IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOJ SREDIŠNJOJ BANCI, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Petnaesto izvješće o praktičnim pripremama za buduće proširenje europodručja /* COM/2014/0706 final - 2014/ () */





IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOJ SREDIŠNJOJ BANCI, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Petnaesto izvješće o praktičnim pripremama za buduće proširenje europodručja 1. Uvod Vijeće je 23. srpnja 2014. odlučilo da Litva ispunjuje potrebne uvjete za uvođenje eura[1]. Litva će uvesti euro 1. siječnja 2015. („Dan eura”). Time će se ukupni broj država članica europodručja popeti na devetnaest, uključujući sve tri baltičke zemlje. Stopa konverzije između litavskog litasa i eura neopozivo je fiksirana na 3,45280[2], što odgovara prethodnom središnjem tečaju litasa u Europskom tečajnom mehanizmu (ERM II). Praktične pripreme Litve za prelazak sada su ušle u završnu fazu. Nakon prvog posebnog izvješća Komisije o praktičnim pripremama za uvođenje eura u Litvi[3], ovim se izvješćem ocjenjuje daljnji napredak koji je ostvaren od sredine lipnja do kraja rujna 2014. Njime su posebno obuhvaćene pripreme za uvođenje gotovine eura, mjere za zaštitu potrošača tijekom razdoblja prelaska, poput „Memoranduma o dobroj poslovnoj praksi nakon uvođenja eura” i promidžbene kampanje. U radnom dokumentu službi Komisije u prilogu ovom Izvješću detaljno su opisane pripreme za uvođenje eura u preostalim državama članicama koje još nisu uvele jedinstvenu valutu i koje nemaju pravnu osnovu za izuzeće. 2. Trenutačno stanje priprema za prelazak Litve na euro Od posljednjeg izvješća Komisije ostvaren je općenito značajan napredak u pogledu praktičnih priprema litavskih nadležnih tijela i uključenih dionika. 2.1. Organizacija prelaska, prilagodba pravnog sustava i pripreme javnog sektora Litavski Nacionalni plan za prelazak na euro[4] Vlada je odobrila 26. lipnja 2013. i izmijenila u prosincu 2013. i lipnju 2014. Nacionalni plan za prelazak na euro dopunjen je Akcijskim planom za provedbu nacionalnog plana za prelazak na euro[5]. Pripreme dobro napreduju. U tijeku je prilagodba pravnog sustava. Litavski parlament Seimas za vrijeme svog jesenskog zasjedanja razmatra donošenje oko 120 nacrta zakona koji se odnose na uvođenje eura. Više od 200 državnih službenika na nacionalnoj i općinskoj razini osposobljeno je za uvođenje eura te je upoznato s praktičnim posljedicama tog postupka, kako bi mogli dalje osposobljavati svoje kolege. U tijeku je izrada planova djelovanja za nepredviđene situacije javnih institucija koje sudjeluju u prelasku, uključujući interoperabilnost navedenih planova. U skladu s povećanim sigurnosnim rizikom, djelatnici policije prošli su posebno osposobljavanje i predviđene su mjere poboljšanja sigurnosti prijevoza gotovine u okviru sektora za prijevoz gotovine (Cash-in-transit – CIT) tijekom postupka prelaska. 2.2. Pripreme za prelazak na gotovinu Prelazak u Litvi slijedit će nakon scenarija prelaska „velikog praska”[6] s razdobljem dvostrukog optjecaja od 15 kalendarskih dana. Za zamjenu kovanica i novčanica litasa koje su u optjecaju i za zalihe koje se smatraju potrebnima za 2015. bit će potrebno 370 milijuna kovanica eura s likom Vytisa, viteza u oklopu na konju i 132 milijuna novčanica eura raznih apoena. Nakon odluke Vijeća iz srpnja 2014. litavska kovnica novca počela je kovati kovanice eura s litavskim nacionalnim motivima. Do kraja rujna kovano je 45 % svih kovanica koje se planiralo kovati u 2014. Potrebne novčanice eura posuđene su od Deutsche Bundesbank. Predopskrba kreditnih institucija kovanicama