EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 7.7.2021. COM(2021) 373 final IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Izvješće o politici tržišnog natjecanja za 2020. {SWD(2021) 177 final}



IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Izvješće o politici tržišnog natjecanja za 2020. 1. Uvod Ovo je izvješće prvi prikaz razvoja politike tržišnog natjecanja u mandatu Komisije pod vodstvom predsjednice von der Leyen. Obuhvaća razvoj politike tržišnog natjecanja EU-a tijekom 2020. te je ujedno i 50. izvješće koje je Komisija uputila Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija. Legitimnost politike tržišnog natjecanja EU-a temelji se na Ugovorima, u kojima je Uniji povjerena isključiva nadležnost u tom području kao neophodno sredstvo za podupiranje funkcioniranja unutarnjeg tržišta. Provedba pravila EU-a o tržišnom natjecanju već je više od 60 godina od najveće važnosti za očuvanje i poticanje europskog gospodarstva na temelju europskih vrijednosti kao što su pravednost, vladavina prava i povjerenje. Osim toga, promjene u politici tržišnog natjecanja odvijaju se usporedno s društvenim, gospodarskim i regulatornim promjenama. Danas – u trenutku kad se EU suočava s jednom od najvećih kriza u svojoj povijesti – stabilna politika tržišnog natjecanja u EU-u važnija je nego ikada za doprinos gospodarskoj dinamičnosti, koja je od ključne važnosti za brži oporavak. Tijekom cijele prve godine mandata Komisije predsjednice von der Leyen politika tržišnog natjecanja EU-a imala je ključnu ulogu u nastojanjima Komisije da odgovori na zdravstvenu i gospodarsku krizu prouzročenu izbijanjem bolesti COVID-19 te u nastojanjima da se ta kriza prevlada. Politika tržišnog natjecanja imala je i najveću važnost u olakšavanju puta prema oporavku, vodeći pritom računa o zelenoj i digitalnoj tranziciji gospodarstva EU-a. U skladu s mandatnim pismom koje je predsjednica von der Leyen uputila izvršnoj potpredsjednici Vestager Komisija je nastavila osiguravati da pravila o tržišnom natjecanju i dalje budu prikladna za suvremeno gospodarstvo, da se odlučno provode i da pridonose snažnoj europskoj industriji, i unutar EU-a i na globalnoj razini. Instrumenti politike tržišnog natjecanja pokazali su se 2020. kao relevantna i fleksibilna sredstva koja se mogu brzo prilagoditi izvanrednim okolnostima zdravstvene i gospodarske krize. Brzom reakcijom i prilagodbom Komisijine politike tržišnog natjecanja pomoglo se u zadovoljavanju potreba industrije i građana EU-a, uz istodobno očuvanje konkurentnih tržišta. To je posebno došlo do izražaja u nizu mjera koje su omogućile brzo preusmjeravanje potpore iz javnih izvora u realno gospodarstvo ili koje su bile dio šireg programa politika usmjerenog na ponovno uspostavljanje održivog rasta, uz istodobno izbjegavanje nepotrebnih narušavanja tržišta. Komisija je 13. ožujka 2020. u Komunikaciji o koordiniranom gospodarskom odgovoru na pandemiju covida-19 utvrdila različite mogućnosti koje su na raspolaganju državama članicama, a koje nisu obuhvaćene EU-ovom kontrolom državnih potpora i koje se mogu provesti bez uključivanja Komisije. To je uključivalo mjere koje se primjenjuju na sve poduzetnike u pogledu subvencija za plaće, obustave plaćanja poreza na dobit i poreza na dodanu vrijednost ili doprinosa za socijalno osiguranje, ili financijsku potporu koja se dodjeljuje izravno potrošačima za otkazane usluge ili neiskorištene karte za koje predmetni subjekti ne vraćaju novac. Komisija je 19. ožujka 2020. donijela privremeni okvir za mjere državne potpore u svrhu podrške gospodarstvu i nekoliko ga je puta revidirala kako je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 napredovala. Nadalje, Komisija je 8. travnja 2020. donijela Komunikaciju o privremenom okviru , u kojoj je utvrdila glavne kriterije koje će Komisija primjenjivati u procjeni projekata suradnje usmjerenih na rješavanje problema nestašice najvažnijih proizvoda i usluga tijekom pandemije koronavirusa. Komisija je istodobno uvela niz mjera kako bi osigurala kontinuitet poslovanja i nastavila osiguravati provedbu pravila EU-a o koncentracijama kako bi se izbjegao rast tržišne moći zahvaljujući krizi. Komisija je 2020. pokrenula velike inicijative u području politika kako bi osigurala da pravila o tržišnom natjecanju i dalje budu primjerena svojoj svrsi i da se mogu u potpunosti nositi s izazovima kao što su strukturni problemi na digitalnim tržištima i strane subvencije kojima se narušava tržišno natjecanje na tržištima EU-a. Na primjer, donijela je Prijedlog akta o digitalnim tržištima i objavila Bijelu knjigu o stranim subvencijama kako bi pokrenula promišljanje o tome kako riješiti problem narušavajućih učinaka koje strane subvencije mogu imati na unutarnje tržište. Komisija je pokazala svoju spremnost na primjenu politike tržišnog natjecanja u svrhu provedbe Mehanizma za oporavak i otpornost. Komisija je pomagala državama članicama u izradi planova za oporavak i otpornost, među ostalim i sa stajališta politike tržišnog natjecanja, te je objavila niz smjernica s predlošcima kako bi pomogla državama članicama u osmišljavanju njihovih nacionalnih planova za oporavak i otpornost radi osiguravanja da ti planovi budu u skladu s pravilima EU-a o državnim potporama. Provedba pravila EU-a o tržišnom natjecanju, osim što se primjenjivala u svrhe rješavanja neposrednih problema proizašlih iz pandemije, pridonosila je 2020. i ostvarivanju dugoročnih ciljeva Komisije u mandatu 2019.–2024., kao što su „Europa spremna za digitalno doba”, „Europski zeleni plan” i „Gospodarstvo u interesu građana”. Komisijin prijedlog višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. sadržavao je važnu promjenu jer je u njega uključena posebna sastavnica za politiku tržišnog natjecanja u okviru Programa jedinstvenog tržišta. Time će se osigurati stabilno financiranje mjera kojima se jača provedbeni kapacitet Komisije, primjerice, razvoj naprednih tehnologija i metodologija za istrage. Tim će se financiranjem Komisiji omogućiti i da pojača svoju suradnju s javnim upravama u EU-u i drugdje. 2. Mobiliziranje politike tržišnog natjecanja EU-a radi ublažavanja posljedica pandemije bolesti COVID-19 2.1. Politikom državnih potpora olakšano je pružanje potpore od strane država članica radi ublažavanja utjecaja pandemije bolesti COVID-19 Uslijed brzog širenja pandemije bolesti COVID-19 i njezina dubokog negativnog utjecaja na gospodarstvo EU-a, oblikovatelji politika država članica i EU-a bili su 2020. prisiljeni reagirati brzo i u različitim područjima kako bi otklonili tu dosad neviđenu prijetnju. Odlučno djelovanje uključivalo je ponajprije instrument za oporavak NextGenerationEU u vrijednosti od 750 milijardi EUR, aktiviranje opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu te zajedničku javnu nabavu različitih medicinskih proizvoda, kao što su ventilatori, maske i, u konačnici, cjepiva. U tom je kontekstu politika tržišnog natjecanja EU-a postala važna sastavnica odgovora na krizu u cilju stabiliziranja gospodarstva. To se osobito odnosilo na politiku državnih potpora. Dobro usmjerena javna potpora bila je od ključne važnosti za suzbijanje štete nanesene zdravim poduzetnicima i za očuvanje kontinuiteta gospodarske aktivnosti. Istodobno, Komisija je osigurala da javna potpora može doprijeti do poduzeća kojima je potrebna i da se izbjegnu štetna natjecanja u subvencioniranju. Privremenim okvirom donesenim na početku krize utvrđeni su uvjeti koje će Komisija primjenjivati kako bi potporu ocijenila spojivom s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) UFEU-a (potpora za „otklanjanje ozbiljnih poremećaja u gospodarstvu neke države članice”). Privremeni okvir izmijenjen je nekoliko puta 2020., što je pokazalo sposobnost Komisije da prilagođava pravila promjenjivoj prirodi krize. U travnju 2020. privremeni okvir proširen je kako bi obuhvatio potporu poduzećima koja razvijaju, testiraju i proizvode prijeko potrebne proizvode za borbu protiv koronavirusa, kao što su cjepiva, lijekovi, medicinski proizvodi, dezinfekcijska sredstva i zaštitna oprema, te potporu za plaće i programe odgode plaćanja poreza. U drugoj izmjeni, donesenoj u svibnju 2020., utvrđeni su kriteriji prema kojima države članice mogu provoditi dokapitalizacije i odobravati podređene dugove poduzećima kojima je to potrebno. Trećom izmjenom, donesenom u srpnju 2020., privremeni okvir proširen je tako da se državama članicama omogući da pružaju javnu potporu svim mikropoduzećima i malim poduzećima, čak i onima koja su 31. prosinca 2019. već bila u financijskim teškoćama. Četvrtom izmjenom, donesenom u listopadu 2020., produljena je primjena mjera iz privremenog okvira za šest mjeseci, do 30. srpnja 2021., a primjena potpora za dokapitalizaciju do 30. rujna 2021.S obzirom na drugi val izbijanja bolesti COVID-19 i trajanje krize koje je bilo dulje nego što se na početku očekivalo, petom izmjenom, donesenom u siječnju 2021., sve mjere utvrđene u privremenom okviru, uključujući mjere dokapitalizacije, produljene su do 31. prosinca 2021. te je prošireno područje primjene privremenog okvira povećanjem gornjih granica određenih u tom okviru i dopuštanjem konverzije određenih povratnih instrumenata u izravna bespovratna sredstva do kraja 2021. Komisija je u vrlo kratkom vremenu donijela velik broj odluka o državnim potporama na temelju privremenog okvira čime je državama članicama omogućila da donose mjere za ublažavanje gospodarskih učinaka pandemije bolesti COVID-19. Komisija je 2020. donijela 598 odluka o državnim potporama povezanima s pandemijom bolesti COVID-19. U tom je razdoblju Komisija odobrila državne potpore čija se vrijednost može procijeniti na ukupno 3,08 bilijuna EUR. Neke od tih mjera potpore sufinancirane su u okviru kohezijske politike, posebno zahvaljujući dvama paketima hitnih mjera koje je predložila Komisija, a Europski parlament i Europsko vijeće odobrili su ih 2020.: Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus (CRII) i Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus plus (CRII+)

