HR    HR  
 EUROPSKA  
KOMISIJA 
Bruxelles, 28.11.2014. 
COM(2014) 902 final 
  
KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJE ĆU, 
EUROPSKOJ SREDIŠNJOJ BANCI , EUROPSKOM GOSPODARSKOM I 
SOCIJALNOM ODBORU, ODBORU REGI JA I EUROPSKOJ INVESTICIJSKOJ 
BANCI 
Godišnji pregle d rasta 2015. 
 
 
2 KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJE ĆU, 
EUROPSKOJ SREDIŠNJOJ BANCI, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I 
SOCIJALNOM ODBORU, ODBORU REGIJA  I EUROPSKOJ INVESTICIJSKOJ 
BANCI 
Godišnji pregled rasta 2015. 
 
      
 
3  UVOD 
Prošavši kroz najtežu financij sku i ekonomsku krizu u posljednjih  nekoliko naraštaja, EU je 
poduzeo velike napore kako bi stvorio teme lje za stabilniji i odr živiji rast u budu ćnosti.  
Međutim, usprkos naporima na nacionalnoj razini i razini EU-a oporavak je sporiji no što se 
očekivalo prije godinu dana. Zamah se po čeo usporavati u prolje će 2014. Ekonomska kriza 
potaknula je trajnu socijal nu krizu, a spor oporavak ko či napore na smanjenju visoke stope 
nezaposlenosti.   
Iako je trenuta čno usporavanje rasta dijelom poslje dica globalnog ekonomskog okruženja, 
brži rast u EU-u sprje čavaju odre đeni unutarnji čimbenici. Me đu državama članicama postoje 
velike razlike. Rast se i dalje  usporava zbog rascjepkanosti fina ncijskih tržišta kao posljedica 
financijske krize i krize državnog duga, potrebe za smanjenjem zaduženosti poduze ća, 
kućanstava i države,  nepotpunog uskla đenja makroekonomskih nera vnoteža te poljuljanog 
povjerenja kao posljedica nesigurnosti u pogledu ekonomskih izgleda i odlu čnosti u provedbi 
strukturnih i inst itucijskih reformi. Izgled e za rast Europe ograni čavaju spor porast 
produktivnosti, niska razina ulaganja i visoka strukturna nezaposlenost. 
EU i države članice istodobno se suo čavaju s nizom dugoro čnih trendova koji utje ču na 
otvaranje novih radnih mjesta i rast, me đu kojima su posebice oni povezani s društvenim i 
demografskim promjenama, globalizacijom, produktivnoš ću i tehnološkim razvojem, 
opterećenjem resursa i ekološkim problemima te op ćenito slabijim rastom u zemljama u 
usponu te zemljama u razvoju.  
Dolazak nove Komisije, s ambicioznim progr amom za „zapošljavanje, rast, pravednost i 
demokratske promjene”1, pravi je trenutak za novi po četak. Potrebno je hitno oživjeti rast u 
čitavom EU-u te stvoriti nove poticaje za pr omjene. U Godišnjem pogledu rasta i njegovim 
popratnim dokumentima predstavljen je paket za zapošljavanje, rast i ulaganja koji je 
najavljen kao glavni prioritet u politi čkim smjernicama za ovu Komisiju. 
 
Okvir 1.  Glavni zaklju čci jesenske prognoze Komisije za 2014.2 
• Očekuje se da će rast realnog BDP-a dosegnuti 1,3 % u EU-u i 0,8 % u europodru čju u 
2014. u cjelini. S poboljšanjem inozemne i doma će potražnje, realni BDP trebao bi u 
2015. polagano narasti na 1,5 % odnosno 1,1 % . U 2016. o čekuje se ubrzanje 
gospodarske aktivnosti na 2,0 % odnosno 1,7 %.  
• Nezaposlenost je u kolovozu 2014. dose gnula brojku od 24,6 milijuna osoba, me đu 
kojima je 5 milijuna nezaposlenih u dobi od 15 do 24 godine. Pritom je izuzetno 
visoka dugotrajna nezaposlenost. Stope nezaposlenosti znatno variraju me đu državama 
članicama, a kre ću se od 5,1 % u Njema čkoj i 5,3 % u Austriji do 24,8 % u 
Španjolskoj i 26,8 % u Gr čkoj u 2014. 
• Očekuje se da će se ove godine nastaviti trend nisk e inflacije uz niže cijene robe, 
osobito energije i hrane, te lošije ekonomske izglede od o čekivanih. Postupni 
oporavak gospodarske aktivnos ti tijekom razdoblja obuhva ćenog prognozom trebao bi 
                                                 
1   Vidi Politi čke smjernice za novu Komisiju od 15. srpnja 2014: http://ec.europa.eu/about/juncker-
commission/docs/pg_en.pdf   
2   Jesenska prognoza Komisije za 2014., 4. studenoga 2014.: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/2014/pdf/ee7_en.pdf  
 
 
4 dovesti do pove ćanja inflacije u EU-u sa 0,6 % u 2014. na 1,0 % u 2015. i 1,6 % u 
2016. 
• Udio deficita u BDP-u trebao bi se nast aviti smanjivati tijekom godine, premda sporije 
nego u 2013., sa 4,5 % u 2011. na 3,0 % u EU-u odnosno 2,6 % u europodru čju. 
Predviđa se daljnje smanjenje državnih deficita tijekom sljede će dvije godine, 
potaknuto ja čanjem gospodarske aktivnosti. O čekuje se da će udio duga u BDP-u 
sljedeće godine dosegnuti vrhunac od 88,3 % u EU-u i 94,8 % u europodru čju te ostati 
visok u nekoliko zemalja. 
 U Godišnjem pregledu rasta za 2015. Komisija, koja je stupila  na dužnost 1. studenoga 2014., 
iznosi glavne zna čajke svojeg novog programa za zapošlj avanje i rast. Oživljavanje rasta 
moguće je samo ako institucije EU-a i države članice sura đuju na razvoju socijalnog tržišnog 
gospodarstva u Europi. Stoga se u ovom Godišn jem pregledu rasta iznose dodatne mjere koje 
se mogu poduzeti na razini EU-a kako bi se državama članicama pomoglo da ponovno 
dosegnu više stope rasta te posti gnu napredak ka održivom razvoj u. Za ostvarivanje tog cilja 
bit će potrebna odlu čnost u provedbi promjena i primjeni druga čijeg pristupa na nacionalnoj 
razini. 
 
1. INTEGRIRANI PRISTUP 
Najvažniji problemi u ovom trenutku jesu rizik od trajno niskog rasta, gotovo nulta inflacija i 
visoka nezaposlenost. U činak krize bio je cikli čke naravi, kao što je vidljivo iz slabljenja 
ukupne potražnje, no imao je i važnu struktur nu komponentu koja je dovela do smanjenja  
potencijalnog rasta gospodarstava u EU-u.  
Kako bi se moglo u činkovito odgovoriti na taj izazov, po trebno je objediniti strukturne, 
fiskalne i monetarne politike u jedinstveni pristup koji je povoljan za rast, primjenjuju ći 
gospodarske mjere usmjerene i na ponudu i na potr ažnju. Potrebne su mjere na svim razinama 
uprave, od globalne, posebice u kontekstu skup ine G20, preko razine EU-a do nacionalne, 
regionalne i lokalne razine.  
U međuvremenu, u okviru svojih nadležnosti kao pot puno neovisno tijelo, Europska središnja 
banka (ESB) i dalje će imati klju čnu ulogu u definiranju cj elokupne politike europodru čja. 
ESB ima isklju čivu odgovornost za monetarnu politiku u europodru čju te je poduzeo niz 
važnih mjera za ublažavanje stava monetarne polit ike i poboljšanje njezine primjene na šire 
financijske uvjete, posebice svojim programom kupnje vrije dnosnih papira osiguranih 
imovinom (ABS - Asset Backed  S e cu ri ties ) k o j i se  p o čeo provoditi u listopadu. U sprezi s 
programom pokrivenih obveznica i programom ciljanih dugoro čnijih operacija refinanciranja 
(TLTRO), ukupni u činak ovih triju mjera na bilancu ESB-a bit će znatan. O čekuje se da će se 
bilanca kretati prema visini dosegnutoj po četkom 2012. Navedene bi mjere trebale postupno 
utjecati na gospodarstvo i podupr ijeti gospodarsku aktivnost. 
Vrijeme je da tijela javne vl asti na svim razinama preuzm u odgovornost. S obzirom na razlike 
među državama članicama, ispravan pristup  nužno će se razlikovati od države do države, ali 
će i dalje biti dio zajedni čkog integriranog pristupa. Komisija preporu čuje tri osnovna stupa 
gospodarske i socijaln e politike EU-a u 2015.:  
• Koordinirano poticanje ulaganja : istodobno s ovim Godišnjim pregledom rasta 
Komisija donosi Plan ulaganja za Europu koj im bi se trebala potaknuti dodatna javna i 
 
5 privatna ulaganja u razdoblju 2015. – 2017. u vrijednosti od najmanje 315 milijardi 
EUR te znatno poboljšati sveukupna ulaga čka klima.  
 