eura započela je 1. listopada 2014., nakon čega će od 1. studenoga 2014. uslijediti predopskrba novčanicama eura. Posredna predopskrba novčanicama i kovanicama velikih klijenata komercijalnih banaka započet će 1. prosinca 2014. Posredna predopskrba poštanskih ureda bit će dovršena tek do kraja prosinca. U skladu s prvom grubom procjenom, ukupno 703,7 milijuna EUR (oko 32,5 milijuna novčanica eura i 168,2 milijuna kovanica eura) bit će potrebno za predopskrbu i posrednu predopskrbu. Banka Litve u svojim Smjernicama o prelasku na gotovinu u eurima donesenima u ožujku 2014. preporučuje da banke uzmu u obzir dodatnu potrebu za novčanicama manjih apoena tijekom prvih dana prelaska kada procjenjuju svoje potrebe za predopskrbom. U skladu s Memorandumom o dobroj poslovnoj praksi za pripreme za uvođenje eura u Litvi, koji je sklopljen između Banke Litve i devet komercijalnih banaka u srpnju 2014., mala poduzeća mogu iskoristiti povoljne uvjete za posrednu predopskrbu tijekom posljednjih pet kalendarskih dana 2014. Od 1. prosinca građanima će biti dostupno 900 000 paketa za upoznavanje s kovanicama eura. Paketi za upoznavanje, koji će se nalaziti u plastičnim vrećicama, sadržavat će litavske kovanice eura u svim apoenima (vrijednost jednog paketa: 11,59 EUR) Paketi za upoznavanje za građane prodavat će se na tri blagajne Banke Litve, u 343 podružnice banaka i najmanje 330 poštanskih ureda. Trgovci mogu birati između dvije veličine paketa za upoznavanje: paketa od 111,00 EUR (okvirni broj: 60 000 paketa) i 50 000 paketa od 200,00 EUR. Nadalje, bit će dostupni i posebni paketi za kolekcionare (vrijednost svakog paketa: 3,88 EUR) od dana eura (35 000 paketa kovanica koje još nisu bile u optjecaju i 7 000 paketa kolekcionarske kvalitete). U cilju olakšavanja razdoblja dvostrukog optjecaja bit će vrlo važno dalje smanjivati količinu gotovine litasa u optjecaju prije dana eura. Od početka 2014., količina gotovine u litasima u optjecaju smanjila se za samo 15 %, a počela je s prilično visoke razine. Još treba povući oko 80 milijuna novčanica litasa i 1,2 milijarde kovanica litasa. Povlačenje gotovine litasa, uključujući ciljano smanjenje novčanica visokih apoena, trebalo bi se nastavili stabilnim ritmom i dostići 50 % do kraja 2014. Na temelju Memoranduma o razumijevanju potpisanog s Bankom Litve, komercijalne banke poticat će klijente da uplaćuju gotovinu u litasima na bankovne račune i promicat će bezgotovinsko plaćanje klijentima. Osim toga, banke će povećavati svijest korisnika o prednostima bezgotovinskog plaćanja. Pohrana novčanica bez naknade već je dostupna na bankomatima (ATM) na kojima je omogućena pohrana gotovine (R-ATM) i automatima za uplatu bunta novčanica (BNA) (241 od ukupno 1 239 bankomata / automata za uplatu bunta novčanica). Ti bankomati i automati za uplatu bunta novčanica nastavit će prihvaćati novčanice litasa čak i nakon dana eura, ali će od toga dana bankomati isplaćivati samo novčanice eura. Treba osigurati posebno osoblje koje će klijentima pružati tehničku potporu za vrijeme prelaska. Banka Litve nudi neograničene usluge konverzije kovanica Litasa u novčanice do dana eura. Po pravilu će se od dana eura ostatak smjeti davati isključivo u eurima. To će biti poseban izazov za trgovce na malo. Banke su se dogovorile u Memorandumu o razumijevanju da će ograničiti broj novčanica litasa u velikom apoenima kako se bude bližio kraj 2014. i osigurati da poduzeća dobivaju novčanice eura u manjim apoenima za vrijeme posredne predopskrbe. Osim toga, početkom 2015. banke će u svojim podružnicama i na bankomatima isplaćivati samo novčanice eura manjih apoena. U Preporukama