KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA

Iskorištavanje talenta u europskim regijama

1.Uvod

U našim društvima i gospodarstvima događaju se duboke demografske promjene. Stanovništvo EU-a sve je starije, a stopa nataliteta od šezdesetih se godina prošlog stoljeća stalno smanjuje. Niz regija u EU-u suočava se s problemom odljeva mlade i kvalificirane radne snage.

Zbog te kombinacije trendova smanjuje se broj radno sposobnih stanovnika. Od 2015. do 2020. radno sposobno stanovništvo EU-a smanjilo se za 3,5 milijuna, a taj će se trend samo nastaviti sljedećih godina i desetljeća: očekuje se da će do 2050. biti još 35 milijuna manje radno sposobnih stanovnika.

S tim se problemom suočava većina država članica, ali neke su se regije našle u težoj situaciji od drugih. Osim poremećaja koje je donijela pandemija bolesti COVID-19, regije koje su mahom već u nepovoljnom položaju dodatno pogađa iseljavanje najobrazovanijih i najvještijih, a istodobno ne uspijevaju privući druge radnike iz drugih regija.

Ako se ništa ne učini, taj će proces stvoriti nove i produbiti postojeće teritorijalne razlike s obzirom na starenje stanovništva u nekim regijama i manjak radne snage u tim regijama. Demografske promjene u Europi smanjit će otpornost i konkurentnost EU-a u cjelini i ugroziti koheziju. Tu situaciju treba sagledati u kontekstu globalnog natjecanja u privlačenju talenata i uzeti u obzir druge strukturne promjene, kao što su prelazak na klimatski neutralno i otporno gospodarstvo i tehnološke promjene, koje također mogu produbiti razlike među regijama.

Smanjenje radne snage stoga je istodobno demografsko, gospodarsko i društveno pitanje. Osim s njime, neke se regije suočavaju i s kontinuirano niskim brojem osoba sa završenim tercijarnim obrazovanjem. To u paru sa smanjenjem radne snage dodatno otežava gospodarsku situaciju u takvim regijama. Najbolji su primjer ruralna područja. Međutim, rubne regije, najudaljenije regije i regije u industrijskoj tranziciji također osjećaju posljedice depopulacije, odseljavanja u bogatije regije (posebno mladih i kvalificiranih radnika) i poteškoća u privlačenju, promicanju i zadržavanju talenata.

Ova je Komunikacija usmjerena na regije koje se suočavaju s povezanim nizom izazova: naglim smanjenjem radno sposobnog stanovništva u kombinaciji s niskim i nepromijenjenim brojem osoba sa završenim tercijarnim obrazovanjem, kao i na regije iz kojih masovno iseljavaju mladi.

Te bi regije mogle upasti ili su već upale u „zamku nedovoljnog razvoja talenata”. Gospodarska dinamika usporava se, a radno sposobno stanovništvo sve je starije, malobrojnije i u prosjeku niže obrazovano. Osim toga, te se regije suočavaju s velikim socioekonomskim poteškoćama: nemaju dovoljno mogućnosti za gospodarsku diversifikaciju, previše se oslanjaju na sektore u opadanju i nedostaje im kapacitet za inovacije. To je usko povezano s opterećenim tržištem rada, nižom stopom obrazovanja odraslih, negativnijim socijalnim ishodima i manjom pristupačnosti osnovnih usluga. Zbog te kombinacije problema tim je regijama teško izgraditi održiva i konkurentna gospodarstva utemeljena na znanju.

Dopusti li se da ta zamka produbi razlike među regijama, sve više ljudi i zajednica moglo bi se početi osjećati zapostavljenima, što bi moglo doprinijeti aktualnom povećanju političkog nezadovoljstva. Smanjilo bi se povjerenje u naše demokratske vrijednosti i javna potpora reformama, uključujući reforme povezane sa zelenom i digitalnom tranzicijom.