Nekoliko je država članica prijavilo „okvirne programe” koji obuhvaćaju različite sektore gospodarstva i uključuju različite vrste potpora, uključujući potpore usmjerene na mala i srednja poduzeća (MSP-ovi). Na primjer, Francuska je prijavila okvirni program u vrijednosti od 7 milijardi EUR kojim se posebno podupiru MSP-ovi. Taj je program uključivao nekoliko vrsta potpora, kao što su izravna bespovratna sredstva, zajmovi s povoljnim kamatnim stopama i državna jamstva za zajmove . Niz država članica, uključujući Dansku, Bugarsku, Grčku, Italiju, Rumunjsku, Belgiju i Slovačku, prijavio je potpore posebno namijenjene MSP-ovima. Potpora za MSP-ove pružala se u raznim oblicima, kao što su odgode plaćanja poreza (Danska), javni programi jamstava (Bugarska) i bespovratna sredstva za pokrivanje kamata za postojeće dužničke obveze (Grčka) . Nekoliko država članica prijavilo je potporu za istraživanje, razvoj, infrastrukture za testiranje i proizvodnju proizvoda povezanih s koronavirusom. Na primjer, Njemačka je prijavila okvirni program za podupiranje istraživanja, razvoja, testiranja i proizvodnje proizvoda relevantnih za koronavirus . Globalna pandemija teško je pogodila prometni sektor. Komisija je 2020. donijela 42 odluke u kojima je dopustila državne potpore zračnim prijevoznicima, zračnim lukama i poduzećima koja pružaju zemaljske usluge u svrhu zadovoljavanja njihovih potreba za likvidnošću i kapitalom koje su nastale zbog pandemije bolesti COVID-19. Niz zračnih prijevoznika primio je potporu odobrenu na temelju privremenog okvira (članak 107. stavak 3. točka (b) UFEU-a), uključujući zračne prijevoznike Air France, Lufthansa, SAS, Austrian Airlines, airBaltic, Blue Air, KLM, Nordica, Alitalia i Brussels Airlines . Potpore zračnim prijevoznicima odobrene su i na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a i Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. Na primjer, Komisija je odobrila državnu potporu francuskom zračnom prijevozniku Corsair, čije su se postojeće financijske poteškoće pogoršale zbog izbijanja pandemije koronavirusa. Stoga se ta državna potpora sastojala od dviju zasebnih mjera: 106,7 milijuna EUR u obliku potpore za restrukturiranje i 30,2 milijuna EUR za nadoknadu štete zračnom prijevozniku Corsair prouzročene izbijanjem pandemije koronavirusa. Portugalski zračni prijevoznik TAP nije ispunjavao uvjete za državnu potporu na temelju privremenog okvira zbog toga što je to društvo već bilo u financijskim poteškoćama prije 31. prosinca 2019. Komisija je odobrila zajam za sanaciju društvu TAP u iznosu od 1,2 milijarde EUR. Komisija je odobrila i programe za nadoknadu štete regionalnim i lokalnim javnim prijevoznicima za štetu pretrpljenu zbog zabrana kretanja i drugih mjera . Osim u prometnom sektoru, Komisija je na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a odobrila mjere koje su države članice donijele za poduzetnike naročito pogođene izbijanjem bolesti COVID-19, primjerice, u sektorima turizma, kulture, ugostiteljstva i maloprodaje. Komisija je donijela i niz odluka na temelju članka 107. stavka 2. točke (b) UFEU-a (potpore za otklanjanje štete nastale zbog prirodnih nepogoda ili drugih izvanrednih događaja), primjerice, radi nadoknade štete samozaposlenim osobama, radi subvencioniranja fiksnih troškova poduzeća i radi nadoknade gubitaka zbog otkazivanja sportskih događanja. Komisija je na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a odobrila i niz mjera državnih potpora namijenjenih određenim područjima u državama članicama. Njemačka je, primjerice, za Bavarsku prijavila fond u vrijednosti od 46 milijardi EUR („BayernFonds”) u obliku jamstava, instrumenata za dokapitalizaciju i instrumenata za subvencionirani dug radi osiguravanja likvidnosti i potpore u obliku kapitala za poduzeća . Mjere državne potpore odobrene su i za belgijske regije Valoniju i Bruxelles te talijansku regiju Furlaniju-Julijsku krajinu i regije na jugu Italije . Kad je riječ o iznosima koje je Komisija odobrila, bilo je velikih razlika među državama članicama. Te se razlike djelomično objašnjavaju različitim veličinama gospodarstava država članica. Konkretnije, Njemačka je prijavila približno 51,5 % odobrenih državnih potpora. Italija je prijavila mjere koje čine približno 14,7 % ukupnog iznosa odobrenih državnih potpora, dok potpore koje je prijavila Francuska čine 13,9 % tog iznosa. Potpore koje je prijavila Španjolska čine 4,8 % ukupnog iznosa odobrenih državnih potpora, dok potpore koje su prijavile Poljska i Belgija predstavljaju udio od 2 % odnosno 1,8 %. Procjenjuje se da potpore koje su prijavile ostale države članice iznose od 0,01 % do 1,5 % ukupnog procijenjenog iznosa od 3,08 bilijuna EUR. Stvarni gospodarski učinak mjera državne potpore ovisi o njihovoj provedbi, a ne o proračunima. Zbog toga Komisija prati provedbu mjera državnih potpora povezanih s pandemijom bolesti COVID-19 i prilagođava svoju strategiju državnih potpora kretanjima na unutarnjem tržištu. Na temelju odgovora svih 27 država članica na dvije uzastopne ankete koje je provela Europska komisija, u razdoblju od sredine ožujka do kraja prosinca 2020., od 2,96 bilijuna EUR potpora koje su dotad odobrene potrošene su približno 544 milijarde EUR. U apsolutnim iznosima, prema preliminarnim podacima koje su poslale države članice, Francuska je odobrila više od četvrtine ukupnog iznosa isplaćenih potpora (155,36 milijardi EUR), a nakon nje slijede Italija s 19,8 % ukupnog iznosa isplaćenih potpora (107,9 milijardi EUR), Njemačka s 19,1 % ukupnog iznosa isplaćenih potpora (104,25 milijardi EUR), i Španjolska sa 16,7 % (90,8 milijardi EUR). U relativnim iznosima, prema preliminarnim podacima koje su poslale države članice, najviše je potpora u odnosu na svoj BDP isplatila Španjolska (7,3 %), a nakon nje slijede Francuska (6,4 %), Italija (6,0 %), Grčka (4,4 %), Malta (3,9 %), Mađarska (3,7 %), Portugal (3,6 %), Poljska (3,6 %) i Cipar (3,5 %). Na razini skupine EU-27, rashodi za državne potpore povezane s pandemijom koronavirusa iznose približno 3,9 % BDP-a EU-a. Osim potpora prijavljenih na temelju privremenog okvira, države članice imaju pravo donositi i mjere koje nisu obuhvaćene područjem primjene EU-ove kontrole državnih potpora. Državne potpore za koje se smatra da imaju manji učinak narušavanja, primjerice potpore koje se temelje na uredbama o de minimis potporama ili na određenim uredbama o skupnom izuzeću , mogu se donositi bez prethodnog odobrenja Komisije. Te su potpore ponajprije uključivale mjere kao što su subvencije za plaće i obustave plaćanja korporativnih poreza, PDV-a i doprinosa za socijalno osiguranje. 2.2. Smjernice sudionicima na tržištu u području suzbijanja monopola i kontrole koncentracija Očuvanje discipline na tržištu radi zaštite funkcioniranja jedinstvenog tržišta ima još veću važnost u razdobljima krize. Istodobno je potrebno olakšati suradnju među poduzećima kad je ona potrebna radi borbe protiv učinaka pandemije. U području suzbijanja monopola Komisija je brzo donijela niz mjera koje su obuhvaćale razna područja. Komisija je sudionicima na tržištu dala smjernice u komunikaciji i u ad-hoc pismu podrške, u kojima je navela glavne kriterije koje primjenjuje pri ocjenjivanju projekata suradnje usmjerenih na rješavanje problema nestašice proizvoda i usluga koji su od ključne važnosti tijekom pandemije bolesti COVID-19, kao što su lijekovi i medicinska oprema. Nadalje, Komisija je surađivala s poduzećima, primjerice, u automobilskom sektoru, i pritom im davala neformalne smjernice o vrstama suradnje koje se vjerojatno neće smatrati problematičnima te je utvrdila potrebne zaštitne mjere za takvu suradnju. Komisija je 30. travnja 2020. donijela tri provedbene uredbe kojima se privremeno ublažava primjena pravila iz prava tržišnog natjecanja u trima poljoprivrednim sektorima teško pogođenima pandemijom bolesti COVID-19 . Tim provedbenim uredbama poljoprivrednicima i priznatim sektorskim organizacijama dopušteno je da poduzimaju privremene kolektivne mjere radi stabilizacije određenih sektora. Osim toga, Europska mreža za tržišno natjecanje (ECN) izdala je zajedničku izjavu o primjeni protumonopolskih pravila tijekom krize izazvane bolešću COVID-19 te je blisko surađivala u pitanjima tržišnog natjecanja povezanima s pandemijom bolesti COVID-19. U toj zajedničkoj izjavi članovi mreže ECN pokazali su svoje razumijevanje za to da predmetna izvanredna situacija može dovesti do potrebe za suradnjom poduzeća kako bi se svim potrošačima osigurala opskrba oskudnim proizvodima i njihova pravedna distribucija. Naveli su da neće aktivno intervenirati protiv nužnih i privremenih mjera koje su uvedene radi izbjegavanja nestašice proizvoda. Istodobno je bilo od najveće važnosti osigurati da proizvodi koji se smatraju neophodnima za zaštitu zdravlja potrošača u aktualnoj situaciji (npr. maske za lice i gelovi za dezinfekciju) i dalje budu dostupni po konkurentnim cijenama. Stoga je mreža ECN izjavila da neće oklijevati s poduzimanjem mjera protiv poduzeća koja iskorištavaju aktualnu situaciju uspostavljanjem kartela ili zloupotrebljavanjem svojeg vladajućeg položaja. Nakon objave te zajedničke izjave Komisija i nacionalna tijela za tržišno natjecanje surađivali su kako bi osigurali da se tijekom pandemije ne naruši opskrba neophodnim proizvodima i uslugama te da se pravila o tržišnom natjecanju primjenjuju usklađeno i pri provedbi i pri usmjeravanju inicijativa za suradnju poduzeća tijekom krize. Zahvaljujući bliskoj suradnji i koordinaciji u protumonopolskim predmetima i usmjeravanju povezanima s pandemijom bolesti COVID-19 mreža ECN uspjela je zauzeti jedinstveno stajalište prema poduzećima koja su nastojala osmisliti inicijative usklađene s protumonopolskim pravilima. U području kontrole koncentracija Komisija je uspjela nastaviti sa svojim aktivnostima te pritom u potpunosti poštovati svoje pravne obveze i rokove . Unatoč pandemiji, Komisiji je 2020. prijavljena 361 transakcija. Kao i prethodnih godina, u većini prijavljenih koncentracija nisu uočeni problemi povezani s tržišnim natjecanjem pa se postupak mogao brzo provesti. Komisija je donijela 352 odluke o koncentracijama i intervenirala u 18 slučajeva. U potonjoj je kategoriji u prvoj fazi odobreno 13 koncentracija podložno preuzimanju obveza, tri koncentracije odobrene su uz korektivne mjere nakon druge faze istrage, a jedna koncentracija odobrena je bezuvjetno u drugoj fazi. U 76 % svih transakcija prijavljenih 2020. primjenjivao se pojednostavnjeni postupak. 2.3. Pripreme za oporavak i izlazak iz krize S raspoloživim sredstvima u iznosu od 672,5 milijardi EUR, Mehanizam za oporavak i otpornost čini daleko najveći dio paketa za oporavak NextGenerationEU, čija je ukupna vrijednost 750 milijardi EUR. Iz Mehanizma za oporavak i otpornost pružat će se potpora za javna ulaganja i reforme u državama članicama, kao pomoć za otklanjanje gospodarskih i socijalnih posljedica pandemije bolesti COVID-19 te olakšavanje zelene i digitalne tranzicije.