za upravljanje gotovinom za poduzeća koje su izdali Banka Litve i Ministarstvo financija u travnju 2014. istaknuto je da bi poduzeća trebala imati na raspolaganju dovoljno novčanica eura u manjim apoenima i kovanica eura u svim apoenima za vraćanje ostatka. Na dan eura sva 1 193 bankomata u Litvi omogućit će do ranih sati 1. siječnja 2015. isplatu u novčanicama eura. Litavski bankarski sektor sastoji se od 312 podružnica banaka koje pružaju gotovinske usluge. Te podružnice i dodatna 31 podružnica koje obično ne nude usluge poslovanja gotovinom pružat će do 30. lipnja 2015. neograničene usluge zamjene gotovine (novčanice i kovanice). bez naknade. Ukupno 330 poštanskih ureda mijenjat će gotovinu litasa do vrijednosti od 1 000 EUR po transakciji bez naknade do 1.ožujka 2015. U istom će se razdoblju gotovina litasa bez naknade mijenjati u 11 kreditnih unija. Mijenjanje velikih iznosa (u podružnicama banaka: više od 15 000 litasa; Litavska pošta može utvrditi drugačiji prag za poštanske urede) podložno je prethodnoj najavi pismenim putem tri dana ranije. Od 1. srpnja 2015. 89 podružnica banaka nastavit će pružati neograničene usluge zamjene gotovine (novčanice litasa) bez naknade još šest mjeseci. Banka Litve na neograničeno će vrijeme i bez naknade mijenjati neograničene količine gotovine litasa u eure. Prilagodba blagajni predviđena je za prosinac 2014. kako bi se one automatski prebacile na euro 1. siječnja 2015. Neke banke planiraju u podružnicama povećati broj zaposlenika koji rade s gotovinom i/ili osigurati dodatne šaltere na kraju 2014. i tijekom prvih dana nakon dana eura. Bit će prilagođeni prostori za brojanje i čuvanje novca u podružnicama. S obzirom na to da je uobičajeno radno vrijeme podružnica banaka u Litvi razmjerno dugo, ne predviđa se produljenje radnog vremena svih podružnica tijekom prelaska na euro. Međutim, devet komercijalnih banaka produljit će radno vrijeme službe za korisnike na kraju ove godine i početku sljedeće. Očekuje se da će poslije podne 1. siječnja 2015., koji je državni praznik u Litvi, biti otvoreno oko 50 podružnica, a 50 % svih podružnica banaka trebalo bi biti otvoreno u subotu, 3. siječnja. Poštanski uredi neće biti otvoreni na dan eura već prvi vikend u siječnju. Od 330 poštanskih ureda, 189 pruža redovne gotovinske usluge i u siječnju će imati produženo radno vrijeme. Preostalim poštanskim uredima za vrijeme razdoblja prelaska potporu će pružati mobilni timovi s gotovinom, koji će pružati gotovinske usluge tri dana dnevno. Polozi na račune komercijalnih banaka u Narodnoj banci Litve doznačit će se na dan pohrane kovanica, a ispravci će se izvršiti nakon prebrojavanja kovanica. Banke su najavile da će imati isti pristup prema poslovnim klijentima koji se oslanjaju na brzo kreditiranje gotovine (npr. operatori prodajnih aparata) kako bi se izbjegla kašnjenja u kreditiranju polaganja kovanica. Pripreme za prelazak dobro napreduju i uzeta je u obzir većina preporuka Komisije za vrijeme misija tehničke pomoći, kao i preporuke iz Četrnaestog izvješća o praktičnim pripremama za buduće proširenje europodručja. Posebno je važno pojačati mjere za smanjenje količine gotovine litasa u optjecaju prije dana eura. Čini se da su pripreme financijskog i bankovnog sektora sve u svemu na dobrom putu. Prvih dana siječnja 2015. bit će znatno više posla uz znatno veći broj klijenata. Ako to već nisu učinile, banke bi trebale poduzeti dodatne mjere za izbjegavanje dugačkih redova. Treba osigurati posebno osoblje koje će za vrijeme razdoblja prelaska pružati potporu klijentima koji budu imali poteškoća sa samposlužnim uređajima za uplatu. 