Ovaj je Prijedlog ujedno u skladu s Uredbom (EU) 2017/1001 Europskog Parlamenta i Vijeća o žigu Europske unije. To je, primjerice, slučaj s područjem primjene prava dizajna, koje je kao i područje primjene žigova EU-a prošireno kako bi se obuhvatila krivotvorena roba u provozu i druge carinske situacije. To vrijedi i za određene odredbe o postupcima koje su trenutačno samo dio sustava žigova EU-a i za koje je predloženo da se uključe u reviziju Uredbe (EZ) br. 6/2002, kao što su odredbe o nastavku postupaka ili opozivu odluka (vidjeti i u nastavku pod naslovom „Usklađivanje s postupcima za žig EU-a”). Nadalje, radi dosljednosti predlaže se da se Komisiji dodijele iste delegirane i provedbene ovlasti kao što je učinjeno u Uredbi (EU) 2017/1001.

Ova inicijativa i paralelni prijedlog preinake Direktive smatraju se paketom u okviru Programa za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT), a glavni im je zajednički cilj promicanje izvrsnosti dizajna, inoviranja i konkurentnosti u EU-u. To će se ostvariti tako što će se cjelokupni sustav zaštite dizajna učiniti svrsishodnim u digitalnom dobu te znatno pristupačnijim i učinkovitijim za pojedinačne dizajnere, MSP-ove te industrije koje se znatno koriste dizajnom u smislu manjih troškova i složenosti te veće brzine, predvidljivosti i pravne sigurnosti.

Komisija je na temelju konačnih rezultata evaluacije u Komunikaciji „Iskorištavanje inovacijskog potencijala EU-a – Akcijski plan za intelektualno vlasništvo za oporavak i otpornost EU-a” od 25. studenoga 2020. najavila da će nakon uspješne reforme zakonodavstva EU-a o žigu revidirati i zakonodavstvo EU-a o zaštiti dizajna. Vijeće je 25. lipnja 2021. donijelo dodatne zaključke o politici intelektualnog vlasništva u kojima je pozvalo Komisiju da pravodobno i što prije predstavi prijedlog revizije i modernizacije zakonodavstva o industrijskom dizajnu. Nadalje, Europski parlament u povoljnom mišljenju o Akcijskom planu za intelektualno vlasništvo istaknuo je potrebu za revizijom sustava zaštite dizajna s obzirom na to da je uspostavljen prije 20 godina.

Opsežno prvo javno savjetovanje provedeno je od 18. prosinca 2018. do 30. travnja 2019. da bi se i. prikupilo dovoljno dokaza i stavova dionika za evaluaciju zakonodavstva EU-a o dizajnu i ii. utvrdilo u kojoj mjeri to zakonodavstvo funkcionira na predviđeni način i u kojoj se mjeri i dalje može smatrati svrsishodnim.

Na temelju zaključaka iz evaluacije Europska komisija provela je procjenu učinka, nakon čega je odlučila revidirati zakonodavstvo. Razne faze u procjeni učinka, od utvrđivanja problema i njihovih uzroka do određivanja ciljeva i mogućih opcija politika, temeljile su se na nalazima iz izvješća o evaluaciji.

3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

Članak 118. uveden je Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a njime je sad predviđena izričita pravna osnova za prava intelektualnog vlasništva na razini EU-a. On čini i pravnu osnovu Uredbe (EU) 2017/1001 Europskog Parlamenta i Vijeća o žigu Europske unije.

To je drukčije od pravne osnove koja se primjenjuje na Uredbu (EZ) br. 6/2002, koja se kao i prva uredba o žigu Zajednice (Uredba br. 40/94 o žigu Zajednice) temelji na članku 308. Ugovora o EZ-u.

Dodatne informacije kojima je potkrijepljena procjena učinka temeljile su se na bliskoj suradnji s EUIPO-om i na nekoliko drugih studija i izvješća koje je on pripremio, kao i na drugim dostupnim studijama i zbirkama podataka koje su pripremila nacionalna i međunarodna javna tijela, uključujući nacionalne urede za intelektualno vlasništvo, članove akademske zajednice i druge dionike.