Pregled planova za oporavak i otpornost država članica

Da bi dobile bespovratna sredstva i zajmove s niskim kamatnim stopama u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost, države članice moraju dostaviti planove za oporavak i otpornost koje Komisija treba odobriti prije isplate ikakvih sredstava. Svi projekti iz planova za oporavak i otpornost moraju se ocijeniti u skladu s pravilima o državnim potporama. U jesen 2020. niz država članica dostavio je Komisiji nacrte planova za oporavak i otpornost, a Glavna uprava za tržišno natjecanje pomagala je u provjeravanju tih nacrta planova te je davala savjete o njima. Nadalje, GU za tržišno natjecanje, zajedno s drugim službama Komisije, pomagala je državama članicama u izradi planova za oporavak i otpornost u skladu s pravilima o državnim potporama. U tu je svrhu Komisija u prosincu 2020. objavila niz smjernica s predlošcima. Ti su predlošci ažurirani u siječnju 2021. 3. Osiguravanje da pravila o tržišnom natjecanju ostanu primjerena svrsi – opsežan program politike Komisija je 2020. nastavila svoje sveobuhvatno preispitivanje pravila o tržišnom natjecanju kako bi ih učinila primjerenima za promjenjivo tržišno okruženje, uključujući ubrzanu digitalizaciju gospodarstva. Preispitivanje se temelji i na doprinosu troje neovisnih posebnih savjetnika iz njihova izvješća iz travnja 2019. o digitalizaciji i pravu tržišnog natjecanja. U prvom redu, Komisija je napredovala u provedbi plana preispitivanja koji obuhvaća velik broj njezinih ključnih uredaba o skupnim izuzećima, smjernica i obavijesti te je ostvarila napredak u nizu tekućih inicijativa za osiguravanje poštenog tržišnog natjecanja na jedinstvenom tržištu, kao što je Prijedlog akta o digitalnim tržištima i inicijativa o stranim subvencijama. Osim toga, Komisija je 2020. dovršila svoju „provjeru primjerenosti” paketa za modernizaciju sustava državnih potpora iz 2014. 3.1. Nova politička inicijativa za jačanje instrumenata politike tržišnog natjecanja Komisija je, kao središnji element Europske digitalne strategije , koju je predstavila u veljači 2020., podnijela dva zakonodavna prijedloga kojima se nastoji stvoriti sigurniji digitalni prostor za sve korisnike u kojima su njihova temeljna prava zaštićena te stvoriti konkurentne uvjete koji inovativnim digitalnim poduzećima omogućuju da rastu unutar jedinstvenog tržišta i da se natječu na globalnoj razini. Komisija je 2020. donijela Prijedlog akta o digitalnim tržištima za pravedna tržišta neograničenog tržišnog natjecanja . Tom predloženom uredbom nastoje se riješiti strukturni problemi na digitalnim tržištima, a ponajprije problem velikih digitalnih platformi koje djeluju kao „nadzornici pristupa”, a to su platforme koje imaju posrednički položaj i povezuju veliku bazu korisnika s velikim brojem poduzeća. U okviru digitalnog paketa Komisija je donijela i Prijedlog akta o digitalnim uslugama . Na oba ta prijedloga Komisije primjenjuje se redovni zakonodavni postupak, a o njima će se raspravljati u Parlamentu i Vijeću tijekom 2021. Akt o digitalnim tržištima Aktom o digitalnim tržištima (predloženu uredbu treba donijeti na temelju članka 114. UFEU-a) nastojalo bi se spriječiti nadzornike pristupa u tome da nameću nepoštene uvjete poduzećima i potrošačima. Primjeri takvih nepoštenih uvjeta uključuju sprečavanje poduzeća da pristupaju vlastitim podacima, stvaranje ovisnosti korisnika o pojedinim uslugama i ograničavanje mogućnosti zamjene usluge alternativnim uslugama. U skladu s aktom poduzeća bi dobila status nadzornika pristupa ako su ispunjena tri kumulativna kvantitativna kriterija . Utvrđeni nadzornici pristupa podlijegali bi nizu obveza i zabrana kako bi se osiguralo otvoreno internetsko okruženje koje je pravedno za poduzeća i potrošače te svima otvoreno za uvođenje inovacija. Kako bi se osigurala djelotvornost novih pravila, predviđena je mogućnost sankcija za nepoštovanje zabrana i obveza iz Akta o digitalnim tržištima. 3.2. Ažuriranje pravila i smjernica o koncentracijama i suzbijanju monopola 3.2.1. Napredak u evaluaciji kontrole koncentracija Komisija je 2020. došla do završnih faza svoje evaluacije odabranih postupovnih aspekata i aspekata nadležnosti kontrole koncentracija u EU-u. Glavni nalazi evaluacije sažeto su prikazani u radnom dokumentu službi Komisije objavljenom 26. ožujka 2021. Na temelju rezultata evaluacije Komisija je donijela komunikaciju u kojoj daje smjernice o primjeni mehanizma upućivanja između država članica i Komisije iz članka 22. Uredbe o koncentracijama te je pokrenula procjenu učinka mogućnosti u okviru politika za daljnje usmjeravanje i pojednostavnjenje postupaka kontrole koncentracija. 3.2.2. Preispitivanje pravila o vertikalnoj opskrbi i horizontalnoj suradnji Objavom radnog dokumenta službi Komisije u rujnu 2020. Komisija je zaključila svoju evaluaciju Uredbe o vertikalnom skupnom izuzeću i Vertikalnih smjernica. U evaluaciji se ocjenjuje u kojoj se mjeri postojećim režimom ostvario cilj osiguravanja sigurne luke za vertikalne sporazume kojima se, kad se sve uzme u obzir, povećava učinkovitost i pritom stvara pravna sigurnost te smanjuju troškovi usklađivanja. Cilj evaluacije bio je odlučiti bi li trebalo dopustiti da ta pravila isteknu, obnoviti ih u njihovu postojećem obliku ili ih revidirati. U evaluaciji se pokazalo da su Uredba o vertikalnom skupnom izuzeću te Vertikalne smjernice i dalje korisni alati koji poduzećima olakšavaju samoprocjenu. Međutim, tržišta su se promijenila, pa je u evaluaciji utvrđen niz problema koje treba riješiti. Komisija je pokrenula preispitivanje u cilju da se revidirana pravila uvedu do 31. svibnja 2022. kad postojeća pravila prestaju važiti. Komisija je 2020. nastavila svoju evaluaciju Uredbe o skupnom izuzeću za istraživanje i razvoj te Uredbe o skupnom izuzeću za specijalizaciju, koje se zajednički nazivaju uredbe o horizontalnom skupnom izuzeću. U Komisijinim Smjernicama o horizontalnim sporazumima o suradnji daju se smjernice za tumačenje uredaba o horizontalnom skupnom izuzeću i primjenu članka 101. UFEU-a na druge horizontalne sporazume. Uredbe o horizontalnom skupnom izuzeću prestat će važiti 31. prosinca 2022. Svrha je tih pravila olakšati poduzetnicima da surađuju na način koji je gospodarski poželjan i bez negativnih učinaka sa stajališta politike tržišnog natjecanja. U okviru evaluacije prikupljaju se dokazi o funkcioniranju tih pravila te će se njome Komisiji omogućiti da utvrdi bi li trebala dopustiti da uredbe o horizontalnom skupnom izuzeću i Smjernice isteknu, produljiti njihovo važenje ili ih revidirati. Predviđeno je da će o tome tijekom 2021. biti objavljen radni dokument službi Komisije. Komisija je 2020. nastavila s evaluacijom Uredbe o skupnom izuzeću za motorna vozila, koja je donesena 2010. Svrha je te evaluacije prikupiti činjenice i dokaze o funkcioniranju Uredbe o skupnom izuzeću za motorna vozila, zajedno s odgovarajućim Smjernicama, pri čemu se ponajprije provjerava u kojoj su mjeri ostvareni ciljevi iz te uredbe. Uredba o skupnom izuzeću za motorna vozila prestaje važiti u svibnju 2023., a u njoj se od Komisije zahtijeva da 2021. podnese izvješće o evaluaciji Parlamentu i Vijeću. 3.2.3. Evaluacija Obavijesti o utvrđivanju tržišta Komisija je 2020. pokrenula i evaluaciju Obavijesti o utvrđivanju tržišta. U toj se obavijesti daju smjernice o načelima i najboljoj praksi na temelju kojih Komisija, pri provedbi prava tržišnog natjecanja EU-a, primjenjuje koncepte relevantnog tržišta proizvoda i relevantnog zemljopisnog tržišta. Cilj je te evaluacije ocijeniti je li ta obavijest i dalje primjerena svrsi, ponajprije s obzirom na najnovija kretanja na tržištu u različitim sektorima, uključujući digitalna tržišta. Rezultati te evaluacije objavit će se 2021. 3.2.4. Kolektivno pregovaranje za samozaposlene osobe