• Ponovno zauzimanje za strukturne reforme : one su klju čne kako bi države mogle 
izaći iz duga te kako bi se potaknulo ve će zapošljavanje i otvaranje boljih radnih 
mjesta. Napredak na nacionalnoj  razini i razini EU-a u podru čjima kao što su usluge, 
energetika, telekomunikacije i digitalno gospodarstvo te u poboljšanju uvjeta za 
poslovanje otvara nove mogu ćnosti za zapošljavanje i rast. Smanjivanjem 
„birokracije” na europskoj i nacionalnoj ra zini kao dio plana za  bolju regulativu 
ključno je za stvaranje pravilnog regulator nog okruženja i k lime poticajne za 
poduzetništvo i zapošljavanje. Stoga je potrebno da države članice preuzmu 
odgovornost i obvežu se na najvišoj državnoj  razini te na r azini nacionalnih 
parlamenata.  „Europeizacijom” tih na pora otvara se izniman potencijal.  
• Primjena fiskalne odgovornosti: : usprkos znatnom napretku u fiskalnoj 
konsolidaciji, države članice još uvijek tr ebaju osigurati dugoro čni nadzor nad visinom 
deficita i duga. Fiskalne je politike potre bno diferencirati ovisno o situaciji u svakoj 
državi. Države članice s više fiskalnog manevarskog prostora trebaju poduzeti mjere 
za poticanje doma će potražnje, s posebnim naglaskom na ulaganjima. Osim toga, 
potrebno je pove ćati kvalitetu javnih fi nancija poboljšanjem u činkovitosti rashoda i 
davanjem prednosti proizvodnim ulaganjima u državnoj potrošnji, kroz u činkovitiji 
porezni sustav koji je poticajniji za ulaganja. Rješavanje problema poreznih prijevara i 
utaje poreza klju čno je za osiguravanje pravednosti te državama članicama omogu ćuje 
ubiranje poreznog prihoda koji im pripada.  
 
Dijagram 1.: Integrirani pristup 
 
 
Istodobno poduzimanje mjera u sva tri podru čja ključno je za vra ćanje povjerenja, 
smanjivanje nesigurnosti koja ko či ulaganja te postizanje  što snažnijeg uzajamnog u činka pri 
zajedničkoj primjeni svih triju stupova politike. Posebice je nedvojbeno da je ponovno 
zauzimanje za strukturne reforme klju čno za održivost javnih financ ija i pokretanje ulaganja. 
 
6 Radi provedbe osnovne ideje novog integriranog  pristupa, Komisija kao potporu navedenim 
trima stupovima predlaže pojednostavnjenje i ja čanje europskog semestra za uskla đivanje 
ekonomskih politika.  
Za jačanje veze izme đu strukturnih reformi, ulaganja  i fiskalne odgovornosti Komisija će 
izdati dodatne smjernice o najboljem na činu za primjenu fleksibilnosti koja je ugra đena u 
postojeća pravila Pakta o stabilnosti i rastu.3 
 
2. POTICANJE ULAGANJA 
Slaba ulaga čka aktivnost ko či oporavak Europe 
U Europi je potrebno hitno potaknut i ulaganja. Kao posljedica krize ulaganja su se smanjila za 
približno 430 milijardi EUR ili 15 % u odnosu na 2007. kada je ulaga čka aktivnost bila na 
vrhuncu. U nekim državama članicama zabilježen je još dramati čniji pad ulaganja.4 Jesenske 
prognoze Komisije pokazuju da slaba ulaga čka aktivnost usporava krhk i oporavak u EU-u.   
 Cilj nije vra ćanje na vrhunac ulaga čke aktivnosti iz 2007. s istim vrstama ulaganja – pojedina 
ulaganja iz vremena prije krize nisu bila održiva. Me đutim, zabrinjavaju će je to što u Europi 
nije došlo do oporavka ulagan ja kao što je to bio slu čaj u Sjedinjenim Ameri čkim Državama. 
U 2013. ulaganja su činila 19,3 % BDP-a, što je približ no dva postotna boda ispod povijesnog 
prosjeka isklju če li se godine procvata i pada ulaganja. Time je u Europi nastao investicijski 
jaz od 230 do 370 milijardi EUR ispod dugoro čnog trenda. 
 
Dijagram 2.: Najnoviji ulaga čki trendovi u EU-u 
(Realne bruto investicije u fiksni kapital,  EU-28, cijene iz 2013., u milijardama EUR) 
 
 
 
 
                                                 
3  Kako je objavljeno u Politi čkim smjernicama za novu Komisiju donesenima 15. srpnja 2014. 
4  To se posebice odnosi na Italiju (-25 %), Portugal (-36 %), Španjolsku (-38 %), Irsku (-39 %) i Gr čku  
(-64 %). 
 
7 Istodobno, velike ulaga čke potrebe ostaju nezadovoljene. Primjerice, u ku ćanstvima i 
poduzećima postoji potreba i želja za primjenom najnovijih tehnologija i ostvarenjem ve će 
učinkovitosti energije i resursa. Obrazovni i inovacijski sustavi slabije su opremljeni i 
dobivaju manje sredstava od onih naših klju čnih konkurenata. Treba provesti modernizaciju 
sustava socijalne skrbi kako bi  mogli odgovoriti na izazove brz og starenja stanovništva. U 
energetskom sektoru treba nadograditi mr eže najnovijim tehnologijama, u ponudu uklju čiti 
obnovljive izvore energije i pove ćati raznolikost izvora opskrbe.  U prometnom sektoru treba 
modernizirati infrastrukturu, sm anjiti zagušenje i poboljšati trgova čke veze. U podru čju 
zaštite okoliša potrebna je bolja  infrastruktura za zbrinjavanje otpada, recikliranje i 
pročišćavanje otpadnih voda. Naposljetku, diljem Eur ope potrebno je proširiti i uvesti brže 
širokopojasne mreže i naprednije podatkovne centre.  Te su potrebe itekako vidljive nakon toliko godi na niskog ili nikakvog ra sta te su povezane s 
rizikom od smanjenja i starenja europskog proizvodnog kapitala. Time bi se dodatno smanjila naša konkurentnost i potencijal rasta i ne gativno utjecalo na pr oizvodnju i sposobnost 
otvaranja novih radnih mjesta.  
Ne postoji jedinstveno ni jednostavno rješen je. Više je razloga takvih nezadovoljavaju ćih 
pokazatelja ulaganja: nisko povj erenje ulagatelja, slaba o čekivanja u pogledu potražnje i 
visoka zaduženost ku ćanstava, poduze ća i tijela javne uprave. U mnogim regijama mala i 
srednja poduze ća nisu tražila financijska sredstva za vr ijedne projekte z bog nesigurnih izgleda 
i briga zbog kreditnog rizika.  U privatnom sektoru sada su postignute zn atne uštede  i dos tatna likvidnost, me đutim, taj 
novac ne pronalazi put do europske realne ek onomije. To je segment u kojem svoju ulogu 
moraju odigrati tijela javne uprave na svim razinama. 
 
Puno se toga može u činiti na nacionalnoj i regionalnoj razini 
 
Nacionalna i regionalna tijela javne uprave moraju odigrati klju čnu ulogu u promicanju 
potrebnih strukturnih reformi, primjeni fiskalne odgovornosti i ja čanju investicija u cilju 
poticanja zapošljavanja i rasta. Države članice u kojima postoji fiskalni manevarski prostor 
moraju više ulagati. Sve države članice, no posebice one s ograni čenijim fiskalnim 
manevarskim prostorom, trebaju osigurati u činkovitu uporabu resurs a, u svojim prora
čunima 
prednost dati ulaganjima i izdacima za rast, te dobivanju više sredstava iz fondova EU-a koja 
su im na raspolaganju i stvaranju povoljn ije klime za ulaganja privatnih dionika.  
 Nacionalnim i regionalnim tijelima javne uprave u narednim se mjesecima otvaraju 
jedinstvene mogu ćnosti da na što bolji na čin iskoriste prora čunska sredstva EU-a predvi đena 
za razdoblje 2014. – 2020. jer im postaju dostupni novi alati i instrumenti. Za ovo sedmogodišnje razdoblje prora čun EU-a iznosi 960 milijardi EUR, što odgovara iznosu od 
140 milijardi EUR godišnje, odnosno 1 % BDP-a EU-a. Najvažniji programi EU-a, poput Obzora 2020. (za inovacije i istraživanja),  Instrumenta za povezivanje Europe (za 
infrastrukturu) te COSME-a (za fi nanciranje malih i srednjih poduze ća) sada stupaju u 
primjenu.  Isto vrijedi i za novu generaciju  europskih strukturnih i inve sticijskih fondova putem kojih će 
se osigurati 350 milijardi EUR za nova ulagan ja tijekom razdoblja 2014. – 2020. Pridoda li se 
tome iznos nacionalnog sufinanciranja, ukupna sredstva raspoloživa za ulaganja iznosit će 
preko 600 milijardi EUR. Iako njihova važnost varira od države do države, fondovi mogu 
 