Kao dodatak opsežnom savjetovanju za evaluaciju Komisija je od 29. travnja do 22. srpnja 2021. provela drugo javno savjetovanje kako bi prikupila dodatne dokaze i stavove dionika u odnosu na odabrana pitanja i ispitala mišljenja o mogućim opcijama i njihovim učincima te tako podržala revizija zakonodavstvu o dizajnu.

Prednosti smanjenja pristojbi uglavnom bi išle u korist korisnika sustava RCD-a. Poduzeća bi dobila veću vrijednost za uloženi novac i za usluge EUIPO-a ne bi plaćala više nego što je nužno. To bi posebno MSP-ovima i pojedinačnim dizajnerima omogućilo da ograniče troškove i da se natječu s većim poduzećima po povoljnijim uvjetima. To bi donijelo korist potrošačima i, naposljetku, cijelom društvu.

Za procjenu promjena u obzir bi se uzeli relevantni pokazatelji iz odjeljka 9. procjene učinka. Takva evaluacija provela bi se pet godina nakon potpune provedbe svih potrebnih promjena, uključujući one na razini sekundarnog zakonodavstva za dopunu i provedbu odredaba Uredbe (EZ) br. 6/2002.

Budući da to još nije učinjeno, potrebno je uskladiti ovlasti dodijeljene Komisiji na temelju Uredbe s člancima 290. i 291. UFEU-a. Prijedlogom se stoga nastoje dodati posebne nove ovlasti Komisije za donošenje delegiranih i provedbenih akata.

Predloženom izmjenom članka 36. stavka 1. točke (c) Uredbe (EZ) br. 6/2002 nastoji se osigurati da prikaz dizajna omogućuje jasnu vidljivost i objavu svih pojedinosti o predmetu za koji se traži zaštita, neovisno o upotrijebljenom sredstvu prikazivanja. S obzirom na zanemariv broj podnesenih uzoraka predlaže se i ukidanje mogućnosti podnošenja uzoraka umjesto prikaza dizajna.

(8)Potrebno je ažurirati terminologiju Uredbe (EZ) br. 6/2002 kako bi bila u skladu s Ugovorom iz Lisabona. Pod tim se podrazumijeva zamjena izraza „dizajn Zajednice” izrazom „dizajn Europske unije” („dizajn EU-a”). Osim toga, terminologiju je potrebno uskladiti s terminologijom iz Uredbe (EU) 2017/1001. To posebno podrazumijeva zamjenu naziva „Ured za usklađivanje na unutarnjem tržištu (žigovi i dizajni)” nazivom „Ured Europske unije za intelektualno vlasništvo”.

(16)Direktivom (EU) [xxx] usklađuju se zakoni država članica o upotrebi zaštićenih dizajna kako bi se dopustio popravak složenog proizvoda radi vraćanja njegova prvobitnog izgleda, ako je dizajn primijenjen ili je sadržan u proizvodu koji je sastavni dio složenog proizvoda o čijem izgledu ovisi zaštićeni dizajn. U skladu s tim sadašnju prijelaznu klauzulu o popravku sadržanu u Uredbi (EZ) br. 6/2002 trebalo bi pretvoriti u trajnu odredbu. S obzirom na to da se tom odredbom prava registriranog i neregistriranog dizajna Zajednice nastoji učiniti neizvršivima ako se dizajn sastavnog dijela složenog proizvoda upotrebljava za popravak složenog proizvoda kako bi se vratio njegov prvobitni izgled, klauzulu o popravku trebalo bi uvrstiti među raspoložive obrambene mehanizme protiv povrede prava dizajna EU-a iz Uredbe (EZ) br. 6/2002. Nadalje, radi dosljednosti s klauzulom o popravku umetnutom u Direktivu (EU) [XXX] i kako bi se opseg zaštite dizajna ograničio samo na to da se nositelje prava dizajna spriječi da zapravo ostvare monopol na proizvod, potrebno je izričito ograničiti primjenu klauzule o popravku utvrđene u Uredbi (EZ) br. 6/2002 na sastavne dijelove složenog proizvoda o čijem izgledu ovisi zaštićeni dizajn. Kako bi se osiguralo da potrošači nisu dovedeni u zabludu, nego da mogu donijeti utemeljenu odluku o konkurentskim proizvodima koji se mogu upotrijebiti za popravak, u pravu bi isto tako trebalo izričito navesti da se proizvođač ili prodavač sastavnog dijela koji nisu propisno informirali potrošača o podrijetlu proizvoda koji će se upotrijebiti za popravak složenog proizvoda ne mogu pozvati na klauzulu o popravku.