2.3. Sprječavanje zlouporabe i pogrešne percepcije građana u pogledu promjene cijena Budući da su povećanja cijena povezana s uvođenjem eura jedan od glavnih izvora zabrinutosti litavskih građana (vidjeti odjeljak 3. u nastavku), posebno je važno da litavska nadležna tijela poduzmu sve nužne korake u cilju sprječavanja zlouporabe i uklanjanja pogrešne percepcije građana u pogledu promjene cijena. Razdoblje dvostrukog prikaza cijena u litasima i eurima započelo je 23. kolovoza 2014. Dvostruki prikaz cijena mora se nastaviti tijekom najmanje šest mjeseci nakon datuma uvođenja eura. Kako bi se građanima olakšalo potpuno privikavanje na euro, preporučuje se donošenje propisa kojima će se osigurati prestanak dvostrukog prikaza cijena do 1. siječnja 2016. Taj bi datum trebalo jasno priopćiti javnosti. Uz redovito praćenje promjena cijena najpopularnijih 40 proizvoda i usluga, od početka razdoblja dvostrukog prikaza cijena u kolovozu 2014. do sredine 2015., prate se prosječne maloprodajne cijene 100 homogenih potrošačkih proizvoda i usluga i redovito se objavljuju statistički podaci. Iskustvo stečeno za vrijeme prethodnih zamjena pokazalo je da će povećanje cijena povezano s prelaskom utjecati na određene usluge (npr. frizeri, kemijsko čišćenje, restorani i kafići). Te su usluge uključene na popis. Prema prvoj usporedbi cijena, pri kojoj je provedena usporedba promjene cijena u kolovozu i srpnju 2014., cijene su ostale relativno stabilne za većinu proizvoda i promjene su većinom sezonske i uzrokovane sniženjima. Općenito su se malo povećale cijene usluga. Dana 18. kolovoza 2014. na javnom je događanju objavljen „Memorandum o dobroj poslovnoj praksi nakon uvođenja eura”. Potpisivanjem Memoranduma potpisnici (npr. trgovci) posebno se obvezuju da neće iskoristiti uvođenje eura kao opravdanje za povećanje cijena roba i usluga, da će primjenjivati službeni tečaj i pravila zaokruživanja, jasno i razumljivo navoditi cijene u objema valutama (u litasima i eurima) te da neće obmanjivati potrošače. Potpisnici imaju pravo na uporabu posebnog logotipa. Cilj je litavskih nadležnih tijela uključiti što više potpisnika obraćajući se poduzećima na lokalnoj razini uz uključivanje čelnika i NVO-a u zajednicama. U Litvi ima ukupno 59,8 tisuća poduzeća koja prodaju robu i pružaju usluge. Od sredine listopada 2014. Memorandumu se pridružilo više od 2 300 potpisnika koji obuhvaćaju 48 poslovnih udruženja, 2 234 poduzeća (koja čine 8 379 prodajnih mjesta i mjesta pružanja usluga) i 56 općina. Budući da se uvođenje eura brzo približava, litavska nadležna tijela trebala bi pojačati aktivnosti promicanja Memoranduma. Dionici kao što su gospodarske komore i poslovna udruženja trebali bi potpisati Memorandum ako to već nisu učinili, te poticati svoje članove na njegovo potpisivanje. Potrebno je uložiti daljnje napore kako bi se osiguralo da poduzeća bliska potrošačima potpišu Memorandum. Njihova cjenovna politika važan je čimbenik kojim se određuje sveukupna percepcija inflacije. Praćenje usklađenosti sa zahtjevima za prikaz cijena i konverziju (npr. pravila zaokruživanja) i ispravnu provedbu Memoranduma koordinira Državno nadležno tijelo za zaštitu prava potrošača te će praćenje uključivati razne institucije poput Državne prehrambene i veterinarske službe i Državnog inspektorata za neprehrambene proizvode. Od početka razdoblja dvostrukog prikaza, više od 350 inspektora provjerava prodajna mjesta i mjesta pružanja usluga u cijeloj Litvi. Predviđa se provedba nekih 30 000 provjera do 30. lipnja 2015. Kršenja se mogu kazniti upozorenjem (prvo kršenje fizičke osobe) ili novčanim kaznama (ponavljana kršenja fizičkih osoba ili