Digitalne platforme utječu na način na koji ljudi rade. Pružaju pristup poslovima i veću fleksibilnost, ali mogu dovesti i do veće ranjivosti nekih radnika. Položaj osoba koje pružaju usluge putem digitalnih platformi ne uklapa se uvijek u tradicionalne kategorije radnih odnosa i nije uvijek jasno djeluju li pravila EU-a o tržišnom natjecanju kao prepreka kolektivnom pregovaranju za one osobe kojima je to potrebno. Komisija je 2020. pokrenula postupak kako bi procijenila postoji li potreba za mjerama na razini EU-a kojima bi se povećala pravna sigurnost u pogledu primjenjivosti prava tržišnog natjecanja EU-a na kolektivno pregovaranje samozaposlenih osoba. Početni postupak prikupljanja informacija proveden je u okviru savjetovanja o Aktu o digitalnim uslugama. Usporedno s time, GU za tržišno natjecanje blisko je surađivao s dionicima, uključujući platforme i socijalne partnere. Komisija je u siječnju 2021. objavila početnu procjenu učinka u kojoj je utvrdila početne mogućnosti za buduće djelovanje . 3.2.5. Privatnopravna provedba – Izvješće o provedbi Direktive o naknadi štete i Komunikacije o zaštiti povjerljivih informacija u postupcima pred nacionalnim sudovima Direktivom o naknadi štete utvrđuju se pravila kako bi se osiguralo da svatko tko je pretrpio štetu prouzročenu kršenjem prava tržišnog natjecanja od strane poduzetnika ili udruženja poduzetnika može pred nacionalnim sudovima učinkovito ostvariti pravo na zahtijevanje potpune naknade za tu štetu od tog poduzetnika ili udruženja poduzetnika. Komisija je u prosincu 2020. podnijela izvješće o provedbi Parlamentu i Vijeću kako se propisuje tom direktivom. U izvješću se analizira provedba nekih od osnovnih pravila iz te direktive, kao što su pravo na potpunu naknadu štete, otkrivanje dokaza, dokazna vrijednost odluka u kojima je utvrđeno kršenje prava, rokovi zastare, prenošenje previsokih cijena i procjenjivanje štete. Od donošenja Direktive o naknadi štete u 2014., broj postupaka za naknadu štete pred nacionalnim sudovima znatno se povećao te su postupci za naknadu štete u EU-u postali mnogo rašireniji. Kumulativan broj predmeta, po datumu prve presude, iznosio je približno 50 početkom 2014., a nakon naglog povećanja narastao je na 239 u 2019. Tih 239 predmeta vođeno je u trinaest država članica. Komisija je zaključila da su, zahvaljujući Direktivi o naknadi štete, žrtve kršenja prava tržišnog natjecanja EU-a vjerojatno postale upoznatije sa svojim pravima na učinkovito zahtijevanje naknade za pretrpljenu štetu. Nadalje, Komisija je donijela neobvezujuću Komunikaciju o zaštiti povjerljivih informacija u postupcima privatnopravne provedbe Unijina prava tržišnog natjecanja koji se vode pred nacionalnim sudovima . U toj se komunikaciji daju smjernice o mjerama koje nacionalni sudovi mogu odrediti radi zaštite povjerljivih informacija tijekom trajanja i nakon okončanja postupka. Te mjere uključuju, primjerice, redigiranje povjerljivih informacija, krugove povjerljivosti, angažiranje vještaka i saslušanja. 3.3. Preispitivanje pravila o državnim potporama 3.3.1. Dovršenje provjere primjerenosti pravila o državnim potporama Komisija je 2020. dovršila provjeru primjerenosti pravila o državnim potporama, koja je započeta 2019. i obuhvaćala je pravila donesena u okviru paketa za modernizaciju sustava državnih potpora. U provjeru primjerenosti uključene su i Smjernice za željeznice i Komunikacija o kratkoročnom osiguranju izvoznih kredita. Komisija je ispitala jesu li ta pravila i dalje primjerena svrsi, među ostalim i s obzirom na europski zeleni plan, novu industrijsku strategiju i digitalnu strategiju Komisije. Rezultati te provjere primjerenosti objavljeni su u listopadu 2020. Komisija je zaključila da su pravila iz postupka evaluacije i dalje uvelike primjerena svrsi. Međutim, određenim su odredbama potrebne revizije, uključujući pojašnjenja, daljnju racionalizaciju i pojednostavnjenje, kao i prilagodbe kako bi te odredbe odražavale najnovije zakonodavne promjene, trenutačne prioritete, promjene na tržištima i tehnološki razvoj. Kako bi se dalo dovoljno vremena za izmjenu tih pravila, Komisija je produljila važenje tih pravila o državnim potporama do 31. prosinca 2021. Inače bi ta pravila prestala važiti krajem 2020. 3.3.2. Preispitivanje pravila o državnim potporama kojima se podupire europski zeleni plan Pravila o državnim potporama čine ključan dio zelene tranzicije. U skladu s Komunikacijom Komisije o europskom zelenom planu i načelima provjere primjerenosti, smjernice o državnim potporama koje su relevantne za europski zeleni plan trenutačno su u postupku ciljane revizije koja se treba dovršiti do kraja 2021. To uključuje Smjernice za regionalne potpore, Komunikaciju o važnim projektima od zajedničkog europskog interesa (VPZEI), Okvir za državne potpore za istraživanje i razvoj i inovacije, Smjernice za rizično financiranje, Smjernice za zaštitu okoliša i energiju i relevantne odredbe iz Uredbe o općem skupnom izuzeću. Revidirane Smjernice za sustav trgovanja emisijama (ETS) donesene su 2020. Izmijenjene Smjernice za ETS stupile su na snagu 1. siječnja 2021. s početkom novog razdoblja trgovanja u ETS-u. Smjernicama za ETS omogućuje se da države članice poduzećima u ugroženim sektorima nadoknade dio povećane cijene električne energije koja proizlazi iz cjenovnih signala za ugljik koje stvara ETS (takozvani neizravni troškovi emisija). Komisija je u studenome 2020. pozvala dionike da dostave primjedbe o određenim aspektima Smjernica o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju , s obzirom na planiranu reviziju tih smjernica. Te smjernice, čije je važenje produljeno do 31. prosinca 2021., evaluirane su u okviru provjere primjerenosti . U evaluaciji se pokazalo da su Smjernice olakšale djelotvornije i manje narušavajuće korištenje državnih resursa za poboljšanje zaštite okoliša i ostvarivanje ciljeva energetske unije. Međutim, potrebno je prilagoditi te smjernice s obzirom na nove tehnologije i nove vrste potpore te na novo zakonodavstvo i politike u području zaštite okoliša i energije. Komisija je 2020. u okviru provjere primjerenosti dovršila evaluaciju Komunikacije o važnim projektima od zajedničkog europskog interesa (VPZEI) iz 2014. Rezultati su pokazali da su pravila o VPZEI-jevima općenito primjerena svrsi, no da bi moglo biti opravdano uvesti neke ciljane izmjene s obzirom na praktično iskustvo stečeno iz predmeta koji se odnose na VPZEI-jeve (predmeti o mikroelektronici i baterijama) te u cilju osiguravanja da se pravilima o VPZEI-jevima potpuno podupiru prioriteti Komisije, osobito europski zeleni plan i digitalna strategija, i u cilju olakšavanja sudjelovanja MSP-ova. Savjetovanje o revidiranoj Komunikaciji o VPZEI-jevima pokrenuto je u veljači 2021. 3.3.3. Savjetovanje s dionicima o Smjernicama o državnim potporama za širokopojasne mreže Komisija je u rujnu 2020. pokrenula javno savjetovanje u okviru kojeg je pozvala države članice i druge dionike da iznesu svoja stajališta i primjedbe o postojećim pravilima EU-a o državnim potporama za javnu potporu za uvođenje širokopojasnih mreža. Smjernicama o državnim potporama za širokopojasne mrežeiz 2013. državama članicama omogućeno je pružanje potpore za uvođenje širokopojasnih mreža pod određenim uvjetima. To javno savjetovanje dio je cjelokupne evaluacije čiji je cilj ocijeniti jesu li te smjernice i dalje primjerene svrsi ili će ih trebati ažurirati s obzirom na najnovija tehnološka i tržišna kretanja. 3.3.4. Nastavljanje evaluacije paketa za usluge od općeg gospodarskog interesa (UOGI) Komisija je 2020. nastavila svoju evaluaciju paketa za usluge od općeg gospodarskog interesa (UOGI) donesenog 2012. Ta evaluacija, pokrenuta 2019., obuhvaća Komunikaciju o UOGI-jevima, Odluku o UOGI-jevima, Okvir za UOGI-jeve i Uredbu o potporama de minimis za UOGI-jeve, u mjeri u kojoj se oni primjenjuju na zdravstvene i socijalne usluge (uz iznimku evaluacije Uredbe o potporama de minimis za UOGI-jeve, koja obuhvaća širi niz sektora). Opći je cilj paketa podupirati financiranje iz sredstava država članica namijenjeno za usluge od općeg gospodarskog interesa koje su od ključne važnosti za građane i društvo u cjelini te istodobno očuvati ključne aspekte kontrole državnih potpora. Cilj je evaluacije provjeriti jesu li pravila o uslugama od općeg gospodarskog interesa koja se primjenjuju na zdravstvene i socijalne usluge i dalje primjerena te osigurava li se njima još uvijek dodana vrijednost EU-a. Rezultati te evaluacije objavit će se 2021. 3.3.5. Preispitivanje pravila o državnim potporama za poljoprivredu i ribarstvo Komisija je 2020. nastavila svoje preispitivanje pravila o državnim potporama za poljoprivredu i ribarstvo. To preispitivanje obuhvaća Uredbu o skupnom izuzeću za poljoprivredu , Smjernice o državnim potporama u sektoru poljoprivrede i šumarstva te u ruralnim područjima , Uredbu o skupnom izuzeću za ribarstvo , Uredbu o potporama de minimis u sektoru ribarstva i akvakulture te Smjernice o državnim potporama u sektoru ribarstva i akvakulture . Važenje tih instrumenata produljeno je 2020., pa će sad prestati važiti krajem 2022., a trenutačno su u postupku evaluacije. Evaluacije bi se trebale dovršiti 2021., a nakon toga će se provesti procjene učinaka, u skladu sa zahtjevima o boljoj izradi zakonodavstva. Komisija provodi svoju reviziju u cilju utvrđivanja novih pravila o državnim potporama za poljoprivredu i ribarstvo, koja bi se trebala početi primjenjivati 2023.