(15)Isključiva prava koja proizlaze iz registriranog dizajna EU-a trebala bi podlijegati odgovarajućim ograničenjima. Osim osobne i nekomercijalne upotrebe i postupaka poduzetih u eksperimentalne svrhe dopuštena upotreba trebala bi obuhvaćati radnje reprodukcije u svrhu citiranja ili podučavanja, referencijalnu upotrebu u smislu komparativnog oglašavanja te upotrebu radi komentiranja, kritike ili parodije, pod uvjetom da su takvi postupci u skladu s praksom poštene trgovine i ne utječu na nepropisan način na uobičajeno iskorištavanje dizajna. Ako treća strana upotrebljava registrirani dizajn EU-a radi umjetničkog izražavanja, to bi se trebalo smatrati poštenim sve dok je u skladu s dobrom poslovnom praksom u industriji i trgovini. Nadalje, pravila o dizajnu EU-a trebala bi se primjenjivati tako da se osigura potpuno poštovanje temeljnih prava i sloboda, posebno slobode izražavanja.

(14)Potrebu za učinkovitom provedbom prava dizajna potrebno je uskladiti s potrebom da se izbjegne otežavanje slobodne trgovine zakonitim proizvodima. Stoga bi pravo nositelja registriranog dizajna EU-a trebalo isteći ako tijekom postupka pokrenutog pred sudom za dizajne Europske unije („sud za dizajn EU-a”), nadležnom za donošenje meritorne odluke o tome je li došlo do povrede dizajna EU-a, deklarant ili posjednik proizvodâ može dokazati da nositelj registriranog dizajna EU-a nema pravo zabraniti stavljanje tih proizvoda na tržište zemlje krajnjeg odredišta.

(36)Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 42. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća te je on dao mišljenje ...,

(35)S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog autonomije sustava dizajna EU-a koji je neovisan o nacionalnim sustavima oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

2. Registrirani dizajn EU-a registrira se na razdoblje od pet godina koje se računa od datuma podnošenja zahtjeva za registraciju. Nositelju prava razdoblje zaštite može se produžiti za jedno ili više petogodišnjih razdoblja do najviše 25 godina od datuma podnošenja zahtjeva za registraciju.”;

3. Odstupanjem od članka 10. stavka 1. nositelj registriranog dizajna EU-a ima pravo spriječiti sve treće strane da u trgovačkom prometu u Uniju iz trećih zemalja unose proizvode koji se na području Unije ne puštaju u slobodan promet, ako je dizajn na istovjetan način sadržan u tim proizvodima ili primijenjen na njih ili se dizajn po bitnim obilježjima ne može razlikovati od takvih proizvoda i ako nije dano odobrenje za to.

(16)članci od 19. do 21. zamjenjuju se sljedećim:

3. Stavak 2. ne primjenjuje se ako je nositelj registriranog dizajna EU-a ili stjecatelj licencije u trenutku kad je započeo s iskorištavanjem dizajna ili s pripremama da to učini postupao u zloj vjeri.”;

2. Ako je, prije nego što se u Registar upiše pokretanje pravnog postupka iz članka 15. stavka 1., nositelj registriranog dizajna EU-a ili stjecatelj licencije unutar Unije iskorištavao dizajn ili poduzeo ozbiljne i stvarne pripreme da to učini, može nastaviti takvo iskorištavanje ako unutar roka od tri mjeseca od datuma upisa novog nositelja u Registar zatraži neisključivu licenciju od novog nositelja čije se ime unosi u Registar. Licencija se dodjeljuje na razuman rok i pod razumnim uvjetima.