bilo kakvo kršenje pravnih osoba). Potpisnici koji ne provode Memorandum ispravno izgubit će pravo na upotrebu logotipa kampanje. U slučaju neopravdanih povećanja cijena ili drukčije zlouporabe uvođenja eura stavit će ih se na crnu listu koja će biti javno dostupna na web-mjestu o prelasku na euro (http://www.euro.lt/). Do 31. kolovoza izvršeno je 625 inspekcija tijekom kojih je otkriveno 64 kršenja i to većinom pravila o dvostrukom prikazu cijena u dvije valute (28) i pogrešaka kod zaokruživanja (20). Izdano je oko 25 upozorenja i određeno šest novčanih kazni (svaka u iznosu od 25 LTL). Građani mogu podnositi prigovore na prikaz cijena i tečaj nadležnim tijelima putem besplatne telefonske linije za euro, e-poštom ili označavanjem mjesta prodaje ili pružanja usluga na interaktivnoj karti koja se nalazi na web-mjestu udruga potrošača. Sumnjive poraste cijena koje otkriju inspektori trebalo bi ispravno ispitati i što prije poduzeti korektivne mjere, po mogućnosti u roku od najviše 48 sati. Litavska nadležna tijela trebala bi uložiti sve napore kako bi postigla najvišu moguću stopu potpisivanja Memoranduma o dobroj poslovnoj praksi. Dionici kao što su gospodarske komore i poslovna udruženja trebali bi potpisati Memorandum, ako to već nisu učinili, te poticati svoje članove na njegovo potpisivanje. Potrebno je uložiti daljnje napore kako bi se osiguralo da poduzeća bliska potrošačima potpišu Memorandum. Svih 60 općina trebalo bi se isto tako uključiti u kampanju. Informacije o promjeni cijena nakon dana eura trebalo bi objaviti već početkom siječnja 2015. Preporučuje se da se regulatornim sredstvima osigura kraj dvostrukog prikaza cijena 1. siječnja 2016., kao i da se građani jasno informiraju o ovom roku kako bi se razdoblje dvostrukog prikaza cijena dobro iskoristilo za usvajanje novog mjerila vrijednosti. 2.4. Pripreme za prelazak u ruralnim područjima Detaljno planiranje i pripreme za prelazak u ruralnim područjima posebno su važni za bezbolan prelazak u Litvi jer su građani Litve većinom usmjereni na plaćanja gotovinom. Litavska nadležna tijela izradila su kartu pokrivenosti udaljenih područja mjestima za zamjenu gotovine (poštanski uredi, podružnice banaka i bankomati). Svih 60 litavskih općina dobilo je kontrolni popis pripremnih radnji za prelazak na euro. Tijekom završne faze prelaska trebalo bi stalno pratiti potpunu provedbu radnji utvrđenih na popisu. Sudjelovanjem Litavske pošte u prelasku znatno će se poboljšati ponuda usluga zamjene novca u ruralnim područjima. Osposobljavanje zaposlenika poštanskih ureda, među ostalim za rukovanje gotovinom i o sigurnosnim značajkama, započelo je u rujnu. Već su pojačane mjere sigurnosti te objekti za skladištenje i brojanje. Osim toga, Litavska pošta sudjeluje u širenju posebnih promidžbenih materijala o prelasku na euro za kućanstva. Trgovci na malo imaju važnu ulogu u prelasku s obzirom na to da ih kupci u praksi često koriste kao „mjenjačnice” (osobito ako u blizini nema podružnica banaka). Nastavno na povećanu potrebu za gotovinom (vidjeti prethodni odjeljak 2.2.), ključni aspekti za trgovce na malo uključuju zahtjeve za sukladnost s dvostrukim prikazima cijena i sudjelovanje u kampanji „Memorandum o dobroj poslovnoj praksi” (vidjeti prethodni odjeljak 2.3.), osposobljavanje zaposlenika, prilagodbu prostora za čuvanje novca te sigurnosne mjere i pitanja povezana s računalnim sustavom. Veliki lanci supermarketa u Litvi također posluju u Estoniji i/ili Latviji te stoga već imaju iskustva s izazovima prelaska na euro. Čini se da su oni dobro napredovali u svojim pripremama. Kako bi se smanjili redovi, planira se uspostava