Ciljevi održivog razvoja povezani su s nekoliko područja politike. Europska komisija intenzivno radi na ostvarivanju rezultata u svim dimenzijama održivog razvoja. Kad je riječ o ulozi kulture, Komisija je naglasila kulturnu dimenziju održivog razvoja u Novoj europskoj agendi za kulturu iz 2018. i obvezala se na to da će je iskoristiti kako bi pomogla u provedbi UN-ova Programa održivog razvoja do 2030.

Potprogram Kultura obuhvaća inicijative kulturnih i kreativnih sektora kao što su one kojima se promiču prekogranična suradnja, platforme, mreže i književni prijevodi. One uključuju mehanizme kojima se osigurava da ti sektori nude raznolikost, uključivanje i ravnopravnost za sve i da doprinose mjerama u području klime. Pozivi u okviru programa za razdoblje 2021.–2027. kojima se podupiru europske mreže i programi suradnje uključivali su doprinos projekata programu za održivost kao poseban prioritet. Prethodni program (2014.–2020.) utro je put za promicanje lokalne i održive prakse u okviru potprograma Kultura. Podupro je velik broj projekata o rodnoj ravnopravnosti, održivosti i digitalizaciji. Njima se ublažio učinak aktivnosti u tim sektorima na okoliš, promicao se održiv urbani i ruralni razvoj, razvile su se nove vizije za budućnost i radilo se na informiranju. Usmjereni su na globalna pitanja na lokalnoj ili regionalnoj razini, među ostalim: na zdravlje i dobrobit, rodnu ravnopravnost, modele proizvodnje i konzumacije (hrane), onečišćenje vode, održivo stanovanje te smanjenje nejednakosti između urbanih i ruralnih područja.

Tom se strategijom nastoji osobama s invaliditetom osigurati mogućnost ravnopravnog sudjelovanja u kulturnom životu u skladu s Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom. Komisija poziva države članice da promiču i potiču kulturne i kreativne aktivnosti i umjetnost za osobe s invaliditetom te da stvaraju svijest o tome u javnosti. Time će takve osobe postati vidljive putem izložbi i izvedbi te će više izvedbi, festivala, umjetničkih zbirki i muzeja biti pristupačno osobama s invaliditetom. Iskaznica EU-a za osobe s invaliditetom uvedena je kao pilot-projekt od 2016. do 2018. u osam država članica (Belgija, Cipar, Estonija, Finska, Italija, Malta, Rumunjska i Slovenija), a nastavila je vrijediti i priznavati se u tih osam država i nakon završetka projekta. U studiji za procjenu provedbe pilot-mjere za iskaznicu EU-a za osobe s invaliditetom i s njome povezanih koristi utvrđen je potencijal za još opsežnije mjere i izneseni su dokazi o tome da je, među ostalim, došlo do relativno malog povećanja sudjelovanja u kulturnim, rekreativnim i sportskim aktivnostima i turizmu u inozemstvu. Komisija namjerava uvesti iskaznicu EU-a za osobe s invaliditetom na opsežnijoj razini.

-poduprla je studiju u sklopu opsežnog projekta Europe Beyond Access, u kojem se razmatralo znanje (ili nedostatak znanja) među glavnim rukovoditeljima za kulturu o: (a) radu umjetnika s invaliditetom, (b) načinu na koji im svoje programe mogu učiniti pristupačnima i (c) načinu na koji mogu svoje programe učiniti pristupačnima za osobe s invaliditetom,

Komisija je uspostavila okvir za praćenje provedbe te strategije. To će ujedno biti izvor informacija za europski semestar, pregled socijalnih pokazatelja EU-a i provedbu ciljeva održivog razvoja. Do 2023. razvit će se novi pokazatelji za invaliditet, što će doprinijeti pokazateljima za pregled socijalnih pokazatelja, europski semestar i ciljeve održivog razvoja.