2. Stavak 1. točke (c), (d) i (e) primjenjuju se samo ako su radnje u skladu s praksom poštene trgovine i ne utječu na nepropisan način na uobičajeno iskorištavanje dizajna, a kad je riječ o točki (c), ako je naveden izvor proizvoda u kojem je dizajn sadržan ili na koji je primijenjen.

(b)dizajn EU-a ne ispunjava uvjete utvrđene u člancima od 4. do 9.;

Prava koja proizlaze iz dizajna EU-a ne uključuju radnje koje se odnose na proizvod u kojem je dizajn obuhvaćen opsegom zaštite dizajna EU-a sadržan ili na koji se primjenjuje ako je taj proizvod na tržište Europskoga gospodarskog prostora (EGP) stavio nositelj dizajna EU-a ili je to učinjeno uz njegovu suglasnost.”;

8. Ako je podnositelj zahtjeva za dodjelu prava ili nositelj prava iz stavka 1. točaka od (d) do (g) prethodno podnio zahtjev za proglašavanje dizajna EU-a ništavim ili ako je podnio protutužbu u postupku zbog povrede, ne može podnijeti novi zahtjev za proglašavanje ništavosti ili novu protutužbu na temelju drugih prava iz tih točaka, na koje se mogao pozvati kako bi potkrijepio prvi zahtjev ili prvu protutužbu.”;

7. Dizajn EU-a ne mora se proglasiti ništavim ako podnositelj zahtjeva za dodjelu prava ili nositelj prava iz stavka 1. točaka od (d) do (g) izričito odobri registraciju dizajna EU-a prije podnošenja zahtjeva za proglašavanje ništavosti ili prije podnošenja protutužbe.

3. Na razlog za ništavost predviđen stavkom 1. točkom (c) može se pozvati samo osoba koja ima pravo na dizajn EU-a na temelju članka 14.

2. Kad je riječ o društvima za osiguranje kako su definirana u članku 13. točki 1. Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća* i kreditnim institucijama kako su definirane u članku 4. točki 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća**, središte glavnih interesa iz stavka 1. je država članica u kojoj su to društvo ili institucija dobili odobrenje za rad.

(24)članci od 31. do 34. zamjenjuju se sljedećim:

Ako je podnesen zahtjev da se licencija upiše kao licencija navedena u prvom podstavku točkama (c), (d) ili (e), u zahtjevu za registraciju navodi se određena skupina proizvoda, dio Unije i razdoblje za koje se licencija dodjeljuje.

(a)stavci od 1. do 4. zamjenjuju se sljedećim:

Članci od 27. do 33.a primjenjuju se na prijave za registrirani dizajn EU-a. Ako je učinak neke od tih odredaba uvjetovan upisom u Registar, ta se formalnost obavlja nakon upisa registriranog dizajna EU-a u Registar.

(c) stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„5. Osim uvjeta iz stavaka od 1. do 4. prijava za registrirani dizajn EU-a mora ispunjavati formalne uvjete utvrđene u ovoj Uredbi i u provedbenim aktima donesenima u skladu s njome. Ako se ti uvjeti odnose na prikaz dizajna i način prikaza kako je navedeno u stavku 1. točki (c), izvršni direktor utvrđuje način numeriranja različitih pogleda kad je riječ o prikazima statičnim pogledima, format i veličinu elektroničke datoteke, kao i druge relevantne tehničke specifikacije. Ako je tim uvjetima predviđeno utvrđivanje predmeta za koji se ne traži zaštita određenim vrstama vizualnih sredstava za izuzimanje iz zaštite ili podnošenje posebnih vrsta pogleda, izvršni direktor može odrediti dodatne vrste vizualnih sredstava za izuzimanje iz zaštite i posebne vrste pogleda.”;

Prijava za registrirani dizajn EU-a kojoj je utvrđen datum podnošenja ima u državi članici isti učinak kao i podnošenje redovite nacionalne prijave s pravom prvenstva, ako je to primjereno, zahtijevanim za prijavu za dizajn EU-a.”;