posebnih blagajni gdje potrošači mogu plaćati samo karticama. Gotovina litasa stavljat će se u posebne kutije na blagajnama kako bi se osiguralo da se ne upotrebljava za vraćanje ostatka. Već su uspostavljene informacijske točke o prelasku koje građanima mogu dati odgovore na njihova pitanja. Neovisno o visokoj razini dostupnih informacija o praktičnim aspektima prelaska na euro i u ruralnim područjima, čini se da su trgovci na malo slabije pripremljeni za prelazak te da se boje izazova i troškova koje on uključuje, osobito tijekom razdoblja dvostrukog optjecaja. S obzirom na važnost malih trgovaca na malo u ruralnim područjima preporučuje se rješavanje tih strahova na lokalnoj razini te dodatno povećanje mjera jačanja svijesti. Trebalo bi redovito pratiti pripreme poduzeća, osobito u ruralnim područjima te pojačati svijest o praktičnim aspektima prelaska na euro. 3. Komunikacijske aktivnosti i javno mnijenje 3.1. Komunikacijske aktivnosti Nakon odluke Vijeća od 23. srpnja 2014. litavska su tijela pokrenula intenzivnu fazu provedbe komunikacijskih aktivnosti povezanih s prelaskom na euro. Promidžbena kampanja, pod vodstvom Ministarstva financija, uključuje kombinaciju komunikacijskih alata i instrumenata (slanje pošte izravno kućanstvima, seminari i obuke, društveni mediji, kampanja na televiziji i u tisku) te je usmjerena na razne skupine (npr. poduzeća, novinari/mediji, mladi, ranjive skupine). Dodatne komunikacijske aktivnosti provode Banka Litve, Ministarstvo gospodarstva, Državno nadležno tijelo za zaštitu prava potrošača, Ministarstvo obrazovanja i znanosti i druge javne i privatne institucije. Kako bi se smanjila zabrinutost da će uvođenje eura dovesti do povećanja cijena, Ministarstvo gospodarstva, u suradnji s Ministarstvom financija, započelo je provedbu kampanje „Pošteno pretvaranje cijena”. Cilj je kampanje informirati o pravilima za pretvaranje i dvostruko prikazivanje cijena, pozvati poduzeća da potpišu Memorandum o dobroj poslovnoj praksi i poticati potrošače da kupuju na prodajnim mjestima koja su potpisala Memorandum. Nakon povećanja zabrinutosti zbog zlouporabe kod utvrđivanja cijena (vidjeti rezultate ankete Eurobarometra 402 u nastavku), Komisija potiče litavska nadležna tijela da pojačaju svoju promidžbenu kampanju kako bi se na primjereni načini uklonili strahovi građana. Kampanja u masovnim medijima pojačala se od srpnja 2014. Televizijski i radijski nakladnici redovito pozivaju u svoje emisije predstavnike Ministarstva financija, Ministarstva gospodarstva, Banke Litve i Državnog nadležnog tijela za zaštitu prava potrošača, a u litavskim novinama redovito se objavljuju članci. Osim toga, televizijski i radijski nakladnici, kao i web-mjesta, pridonose kampanji kvalitetnim, prilagođenim sadržajem kojim se javnost u Litvi informira o praktičnim vidovima prelaska na euro i kampanji poštenih cijena. U postupku odabira medija posebna je pažnja pridana dosegu do ranjivih skupina u udaljenim područjima, osoba s invaliditetom i nacionalnih manjina. Čini se da je prva faza kampanje već imala pozitivan učinak na stupanj informiranosti građana o euru jer se svijest o uvođenju eura znatno povećala te se djelomično smanjila zabrinutost (vidjeti rezultate ankete Eurobarometra 402 u nastavku). U regijama se održavaju redoviti seminari, radionice i događanja za poduzeća, osobe koje rade s gotovinom i ranjive skupine u cilju rješavanja problema s prelaskom na euro. U cilju osiguranja informiranosti svih građana Litve, Eurobus posjećuje 60 općina do studenoga 2014. Litavska nadležna tijela izradila su nekoliko publikacija o raznim temama povezanima s eurom i njegovim