8 odigrati važnu stratešku ulogu u svim državama, s prosje čnim udjelom u ukupnim javnim 
ulaganjima u EU-u od 10 %.  
Plan ulaganja za Europu  
 
Planom ulaganja za Europu, koji Komisija donosi istodobno s ovim Godišnjim pregledom 
rasta, upotpunit će se i oja čati postoje ći napori. Njime će se od sada pa do kraja 2017. za 
dodatna javna i privatna ulaganja mobilizirat i najmanje 315 milijardi EUR. To se u prvom 
redu može ostvariti zajedni čkim naporima institucija EU-a i Europske investicijske banke 
(EIB) osnivanjem novog Europskog f onda za strateška ulaganja.  Me đutim, s priklju čivanjem 
novih dionika s dodatnim dobrovoljnim doprinosima u činak Plana će se pove ćati te će 
prekoračiti iznos od 315 milijardi EUR: države članice, nacionalne razvojne banke, regionalna 
tijela javne uprave i privatni ulagatelji u tome  imaju središnju ulogu. Važno je istaknuti da će 
u kontekstu procjene javni h financija u okviru Pakta o stabil nosti i rastu Komisija zauzeti 
pozitivan stav prema kapitalnim doprinosima u novi fond.  Ta bi se dodatna sredstva tr ebala usmjeriti na infrastrukt uru, posebice energetske i 
širokopojasne mreže, te prometnu infrastrukturu, osobito u industrijskim centrima,  kao i 
obrazovanje, istraživanje i inovacije, obnovljivu energiju i energetsku u činkovitost. To su 
područja u kojima postoji nedvojbena potreba za ulag anjima i u kojima bi  napredak trebao 
donijeti velike gospodarske  i društvene koristi. 
 Primjenom plana ulaganja žele se ostvariti sljede ća tri povezana cilja polit ika: zaustavljanje 
postojećeg trenda pada ulaganja  te davanje dodatnog impulsa  zapošljavanju i oporavku 
gospodarstva u EU-u; poduzimanje odlu čnih koraka ka ispunjenju dugoro čnih potreba našeg 
gospodarstva poticanjem konkurentnosti u strateškim podru čjima; jačanje europske dimenzije 
našeg ljudskog kapitala i fizi čke infrastrukture s posebnim naglaskom na me đusobno 
povezivanje koje je neophodno za jedinstveno tržište. 
 
Plan ulaganja izra đen je uzimaju ć
i u obzir ograni čen fiskalni manevarski prostor nacionalnih 
vlada kako bi se sprije čilo optere ćivanje nacionalnih javnih fi nancija. Fiskalna odgovornost 
sastavni je dio ponovne uspostave povjerenja koje je Europi nužno za izlazak iz krize. Zbog toga se Plan temelji na rješenjima dostupni ma na razini EU-a te uhodanim tijelima i 
postupcima koji će pridonijeti brzoj provedbi, kao i na  strogom izvršenju i odgovornosti.  
  
Okvir 2. Glavne zna čajke Plana ulaganja za Europu  
Plan ulaganja za Europu temelji se na sljede ća tri aspekta koja imaju uzajamni u činak: 
 mobiliziranje najmanje 315 milijardi EUR dodatnih  sredstava za ulaganja od sada pa do 
kraja 2017. 
 Ciljane inicijative kako bi se osiguralo da  ulaganja zadovolje potrebe realne ekonomije. 
 Mjere za poboljšanje ulaga čke klime koja će ulaganja u Europi u činiti atraktivnijima. 
 
Mobiliziranje najmanje 315 milijardi EUR doda tnih sredstava za ulaganja na razini 
EU-a  
 U bliskoj suradnji s EIB-om uspostavit će se novi Europski f ond za strateška ulaganja 
kako bi se poduprla strateška ulagan ja od europske važnosti te rizi čno financiranje za 
mala i srednja poduze ća te poduze ća srednje tržišne kapitalizacije u čitavoj Europi.  
 Europski strukturni i inve sticijski fondovi  iskoristit će se u cijelosti. To zna či osigurati da 
 
9 se sredstva EU-a preostala iz progr amskog razdoblja 2007. – 2013. iskoriste na 
najučinkovitiji na čin. Istodobno to zna či i povećanje učinka poluge sredstava EU-a za 
razdoblje 2014. – 2020. ukupnim udvostru čavanjem udjela inovativnih financijskih 
instrumenata i što optimalnijom uporabom privatnog sufinanciranja. 
 
Financiranje usmjereno prema realnoj ekonomiji 
 
 Na razini EU-a uspostavit će se transparentan portfelj projek ata spremnih za ulaganja na 
temelju izvješ ća radne skupine Komisije i EIB-a i država članica koje će biti objavljeno u 
prosincu 2014.  
 Izvori stru čnog znanja i tehni čke pomo ći objedinit će se u zajedni čki savjetodavni 
„centar” za ulaganja namijenjen predlagate ljima projekata, ulagateljima i upravlja čkim 
tijelima. 
 U suradnji s mjerodavnim nacionalnim i regionalnim tijelima Komisija i EIB će 
surađivati s predlagateljima projekata, ulagatel jima i institucionalnim dionicima kako bi 
se omogu ćila provedba klju čnih ulagačkih projekata. 
 
Poboljšanje ulaga čke klime 
 
 Mjere za poboljšanje regulator nog okvira na nacionalnoj i eur opskoj razini kako bi ga se 
učinilo  jasnim i predvidljivim te kako bi se potaknula ulaganja.  
 Mjere za razvijanje novih i alternativnih izvora dugoro čnog financiranja za gospodarstvo 
te mjere za napredak prema Uniji tržišta kapitala. 
 Mjere za dovršenje uspostave jedinstvenog tržišta u klju čnim sektorima kao što su 
energetika, promet i digitalno gospodarstvo.  
 
3. NASTAVAK PROVEDBE STRUKTURNIH REFORMI  
Za rast je klju čno europsko gospodarstvo u činiti konkurentnijim te  osigurati ispravno 
regulatorno okruženje za dugoro čna ulaganja. Strukturne reforme mogu pomo ći u privlačenju 
proizvodnih ulaganja, posebice u mrežnim se ktorima i inteligentno j proizvodnji u kojima 
postoje velike potrebe za ulaganjima. Na razi ni EU-a to zahtijeva daljnje produbljivanje 
jedinstvenog tržišta i iz bjegavanje nepotrebno optere ćujućih propisa, posebno za mala i 
srednja poduze ća, poboljšanje pristupa financiranju te osiguranje kvalitete ulaganja u 
istraživanja i inovacije. Na razini država članica te napore treba upotpuniti ambicioznom 
provedbom strukturnih reformi tržišta pr oizvoda, usluga i radne snage.  
UKLANJANJE NAJVE ĆIH PREPREKA NA RAZINI EU-a 
Provedba jedinstvenog tržišta robe i usluga je prioritet . s više od 500 milijuna potroša ča, 
europsko jedinstveno tržište i dalje je najmo ćniji pokreta č rasta u EU-u. Potrebno je staviti 
snažan naglasak na daljnju integraciju tržišta us luga i roba na kojima postoji znatan potencijal 
za zapošljavanje, rast i inovacije, uklju čujući na internetu. Pritom je važno iskoristi sinergije 
između uspješnog jedinstvenog tržišta i industrije. Potroša či bi trebali imati koristi od 
integriranog jedinstvenog tržišta koje nudi jednake mogu ćnosti kao i njihova doma ća tržišta. 
Produbljivanje jedinstvenog tržišta donijet će koristi i na me đunarodnoj sceni. Njime će se 
ojačati položaj europskih poduze ća u globalnom vrijednosnom lancu i privu ći ulaganja, a 
Unija staviti u bolji položaj za stvaranje ja čih veza s novim centrima globalnog rasta s 
 