4. Doprinos politike tržišnog natjecanja EU-a digitalnoj tranziciji i jačanju jedinstvenog tržišta U okviru glavnog cilja „Europa spremna za digitalno doba” predsjednica von der Leyen odredila je digitalno područje kao jedno od svojih glavnih prioriteta u mandatu Komisije. Na konkurentnim tržištima poduzeća moraju biti inovativna i postati učinkovitija da bi bila uspješnija. To se posebno odnosi na digitalna tržišta, koja se temelje na inovacijama i brzo se razvijaju. Djelotvorna provedba pravila EU-a o tržišnom natjecanju i regulatornih reformi od ključne je važnosti za digitalnu transformaciju gospodarstva EU-a, koja pridonosi otpornom oporavku u EU-u. Provedbom pravila EU-a o tržišnom natjecanju Komisija nastavlja uklanjati prepreke jedinstvenom tržištu. 4.1. Provedba protumonopolskih pravila pridonijela je digitalnoj tranziciji i jačanju jedinstvenog tržišta Na tržištima za sustave na čipu („SoC”) Komisija je uvela privremene mjere za poduzetnika Broadcom , vodećeg svjetskog dobavljača sklopova čipova koji se koriste za televizijske digitalne prijamnike i modeme, zbog toga što je – prema preliminarnom stajalištu Komisije – zloupotrebljavao svoj vladajući položaj na tržištu sustava na čipu za i. televizijske digitalne prijamnike, ii. svjetlovodne modeme i iii. xDSL modeme sklapanjem sporazuma s proizvođačima televizijskih digitalnih prijamnika i modema koji su sadržavali odredbe kojima se navodi na isključivost. Komisija je u listopadu 2020. odlučila učiniti pravno obvezujućim niz odredbi koje je poduzetnik Broadcom ponudio preuzeti . Poduzetnik Broadcom obvezao se suspendirati postojeće dogovore o isključivosti ili kvazi-isključivosti i nametnute odredbe koje se odnose na sustave na čipu za televizijske digitalne prijamnike i internetske modeme te koje se nalaze u sporazumima s proizvođačima originalne opreme. Poduzetnik Broadcom obvezao se na to da u budućnosti neće sklapati slične sporazume. Komisija je u siječnju 2020. zaključila konačnu istragu o prodaji licenciranih proizvoda. Komisija je izrekla novčanu kaznu za nekoliko društava koja pripadaju poduzetniku Comcast Corporation, uključujući poduzetnika NBCUniversal, u iznosu od 14,3 milijuna EUR zbog kršenja protumonopolskih pravila EU-a. Poduzetnik NBCUniversal uključio je klauzule u ugovore o licenciji za licencirane filmske proizvode kojima je stjecateljima licencije zabranio prodaju tih proizvoda putem interneta, izvan određenih područja ili kupcima koji ne pripadaju unaprijed određenim skupinama kupaca. Tim je klauzulama jedinstveno tržište podijeljeno na štetu potrošača. U sektoru usluga hotelskog smještaja, španjolskoj hotelskoj grupi Meliá u veljači 2020. izrečena je novčana kazna u iznosu od 6,7 milijuna EUR zbog uključivanja klauzula u svoje ugovore s turoperatorima prema kojima su ti ugovori važili samo za rezervacije potrošača koji imaju boravište u određenim zemljama. Komisija je utvrdila da je jedinstveno tržište time podijeljeno ograničavanjem mogućnosti turoperatora da slobodno prodaju hotelski smještaj u svim zemljama EGP-a i odgovaraju na izravne zahtjeve potrošača koji imaju boravište izvan zemalja navedenih u ugovoru. Komisija je 2020. ostvarila napredak u svojim istragama u predmetima koji su u tijeku i pokrenula nekoliko velikih protumonopolskih istraga u digitalnoj sferi. Komisija je u studenome 2020. poduzetniku Amazon izdala obavijest o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku u kojoj je privremeno utvrdila da je Amazon zloupotrebljavao svoj vladajući položaj na tržištu kršeći time protumonopolska pravila EU-a. Amazon djeluje kao trgovac na malo na vlastitoj višestranoj platformi i istodobno omogućuje trećim prodavateljima da prodaju preko te iste platforme. Amazon ima pristup važnim nejavnim podacima tih trećih prodavatelja. Amazon te podatke unosi u svoje algoritme za maloprodaju i koristi ih za prilagođavanje svojih maloprodajnih ponuda na štetu ostalih prodavatelja na višestranoj platformi. Prema preliminarnom stajalištu Komisije, to ponašanje omogućuje poduzetniku Amazon da iskorištava svoj vladajući položaj na tržištu pružanja usluga višestrane platforme u Francuskoj i Njemačkoj. Komisija je isto tako u studenome 2020. pokrenula drugu službenu protumonopolsku istragu o poslovnim praksama Amazona . Istraga se odnosi na potencijalno davanje prednosti vlastitim proizvodima i uslugama te diskriminirajuće prakse na višestranoj platformi kojom upravlja Amazon. Komisija sumnja na to da Amazon na svojoj višestranoj platformi možda daje prednost vlastitim maloprodajnim ponudama i ponudama prodavatelja koji koriste Amazonove logističke usluge i usluge isporuke (takozvano izvršenje narudžbi koje obavljaju prodavatelji na Amazonovoj platformi). Komisija posebno istražuje kriterije koje Amazon određuje radi odabira pobjednika u okviru funkcije „Buy box” na svojoj višestranoj platformi. Komisija istražuje i kriterije za odabir koji prodavateljima omogućuju nuđenje proizvoda kupcima koji koriste uslugu Amazon Prime (Amazonov program vjernosti kupaca). Ti kriteriji mogu dovesti do povlaštenog tretmana za Amazonovo maloprodajno poslovanje ili prodavatelje čije narudžbe izvršava Amazon. Da bi prodavatelji uspješno prodavali na Amazonovoj višestranoj platformi, od ključne je važnosti da njihov proizvod bude prikazan u okviru funkcije Buy box i da dopru do kupaca koji koriste uslugu Amazon Prime. Komisija je u lipnju 2020. pokrenula četiri službene istrage protiv poduzetnika Apple. Komisija istražuje krši li Apple svojim uvjetima i drugim mjerama za integriranje usluge Apple Pay u trgovačke aplikacije i na internetske stranice na uređajima iPhone i iPad protumonopolska pravila EU-a. Komisija istražuje i Appleovo ograničavanje pristupa funkciji za beskontaktno plaćanje („dodirni i plati”) koja koristi tehnologiju komunikacije bliskog polja (NFC) na uređajima iPhone za plaćanja u trgovinama te istražuje navodno odbijanje davanja pristupa usluzi Apple Pay . Osim toga, provode se i dvije istrage na temelju zasebnih pritužbi poduzetnika Spotify i jednog distributera e-knjiga/audioknjiga o učinku pravila trgovine aplikacija App Store na tržišno natjecanje u području internetskog prijenosa glazbe i e-knjiga/audioknjiga. U okviru tih istraga Komisija istražuje krši li Apple svojim pravilima za programere aplikacija o distribuciji aplikacija putem trgovine App Store pravila EU-a o tržišnom natjecanju. Istrage se posebno odnose na obvezno korištenje Appleova vlasničkog sustava za kupnju unutar aplikacije (što uključuje to da Apple programerima aplikacija naplaćuje proviziju od 30 % na naknade za pretplatu) i na ograničenja mogućnosti programera da obavijeste korisnike uređaja iPhone i iPad o alternativnim jeftinijim mogućnostima kupnje izvan aplikacija. Ponašanjem koje je predmet istrage može se osi toga programere konkurentskih aplikacija onemogućiti da kao posrednici dobivaju važne podatke korisnika, dok Apple može dobiti važne podatke o aktivnostima i ponudama svojih konkurenata. Kako bi mogla dobiti sveobuhvatnije razumijevanje pitanja tržišnog natjecanja, dinamike na tržištu i problema u poslovanju u sektoru potrošački usmjerenog „interneta stvari”, Komisija je u srpnju 2020. pokrenula sektorsku istragu o internetu stvari . Komisija će ispitati ponašanja kojima bi se moglo ograničavati ili narušavati tržišno natjecanje, a koja bi mogla zahtijevati ranu intervenciju. Konačno izvješće objavit će se 2022. Komisija je u srpnju 2020. izrekla novčanu kaznu trima dobavljačima (Orbia, Clariant i Celanese) u ukupnom iznosu od 260 milijuna EUR zbog tajnog dogovaranja o kupnji etilena po najnižoj mogućoj cijeni na štetu prodavateljâ etilena . Etilen je zapaljiva kemikalija koja se prvenstveno koristi za proizvodnju polietilena – najčešće korištene vrste plastike danas. Sva društva priznala su svoje sudjelovanje u kartelu, pomagala Komisiji u njezinoj istrazi i pristala na nagodbu. Četvrtom sudioniku u kartelu, poduzetniku Westlake, nije izrečena novčana kazna jer je otkrio postojanje kartela Komisiji. Komisija je u rujnu 2020. zaključila još dvije istrage o kartelima za automobilske dijelove. Izrekla je novčanu kaznu proizvođačima Brose i Kiekert u ukupnom iznosu od 18 milijuna EUR. Poduzetnici Magna i Brose sudjelovali su u bilateralnom kartelu za module za vrata i regulatore za prozore, dok su poduzetnici Magna i Kiekert imali tajne dogovore o kvakama i zatvaračima. Navedena su društva u obama kartelima namještala cijene i razmjenjivala poslovno osjetljive informacije. Poduzetniku Magna nije izrečena novčana kazna jer je to društvo otkrilo postojanje obaju kartela Komisiji. Sporazum između Teve i Cephalona o plaćanju za odgodu Komisija je u studenome 2020. izrekla novčanu kaznu farmaceutskim društvima Teva i Cephalon u iznosu od 60,5 milijuna EUR zbog dogovora o tome da se za nekoliko godina odgodi ulazak na tržište jeftinije generičke verzije Cephalonova lijeka za poremećaje spavanja, modafinila, nakon što su istekli Cephalonovi glavni patenti. Sporazum je sklopljen mnogo prije nego što je Teva preuzela Cephalon. Tim su sporazumom prekršena protumonopolska pravila EU-a te je prouzročena znatna šteta pacijentima i zdravstvenim sustavima u EU-u umjetnim održavanjem visokih cijena za modafinil. Odluka se odnosi na sporazum o nagodbi o patentu kojim je Cephalon potaknuo Tevu da ne ulazi na tržište s generičkom verzijom modafinila, u zamjenu za paket poslovnih transakcija koje su bile korisne Tevi i određene isplate u novcu. Teva je imala vlastite patente koji su se odnosili na postupak proizvodnje modafinila te je bila spremna ući na tržište modafinila sa svojom generičkom verzijom, koju je već počela prodavati u Ujedinjenoj Kraljevini. Tada se Teva dogovorila s Cephalonom o tome da će se povući s tržišta i da neće dovoditi u pitanje Cephalonove patente. U okviru istrage Komisije utvrđeno je da su tijekom nekoliko godina predmet i učinak tog sporazuma o „plaćanju za odgodu” bili isključivanje Teve kao konkurenta i omogućivanje Cephalonu da nastavi naplaćivati visoke cijene unatoč tomu što su njegovi glavni patenti za modafinil davno istekli.