uvođenjem u Litvi. Publikacije su također dostupne na jezicima nacionalnih manjima i prilagođene osobama s oštećenim vidom i sluhom. Banka Litve i Ministarstvo financija razvili su obrazovne programe za mlade. Izravno slanje pošte svim kućanstvima u Litvi predviđeno je za listopad 2014. Materijali su dostupni na litavskom, poljskom i ruskom i obuhvaćat će praktična pitanja prelaska na euro. Projekt izravnog slanja pošte od ključne je važnosti za informiranje većine stanovništva. Prema posljednjim podacima Eurobarometra (vidjeti rezultate u nastavku), 30 % ispitanika smatra da je njihov poštanski pretinac najkorisnije mjesto za primanje informacija o euru i prelasku. U okviru Sporazuma o partnerstvu koji su potpisali litavsko Ministarstvo financija i Europska komisija provedene su brojne zajedničke komunikacijske aktivnosti: Svečanosti povodom prelaska na euro i seminar za litavske novinare u srpnju 2014., konferencija o prelasku na euro u rujnu 2014. te razne aktivnosti za novinare i škole u Litvi. Komisija je također litavskim nadležnim tijelima osigurala relevantne publikacije za građane. U cilju jačanja sinergija i ostvarivanja maksimalnog učinka aktivnosti komunikacijske kampanje, Europska središnja banka i Banka Litve pokrenut će u studenome zajedničku informativnu kampanju u kojoj se koristi širok raspon alata (televizija, internetsko i vanjsko oglašavanje, kao i ostali informativni materijali) te je usmjerena na izgled novčanica i kovanica eura, sigurnosna obilježja i ključne činjenice i datume prelaska. Budući da je znanje o novčanicama ostalo nepromijenjeno između travnja i rujna (vidjeti rezultate Eurobarometra 402 u nastavku), ova će kampanja biti od ključne važnosti za osiguranje primjerene informiranosti javnosti o novčanicama eura. 3.2. Javno mnijenje Od 2004. Europska komisija naručila je ankete „Eurobarometra” (EB) u državama koje su pristupile Europskoj uniji 2004., 2007. i 2013., a još uvijek nisu uvele euro (novije države članice – „NMS”), kako bi se procijenili stavovi i znanje građana o uvođenju eura. Rezultati ankete „NMS-7” iz proljeća 2014. (Flash EB 400) za Litvu prikazani su u Četrnaestom izvješću Komisije[7] o praktičnim pripremama za buduće proširenje europodručja. Kako bi mogla bolje pratiti razvoj stavova i znanja građana o uvođenju eura u kontekstu prelaska na euro, Europska komisija odlučila je naručiti drugu posebnu anketu u Litvi. Ova se anketa provodila na terenu od 4. do 6. rujna 2014. (pet mjeseci nakon prethodne terenske ankete u travnju 2014.). 3.2.1. Podrška za uvođenje eura/percipirane posljedice Iz posljednje se ankete može zaključiti da postoji stabilna potpora za uvođenje eura. Ukupno 48 % (+1 p.b..) podržava uvođenje eura. Većina ispitanika (51 %) smatra da je Litva spremna za uvođenje eura. Iz odgovora na pitanje o posljedicama uvođenja eura može se zaključiti da se broj litavskih građana koji očekuju pozitivne posljedice povećao na svim razinama. Dok 50 % (+5 p.b..) sada vidi pozitivne posljedice za sadašnje države članice europodručja, 44 % (+3 p.b.) očekuje pozitivne posljedice za svoju zemlju, a 37 % (+2 p.b.) očekuje pozitivne posljedice na osobnoj razini. U odnosu na moguće posljedice uvođenja eura na cijene, iz ankete je jasno da su litavski građani još uvijek zabrinuti zbog negativnog učinka s tim da 84 % (+9 p.b.) očekuje povećanje cijena, a samo 11 % (-7 p.b.) očekuje da će se eurom održati stabilnost cijena. Nadalje, 76 % (+6 p.b.) izrazilo je zabrinutost zbog zlouporabe promjene cijena za vrijeme prelaska. U odnosu na pitanje bi li uvođenje eura značilo gubitak kontrole nad gospodarskom politikom, relativna većina