10 pomoću trgovinskih sporazuma kojima se poja čava regulatorna konve rgencija s našim 
glavnim trgovinskim partnerima.  
Jedinstveno digitalno tržišta od klju čne je važnosti za zapo šljavanje, rast i inovacije:  
globalno gospodarstvo prerasta  u digitalno gospodarstvo. In formacijske i komunikacijske 
tehnologije nisu samo zaseban sektor, ve ć i temelj modernog inovativnog gospodarstva. 
Povezano jedinstveno digitalno tržište mogl o bi godišnje donijeti do 260 milijardi EUR 
zahvaljuju ći poboljšanju u činkovitosti.5 Digitalna tehnol ogija donosi nove na čine proizvodnje 
robe i isporuke usluga od automobila i kemijs kih proizvoda do maloprodajne distribucije i 
energije, mijenjaju ći način na koji radimo i u čimo. Dobro pozicioniranje u digitalnom 
gospodarstvu odredit će buduću konkurentnost EU-a i put ka  ponovnom rastu. Digitalne 
usluge od iznimne su važnosti za u činkovitost i sigurnost klju čnih strateških infrastruktura u 
Europi, primjerice energetske i željezni čke infrastrukture. I što je najvažnije, one donose 
ogromne prednosti društvu: pristup robi, us lugama i informacijama, slobodu izražavanja, 
kreativnost, bolju zdravstvenu skrb i javne usluge. Unato č tomu nemamo jedinstveno 
digitalno tržište. Trenuta čno tek 14 % malih i srednjih poduze ća prodaje svoje proizvode na 
internetu. Samo 12 % potroša ča kupuje preko granica. Potroša či su nezadovoljni ako nemaju 
pristup digitalnim uslugama u drugoj državi članici zbog restriktivni h poslovnih praksi ili 
pravnih prepreka. Poduze ća će moći iskoristiti puni potencijal digi talnog sektora tek kada na 
snazi budu strogi zajedni čki europski propisi o zaštiti podataka te nakon što se vrati 
povjerenje potroša ča. 
Potrebne su daljnje strukturne reforme na energetskim tržištima kako bi se ostvarila 
čvrsta energetska unija s klimatsk om politikom usmjerenom ka budu ćnosti  u skladu s 
ciljevima strategije Eur opa 2020. te klimatsko-energe tskim okvirom do 2030. koji je 
Europsko vije će odobrilo u listopadu 2014., te kako bi se pove ćala sigurnost opskrbe 
energijom i dovršila uspostava un utarnjeg energetskog tržišta.  Kako bi se to ostvarilo, 
potrebno je poboljšati model energetskog tržišta, oja čati postoje će tržišne instrumente te 
modernizirati i proširiti energetsku infrastrukturu. To bi trebalo omogu ćiti slobodan protok 
energije u EU-u, uklanjanje energetskih ot oka i povezivanje obnovljivi h izvora energije u 
mrežu. Financiranje potrebnih ulaganja bit će velik izazov. Iako će značajna potpora biti 
osigurana iz strukturnih i i nvesticijskih fondova EU-a, potrebni su inovativni financijski 
mehanizmi kako bi se potaknula i pokrenula ulaganja u moderniz aciju energetskog sektora te 
kako bi se ku ćanstava potaknulo da ulažu u energetsku u činkovitost.  
Potrebne su ambiciozne mjere kako bi se os igurao europski regulatorni okvir kojim se 
potiču zapošljavanje, rast i ulaganja:  Komisija će dati prednost radu zapo četom u prosincu 
2012. pokretanjem Programa prikladnosti i uspješnosti propisa (REFIT) – op će revizije 
postojećeg zakonodavstva. Njime bi se zakonodavstvo EU-a trebalo u činiti manje opsežnim, 
jednostavnijim i jeftinijim u korist gra đana i poduze ća. Komisija će dodatno oja čati svoje 
regulatorne instrumente (procjena utjecaja, oc jena), u bliskoj suradnji s drugim europskim 
institucijama, državama članicama i dionicima. 
Navedeno uklanjanje regulatornih prepreka tr eba se odvijati paralelno s aktiviranjem novog 
Europskog fonda za strateška ulaganja r azvijenog u suradnji Komisije i EIB-a. 
STRUKTURNE REFORME NA RAZINI DRŽAVA ČLANICA 
                                                 
5  „Mapping the Cost of Non-Europe 2014-19” (Pregled troškova nedjelovanja na razini Europe), studija 
koju je objavio Europski parlament u srpnja 2014., str. 9.  
 
11 Naposljetku, potrebno je prove sti reformu i modernizaciju gospodarstava država članica kako 
bi se učvrstili temelji europskog socijalnog modela. Važno je da svi članovi društva, a 
posebno socijalni partneri, sudjel uju i proaktivno podupru promjene.  
Ambiciozna provedba strukturnih reformi na tržištima proizvoda, usluga i rada može 
pridonijeti pove ćanju produktivnosti, oporavku konkuren tnosti te pobo ljšanju poslovnog 
okruženja, čime će se potaknuti i ulaganja. Time se može pridonijeti trajnoj uspostavi 
ravnoteže našeg modela rast a, smanjiti negativni u činak potrebnog smanjenja financijske 
poluge iz privatnog sektor a te pridonijeti sprje čavanju štetnih makroe konomskih neravnoteža. 
Osim toga, kroz u činke na rast, produktivnos t i zapošljavanje, pod uvjetom da su dostupni 
odgovaraju ći kanali, može se pridonijeti poboljšanju cjelokupne socija lne situacije, smanjenju 
siromaštva te održivosti privatnog i javnog duga.  
Unatoč postignu ćima pojedinih država članica, osobito onih u osje tljivijem položaju, u svim 
su državama članicama potrebne dodatne reforme. Neda vno je iskustvo pružilo brojne dokaze 
da ambiciozno djelovanje nedvojbeno donosi rezultate (vidi okvir 3.).  
Okvir 3. Primjeri u činkovitih strukturnih reformi u državama članicama  
• U Španjolskoj  je vlada u prosincu 2013. odobrila zakon kojim se jam či jedinstvo tržišta u 
interesu slobode kretan ja i poslovnog nastana fizi čkih osoba te slobodne kretanja robe. Taj 
zakon predstavlja ambicioznu racionalizaciju preklapaju ćeg zakonodavstva u Španjolskoj 
te pridonosi smanjenju rascjepkanosti doma ćeg tržišta i pove ćanju tržišnog natjecanja na 
tržištima proizvoda. Prema procjenama španjols kih vlasti reformom bi se  BDP tijekom 
vremena trebao pove ćati za više od 1,5 %.  
• Portugal je pokrenuo nekoliko reformi u podru čju tržišta rada u razdoblju od 2011. do 
2013. Uskla đena je zaštita radnika s ugovorom na odre đeno vrijeme s onom koja je 
zajamčena radnicima s ugovorom na neodre đeno vrijeme. Uvedena je ve ća fleksibilnost u 
zakonodavstvo o radnom vremenu te su poduzete mjere za bolje uskla đivanje pla ća s 
produktivnosti na razini poduze ća. Izmijenjeni su propisi o naknadi za nezaposlenost te su 
proširena prava na naknadu. Provedena je reforma javne službe za zapošljavanje, 
revidirane su postoje će aktivne politike tržišta rada te su uvedeni novi programi, 
uključujući one usmjerene na mlade. Stopa nezaposlenosti smanjila se za približno 2 
postotna boda izme đu 2013. i 2014.  
• Poljska  je pokrenula ambicioznu reformu kojom će se olakšati pristup reguliranim 
profesijama. U prvom valu reforme u 2013. lib eraliziran je pristup za 50 profesija, 
uključujući odvjetnike, javne bilježnike, posrednike za nekretnine i voza če taksija. Poljski 
parlament donio je u travnju 2014. odluke kojima je obuhva ćena još 91 profesija, a za 
početak 2015. planirana je deregul acija za još 101 profesiju. 
• Italija  je u 2013. provela skup mjera u cilju pove ćanja konkurentnosti i transparentnosti na 
tržištu plina i elektri čne energije. Inicijative talijanske  vlade pomogle su u rješavanju 
dugotrajnog problema visokih cijena energije u Italiji te su, prema procjenama energetskog 
regulatora, pridonijele smanjenj u cijena za krajnje korisnike. 
Za 2015. Komisija preporu čuje da se pozornost usmjeri na nekoliko klju čnih reformi. 
Odabrana podru čja relevantna su za sve države članice, iako će se konkretne mjere koje treba 
poduzeti razlikovati od države do  države. Unutar europodru čja posebnu pozornost treba 
 