4. Ako je prva prijava podnesena u državi koja nije potpisnica Pariške konvencije ili Sporazuma o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije, stavci od 1. do 3. primjenjuju se samo ako ta država prema objavljenim podacima priznaje, na temelju podnošenja prve prijave Uredu i u skladu s uvjetima koji su jednaki onima utvrđenima u ovoj Uredbi, pravo prvenstva s jednakim učinkom. Izvršni direktor prema potrebi od Komisije zahtijeva da razmotri ispitivanje priznavanja uzajamnog postupanja države iz prve rečenice. Ako Komisija utvrdi da se uzajamno postupanje priznaje, o tome objavljuje komunikaciju u Službenom listu Europske unije.

6. Ako podnositelj prijave ne postupi u skladu sa zahtjevom s obzirom na uvjete iz stavka 2. točke (c), prijava se ne razmatra kao prijava za registrirani dizajn EU-a u smislu dodatnih dizajna ako nije jasno za koje je dizajne namijenjen plaćeni iznos. Ako ne postoje drugi kriteriji kojima se utvrđuje za koje je dizajne namijenjen plaćeni iznos, Ured dizajne razmatra prema brojčanom redoslijedu kojim su prikazani u skladu s pravilima donesenima na temelju članka 37.a. Prijava se ne razmatra kao prijava za registrirani dizajn EU-a u smislu dizajna za koje nisu plaćene ili nisu u potpunosti plaćene dodatne pristojbe za prijavu.

Ured nakon isteka razdoblja odgode iz članka 50. ili, kad je riječ o zahtjevu za raniju objavu, čim to tehnički bude moguće:

3. Zahtjev za produženje podnosi se u roku od šest mjeseci prije isteka registracije. I pristojba za produženje plaća se u tom roku. Ako se to ne učini, zahtjev se može podnijeti, a pristojba uplatiti u dodatnom roku od šest mjeseci od isteka registracije, pod uvjetom da se dodatna pristojba za zakašnjelo plaćanje pristojbe za produženje ili zakašnjelo podnošenje zahtjeva za produženje plati unutar tog dodatnog roka.

1. Registracija dizajna EU-a produžuje se na zahtjev nositelja prava ili bilo koje druge osobe koju on izričito ovlasti, pod uvjetom da je uplaćena pristojba za produženje.

6. Stavci od 1. do 4. primjenjuju se na prijave za dizajn EU-a. Promjena se upisuje u spis koji pohranjuje Ured, a koji se odnosi na prijavu za dizajn EU-a.”;

„1. U skladu s člankom 25. stavcima od 2. do 5. svaka fizička ili pravna osoba, kao i javno tijelo koje je za to ovlašteno, može podnijeti Uredu zahtjev za proglašavanje ništavosti registriranog dizajna EU-a.”;

2. Kad je riječ o odricanju od dizajna EU-a koji je predmet odgode objave, smatra se da on od početka nije proizvodio učinke utvrđene ovom Uredbom.

2. Članci od 66. do 72. Uredbe (EU) 2017/1001 primjenjuju se na žalbe koje rješavaju žalbena vijeća iz ove Uredbe, osim ako je drukčije predviđeno ovom Uredbom.”;

1. Žalba se može podnijeti na odluke Ureda iz članka 102. točaka (a), (b), (c) i (e).

3. Ako nositelj registriranog dizajna EU-a to zatraži, podnositelj zahtjeva za proglašavanje ništavosti koji se poziva na prethodni žig EU-a ili nacionalni žig kao znak razlikovanja u smislu članka 25. stavka 1. točke (e) dostavlja dokaze o stvarnoj upotrebi takvog žiga u skladu s člankom 64. stavcima 2. i 3. Uredbe (EU) 2017/1001 i pravilima donesenima u skladu s člankom 53.a ove Uredbe.

2. U postupku ispitivanja zahtjeva za proglašavanje ništavosti dizajna Ured poziva stranke onoliko puta koliko je potrebno da u roku koji on odredi podnesu primjedbe na podneske drugih stranaka ili na njegove odluke.