U tom se projektu provode pilot-djelovanja za definiranje i razvoj okvira UNESCO-ovih tematskih pokazatelja za kulturu do 2030. Cilj je mjeriti i pratiti ulogu i doprinos kulture u provedbi UN-ova Programa održivog razvoja do 2030.

Koalicija „Obrazovanje za klimu” zajednički je stvorena inicijativa odozdo prema gore za suradnju s obrazovnom zajednicom na razini EU-a te na nacionalnoj i lokalnoj razini. Riječ je o vodećoj inicijativi za komunikaciju o uspostavi europskog prostora obrazovanja do 2025. i najvažnijem instrumentu za djelotvorno sagledavanje i dijeljenje inicijativa i projekata koje je pokrenula obrazovna zajednica kako bi se podupro prelazak na klimatsku neutralnost. To se posebice odnosi na razvoj „zelenih vještina” i promjena u ponašanju te na uspostavljanje veza s drugim inicijativama, kao što su klimatski pakt ili novi europski Bauhaus.

oCilj je sastavnice programa Kreativna Europa za zapadni Balkan povećati financijsku potporu za kulturne organizacije na zapadnom Balkanu uspostavljanjem namjenske sastavnice za zapadni Balkan u okviru programa Kreativna Europa. To je provedeno posebnim pozivom na podnošenje prijedloga u okviru kojeg su se financirali projekti u diversificiranom portfelju sektora. To je uključivalo prevođenje i izdavaštvo, arhitekturu, videoumjetnost, slikarstvo i crtanje, kazalište, ples, grafičke umjetnosti, glazbu, nematerijalnu kulturu, muzeje ili povijesna mjesta i zgrade.

U europskoj industrijskoj strategiji i njezinoj ažuriranoj verziji utvrđuje se 14 industrijskih ekosustava, a jedan su od njih kulturne i kreativne industrije. Pristupom za industrijske ekosustave – koji obuhvaća sve javne i privatne subjekte koji djeluju u određenom lancu vrijednosti (od najmanjih start-up poduzeća do najvećih društava, od akademske do istraživačke zajednice, od pružatelja usluga do dobavljača) – nastoji se pomoći kulturnim i kreativnim industrijama da se oporave i prošire te da se pritom iskoristi zelena i digitalna tranzicija.

Osim navedenog klastera i mjera usmjerenih na kulturne i kreativne sektore i industrije u okviru programa Obzor Europa, postoje i međusobne povezanosti između kulture i ciljeva istraživanja održivosti na temelju klastera 5 „Klima, energija i mobilnost”. Postoje posebne teme i namjenske mjere za primjenu strategija za energetski učinkovitu obnovu povijesnih zgrada, osobito u okviru destinacije 4 tog klastera. Ona je usmjerena na zgrade i industrijske objekte u energetskoj tranziciji te se njome nastoji postići učinkovitiji i održiviji fond zgrada zahvaljujući njihovoj obnovi i modernizaciji. Usto, u okviru destinacije 4 partnerstvom za zajedničke programe Built4people namjeravaju se financirati projekti istraživanja i inovacija za „održiv izgrađeni okoliš s ljudima u središtu pozornosti”, u kojima se okupljaju javni i privatni dionici kako bi se stvorili istraživački i inovacijski putevi prema održivosti i boljem životu. Tim se pristupom, zajedno s fokusom na održivost, uvodi socijalna i kulturna dimenzija u aktivnosti i teme koje se financiraju u okviru tog partnerstva, što je uvelike u skladu s načelima novog europskog Bauhausa za izgrađeni okoliš (primjerice u vezi s kulturnom baštinom i kvalitetom iskustva). Među glavnim očekivanim učincima destinacije 4 postoji namjera da se postigne kvalitetniji, cjenovno pristupačniji i uključiv izgrađeni okoliš uz ublažavanje klimatskih promjena i očuvanje okoliša, zaštitu kulturne baštine, uzimanje u obzir održivosti, kružnosti i estetike te istodobno osiguranje boljih životnih uvjeta. Nadalje, relevantne inicijative povezane s „gradovima kulture”, koje se temelje na klasterskim projektima u okviru programa Obzor 2020., stvorile su osnovu za nekoliko mjera za suradnju pod vodstvom zajednice. Imaju važnu ulogu u transformaciji povijesnih urbanih područja i promicanju rješenja za revitalizaciju urbanih područja nakon pandemije bolesti COVID-19. Primjerice, Komisija je 2020. koordinirala rad stručne skupine programa Obzor 2020. na temu „Grad po mjeri ljudi: mogućnosti za građane putem istraživanja i inovacija” te je sastavila pregled svih urbanih inicijativa, uključujući one koje se odnose na kulturu, u izvješću Yearly Mapping Report: EU research & innovation for and with cities (Godišnje pregledno izvješće: Istraživanja i inovacije EU-a za gradove i uz njih) (lipanj 2021.).