12 posvetiti boljoj koordinaciji neki h od tih reformi kako bi se pove ćale pozitivne sinergije te 
kako bi se izbjegli negativni u činci prelijevanja. Reforme su potrebne u sljede ćim područjima: 
1. Poboljšanje dinamike na tržištima rada i borba protiv visoke stope nezaposlenosti:  
najkonkurentnije i najotpornije  zemlje one su u kojima poduze ća i poduzetnici cijene i najviše 
ulažu u kontinuirani razvoj vještina, u kojima se poti ču inovacije i u kojima ljudi mogu lako 
mijenjati zanimanje, sektor i/ili regiju. 
Propisi o zaštiti zaposlenja i institucije moraju stvoriti pogodno okruženje za poticanje 
zapošljavanja, istodobno pružaju ći modernu razinu zaštite i onima koji su ve ć zaposleni i 
onima koji traže zaposlenje. Države članice moraju u činiti više na uklanjanju prepreka 
otvaranju novih radnih mjesta, uz sudjelovanje socijalnih partnera te prema potrebi 
reformiranjem mehanizama za rješavanja  radnih sporova. Potrebno je oja čati reforme 
usmjerene na smanjenje poreznog optere ćenja rada u cilju poticanja zapošljavanja. 
Smanjivanje segmentacije tržišta rada trebalo bi  pridonijeti uklanjanju  prepreka zapošljavanju 
onih koji su trenuta čno nezaposleni, nedovoljno zaposleni ili zaposleni s ugovorom na 
određeno vrijeme, te olakšavati ve rtikalnu mobilnost radne snage. 
EU-u je potrebna kvalificirana radna snaga u rastu ćim sektorima poput digitalnog 
gospodarstva, zelenih sektora i sektora zd ravstvene skrbi. Obrazovanje ima klju čnu ulogu u 
osiguranju vještina prilagodljivih zahtjevima tržišta rada. Potrebno je  modernizirati strukovno 
osposobljavanje i dvojne obrazovne sustave kako bi se mladima pružile potrebne vještine. 
Cjeloživotno u čenje trebalo bi postati glavni prioritet pri čemu bi trebalo mobilizirati javne i 
privatne dionike te prošir iti dostupnost cjeloživotnog u čenja svim dobnim skupinama te 
onima kojima je ono najpotrebnije. Potrebna je i bolja procjena potreba za vještinama na 
regionalnoj i sekt orskoj razini. 
Situacija mladih i dugotrajno nezaposlenih osoba podru čja su u kojima je posebno potrebno 
odlučno djelovanje. Sustavi naknada tr ebali bi se sastojati od odgovaraju ćeg zamjenskog 
dohotka i usluga aktivacije  i osposobljavanja prilago đenih individualnim potrebama te 
dostupnih na jednom mjestu. Potrebno je  ukloniti fiskalne mjere koje odvra ćaju od traženja 
zaposlenja. Jamstvo za mlade predst avlja ambiciozan program koji obuhva ća različite 
instrumente za u činkovito rješavanje problema nezaposlenosti mladih. Me đutim, države 
članice bi raspoloživa sredstva, uklju čujući 6,4 milijarde EUR namijenjenih Inicijativi za 
zapošljavanje mladih, trebale koristiti brže i u činkovitije te ih dopuniti nacionalnim 
sredstvima. Donesena su samo tri relevant na operativna programa u ukupnoj vrijednosti od 
1,6 milijardi EUR kojima se omogu ćuje isplata pretfinanciranja, i to za Francusku, Italiju i 
Litvu  Kako bi se do kr aja godine mogla donijeti ve ćina relevantnih oper ativnih programa, 
države članice moraju što prije razmotriti primjedbe Komisije. 
U prosjeku u EU-u postoji više od 2 milijuna  nepopunjenih radnih mjesta. Iako geografska 
mobilnost ima ograni čenja, čini se da se radnici ne koriste  u potpunosti prilikama koje otvara 
slobodno kretanje. Kako bi se uklonile prepreke, potrebno je proširiti prenosivost prava na 
mirovinu na čitavom podru čju EU-a te radnicima pomo ći da donesu informirane odluke o 
mobilnosti, primjerice putem mreže EURES. Istodobno je potrebno poduzeti mjere protiv zlouporabe postoje ćih propisa te za sprje čavanje trajnog odlijeva mozgova iz pojedinih regija. 
Od ključne važnosti bit će pojačana suradnja EU-a u razmjeni informacija i dobrih praksi. 
Kako bi se postigla visoka ra zina zaposlenosti, realne pla će moraju se kretati u skladu s 
razvojem produktivnosti, me đu ostalim na razini industrije i poduze ća. Neke države članice 
moraju izvršiti korekciju  trendova prema kojima pla će premašuju porast produktivnosti, a koji 
 
13 potječu iz razdoblja prije krize. Klju čna je uloga socijalnih pa rtnera. Kolektivnim ugovorima 
trebala bi se omogu ćiti određena razina fleksibilnosti za diferencirana pove ćanja plaća u svim 
sektorima te unutar sektorâ, u skladu sa specifi čnim kretanjima produktivnosti.  
2. Mirovinske reforme:  u cijelom EU-u postoji potreba za osiguranjem održivosti i 
adekvatnosti mirovinskih sustava. Ve ćina država članica provela je zadnjih godina reforme 
svojih javnih mirovinskih sust ava kako bi se postavili na čvršće temelje s obzirom na starenje 
stanovništva u Europi. Me đutim, kako je vidljivo u preporukama po državama članicama za 
2014., u mnogim su slu čajevima potrebne dodatne reforme u cilju pove ćanja učinkovitosti i 
financijske održivosti mirovina. U isto je vrijeme potrebno o čuvati adekvatnost mirovinskih 
sustava kako bi se osigurala dostojna razi na prihoda nakon umirovljenja. S obzirom na 
tendenciju sve dužeg životnog vijeka u mnogim je zemljama potreban dinami čniji pristup 
dobi za umirovljenje, što uklju čuje sustavnije povezivanje za konske dobi za umirovljenje s 
očekivanim životnim vijekom ka ko bi se osigurala odgovaraju ća ravnoteža izme đu radnog 
vijeka i vremena provedenog u mirovini. 
3. Modernizacija sustavâ socijalne zaštite:  mehanizmi socijalne zaštite trebali bi biti 
učinkoviti i primjereni u svim fazama života čovjeka. Postoji potreba  za pojednostavnjenim i 
bolje usmjerenim socijalnim politikama koje su dopunjene financijski dostupnom i 
kvalitetnom skrbi za djecu i obrazovanjem, sprje čavanjem ranog napuštanja školovanja, 
osposobljavanjem i pomo ći pri traženju posla, stambenom potporom i dostupnom 
zdravstvenom skrbi. Potrebno je reformira ti sustave zdravstvene skrbi kako bi s pomo ću 
učinkovitih struktura, uklju čujući e-zdravstvo, pružali kval itetnu zdravstvenu zaštitu. 
4. Poboljšanje fleksibilnosti tržišta proizvoda i usluga: modernizacija rada mrežnih 
industrija, unaprje đenje kapaciteta infrastrukture i dodatno otvaranje sektora usluga i dalje je 
izazov za ve ćinu država članica, kako se navodi u preporuci koja je državama članicama 
dostavljena 2014., a u kojoj se naglašavaju mjere za poboljš anje rada njihovih mrežnih 
industrija te ja čanje tržišnog natjecanja u sektorima proizvoda i usluga, osobito u pogledu 
reguliranih profesija. U činkovita provedba zakonodavstva o zaštiti potroša ča može tako đer 
povećati povjerenje i stvor iti potražnju na jedinstvenom tržištu. 
Zakonodavstvo EU-a omogu ćuje okvir za modernizaciju na nacionalnoj razini kako bi čitava 
Europa postala privla čnija i konkurentnija. Od stupanja na  snagu Direktive o uslugama 2006. 
države članice poduzele su brojne reforme u sektor u usluga, no u posljednje je vrijeme 
napredak manje ujedna čen. Potpunom provedbom Direktiv e o uslugama znatno bi se 
poboljšalo funkcioniranje jedinstvenog tr žišta usluga te bi se mogla posti ći dugoročna 
ekonomska dobit u iznosu do 1,6 % BDP-a EU-a, povrh iznosa od 0,8 % BDP-a EU-a u okviru postoje će razine provedbe.
6 Opća postojanost velikog broja izuzetaka od op ćih načela 
predviđenih Direktivom, uz dugotrajne pos tupke reformi u nizu država članica, i dalje su 
opterećenje u potpunoj provedbi Direktive i stoga sprje čavaju upotrebu svih mogu ćnosti koje 
nudi. Jačanje nacionalnih reformi trebalo bi se usredoto čiti na uklanjanje sljede ćih prepreka: i. 
nerazmjerni i neopravdani zahtjevi za izdavanje odobrenja u nekim državama članicama, 
posebno zahtjevi u pogledu pravnog oblika i vlasni čke strukture; ii. nedovoljno jasno 
nacionalno zakonodavstvo u pogledu pravila koja se primjenjuju na poduze ća koja pružaju 
prekograni čne usluge; iii. nedostatak uzajamnog priz navanja; iv. složeni administrativni 
postupci te potreba  za poboljšanjem u činkovitosti jedinstvenih kontaktnih to čaka; iv. 
neujednačen napredak teku će uzajamne ocjene propisa iz podru čja radnog prava i reforme 
                                                 