4.2. Kontrola koncentracija pridonijela je digitalnoj tranziciji i ojačala jedinstveno tržište Opći sud poništio je u svibnju 2020. Odluku Komisije iz 2016. kojom se zabranjuje koncentracija između društava Hutchinson 3G i Telefonica UK. Komisija je utvrdila da bi koncentracija kojom se broj mobilnih operatera smanjuje s četiri na tri dovela do povećanja cijena i ograničavanja izbora za potrošače na tržištu mobilne telefonije u Ujedinjenoj Kraljevini. Opći sud potvrdio je da Komisija može zabraniti koncentracije kojima se ne stvara ili ne jača vladajući položaj, ali samo ako bi određena koncentracija utjecala na tržišno natjecanje u sličnoj mjeri kao i učinak vladajućeg položaja. Opći sud utvrdio je da Komisija nije uspjela dokazati da bi se tom koncentracijom uklonio značajan konkurentski pritisak, što bi stoga dovelo do bitnog ograničavanja učinkovitog tržišnog natjecanja. Komisija je na tu presudu uložila žalbu Sudu Europske unije. Komisija je u studenome 2020. odobrila, podložno preuzimanju obveza, predloženo stjecanje poduzetnika Covage od strane poduzetnika SFR FTTH, koji je društvo pod zajedničkom kontrolom poduzetnika Altice, Allianz i Omers. Poduzetnici SFR FTTH i Covage veliki su operateri optičkih mreža u Francuskoj. Poduzetnik Covage prodaje usluge pristupa optičkoj mreži na veleprodajnoj razini dok poduzetnik Altice posluje i na veleprodajnoj i na maloprodajnoj razini. Komisija je utvrdila da bi predmetnom transakcijom poduzetnik nastao koncentracijom dobio vrlo jak položaj na tržištu za veleprodaju usluga FTTO („optička vlakna do ureda”). Stoga bi alternativni maloprodajni pružatelji usluga imali manje alternativnih veleprodajnih pružatelja usluga. Budući da bi poduzetnik Covage bio vertikalno integriran u maloprodajne aktivnosti poduzetnika SFR, subjekt nastao koncentracijom imao bi i mogućnost i poticaj da spriječi pristup maloprodajnih konkurenata optičkom kapacitetu poduzetnika Covage na veleprodajnoj razini. Poduzetnik SFR ponudio je preuzimanje obveze prodaje 95 % poslovanja poduzetnika Covage koje se odnosi na uslugu FTTO te je ponudio preuzimanje obveze sklapanja prijelaznog ugovora o pružanju usluga kako bi se dijelu poslovanja koje se prodaje omogućilo postizanje potpune neovisnosti. Komisija je u prosincu 2020. uvjetno odobrila stjecanje poduzetnika Fitbit od strane poduzetnika Google . Fitbit razvija, proizvodi i distribuira pametne satove i uređaje za mjerenje tjelesne aktivnosti. Komisija je bila zabrinuta da bi Google mogao koristiti Fitbitove baze podataka kako bi povećao svoju već ionako golemu količinu podataka u svrhu personaliziranja oglasa. Osim toga, Google bi konkurentima mogao ograničiti pristup Fitbitovu internetskom aplikacijskom programskom sučelju (API) i staviti konkurentske proizvođače uređaja koji se nose na zapešću u nepovoljan položaj smanjenjem interoperabilnosti njihovih uređaja s pametnim telefonima koji koriste operativni sustav Android. Kako bi dobio odobrenje, Google se obvezao da neće koristiti Fitbitove podatke za Googleove oglase i da će te podatke držati odvojeno u izoliranom sustavu podataka. Google se obvezao i na to da će relevantnim trećim stranama, bez naknade i podložno pristanku korisnika, i dalje omogućivati pristup podacima o zdravlju i tjelesnoj kondiciji korisnika te pristup softverskim aplikacijama putem Fitbitova internetskog aplikacijskog programskog sučelja. Osim toga, obvezao se i na to da će konkurentskim uređajima koji se nose na zapešću nastaviti omogućivati interoperabilnost s pametnim telefonima koji koriste operativni sustav Android. Konačno, preuzete obveze uključuju i ubrzani mehanizam za rješavanje sporova kojim se treće strane mogu koristiti. U sektoru opskrbe motornim gorivima i srodnim proizvodima Komisija je u srpnju 2020. uvjetno odobrila stjecanje poduzetnika Grupa Lotos od strane poduzetnika PKN Orlen. Oba su poduzetnika velika vertikalno integrirana naftno-plinska društva iz Poljske. Komisija je bila zabrinuta da bi predmetna transakcija, kako je prvotno prijavljena, naštetila tržišnom natjecanju na tržištu motornih goriva u Poljskoj, tržištu mlaznog goriva u Poljskoj i Češkoj te tržištu srodnih proizvoda, kao što su različite vrste bitumena, u Poljskoj. PKN Orlen ponudio je preuzeti paket obveza prodaje dijelova poslovanja i druge obveze. Taj je paket uključivao prodaju udjela u rafineriji, skladišta, maloprodajnih benzinskih postaja i postrojenja za proizvodnju bitumena. Komisija je zaključila da bi se tim korektivnim mjerama konkurentima omogućilo učinkovito tržišno natjecanje sa subjektom nastalim koncentracijom. U sektoru željezničkog prometa Komisija je u srpnju 2020. uvjetno odobrila stjecanje poduzetnika Bombardier Transportation od strane poduzetnika Alstom. Alstom i Bombardier svjetski su predvodnici u željezničkom prometu te se natječu u proizvodnji i isporuci vlakova vrlo velikih brzina („željeznička vozila vrlo velikih brzina”) i rješenja za željezničku signalizaciju. Komisija je zaključila da bi predmetna transakcija dovela do ozbiljnih problema povezanih s tržišnim natjecanjem. Alstom bi postao neosporni predvodnik na tržištu željezničkih vozila vrlo velikih brzina i željezničkih vozila koja prometuju glavnim prugama te na tržištu signalizacije za glavne pruge. Komisija je prihvatila sveobuhvatni paket obveza čije su preuzimanje ponudili sudionici koncentracije, a te se obveze sastoje od prodaje željezničkih platformi i proizvodnih postrojenja za željeznička vozila vrlo velikih brzina i željeznička vozila koja prometuju glavnim prugama. Alstom i Bombardier ponudili su i preuzimanje obveze da će konkurente u području signalizacije opskrbljivati starim jedinicama u vozilima te da će im navesti informacije potrebne za povezivanje sustava i podršku.