Digitalizacija kulturnih dobara i njihova ponovna upotreba mogu dovesti do otvaranja novih radnih mjesta ne samo u sektoru kulturne baštine, već i u drugim kulturnim i kreativnim sektorima (primjerice u industriji računalnih igara i filmskoj industriji), čime se doprinosi cilju održivog razvoja br. 8 (dostojanstven rad i gospodarski rast). Podatkovni prostor za kulturnu baštinu ojačat će suradnju, partnerstva i angažman s mrežama partnera za podatke (primjerice muzeji, galerije, knjižnice, arhivi širom Europe), agregatorima i stručnjacima koji rade u području digitalne kulturne baštine, što dovodi do gospodarskog rasta.

Komisija je 2020. u sklopu europskog zelenog plana pokrenula europski klimatski pakt. U njemu se priznaje važnost djelovanja odozdo prema gore te uključivanja građana iz svih generacija i lokalnih zajednica u prelazak na održivo i klimatski neutralno društvo. Tom se inicijativom putem njezinih aktivnosti nastoji poduprijeti inicijative odozdo prema gore pružanjem informacija o klimatskoj tranziciji, razvijanjem prostora za suradnju dionika i građana te pomaganjem u pokretanju novih inicijativa.

U okviru klimatskog pakta građani i zajednice mogu predstaviti svoje mjere u području klime i preuzimati obveze za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu njima putem platforme Count Us In.

Cilj je tih alata povezati se s građanima na zajedničkom stvaranju lokalnih klimatskih narativa, uzimajući u obzir kulturnu baštinu i kontekst, te zajedno osmisliti prototip djelovanja u lokalnoj zajednici. Klimatski pakt podupire zajedničko stvaranje inovativnih procesa za lokalne zajednice, kao što je komunikacija oblikovatelja politika s građanima kako bi se ojačao njihov položaj tako što bi preuzeli ulogu posrednika u raspravama o klimatskim promjenama i zaštiti okoliša u gradovima. Dodana vrijednost klimatskog pakta je to što se njime potiče suradnja između različitih strana (primjerice umjetnika, kulturnih centara, NVO-a, lokalnih vlasti i poduzeća) radi postizanja zajedničkih ciljeva.

Umjetnici, utjecajne osobe, gradonačelnici i svi građani posvećeni borbi protiv klimatskih promjena mogu postati ambasadori klimatskog pakta i poduprijeti rad koji je već u tijeku u njihovim zajednicama. Preuzimanje uloge ambasadora dodatan je način za informiranje, nadahnjivanje i podupiranje mjera u području klime u lokalnim zajednicama i mrežama.

Kad je riječ o okolišnim politikama, transformativna promjena u našim društvima i gospodarstvima, koja je potrebna za ostvarenje zelenog plana, nije moguća bez sudjelovanja čitavog društva. To zahtijeva promjenu društvenih normi, vrijednosti i percepcija, točnije promjenu kulture, kako se priznaje u prioritetima zelenog plana. Slično tome, radom na informiranju o bioraznolikosti promiču se osnovno znanje o prirodi, empatija, solidarnost i briga za prirodu, kao i interdisciplinarni pristupi koji ljudima pomažu da razumiju međupovezanost gospodarskog, socijalnog i prirodnog sustava.