6  J. Monteagudo, A. Rutkowski, D. Lorenzani, „Ekonomski u činak Direktive o uslugama: prva ocjena 
nakon provedbe” ( Economic Papers , br. 456, lipanj 2012., 
http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/economic_paper/2012/pdf/ecp_456_en.pdf 
 
14 reguliranih profesija ; v. preostale prepreke slo bodnom kretanju robe. Komisija će i dalje 
blisko sura đivati s državama članicama kako bi se te prepreke uklonile.7  
5. Poboljšanje okvirnih uvjeta za poslovna ulaganja:  napori uloženi u ja čanje poslovnog 
okruženja kako bi ono postalo privla čnije za ulaganja klju čno je za uvo đenje privatnih 
ulaganja, osobito u državama članicama s ograni čenim fiskalnim manevarskim prostorom za 
javna ulaganja. Bit će potrebno pažljivo osmisliti javno-pr ivatna partnerstva i upravljanje 
poduzećima u državnom vlasništvu kako bi javna potrošnja i privatna  ulaganja postali 
učinkovitiji. Trebalo bi dodatno otvoriti ugovore o javnoj nabavi, osobito na temelju 
zakonodavstva EU-a. Time se podrazumijeva i ja čanje administrativnih kapaciteta tijela za 
nabavu u podru čju planiranja i provedbe, osobito s pomo ću e-nabave. U mnogim je 
slučajevima potrebno poboljšati u činkovitost postupaka i pove ćati transparentnost. Za 
učinkovitu preraspodje lu resursa klju čni su i funkcionalni ste čajni postupci. 
6. Poboljšanje kvalitete ulaganja  u istraživanje i razvoj:  ulaganje u istraživanje i razvoj na 
nacionalnoj i regionalnoj razini imat će ključnu ulogu u pokretanju održivog rasta. Države 
članice trebale bi i dalje davati prednost javnom ulaganju u istraživanje i razvoj, osiguravaju ći 
njegovu u činkovitost i u činak poluge u odnosu na privatna ulaganja. Države članice trebale bi 
se usredoto čiti na kvalitetu ustanova koje se bave is traživanjem i razvojem, njihove postupke 
razvoja strategije i donošen ja politika te programe. U isto vrijeme trebaju i ći ukorak s 
reformama kako bi se osiguralo okruženje po godno za ulaganja, što je nužan preduvjet za 
poslovna ulaganja u istraživan je i razvoj te za inova tivna mala i srednja poduze ća koja se brzo 
razvijaju. 
7. Poboljšanje u činkovitosti javne uprave: javne uprave diljem EU-a i dalje su suo čene s 
izazovom postizanja više rezultata uz manje re sursa, odnosno ispunjivanja javnih potreba sa 
smanjenim prora čunima, poboljšanja poslovnog okružen ja smanjenjem administrativnog i 
regulatornog optere ćenja za poduze ća i građane te prilagodbe potrebama digitalnog 
gospodarstva. U velikoj ve ćini država članica to je i dalje izazov. Neke su zapo čele 
institucijske ili terito rijalne reforme s dvostrukim ciljem po stizanja ušteda racionalizacijom 
organizacije i osiguranja nesmetanog odlu čivanja i provedbe reformi razjašnjenjem 
nadležnosti razli čitih razina institucija ili vlasti.  
Osim toga, sli čno Programu za prikladnost i u činkovitost propisa (REF IT) koji se provodi na 
razini EU-a, ve ćina država članica treba težiti pojednostavnjenju i pove ćanju digitalnog 
pristupa javnoj upravi. Uklanj anje birokratskog tereta i re gulatornih prepreka trebalo bi 
donijeti ve ću kvalitetu te jednos tavnije i pristupa čnije zakonodavstvo i otvoriti put prema 
okruženju pogodnijem za poduze ća i građane, čime se pak poti ču ulaganja. U tom je smislu 
važan preduvjet i poboljšanje u činkovitosti i osiguranje pr avednosti neovisnih pravosudnih 
sustava. Postoji jasna potreba za rješavanjem pitanja kao što su trajanje postupaka, broj 
neriješenih predmeta, nedovoljno korište nje informacijskim i komunikacijskim 
tehnologijama, promican je alternativnih na čina rješavanja sporova i neovisnost pravosudnih 
sustava. 
 
4. USMJERENOST NA FISKALNU ODGOVORNOST  
S obzirom na nagao porast razina  deficita i duga diljem EU-a tijekom financijske krize, za 
povratak povjerenja u održivos t javnih financija država članica i prekidanje za čaranog kruga 
                                                 
7  COM(2012) 261 od 8. lipnja 2012. 
 
15 između kretanja državnog duga i financijske nest abilnosti bio je potre ban znatan stupanj 
fiskalne konsolidacije. Bitnim uskla đenjima provedenima tijekom proteklih godina postignut 
je uspjeh u podru čju smanjenja deficita i st abiliziranja razi na duga u EU-u. Ta se fiskalna 
poboljšanja uo čavaju u znatnom smanjenju broja zemalja obuhva ćenih postupkom u slu čaju 
prekomjernog deficita, odnosno smanjenju na 11 zemalja u 2014. u usporedbi s 24 zemlje u 2011. U skladu s najnovijom prognozom o čekuje se da će sljedećih godina fiskalni pristup u 
EU-u ostati neutralan, što zna či da fiskalna politika ne će opterećivati nastavak rasta.  
No javni je dug i dalje vrlo visok, što uz visoku vanjsku zaduženost gospodarstva čini 
izloženijima nepovoljnim neo čekivanim doga đajima te može usporavati rast. Takve 
neravnoteže tako đer mogu biti prijetnja nesmet anom funkcioniranju europodru čja kao cjeline. 
U nadolaze ćim godinama potrebno je zaustaviti rast državnog duga, u skladu s obvezama 
država članica u okviru Pakta o stabilnos ti i rastu. To se može posti ći kombinacijom 
odgovornih fiskalnih politika i ekonomskog rast a. Prvo je potrebno diferencirati tempo 
fiskalne prilagodbe u skladu s fiskalnim izazovima u državama članicama. Države suo čene s 
izazovima u podru čju održivosti trebaju nastavit i s konsolidacijom, dok bi države članice koje 
imaju fiskalnog manevarskog prostora to treb ale iskoristiti za podupir anje rasta. Države 
članice trebale bi tako đer u potpunosti iskoristiti nedavno poboljšane nacionalne fiskalne 
okvire kako bi utvrd ile i slijedile odgovaraju ći fiskalni smjer. Dr ugo, strukturu fiskalnih 
strategija potrebno je osmisliti na na čin povoljan za rast. U nekoliko zemalja naglasak na 
ograničavanju rashoda, prema potrebi povezan s rezovima u porezima kojima se najviše 
narušava tržišno natjeca nje, može pridonijeti pove ćanju rasta i ulaganja pod uvjetom da 
ostane u skladu sa zahtjevima za konsolidaciju.  
Okvir 4. Odgovorna fiskalna konsolidacija povoljna za rast  
Način na koji su države č
lanice provele fiskalnu konsolidacij u nije bio vrlo povoljan za rast. 
U prevelikoj je mjeri bio usmjeren na pove ćanja poreza, što nije optimalno u ve ćini država 
članica u kojima je porezno optere ćenje ionako ve ć visoko. Na strani rashoda u nacionalnim 
proračunima javna ulaganja bila su glavna stavka namijenjena rezovima unato č potencijalu za 
poticanje rasta koji imaj u u odnosu na druge prora čunske rashode. U isto su vrijeme u nekim 
državama članicama zbog opsega potrebne fiskalne pril agodbe i dinamike financijske krize 
bila potrebna brza rješenja.  
S popuštanjem financijske krize i usporavanjem konsolidacije zapo čelo je poboljšanje 
strukture prora čunskih mjera. To se moglo uo čiti već u 2014., a može se vidjeti i u nacrtima 
proračuna za 2015. Zaustavljen je pad investicijski h izdataka, a sastav prihoda postao je 
povoljniji za rast. Osobito nacrti prora čuna za 2015. sadržavaju neke pozitivne porezne mjere 
kojima se smanjuje porezno optere ćenje rada, iako je razina ambicije i dalje ispod razine 
izazova. 
Na prihodovnoj je strani važno osigurati u činkovit porezni sustav povoljan za rast. 
Zapošljavanje i rast mogu će je potaknuti prebacivanjem poreznog optere ćenja s rada na druge 
vrste poreza koje su manje štetne  za rast, kao što su periodi čni porez na imovinu, porez za 
zaštitu okoliša i porez na potrošnju, uzimaju ći u obzir potencijalni distribucijski u činak takve 
promjene. Visoko porezno optere ćenje rada dugotrajan je pr oblem u Europi, a troškovi 
zapošljavanja radnika s prosje čnom plaćom i neto pla će radnika razlikuju se do 40 % me đu 
državama članicama. Širenje porezne os novice, pojednostavnjenje i ve ća transparentnost 
također mogu pomo ći u povećanju učinkovitosti poreznog sustava i poboljšanju poštovanja 
poreznih obveza te borbi protiv agresivnih poreznih strategija. 
 
