opremu, nakit, odjeću, luksuznu robu, hranu, vino i automobile.

U 2018. EU je zadržao status drugog najvećeg trgovinskog partnera Hong Konga nakon kontinentalne Kine. EU je tijekom godine bio drugo najveće izvozno odredište te četvrti najveći uvozni dobavljač za Hong Kong.

Hong Kong je važno središte (entrepôt) za trgovinu između Kine i EU-a: 2017. kineski uvoz iz EU-a u vrijednosti od gotovo 10 milijardi EUR odvijao se preko Hong Konga, a vrijednost ponovnog izvoza robe podrijetlom iz kontinentalne Kine u EU bila je 33 milijarde EUR.

Hong Kong je peti najvažniji trgovinski partner EU-a u području usluga u Aziji, nakon Kine, Japana, Singapura i Indije. Bilateralna trgovina uslugama iznosila je 2017. (godina za koju su podaci dostupni) 26,6 milijardi EUR. Iz Hong Konga su u EU uvezene usluge u vrijednosti od 13,2 milijarde EUR, a u Hong Kong su izvezene usluge u vrijednosti od 13.4 milijarde EUR, što je rezultiralo viškom za EU od 233 milijuna EUR.

Dvosmjerni tokovi ulaganja između EU-a i Hong Konga znatno su se povećali:

prema podacima Eurostata, Hong Kong je 2017. bio treće najpopularnije EU-ovo odredište za izravna strana ulaganja (17,9 milijardi EUR). Statistički podaci iz Hong Konga pokazuju da je EU, ne uzimajući u obzir offshore centre, drugi najveći strani ulagač u Hong Kong (nakon kontinentalne Kine), a vrijednost ulaganja do kraja 2016. iznosila je 149 milijardi EUR i 10 % ukupnih izravnih stranih ulaganja (prema najnovijim dostupnim podacima). Glavni su razlozi za to prisutnost visokokvalitetnih pružatelja usluga te predvidivo regulatorno okruženje i vladavina prava u Hong Kongu.

S druge strane, Hong Kong je 2017. postao najveći izvor izravnih stranih ulaganja u EU (s 51,6 milijardi EUR). Istaknut položaj Hong Konga u ulagačkim odnosima s EU-om djelomično proizlazi iz činjenice da je velik dio onoga što se statistički bilježi kao „izravna strana ulaganja Hong Konga” zapravo podrijetlom iz kontinentalne Kine. Prema podacima Vijeća Hong Konga za razvoj trgovine više od 60 % kineskih ulaganja usmjereno je na Hong Kong ili se kroz njega odvija. Isto tako, znatan postotak izravnih stranih ulaganja EU-a u Kinu odvija se preko Hong Konga.

Dvanaesti godišnji strukturirani dijalog između EU-a i Hong Konga održao se u Bruxellesu 7. prosinca 2018. EU i Hong Kong dogovorili su se da će jačati suradnju u okviru WTO-a i zajednički podupirati stalna nastojanja za reformu te organizacije. Provedene su i konstruktivne rasprave o uklanjanju prepreka bilateralnoj trgovini. Obje strane sagledale su napredak u okviru tekućeg Akcijskog plana EU-a i Hong Konga o suradnji u području carinske provedbe prava intelektualnog vlasništva te se raduju mogućoj daljnjoj suradnji u okviru inicijative. U okviru strukturiranog dijaloga odvili su se i tehnički sastanci o financijskim uslugama. Ove je godine prvi put održan i sastanak o kružnom gospodarstvu. Gledajući u budućnost, EU i Hong Kong utvrdili su da je kružno gospodarstvo (uključujući plastični otpad) važno područje za buduću suradnju. EU pozdravlja nove inicijative vlade Hong Konga u tom području i potiče Hong Kong da razmotri ambiciozniji i sveobuhvatniji pristup pitanjima okoliša. Suradnja u pogledu kružnog gospodarstva može biti pozitivan doprinos u tom području.

Tijekom 2018. EU i Hong Kong nastavili su surađivati u području carina u okviru akcijskog plana za poboljšanje zaštite prava intelektualnog vlasništva koji se financira putem programa „IP Key”. Te su godine prvi put organizirani obostrani posjeti carinskih službenika. Kad je riječ o vrijednosti zapljene, prema Izvješću EU-a o carinskoj provedbi prava intelektualnog vlasništva za 2017. (izdano 2018.) Hong Kong je i dalje glavni izvor robe kojom se povređuju prava intelektualnog vlasništva. Obje strane razmatraju načine za daljnje poboljšanje suradnje u tom području.

U listopadu 2018. vlasti Hong Konga objavile su novi poziv za sredstva za potporu sudionicima programa Obzor 2020. iz Posebnog Upravnog Područja. Istraživači, poduzeća, istraživačke ustanove i sveučilišta iz Posebnog Upravnog Područja mogu udružiti snage s europskim partnerima kako bi sudjelovali u projektima u okviru programa Obzor 2020. i na najbolji način iskoristili prilike koje EU nudi u području istraživanja i inovacija. Ukupni proračun od 9 milijuna HKD (oko milijun EUR) rezerviran je za razdoblje 2018./2019. Razmatrat će se osnovni i primijenjeni istraživački projekti od visoke akademske vrijednosti.

Tijekom 2018. EU je pratio provedbu obveza koje je Hong Kong preuzeo 2017., a na temelju kojih se Vijeće Europske unije složilo da se Hong Kong neće smatrati nekooperativnom jurisdikcijom u porezne svrhe. EU je posebno pozdravio to što je Narodna Republika Kina proširila Konvenciju o uzajamnoj administrativnoj pomoći u poreznim pitanjima na Posebno Upravno Područje Hong Kong te činjenicu da je Hong Kong aktivirao potrebne sporazume o razmjeni informacija. EU je podržao OECD-ovu ocjenu u pogledu tri režima (korporativne riznice, offshore reosiguranje, offshore vlastito osiguranje) nakon što je Posebno Upravno Područje Hong Kong izmijenilo te režime radi usklađivanja sa zahtjevima OECD-a. U veljači 2019. Hong Kong je izmijenio dva preostala režima za offshore fondove i offshore fondove privatnog vlasničkog kapitala kako bi se otklonili razlozi za zabrinutost Vijeća Europske unije zbog njihovih značajki ograničavanja za određenu namjenu. Na temelju toga, Vijeće Europske unije složilo se u ožujku 2019. da je Hong Kong ispunio svoje obveze u pogledu dobrog upravljanja porezima.