Obilježja krajolika, bioraznolikost i zaštićena područja prirode EU-a (Natura 2000) čine njegovu nematerijalnu baštinu i temelj za našu budućnost. U najnovijoj anketi Eurobarometra Attitudes of Europeans towards Biodiversity (Stajališta Europljana o bioraznolikosti) potvrđuje se da je Europljanima istinski stalo do prirode i bioraznolikosti te da očekuju da će EU djelovati kako bi ih zaštitio. Konkretno, mjere koje se najčešće navode kao važne uključuju obnovu prirode i bioraznolikosti kako bi se nadoknadila šteta te bolje informiranje građana o važnosti prirode i bioraznolikosti. U toj se istoj anketi pokazalo da malo građana zna za mrežu Natura 2000 te za nastojanja EU-a i država članica da ih zaštite.

Zbog tog se razloga u strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030. naglašava važnost većeg znanja o bioraznolikosti i integracije bioraznolikosti i ekosustava u školski sustav, visoko obrazovanje i strukovno osposobljavanje. U međunarodnim pregovorima o globalnom okviru za bioraznolikost nakon 2020. Komisija iznova ustraje na važnosti kulturnih sektora i sudjelovanja dionika u obrazovanju, medijima, umjetnosti i kulturnom sektoru.

Strateške mjere i najvažniji primjeri

oNagrade za zelenu prijestolnicu Europe (za veće gradove) i za zeleni list (za gradove s manje od 100 000 stanovnika) i njihova usmjerenost na angažman i sudjelovanje građana omogućuju mnogo prostora za kulturne i obrazovne aktivnosti na temu održivosti. Te se nagrade financiraju u okviru programa LIFE i njima se podupire provedba zelenog plana na terenu na urbanoj razini. Gradovi pobjednici predvodnici su zelene tranzicije i mogu poslužiti drugima kao uzor. Dobitnici nagrade za zelenu prijestolnicu (jedan godišnje) primaju 600 000 EUR, a dobitnici nagrade za zeleni list (najviše dva godišnje) 200 000 EUR. Tom se nagradom podupire i potiče gradove pobjednike da tijekom godine organiziraju niz aktivnosti i projekata. Oni obično uključuju obrazovnu potporu u školama ili za mlade, umjetničke projekte ili projekte održivosti za građane, umjetničke izložbe na temu umjetnosti i zaštite okoliša itd. Svečanosti dodjele nagrada obično uključuju kulturna događanja i prezentacije. Gradovi su naveli da ta titula nosi mnoge koristi, uključujući veću popraćenost u međunarodnim medijima, veći zamah u gradu za daljnje povećanje okolišne održivosti ili veću privlačnost kao turističko odredište.

oSuradnja s prirodoslovnim i znanstvenim muzejima, botaničkim i zoološkim vrtovima i akvarijima u okviru globalne koalicije „Ujedinjeni za bioraznolikost”. Tom se koalicijom, koju od ožujka 2020. koordinira Komisija, okupljaju navedene ustanove i organizacije te je otvorena i za istraživačke centre i sveučilišta, prirodne rezervate i zaštićena područja širom svijeta te muzeje svih kategorija, kao što su umjetnički ili povijesni muzeji ili muzeji arhitekture. Poziva ih se da udruže snage i zalažu se za informiranje o ekološkoj krizi, ukazujući na važnost prirode za čovječanstvo. Koalicija sad obuhvaća 51 zemlju i područje te sačinjava zajednicu od 323 organizacije, parka prirode i zaštićena područja, akvarija, botanička i zoološka vrta, muzeja (uključujući umjetničke muzeje), istraživačka centra i sveučilišta kako bi se podupro politički zamah zajedno s drugim globalnim političkim koalicijama za prirodu.