16 Na rashodovnoj bi strani trebalo dati prednos t proizvodnim javnim ulaganjima i stavkama 
tekućih rashoda koje više pogoduju rastu, a brzo odlu čivanje o prijedlogu Komisije za Plan 
ulaganja za Europu pridonijet će podupiranju tih prioriteta. Sust avi socijalne skrbi trebali bi 
ispuniti svoju ulogu u borbi protiv si romaštva i potican ju socijalne uklju čenosti. Učinkovitost 
postojećih programa potrošnje u pos tizanju ciljeva treba oja čati donošenjem reformi i drugih 
mjera, poput revizija potrošnje. Najmanje osam država članica trenuta čno provodi ili je 
nedavno provodilo neki oblik re vizije potrošnje: Ujedinje na Kraljevina, Nizozemska, 
Francuska, Italija, Irska, Danska, Španjolska i Šv edska. Šira razmjena rezultata i iskustava tih 
revizija trebala bi biti dio cjelokupnog sustava upravljanja. 
Paktom o stabilnosti i rastu omogu ćuje se odgovaraju ći okvir za postizanje dugoro čnog rasta 
u kontekstu održivih ja vnih financija, uklju čujući fleksibilnost po potrebi. Njime se 
naglašavaju prora čunska kretanja u strukturnom smislu, a ne samo nominalni deficit. Time se 
omogućuje isklju čivanje negativnih (npr. asimetri čni šokovi) ili pozitivnih (npr. neo čekivani 
prihodi) doga đaja izvan kontrole države. To zna či da ćemo imati bolju predodžbu o 
osnovnom stanju prora čuna. Svaka se država članica ocjenjuje pojedina čno, uzimaju ći u obzir 
njezinu posebnu ekonomsku s ituaciju i naciona lne izazove povezane sa starenjem 
stanovništva, me đu ostalim u podru čju mirovinske i zdravstvene politike, te razinu javnog 
duga.  
 
5. POJEDNOSTAVNJENJE NAŠEG SUSTAVA UPRAVLJANJA KAKO BI 
POSTAO U ČINKOVITIJI TE KAKO BI SE POVE ĆALA ODGOVORNOST 
Ovim se Godišnjim pregledom rasta pokre će godišnji ciklus ekonoms kog upravljanja poznat 
kao europski semestar. Njime se povezuje fi skalni, makroekonomski i strukturni nadzor 
politika na razini EU-a prij e izrade nacionalnih prora čuna i odluka za sljede ću godinu. 
Europski semestar upotrebljava se od 2011. za pokr etanje i usmjeravanje važnih fiskalnih i 
strukturnih reformi u državama članicama. Uz ovaj Godišnji preg led rasta Komisija je provela 
reviziju zakonodavnog paketa od šest mj era i zakonodavnog pa keta dviju mjera , kojima 
je učvršćeno ekonomsko upravljanje EU-a.8  
Europski semestar postao je važan instrument  za provedbu reformi na nacionalnoj razini i 
razini EU-a jer se njime osigurava da EU i države članice usklade svoje ekonomske politike i 
napore koje ulažu u promicanje za pošljavanja, rasta i ulaganja. Me đutim, pra ćenjem koje 
provodi Komisija9 utvrđeno je da i dalje postoji ne dostatak odgovornosti što dovodi do 
nezadovoljavaju će razine provedbe preporuka po državama članicama, osobito u podru čju 
strukturnih reformi. U svjetlu gospodarskih izazova u Europi, Ko misija smatra da je sada 
pravi trenutak za pojednostavnjenje i ja čanje europskog semestra  kako bi postao 
učinkovitiji, daju ći mu veću usmjerenost, jasno ću i političku ulogu u budu ćnosti, u skladu s 
integriranim pristupom predst avljenim u ovom Godi šnjem pregledu rasta. Cilj reformiranog 
europskog semestra trebala bi biti u činkovitija koordinacija ekonomskih politika na razini 
EU-a na temelju ve će odgovornosti svih dionika (vidi Prilog). 
Cilj pojednostavnjenja semestra jest pove ćati političku odgovornost i prihva ćenost postupka, 
ojačati njegovu vjerodostojnost i us poredivost u svim državama članicama te pomo ći u 
poboljšanju provedbe preporuka po državama članicama. 
                                                 
8  COM (2014) 905 od 28. studenoga 2014. 
9  Ocjene Komisije iznesene su u godišnjim ra dnim dokumentima službi Komisije kojima su popra ćene 
preporuke po državama članicama: http://ec.europa.eu/europe2020/making-it-happen/country-specific-
recommendations/index_en.htm 
 
17 Rasprava o europskom semestru važna je i s obzirom na  srednjoro čnu reviziju strategije 
Europa 2020., koja će se objaviti na vrijeme za raspravu na Europskom vije ću u 
proljeće 2015. . Nakon procjene stanja u Komunikaciji o provjeri napretka strategije Europa 
2020., koja je objavljena prošlog ožujka10, te na temelju rezultata javnog savjetovanja, sažetka 
rasprava u Vije ću i doprinosa zainteresiranih stra na, Komisija radi na srednjoro čnoj reviziji 
strategije Europa 2020. i svoje će mišljenje iznijeti po četkom 2015.  
Kako bi EU uspio ispuniti izazove u podru čju zapošljavanja i rasta, potreban je široki 
konsenzus u pogledu odgovaraju ćeg smjera politika te snažna podrška dionika naporima koji 
se ulažu u reforme. To zna či da se nacionalni parlamenti, soc ijalni partneri i civilno društvo u 
cjelini moraju više uklju čiti u provedbu politika o kojima se odlu čuje na razini EU-a i 
nacionalnoj razini. Kako bi se n acionalni parlamen ti izravnije uklju čili u postupak, nacionalni 
parlamenti i Europski parlament sastaju se sv ake godine tijekom parl amentarnog tjedna kako 
bi raspravljali o europskom semest ru, uz sudjelovanje Komisije.  
Također postoji jasna potreba za pra ćenjem društvenog napretka i u činka reformi tijekom 
vremena. Ve ć je započeo rad na ja čanju socijalne dimenzije ekonomske i monetarne unije. U 
postupak u slu čaju makroekonomskih neravnoteža posebno se uklju čuju pokazatelji u pogledu 
zapošljavanja i socijalni pokazatelji, koje je po trebno u potpunosti iskoristiti kako bi se stekao 
bolji uvid u tržište rada te socijalna kretanja i rizike. Komisija će osigurati i da se europski 
socijalni partneri bolje povežu  s postupkom europskog semestra. 
Prve će se zamisli testirati i provesti u okviru Europskog semestra 2015., a u nadolaze ćim će 
se mjesecima razraditi dodatni prijedlozi u okviru rada na produbljivanju ekonomskog upravljanja, koji koordinira predsjednik Komi sije u suradnji s predsjednicima Europskog 
vijeća, Europske središnje banke i Euroskupine.
11 
 
6. ZAKLJU ČAK 
Postoji hitna potreba za novim po četkom u donošenju ekonomskih  politika EU-a. U svojem 
Godišnjem pregledu rasta za 2015. Komisija predlaže integrirani pristup EU-a ekonomskoj 
politici utemeljen na tri glavna stupa koji moraju djelovati zajedni čki: poticanje ulaganja, 
ubrzanje strukturnih reformi i provedba odgovorne fiskalne konsolidacije povoljne za rast.  
Države članice trebale bi kao prioritet odobriti Pl an ulaganja 315 milijardi EUR koji je 
predložen u okviru ovog Godišnjeg pregleda rasta. Trebaju preuzeti obvezu provedbe 
zakonodavnih promjena potrebnih za osniva nje predloženog novog Fonda do kraja lipnja 
2015. Države članice trebale bi se tako đer obvezati da ukupno barem udvostru če upotrebu 
inovativnih financijskih instrumenata koji se kor iste za provedbu projekata u okviru europskih 
strukturnih i investic ijskih fondova u sljede će tri godine. 
Ovisno o situaciji u svakoj državi članici predloženi integrirani pristup treba provoditi na 
nacionalnoj razini rješavanjem pitanja nefleksi bilnosti tržišta rada u cilju uklanjanja visokih 
stopa nezaposlenosti, provedbom mirovinskih re formi, modernizacijom sustava socijalne 
                                                 
10   COM(2014) 130 završna verzija, „Provjera napretka strategije Europa 2020. za pametan, održiv i 
uključiv rast”, http://ec.europa.eu/europe2020/pdf/europe2020stocktaking_en.pdf  and 
http://ec.europa.eu/europe2020/pdf/europe2020stocktaking_en.pdf  
11   Kako je dogovoreno na sastanku na vrhu država europodru čja 24. listopada 2014. 
 