Koncentracija Fiat Chrysler/Peugeot U automobilskom sektoru Komisija je odobrila, nakon temeljite istrage i podložno uvjetima, koncentraciju između poduzetnika Fiat Chrysler Automobiles (FCA) i poduzetnika Peugeot SA (PSA). Tom je transakcijom nastala četvrta najveća automobilska grupa na svijetu, pod nazivom Stellantis. Komisija je zaključila da bi predmetna koncentracija naštetila tržišnom natjecanju na tržištu malih lakih gospodarskih vozila u nekoliko država članica. Sudionici koncentracije obvezali su se proširiti postojeći sporazum o suradnji između poduzetnika PSA i poduzetnika Toyota za mala laka gospodarska vozila. Poduzetnik PSA proizvodi vozila poduzetnika Toyota koja se prodaju u EU-u. Proširenim sporazumom povećat će se proizvodni kapacitet koji je na raspolaganju poduzetniku Toyota te će se smanjiti transferne cijene za vozila i povezane rezervne dijelove i dodatke. Tim se mjerama poduzetniku Toyota omogućuje učinkovito natjecanje s poduzetnikom Stellantis i širenje na tržištu EU-a za mala laka gospodarska vozila. Nadalje, poduzetnici FCA i PSA pristali su na izmjenu sporazuma o popravcima i održavanju koje su sklopili sa svojim mrežama servisera. Olakšat će se pristup mrežama servisera, čime će se konkurentima i novim sudionicima na tržištu omogućiti da se natječu na tržištu za mala laka gospodarska vozila. 4.3. Državnim potporama olakšana je digitalna tranzicija i zaštita jedinstvenog tržišta Da bi se ostvarili EU-ovi ciljevi povezivosti do 2025. utvrđeni u digitalnoj strategiji od ključne su važnosti širokopojasna infrastruktura koja zadovoljava potrebe za vrlo visokim digitalnim brzinama, kapaciteti i kvaliteta. Državnim potporama pridonosi se uvođenju širokopojasnih mreža visokih performansi u EU-u jer se tim potporama rješavaju problemi nefunkcioniranja tržišta, to jest rješavaju se problemi u situacijama i na područjima gdje komercijalni operateri nemaju poticaja za pružanje dostatne pokrivenosti širokopojasnom mrežom. Komisija je u kolovozu 2020. odobrila program vaučera u vrijednosti od 200 milijuna EUR u cilju pomaganja obiteljima s niskim prihodima u Italiji da ostvare pristup širokopojasnim uslugama visoke brzine. Tim programom državnih potpora smanjit će se digitalni jaz u Italiji, uz istodobno ograničavanje mogućih narušavanja tržišnog natjecanja. Komisija je u prosincu 2020. odobrila i program vaučera u vrijednosti od 20 milijuna EUR kako bi studenti u Grčkoj imali pristup širokopojasnim uslugama i imali koristi od učenja na daljinu putem interneta. Komisija je, na temelju pravila EU-a o državnim potporama, odobrila njemački program kojim se podupire uvođenje širokopojasnih mreža vrlo visokog kapaciteta u Njemačkoj. Cilj je programa razvijati novu infrastrukturu za povezivanje s vrlo visokim kapacitetom koja se financira iz javnih sredstava i koja će omogućiti brži internet kućanstvima, poduzećima i javnim institucijama u Njemačkoj. Njemačka će prednost dati kućanstvima koja imaju pristup brzinama manjima od 100 megabita u sekundi kako bi pridonijela smanjenju digitalnog jaza između ruralnih i urbanih područja u Njemačkoj. U okviru tog programa Njemačka namjerava do kraja 2025. učiniti gigabitne mreže dostupnima svim građanima. 5. Doprinos politike tržišnog natjecanja EU-a zelenoj tranziciji U tom je kontekstu Komisija u listopadu 2020. objavila poziv na dostavu komentara o tome kako pravila o tržišnom natjecanju funkcioniraju u kombinaciji s politikama održivosti. Komisija je pozvala razne dionike, uključujući stručnjake za tržišno natjecanje, akademsku zajednicu, predstavnike industrije, skupine za zaštitu okoliša i organizacije za zaštitu potrošača, da dostave svoja stajališta i druge doprinose o tome kako protumonopolska politika, politika kontrole koncentracija i politika državnih potpora funkcioniraju u kombinaciji s politikom zaštite okoliša i klimatskom politikom. Ti su doprinosi služili kao temelj za konferenciju koja je održana u veljači 2021. Objava izvješća o razmišljanjima iznesenima u okviru postupka savjetovanja predviđena je za sredinu 2021. 5.1. Državne potpore olakšavaju zelenu tranziciju U području kontrole državnih potpora Komisija je ocjenjivala i odobravala državne mjere kojima se promiče uvođenje obnovljivih izvora energije, poboljšanje energetske učinkovitosti, podupiranje, prema potrebi, uvođenja infrastrukture za mobilnost s nultim/niskim emisijama, poticanje potražnje za vozilima s nultim/niskim emisijama za javni i privatni prijevoz te smanjenje emisija CO2 i drugih plinova (uključujući mjere dekarbonizacije) ili poboljšanje kružnosti.

Komisija je u srpnju 2020. odobrila program kojim se podupire proizvodnja električne energije iz obnovljivih izvora u Irskoj, pod nazivom Program potpore za električnu energiju iz obnovljivih izvora (engl. Renewable Electricity Support Scheme – RESS). Program RESS pomoći će Irskoj da ostvari svoj nacionalni cilj postupnog napuštanja fosilnih goriva te da udio električne energije koja se proizvodi iz obnovljivih izvora dosegne 70 % do 2030. Komisija je utvrdila je da je potpora potrebna, da ima poticajni učinak i da je razmjerna i ograničena na neophodni minimum jer će iznosi potpore biti utvrđeni putem konkurentnih dražbi. Ovaj slučaj pokazuje i kako treba podupirati projekte koje razvijaju zajednice za energiju iz obnovljivih izvora te za zajednice koje su domaćini projekata koji se podupiru u okviru programa RESS u skladu s pravilima o državnim potporama. Komisija je u svibnju 2020. zaključila da je nadoknada u iznosu od 52,5 milijuna EUR koju je odobrila Nizozemska za prijevremeno zatvaranje termoelektrane na ugljen Hemweg bila u skladu s pravilima EU-a o državnim potporama. Ta će mjera pridonijeti smanjenju emisija CO2 i pritom neće neopravdano narušavati tržišno natjecanje na jedinstvenom tržištu. Komisija je donijela sličnu odluku u odnosu na nadoknade za prijevremeno zatvaranje termoelektrana na ugljen u Njemačkoj. Komisija je u studenome 2020. odobrila rumunjski program kojim se podupire izgradnja i/ili modernizacija sustava za centralizirano grijanje koji se temelje isključivo na energiji iz obnovljivih izvora. Ta će mjera omogućiti prijelaz s proizvodnje energije iz fosilnih goriva na proizvodnju toplinske energije iz obnovljivih izvora. Pravilima o državnim potporama državama članicama dopušta se da podupiru proizvodnju i distribuciju energije u okviru centraliziranog grijanja, što podliježe određenim uvjetima utvrđenima u Smjernicama o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju. U p lanu ulaganja za europski zeleni plan , koji je Komisija objavila u siječnju 2020., državama članicama dopušta se da povećaju najviši iznos potpore za proizvodnju energije u okviru centraliziranog grijanja. Komisija je u prosincu 2020. odobrila nizozemski program u vrijednosti od 30 milijardi EUR za potporu projektima kojima se smanjuju emisije stakleničkih plinova u Nizozemskoj. Taj će program (Stimulering Duurzame Energieproductie (SDE++)) pridonositi ciljevima zaštite okoliša EU-a bez neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja. Bit će otvoren za projekte koji se temelje na raznim tehnologijama (električna energija iz obnovljivih izvora, plin i toplinska energija iz obnovljivih izvora, korištenje otpadne topline iz industrije i toplinskih crpki, elektrifikacija industrijskih postupaka proizvodnje topline i elektrifikacija proizvodnje vodika te hvatanje i skladištenje ugljika za industrijske postupke, uključujući proizvodnju vodika i spaljivanje otpada), a ti će projekti dobivati potporu u okviru natječaja na temelju iznosa smanjenja emisija CO2 (u tonama) u odnosu na polazne vrijednosti. Drugi važan projekt od zajedničkog europskog interesa (VPZEI) o baterijama Tijekom cijele 2020. vodile su se rasprave između dvanaest država članica i Komisije o drugom VPZEI-ju o vrijednosnom lancu baterija. U prosincu 2020., Austrija, Belgija, Finska, Francuska, Grčka, Hrvatska, Italija, Njemačka, Poljska, Slovačka, Španjolska i Švedska zajednički su prijavile drugi VPZEI o baterijama za elektromobilnost i skladištenje energije. U okviru tog projekta, koji se naziva European Battery Innovation, podupirat će se istraživanja i inovacije u vrijednosnom lancu baterija. Navedenih dvanaest država članica u nadolazećim će godinama izdvojiti približno 2,9 milijardi EUR za taj projekt. Očekuje se da će se tim javnim sredstvima potaknuti dodatnih 9 milijardi EUR privatnih ulaganja. Projekt dopunjuje prvi VPZEI u vrijednosnom lancu baterija, koji je Komisija odobrila u prosincu 2019. Projekt je u skladu s politikama Komisije o prijelazu s korištenja fosilnih goriva štetnih za okoliš na tehnologije alternativnih goriva te je u skladu s dvostrukom tranzicijom u gospodarstvu EU-a u okviru europskog zelenog plana i digitalne strategije . Komisija je u siječnju 2021. donijela odluku kojom je odobrila ovaj VPZEI . Tijekom 2020. nastavile su se rasprave između Komisije, država članica i predstavnika industrije o mogućim novim VPZEI-jevima u području tehnologija vodika, industrija s niskim emisijama ugljika, mikroelektronike i baterija. 5.2. Provedba protumonopolskih pravila i kontrola koncentracija pridonose zelenoj tranziciji Provedba protumonopolskih pravila može biti usmjerena ne samo na ponašanje poduzeća kojim se potencijalno nastoji ograničiti tržišno natjecanje u razvoju čistih tehnologija, već i na odvraćanje od ponašanja kojim se nastoji onemogućiti pristup bitnim infrastrukturama ili slobodnom toku resursa koji su potrebni za kružno gospodarstvo i ostvarivanje ciljeva iz europskog zelenog plana. Komisija je 2020. nastavila svoju istragu protiv poduzetnika BMW, Daimler i VW (Volkswagen, Audi i Porsche) zbog sumnji na ograničavanje tržišnog natjecanja u području tehnologije za pročišćavanje emisija. Mjere provedbe protumonopolskih pravila mogu imati ulogu i u podupiranju cilja iz europskog zelenog plana o razvoju konkurentnog i privlačnog sektora željezničkog prijevoza putnika. U tom je kontekstu Komisija nastavila svoje tekuće istrage. U predmetu Češke željeznice, pozicionirani željeznički prijevoznik České dráhy (ČD) pod sumnjom je da primjenjuje predatorske cijene na putničkoj željezničkoj liniji Prag–Ostrava, koja je okosnica češke željezničke mreže. Komisija je u listopadu 2020. prijevozniku České dráhy poslala obavijest o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku. 6. Gospodarstvo u interesu građana – doprinos politike tržišnog natjecanja EU-a ostvarivanju povezanije i pravednije gospodarske i monetarne unije Socijalno tržišno gospodarstvo temelj je na kojem je izgrađen EU, a podupire ga politika tržišnog natjecanja EU-a. Pojedinci i poduzeća ostvaruju uspjehe kad gospodarstvo funkcionira u njihovu interesu. Komisija je 2020. podupirala taj glavni cilj Komisije promicanjem pozitivnog pristupa tržišnom natjecanju, jednakih uvjeta i digitalnog narativa u aktivnostima usmjerenima na provedbu paketa za oporavak u kontekstu europskog semestra, unije tržišta kapitala, bankovne unije i učinkovitog oporezivanja. 