oObrazovni alat o zaštiti prirode: u sklopu šireg projekta za informiranje o potrebi za zaštitom prirode taj alat za obrazovne stručnjake pomaže im da se povežu s tinejdžerima u vezi sa zaštitom prirode u Europi. Nudi niz aktivnosti na otvorenom ili u zatvorenom prostoru koje su podijeljene u četiri modula: i. kako smo povezani s prirodom, ii. istraživanje prirode Europe, iii. kako štitimo prirodu u Europi i iv. sudjelovanje u zaštiti prirode. Mnoge su aktivnosti potkrijepljene podacima i informacijama dostupnima u bazama podataka i preglednicima europskog prostora obrazovanja. Alat je dostupan na svim jezicima EU-a. Očekivani rezultati uključuju: informiranje među tinejdžerskom populacijom te doprinos razumijevanju politika EU-a za zaštitu prirode, direktiva o zaštiti prirode i mreže Natura 2000 te poticanje mladih na sudjelovanje u zaštiti prirode.

oSinergije između zaštite područja mreže Natura 2000 i kulturne baštine: kao jedan od rezultata akcijskog plana EU-a za prirodu, ljude i gospodarstvo te kao nastavak za Europsku godinu kulturne baštine 2018. Komisija je objavila izvješće Natural and cultural heritage in Europe: Working together within the Natura 2000 network (Prirodna i kulturna baština u Europi: suradnja u okviru mreže Natura 2000) . U tom se izvješću istražuju prostorna preklapanja između prirodnih i kulturnih lokaliteta, raspravlja se o njihovim zajedničkim prijetnjama i izazovima te mogućnostima dostupnima u okviru različitih fondova EU-a za pokretanje zajedničkih inicijativa za prirodu i kulturu. Ujedno se utvrđuju preporuke o tome kako svladati izazove i kako promicati integrirano upravljanje i povezane socioekonomske koristi.

Komisija je objavila interaktivnu kartu koja korisnicima omogućuje da istraže preklapanja između mreže Natura 2000 i lokaliteta svjetske baštine . Prikupljen je i niz studija slučaja kako bi se pokazali praktični primjeri različitih aspekata uspješnog integriranog upravljanja prirodnom i kulturnom baštinom u područjima Natura 2000 . Jedan od glavnih ishoda takve integracije mogla bi biti veća sposobnost lokaliteta kulturne i prirodne baštine da privuku posjetitelje. To bi pak moglo imati kaskadni učinak na lokalno gospodarstvo zahvaljujući novim mogućnostima za održivi turizam, poduzeća i razvoj na tim mjestima. To može dovesti do većeg prihvaćanja ograničenja povezanih sa zaštitom lokaliteta prirodne i kulturne baštine.

Buduće mjere: -pokretanje kampanje za informiranje o održivom tekstilu u kontekstu europske strategije za održivi i kružni tekstil kako bi EU imao ulogu predvodnika u svladavanju izazova kreativnih sektora (dizajn, tekstil i moda) te važnosti proizvodnje tekstila i mode u kružnom gospodarstvu EU-a, -naglašavanje okolišnih, gospodarskih i zdravstvenih koristi te strategije i njezina doprinosa sve većoj resursnoj neovisnosti i otpornosti EU-a te nuđenje praktičnih rješenja u svim fazama životnog ciklusa tekstila i za sve potrošače, što će pridonijeti ostvarenju vizije strategije EU-a za tekstil, -osiguranje sudjelovanja mladih, uključujući mlade dizajnere, utjecajne osobe i umjetnike, u komunikacijskim kampanjama protiv brze mode u Europi, – razvoj preglednika karte kako bi se doprinijelo smanjenju učinka poplava na lokalitete kulturne baštine: pri provedbi preliminarnih procjena poplavnih rizika na temelju Direktive o poplavama države članice ne razmatraju uvijek lokalitete kulturne baštine kojima prijeti rizik. To je možda zato što je potrebno poboljšati procjene. Komisija će uskoro pružiti preglednik karte u kojem će se poplavna područja prikazati u odnosu na, među ostalim, kulturnu baštinu.

N. Poljoprivredna politika

Okvir politike i najvažniji primjeri