Kako takve zamke nedovoljnog razvoja talenata ne bi nastajale, mora se potaknuti potražnja za talentima, posebno tako da se povećaju dinamičnost i raznolikost gospodarskih mogućnosti i broj dostupnih talenata. Za to je potreban niz ulaganja i reformi, među ostalim uz potporu iz nove generacije programa kohezijske politike i planova za oporavak i otpornost. Odgovor politike trebao bi obuhvaćati širok skup mjera, koji bi bio prilagođen i provodio se u pojedinačnim regijama, u skladu s lokalnim uvjetima, prema načelima kohezijske politike i uz dopunu u obliku sektorskih strategija. Regije u kojima bi se te mjere provodile trebale bi poboljšati poslovno okruženje i kvalitetu života kako bi postale privlačnije mjesto za život i rad. Tako bi se lakše osigurao talent potreban za njihov gospodarski razvoj, koji sve više ovisi o znanju i inovacijama, a tako i o visokokvalificiranim radnicima. Usporedno s time, europski semestar poticat će potrebne reforme, kao što su reforme tržišta rada ili obrazovnih sustava koje bi doprinijele razvoju talenata.

Ova je Komunikacija prvi ključni rezultat Europske godine vještina, koju je Komisija predložila s ciljem daljnjeg promicanja prekvalifikacije i usavršavanja te kako bi se osiguralo da u dvostrukoj zelenoj i digitalnoj tranziciji i gospodarskom oporavku nitko ne bude zapostavljen. Teritorijalna dimenzija bit će ključna u tom radu jer se regije u nepovoljnom položaju i udaljene regije, uključujući one najudaljenije, suočavaju s ozbiljnijim izazovima.

U ovoj se Komunikaciji navode ciljane mjere za promicanje, zadržavanje i privlačenje talenata kako bi se sve regije preobrazile u dinamične lokacije koje pokreću talenti. Za provedbu takvih mjera prije svega je potrebna mobilizacija na nacionalnoj i regionalnoj razini, odnosno iskorištavanje prednosti svake regije, kao što su mali i srednji gradovi, sveučilišta, ustanove za strukovno obrazovanje i osposobljavanje, pružatelji obrazovanja odraslih, istraživačke ustanove te poduzeća i klasteri malih poduzeća koji mogu osigurati dugoročan regionalni razvoj. Ti su ciljevi usklađeni i s Programom održivog razvoja do 2030.

Djelovanje predloženo u ovoj Komunikaciji oslanjat će se na poseban mehanizam EU-a za potporu oblikovanju i provedbi ciljanih regionalnih i teritorijalnih strategija utemeljenih na posebnim okolnostima i prednostima svake regije, kao i na ambicioznu provedbu europskog stupa socijalnih prava i dugoročnu viziju za ruralna područja EU-a. Uz to, ciljano će se upotrebljavati postojeći fondovi EU-a kako bi se njihova primjena prilagodila demografskim kretanjima u EU-u.

2.Velik broj regija u EU-u ne uspijeva osigurati talente koji su im potrebni za razvoj

2.1.Velik broj regija u EU-u suočava se s naglim smanjenjem broja radno sposobnih stanovnika i zaostaje u razvoju, privlačenju i/ili zadržavanju kvalificiranih radnika

Radno sposobno stanovništvo smanjuje se posvuda: više od polovine stanovništva EU-a živi u regijama u kojima je prisutan taj problem. Međutim, u nekima od tih regija prisutni su i dodatni strukturni problemi. U nekim je regijama udio osoba sa završenim tercijarnim obrazovanjem znatno niži od prosjeka EU-a, a jednako je tako niži i broj mladih odraslih osoba (u dobi od 20 do 24 godine) koje trenutačno pohađaju tercijarno obrazovanje. Osim toga, iako na razini EU-a udio osoba sa završenim tercijarnim obrazovanjem u dobnoj skupini od 25 do 64 godine raste jer su mlađe dobne skupine obrazovanije od starijih, taj udio u nekim regijama raste znatno sporije, a očekuje se da će se taj trend i nastaviti. S negativnim ili stagnirajućim trendom u pogledu broja radnika sa završenim tercijarnim obrazovanjem te regije neće moći osigurati dovoljno visokokvalificiranih radnika kako bi nadoknadile smanjenje radne snage. Ako se to ne riješi, gospodarske razlike i nerazmjer radne snage u odnosu na dinamičnije regije EU-a još će se povećati.

U regijama kojima prijeti zamka nedovoljnog razvoja talenata veći je i udio osoba koje rano napuštaju obrazovanje i osposobljavanje. Stopa mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju (NEET) u tim je regijama znatno viša (19 %, u usporedbi s prosjekom EU-a, koji iznosi 13 %). Prevelik broj mladih u tim regijama ne završava srednjoškolsko obrazovanje, zbog čega imaju slabije izglede za zapošljavanje.