od 48 % (-2 p.b.) ne slaže se s tom izjavom. Ukupno 58 % (ispitanika koji su prvi put sudjelovali u anketi) smatra uvođenje eura prilikom Litve za daljnje jačanje njezina položaja u EU-u. Od nekoliko navedenih mogućnosti (uz mogućnost višestrukih odgovora), litavski građani očekuju da će najvažnije promjene nakon uvođenja eura u Litvu uključivati jednostavnije putovanje u druge države europodručja (86 %, +5 p.b.) i lakšu usporedbu cijena s drugim državama u europodručju (50 %, +5 p.b). Devet od deset ispitanika (90 % ispitanika koji su prvi put sudjelovali u anketi) reklo je da će se osobno uspjeti prilagoditi novoj valuti. 3.2.2. Informacije o euru Razina svijesti javnosti o pitanjima povezanima s prelaskom na euro nastavlja se povećavati i 70 % (+20 p.b.) litavskih građana smatra da su dobro informirani. Nadalje, 96 % ispitanika zna da je dan uvođenja eura 1. siječnja 2015. (+ 14 p.b.) Na pitanje vjeruju li informacijama o prelasku na euro koje daju određene institucije ili skupine, litavski građani koji su sudjelovali u ovoj anketi Eurobarometra izjavili su da najviše vjeruju informacijama Banke Litve (73 % (+8 p.b.)). Najmanje povjerenje javnosti i dalje uživaju novinari (27 % (-1 p.b.)). Kada je riječ o kanalima za primanje informacija, 54 % (-8 p.b.) litavskih građana smatra televiziju najkorisnijom, a nakon nje slijede internet (52 %, -1 p.b.), novine (37 %, -2 p.b.) i banke (39 %, +2 p.b.). Najmanje korisni kanali (20 %) obuhvaćaju radno mjesto (20 %, -3 p.b.), škole i ostala mjesta za obrazovanje i osposobljavanje (20 %, -2 p.b.) te javna mjesta (20 %, -3 p.b.). Prema 61 % (-2p.b.) ispitanih Litavaca, pravila za pretvaranje nalaze se na vrhu među najvažnijim informacijama koje bi trebale biti obuhvaćene informativnom kampanjom. Važnima se smatraju i praktične posljedice na plaće i bankovne račune (60 % (+2 p.b.)) i opći načini uvođenja eura (58 % (+1 p.b.)), nakon čega slijedi informiranje o vrijednosti jednog eura (47 % (-2 p.b.)). Potvrđeno je da je dvostruki prikaz cijena, iako u nešto manjoj mjeri, najvažnija aktivnost informativne kampanje o prelasku na euro: dvostruki prikaz u trgovinama 77 % (-7 p.b. ), na računima 71 % (-3 p.b.), reklamama na TV-u 68 % (-4 p.b.), i platnim listićima 62 % (-1 p.b.). Komisija će provesti istraživanja javnog mnijenja Eurobarometra u Litvi, prije, tijekom i nakon razdoblja dvostrukog optjecaja, počevši od kraja prosinca 2014. Nova faza informativne kampanje u Litvi trebala bi se baviti preostalim dvojbama u pogledu uvođenja eura te povećanjem povjerenja potrošača. Kako bi se uklonile postojeće dvojbe u pogledu povećanja cijena u razdoblju prelaska, građane treba stalno informirati o rezultatima praćenja cijena i ostalim aktivnostima kontrole. [1] Odluka Vijeća 2014/509/EU od 23. srpnja 2014. o usvajanju eura u Litvi 1. siječnja 2015. (SL L 228, 31.7.2014., str. 29.) [2] Uredba Vijeća (EU) br. 851/2014 od 23. srpnja 2014. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2866/98 u pogledu stope konverzije u euro za Litvu (SL L 233, 6.8.2014., str. 21.). [3] Izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskoj središnjoj banci, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Četrnaesto izvješće o praktičnim pripremama za buduće proširenje europodručja od 23. srpnja 2014. – COM(2014) 489 završna verzija. [4] Dostupno na http://www.lb.lt/preparation. [5] Dostupno na http://www.lb.lt/preparation. [6] Novčanice i kovanice eura uvest će se na isti dan kada euro postane litavska valuta. Scenarij „velikog praska” upotrijebio se u svim državama članicama koje su se pridružile europodručju nakon 2002. [7] Vidjeti bilješku 3.