Da bi Europa istinski utjecala na to kako se digitalna rješenja razvijaju i koriste na globalnoj razini, mora i sama biti jak, neovisan i odlučan akter digitalizacije. Za to je potreban jasan okvir i za građane i za poduzeća, kojim se promiču pouzdane digitalne interakcije u cijelom društvu. Ključan proces digitalne transformacije neće uspjeti bez tog naglaska na pouzdanosti.

Građane bi trebalo naučiti kako donositi bolje odluke na temelju uvida stečenih iz neosobnih podataka. A ti bi podaci usto trebali biti dostupni svima, bez obzira na to jesu li javna ili privatna poduzeća, velika ili mala ili pak nova ili giganti. To će pomoći društvu da maksimalno iskoristi inovacije i tržišno natjecanje te svima osigurati dio „digitalnog prinosa”. Ta digitalna Europa trebala bi biti odraz najbolje Europe – otvorene, pravedne, raznolike, demokratične i samouvjerene.

Europa mora više ulagati u strateške kapacitete koji nam omogućuju da u odgovarajućoj mjeri razvijamo i koristimo digitalna rješenja te da težimo interoperabilnosti ključnih digitalnih infrastruktura, kao što su opsežne 5G (i buduće 6G) mreže i tehnologije koje se temelje na bitnim znanstvenim ili tehničkim postignućima (deep tech). Primjerice, povezivost je temeljna sastavnica digitalne transformacije. Povezivost omogućuje protok podataka, suradnju neovisno o tome gdje se nalazimo te povezivanje više predmeta s internetom, čime se transformiraju proizvodnja, mobilnost i logistički lanci. Gigabitna povezivost putem sigurne svjetlovodne i 5G infrastrukture ključna je za iskorištavanje potencijala digitalnog rasta Europe. U tu su svrhu potrebna odgovarajuća ulaganja na razini EU-a te na nacionalnoj i regionalnoj razini kako bi se ostvarili ciljevi povezivosti EU-a do 2025.

Novi višegodišnji financijski okvir EU-a pridonijet će ostvarenju tih ciljeva. Cilj je postići veći i bolji strateški kapacitet gdje je to važno, i to s ciljanim programima financiranja te korištenjem jamstva InvestEU i strukturnih fondova i fondova za ruralni razvoj. Ti javni izvori financiranja moraju se koristiti u kombinaciji s privatnim ulaganjima jer samo zajednički možemo ulagati dovoljno. Unija tržišta kapitala olakšat će pristup inovativnih i visokotehnoloških poduzeća tržišnom financiranju u cijelom EU-u. Stoga se trebamo pobrinuti da na raspolaganju imamo razne oblike privatnog i javnog vlasničkog kapitala za financiranje digitalnih inovacija.

Europa treba ulagati u povezivost, tehnologije koje se temelje na bitnim znanstvenim ili tehničkim postignućima i ljudski kapital te u pametnu energetsku i prometnu infrastrukturu. Samo u području digitalne infrastrukture i mreža nedostaju ulaganja u iznosu od 65 milijardi EUR godišnje. Provedbom reformi i povećanjem ulaganja u istraživanje i razvoj te uvođenjem tehnologija mogao bi se ostvariti dodatni kumulativni rast BDP-a od 14 % do 2030. Brzim djelovanjem (npr. povećanjem ulaganja i donošenjem mjera do 2022. umjesto do 2025.) BDP bi se do 2030. povećao za dodatnih 3,2 % i otvorila bi se nova radna mjesta. Europa si ne može priuštiti da propusti taj socioekonomski poticaj.

Međutim, ulaganja u inovacije samo su jedan aspekt. Istinska digitalna transformacija mora započeti s povjerenjem europskih građana i poduzeća u sigurnost aplikacija i proizvoda jer što smo povezaniji, to smo više izloženi zlonamjernim kiberaktivnostima. Da bismo suzbili tu, sve veću prijetnju, moramo surađivati u svim fazama: pri utvrđivanju dosljednih pravila za poduzeća i čvršćih mehanizama za proaktivnu razmjenu informacija; pri stvaranju uvjeta za operativnu suradnju država članica te EU-a i država članica; pri stvaranju sinergija između civilne kiberotpornosti i aspekata kaznenog progona i obrane u području kibersigurnosti; pri osiguravanju učinkovitog rada tijela kaznenog progona i pravosudnih tijela razvojem novih alata protiv kiberkriminala; i, također bitno, pri informiranju građana EU-a o kibersigurnosti.

Osjećaj sigurnosti i zaštićenosti nije samo pitanje kibersigurnosti. Građani moraju imati povjerenja u tehnologiju, kao i u način na koji se upotrebljava. To je posebno važno kad je riječ o umjetnoj inteligenciji. S tim u vezi Europska komisija predstavila je Bijelu knjigu o stvaranju ekosustava izvrsnosti i povjerenja u području umjetne inteligencije, utemeljenih na europskim vrijednostima.

Povećanje razine obrazovanja i vještina ključan je dio opće vizije digitalne transformacije u Europi. Europskim poduzećima trebaju zaposlenici s digitalnim vještinama da bi bila uspješna na globalnom tržištu koje se temelji na tehnologiji. S druge strane, radnicima trebaju digitalne kompetencije da uspiju na jako dinamičnom i sve više digitaliziranom tržištu rada. Više žena može i mora ostvariti uspješnu karijeru u području tehnologije, a europski tehnološki sektor treba iskoristiti njihove vještine i kompetencije.

Potreba za digitalnim vještinama, međutim, nipošto nije ograničena samo na tržište rada. Budući da digitalne tehnologije prožimaju naš profesionalni i privatni život, osnovna digitalna pismenost i vještine postali su preduvjet za učinkovito sudjelovanje u današnjem društvu.

Procesi se sve više automatiziraju, pa će digitalizacija dovesti do promjena i izvan tehnološkog sektora. Brojna će se zanimanja potpuno promijeniti. Digitalna tranzicija pritom mora biti poštena i pravedna te poticati žene da u njoj potpuno sudjeluju. U tom će kontekstu važnu ulogu imati socijalni partneri. Istodobno, promicanje inovacija i širenje tehnologije preduvjeti su za dobru kvalitete života, veće mogućnosti zaposlenja i smanjenje razlika u sudjelovanju na tržištu rada, posebno u ruralnim i udaljenim područjima s problemima starenja i gubitka stanovništva.

Novi izazovi nastaju i u pogledu uvjeta rada. Zbog sve brojnijih internetskih platformi otvorile su se nove mogućnosti za ostvarivanje prihoda, ulazak na tržište rada ili ostanak na njemu. S druge strane, otvorila su se i nova pitanja u vezi pravne zaštite osoba koje još nemaju status radnika, ali s radnicima dijele određene osjetljive točke. Komisija će stoga predložiti poboljšani okvir za platformske radnike.