18 zaštite, poboljšanjem fleksibilnos ti tržišta proizvoda i usluga , poboljšanjem okvirnih uvjeta za 
poslovna ulaganja, poboljšanjem kvalitete ulaganja u istraživ anje, inovacije, obrazovanje i 
osposobljavanje te poboljšanjem u činkovitost javne uprave. Socija lni partneri pozivaju se na 
aktivan doprinos programima nacionalnih reformi.  
Za jačanje odgovornosti država članica potrebno je ve će sudjelovanje nacionalnih 
parlamenata, socijalnih partnera i dioni ka u europskom semestru. Pojednostavnjenje 
Europskog semestra 2015. bit će prvi korak u tom smjeru. 
Za predloženi integrirani pristup potrebno je politi čko vodstvo država članica, Europskog 
parlamenta i Europskog vije ća. Komisija će surađivati sa svim dionicima kako bi osigurala 
povratak Europe na put odr živog gospodarskog oporavka.  
 
 
19 PRILOG 
Pojednostavnjenje i ja čanje europskog semestra  
 
Europski semestar odnosi se na godišnji ciklus koordinacije ekonomskih i prora čunskih 
politika u okviru kojeg se državama članicama izdaju smjernice prije donošenja odluka o 
politikama na nacionalnoj razini. Smjernice se pružaju u kontekstu Pakta o stabilnosti i rastu i 
postupka u slu čaju makroekonomskih neravnoteža. Europs ki semestar služi i za provedbu 
strategije Europa 2020.  
Europski semestar svake godine po činje kada Komisija objavi G odišnji pregled rasta u kojem 
se navode op ći ekonomski prioriteti EU-a. O njemu raspra vljaju druge institucije te je on dio 
rasprava koje prethode prolje tnom sastanku Europskog vije ća. Države članice svake godine u 
proljeće dostavljaju nacionalne programe. Komis ija tada na temelju svoje procjene 
ekonomskih situacija i programa u državama članicama izdaje preporuke za politike po 
državama članicama. Obuhva ćena su sva relevantna podru čja politika: fiskalne, 
makroekonomske i strukturne reforme. O preporukama raspravlja Vije će, a prihva ćaju se na 
sastanku Europskog vije ća u lipnju prije kona čnog donošenja u Vije ću. Od država članica 
očekuje se da preporuke uklju če u svoje prora čunske planove i planove politika za sljede ću 
godinu te ih provedu tijekom sljede ćih 12 mjeseci. 
Europskim semestrom poja čana je koordinacija ekonomskih politika na razini EU-a, no 
njegovu u činkovitost dovodi u pitanje ograni čena provedba klju čnih preporuka po državama 
članicama i, ponekad, izostanak njihove  provedbe. Pojednostavnjeni i oja čani europski 
semestar treba se temeljiti na postoje ćim jakim stranama postupka te rješavati njegove slabe 
strane na temelju pojednostavnjenja razli čitih faza postupka i povezanih dokumenata, 
poboljšane suradnje i dijaloga s državama članicama, ograni čavanja zahtjeva za izvješ ćivanje, 
poboljšanja multilateralne prirode postupka i ja čanja odgovornosti na svim razinama. 
Pojednostavnjenje dokumenata koje izra đuje Komisija i omogu ćivanje više povratnih 
informacija o analizi Komisije:  praksa zajedni čkog podnošenja Godišnjeg pregleda rasta i 
Izvješća o mehanizmu upozoravanja u jesen dobro funkcionira jer se  ta dva dokumenta 
međusobno dopunjuju te se njima utvr đuje opći pristup EU-a za sljede ću godinu. Me đutim, 
dva glavna dokumenta koji se izra đuju u kasnijoj fazi postupka za svaku državu članicu, 
odnosno radni dokumenti službi Komisije koji se  objavljuju uz preporuke po državama 
članicama i detaljna preisp itivanja koja se podnos e kao nastavak Izvješ ća o mehanizmu 
upozoravanja trenuta čno se podnose u razli čito vrijeme u prolje će. Sveobuhvatnom i 
jedinstvenom ekonomskom ocjenom po državama članicama koja čini temelj za preporuke 
koje se upu ćuju državama članicama poboljšala bi se uskla đenost postupka i smanjilo 
administrativno optere ćenje. Ranijim objavljivanjem tih dokumenata, npr. u ožujku, tako đer 
bi se omogu ćila veća transparentnost i mogu će povratne informacije o analizi Komisije. 
Pojednostavnjenje zahtjeva za izvješ ćivanje za države članice:  zahtjevi za izvješ ćivanje 
određeni državama članicama trebaju biti razmjerni te imati jasnu dodanu vrijednost. Trebali 
bi se temeljiti na pristupu racionalne razmjene informacija pri čemu se raspoložive 
informacije prikupljene iz dokumenata i u misijama na terenu u činkovito razmjenjuju i 
ponovno upotrebljavaju, dok se rad na europskoj ra zini treba temeljiti na njihovoj analizi i 
ažuriranju. Nacionalni program i reformi mogu imati važnu ulogu u pogledu komunikacije i 
odgovornosti na nacionalnoj razini ako se preusmjere tako da omogu će usmjereniji nacionalni 
doprinos analizi Komisije u ranijoj fazi te ako se u njihovu formulaciju uklju če nacionalni 
parlamenti i socijalni partneri. 
 
20 Jačanje mulitlateralne prirode postupka:  u načelu je odgovornost država članica u 
postupku europskog semestra još preslaba na naci onalnoj, ali i na europs koj razini. Time se 
ograničava kvaliteta rasprave i provedba preporuka po državama članicama. Stupanj provedbe 
znatno je ve ći u područjima s jačim instrumentima pra ćenja, poput javnih fi nancija i fiskalnih 
okvira. Pojednostavnjenim postupkom trebalo bi se omogu ćiti više vremena za razmatranje 
smjernica EU-a i raspravu o njima. I u tom bi smislu od koristi bilo rano predstavljanje analize Komisije za svaku državu članicu. Nadalje, u suradnj i s predsjedništvom Vije ća, 
trebala bi se omogu ćiti jača unakrsna provjera u činkovitosti i politika tijekom godine. 
Poboljšana usporedivost djelovanja i rezultata politika u svim državama članicama pridonijela 
bi uzajamnom pritisku i dala dodatni doprinos multilateralnim tematskim raspravama takve vrste. Razmjena mišljenja o Komisijinom pra ćenju provedbe reformi osobito je važna u 
kontekstu priprema za raspravu Vije ća o nacrtu preporuka te s obzirom na raspravu u 
Europskom vije ću u lipnju.  
Otvaranje postupka i ve ća suradnja s drugim dionicima:  ponekad se dovodi u pitanje 
demokratska legitimnost postupka europskog se mestra. Posljednjih je godina Komisija 
postupno uspostavila dublji i trajniji dijalog s državama članicama na bilateralnim sastancima 
te na temelju usmjerenije rasprave u odborima Vije ća i sveobuhvatnijih tehni čkih misija. 
Uvedena su i poboljšanja u podru čju sudjelovanja parlamenata. U pogledu Europskog 
parlamenta omogu ćena je bliska suradnja na temelju  gospodarskog dijaloga uvedenog 
zakonodavnim paketom od šest mjera, kojim se omogu ćuje rasprava izme đu Europskog 
parlamenta s jedne strane i država članica, Vije ća, Komisije, Europskog vije ća i Euroskupine 
s druge strane. Osim toga, Parlament održava važne politi čke rasprave u klju čnim fazama 
europskog semestra. Zahvaljuju ći provedbi zakonodavnog paketa dviju mjera i izravnijem 
sudjelovanju Komisije putem prezentacija i rasp rava nacionalni su parlamenti tijekom godina 
stekli bolji uvid u euro pski semestar. Unato
č tim pozitivnim kretanjima ima prostora za širi 
dijalog, i to ne samo s parlamentima, ve ć i sa socijalnim partnerima. Na primjer,  Komisija bi 
ubuduće mogla sura đivati s Europskim parlamentom i soc ijalnim partnerima na europskoj 
razini prije podnošenja Godišnjeg pregleda rasta i nastaviti ra spravu nakon njegova 
donošenja. Na temelju analize za svaku državu članicu Komisija bi s Europskim parlamentom 
mogla raspravljati i o novim horizontal nim aspektima i, prema potrebi, sura đivati sa 
socijalnim partnerima kako bi dobila povratne informacije o pitanjima specifi čnima za 
pojedine države članice. 
 
21