1. Ako Ured smatra da bi usmeni postupak bio svrsishodan, on se održava ili na prijedlog Ureda ili na zahtjev bilo koje stranke u postupku.

1. U odlukama Ureda navode se razlozi na kojima se one temelje. Temelje se samo na razlozima ili dokazima o kojima su se predmetne stranke imale priliku očitovati. Ako se pred Uredom održava usmeni postupak, odluka se može usmeno priopćiti. Strankama se naknadno dostavlja odluka u pisanom obliku.

(60)brišu se članci od 56. do 61.;

1. Ured po službenoj dužnosti svima na koje se to odnosi dostavlja odluke i pozive te sve obavijesti ili druga priopćenja od kojih se računa određeni rok, odnosno o kojima sve zainteresirane strane trebaju biti obaviještene na temelju drugih odredaba ove Uredbe ili akata donesenih u skladu s ovom Uredbom, ili čiju je dostavu naložio izvršni direktor.

(69)umeću se sljedeći članci 66.b i 66.c:

„Članak 66.b

Obavijest o gubitku prava

Ako Ured zaključi da je zbog ove Uredbe ili akata donesenih u skladu s ovom Uredbom došlo do gubitka bilo kojeg prava, a da nije donesena nikakva odluka, priopćuje to predmetnoj osobi u skladu s člankom 66. Ta osoba može zatražiti odluku o tom pitanju u roku od dva mjeseca od dostavljanja priopćenja ako smatra da je nalaz Ureda netočan. Ured takvu odluku donosi samo ako se ne slaže s osobom koja je traži. Ako to nije slučaj, Ured mijenja svoj nalaz i obavješćuje osobe koje su zatražile tu odluku.

Članak 66.c

Priopćenja Uredu

Priopćenja upućena Uredu šalju se elektroničkim putem. Izvršni direktor određuje elektronička sredstva koja se trebaju upotrebljavati te način i tehničke uvjete u skladu s kojima se ona upotrebljavaju.”;

(70)umeće se sljedeći članak 66.d:

„Članak 66.d

Delegiranje ovlasti u vezi s priopćenjima Uredu

Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 109.a radi dopune ove Uredbe navođenjem pravila o priopćenjima upućenima Uredu iz članka 66.c i oblicima takvih priopćenja koje Ured stavlja na raspolaganje.”;

(71)umeće se sljedeći članak 66.e:

„Članak 66.e

Rokovi

1. Rokovi se određuju u cijelim godinama, mjesecima, tjednima ili danima. Izračunavanje počinje sljedećeg dana od dana kad je nastao relevantni događaj. Trajanje rokova nije kraće od mjesec dana ni duže od šest mjeseci, osim ako je drukčije utvrđeno ovom Uredbom ili aktima donesenima u skladu s ovom Uredbom.

2. Izvršni direktor prije početka svake kalendarske godine određuje dane kad Ured nije otvoren za zaprimanje dokumenata.

3. Izvršni direktor određuje trajanje razdoblja prekida u slučaju stvarnog prekida povezanosti Ureda s dopuštenim elektroničkim sredstvima komunikacije.

4. Ako izniman događaj, kao što je prirodna nepogoda ili štrajk, prekine ili poremeti mogućnost stranaka u postupku da pravilno obavijeste Ured ili obrnuto, izvršni direktor može odrediti da se za stranke u postupku koje imaju boravište ili registrirani ured na zemljopisnom području pogođenom iznimnim događajem ili koje su imenovale zastupnika s mjestom poslovanja na tom području svi rokovi koji bi inače istekli na datum ili nakon datuma početka takvog događaja produžuju do određenog datuma. Pri utvrđivanju tog datuma izvršni direktor procjenjuje kad će izniman događaj završiti. Ako događaj utječe na sjedište Ureda, izvršni direktor u odluci navodi da se ona odnosi na sve stranke u postupku.”;

(72)umeće se sljedeći članak 66.f:

„Članak 66.f