6.1. Osiguravanje održivosti u bankovnom sektoru U 2020. nije bilo novih pojedinačnih predmeta o državnim potporama financijskim institucijama. Međutim, Komisija je odobrila produljenja već postojećih programa u okviru kojih države članice mogu pomoći, ako bi to bilo potrebno u konkretnom slučaju, oko urednog izlaska s tržišta vrlo malih financijskih institucija ili kreditnih unija u teškoćama. Komisija je odobrila takve programe u Poljskoj, Italiji i Irskoj . Komisija je odobrila i programe likvidnosne pomoći za održive banke s privremenim problemima s likvidnošću, ako bi to bilo potrebno u konkretnom slučaju, u Grčkoj i Italiji . Države članice nastavile su promicati osnivanje ili širenje razvojnih banaka. Sa stajališta državne potpore, razvojne banke financirane javnim sredstvima mogu djelovati u okviru dobro utvrđenih zadaća usmjerenih na otklanjanje problema nefunkcioniranja tržišta i pod uvjetom da ne istiskuju poslovne financijske institucije. Komisija je 2020. odobrila financiranje za Invest International, novu razvojnu financijsku instituciju u Nizozemskoj . Komisija je odobrila i financiranje za osnivanje Škotske nacionalne investicijske banke . Konačno, Komisija je odobrila osnivanje nove nacionalne razvojne banke u Portugalu – Banco Português de Fomento . Tijekom 2020. nastavili su se primjenjivati programi bez potpora u Italiji („GACS”) i Grčkoj („Hercules”), koji su uvedeni radi rješavanja naslijeđenih problema s visokim razinama neprihodonosnih zajmova. Ti su programi uspješan primjer toga kako države članice mogu pomoći bankama u čišćenju njihovih bilanci, a da pritom ne dodjeljuju potpore niti narušavaju tržišno natjecanje. 6.2. Poduzimanje mjera protiv selektivnih poreznih prednosti Borba protiv utaje i izbjegavanja plaćanja poreza među glavnim je prioritetima Komisije. Komisija je 2020. nastavila istragu o navodnim državnim potporama koje je Nizozemska dodijelila poduzetnicima Inter IKEA, Starbucks i Nike, o navodnoj potpori koju je Luksemburg dodijelio poduzetniku Huhtamäki, i o navodnoj potpori koju je Belgija dodijelila za 39 pojedinačnih korisnika belgijskog sustava izuzeća od oporezivanja viška dobiti. U srpnju 2020. Opći sud poništio je odluku Komisije iz 2016. u kojoj je Komisija utvrdila da su dva irska porezna rješenja u korist poduzetnika Apple činila nespojivu državnu potporu. Opći sud presudio je da Komisija nije uspjela u dovoljnoj mjeri dokazati da je poduzetniku Apple dodijeljena selektivna gospodarska prednost. Opći sud smatrao je da Komisija nije uspjela dokazati da su pobijana porezna rješenja bila rezultat diskrecijske ovlasti kojom su se irska porezna tijela koristila. Nadalje, Opći sud smatrao je da Komisija nije uspjela dokazati da su u pobijanim poreznim rješenjima postojale metodološke pogreške koje bi dovele do umanjenja oporezive dobiti poduzetnika Apple u Irskoj. Komisija je na tu presudu uložila žalbu Sudu Europske unije. 7. Udruživanje snaga radi poticanja europske i globalne kulture tržišnog natjecanja

7.1. Suradnja s nacionalnim tijelima za tržišno natjecanje u okviru Europske mreže za tržišno natjecanje Komisija i nacionalna tijela za tržišno natjecanje iz svih država članica EU-a nastavila su 2020. surađivati i osiguravati usklađenu primjenu članaka 101. i 102. UFEU-a preko Europske mreže za tržišno natjecanje (ECN). Cilj je ECN-a izgradnja djelotvornog pravnog okvira za provedbu prava tržišnog natjecanja EU-a protiv poduzeća koja primjenjuju prekogranične poslovne prakse kojima se ograničava tržišno natjecanje. U okviru mreže 2020. je pokrenuto 139 novih istraga i podneseno 97 predviđenih odluka. Ti podaci uključuju i Komisijine istrage odnosno odluke. Osim tih mehanizama suradnje utvrđenih u Uredbi (EZ) br. 1/2003, usklađena provedba pravila EU-a o tržišnom natjecanju osigurava se i suradnjom putem drugih radnih postupaka u okviru ECN-a. Mreža se redovito sastajala kako bi raspravljala o predmetima u ranim fazama postupka, pitanjima politika te o pitanjima od strateške važnosti. U 2020. organizirana su 24 sastanka horizontalnih radnih skupina i podskupina za pojedine sektore, na kojima su dužnosnici iz tijela za tržišno natjecanje iz EU-a razmjenjivali stajališta. Kako je prethodno opisano u odjeljku 2.2., ECN je izdao zajedničku izjavu o primjeni protumonopolskih pravila tijekom krize izazvane bolešću COVID-19 te je blisko surađivao u vezi s pitanjima tržišnog natjecanja povezanima s pandemijom bolesti COVID-19. Komisija je 2020. pratila rad država članica na ugrađivanju Direktive ECN+ u nacionalno pravo do 4. veljače 2021. i u tome im pomagala. Direktivom će se osigurati da nacionalna tijela za tržišno natjecanje pri primjeni istih pravnih odredaba – protumonopolskih pravila EU-a – imaju na raspolaganju djelotvorne provedbene instrumente i potrebne resurse za otkrivanje i sankcioniranje poduzeća koja krše članke 101. i 102. UFEU-a. Njome će se osigurati i da ta tijela mogu potpuno neovisno donositi odluke na temelju činjenica i prava. 7.2. Nova politička inicijativa za jačanje instrumenata Komisije u globalnom kontekstu Europsko je gospodarstvo otvoreno i blisko povezano s ostatkom svijeta. Da bi ono i dalje ostalo jako, EU-u su potrebni pravi instrumenti za osiguravanje pravednog poslovnog okruženja na jedinstvenom tržištu. Subvencije koje daju države članice uvijek su podlijegale strogim pravilima EU-a o državnim potporama. Čini se da subvencije koje vlade trećih zemalja dodjeljuju poduzećima koja posluju u EU-u imaju sve veći narušavajući učinak na unutarnje tržište. Međutim, one nisu obuhvaćene kontrolom državnih potpora koju provodi EU. Kako bi pokrenula raspravu o novim instrumentima za otklanjanje te regulatorne praznine, Komisija je u lipnju 2020. donijela Bijelu knjigu o stranim subvencijama . Iste je godine provedeno i opsežno savjetovanje s dionicima. Komisija će 2021. iznijeti zakonodavni prijedlog o uspostavljanju jednakih uvjeta u pogledu stranih subvencija. Bijela knjiga o uspostavi jednakih uvjeta na tržištu u pogledu stranih subvencija U Bijeloj knjizi predlaže se nekoliko komplementarnih mogućnosti za otklanjanje postojeće regulatorne praznine. U modulu 1. predlaže se uvođenje općeg instrumenta za nadzor tržišta kako bi se obuhvatile sve moguće situacije na tržištu u kojima strane subvencije mogu narušiti jedinstveno tržište. Predloženo nadzorno tijelo moglo bi djelovati na temelju bilo kakve naznake ili informacije o tome da poduzeće koje posluje u EU-u ostvaruje koristi od stranih subvencija te bi moglo uvesti mjere za otklanjanje tog učinka kojim se vjerojatno narušava tržišno natjecanje. Te bi mjere mogle biti, primjerice, kompenzacijska plaćanja te strukturne mjere ili mjere praćenja poslovanja. Nadzorno tijelo moglo bi smatrati i da subvencionirana aktivnost ili ulaganje ima pozitivan učinak koji nadmašuje narušavanje i obustaviti istragu („test interesa EU-a”). U modulu 2. nastoji se osigurati da se stranim subvencijama ne dodjeljuje nepoštena korist primateljima subvencija kad oni stječu poduzeća iz EU-u (ili udjele u njima). Poduzeća koja primaju financijsku potporu vlade treće zemlje morala bi stjecanja poduzeća iz EU-a iznad određenog praga prijaviti nadležnom nadzornom tijelu. Nadzorno tijelo moglo bi prihvatiti obveze koje podnositelj prijave ponudi preuzeti, a kojima se djelotvorno otklanja narušavanje, ili bi moglo zabraniti to stjecanje. U modulu 3. u Bijeloj knjizi predlaže se uvođenje mehanizma prema kojem bi ponuditelji u postupcima javne nabave morali prijaviti financijske doprinose primljene iz trećih zemalja. Potom bi nadležna tijela ocijenila postoji li strana subvencija te narušava li se njome dodjeljivanje ugovora o javnoj nabavi. U tom bi se slučaju ponuditelja moglo isključiti iz postupka javne nabave. 7.3. Multilateralna i bilateralna suradnja sa svijetom Komisija je nastavila održavati aktivnu međunarodnu suradnju u području tržišnog natjecanja, i na multilateralnoj i na bilateralnoj razini, unatoč ograničenjima zbog pandemije. EU čvrsto vjeruje u prednosti i važnost suradnje, a i u potrebu za reformiranjem međunarodnih organizacija, kao što su Svjetska trgovinska organizacija (WTO) i druge multilateralne organizacije, kako bi bile primjerene današnjim okolnostima u svijetu. Reformiranje pravila o subvencijama jedan je od glavnih prioriteta EU-a za modernizaciju trgovinskih pravila WTO-a. U tu su se svrhu EU, SAD i Japan, u zajedničkoj izjavi iz siječnja 2020. , dogovorili da će ojačati postojeća pravila o industrijskim subvencijama. Komisija je 2020. nastavila aktivno sudjelovati na međunarodnim forumima povezanima s tržišnim natjecanjem, kao što su Odbor OECD-a za tržišno natjecanje, Međunarodna mreža za tržišno natjecanje (ICN), Svjetska banka i Konferencija Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju (UNCTAD). U 2020. primjenjivao se Sporazum o povlačenju između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine uključujući odredbe za predmete o državnim potporama i tržišnom natjecanju. Komisija je izdala smjernice o primjeni Sporazuma o povlačenju u pitanjima tržišnog natjecanja . U prosincu 2020. zaključeni su pregovori o Sporazumu o trgovini i suradnji između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine . Taj se sporazum privremeno primjenjuje od 1. siječnja 2021. Uključuje sveobuhvatna poglavlja o tržišnom natjecanju i subvencijama, čime se osigurava da nakon izlaska Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije ne dođe do narušavanja tržišnog natjecanja između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine. U prosincu 2020. EU i Kina načelno su zaključili pregovore o sveobuhvatnom sporazum o ulaganjima . Kina se obvezala na davanje većeg pristupa tržištu za ulagatelje iz EU-a, uključujući neka nova otvaranja tržišta. Osim toga, Kina je preuzela obveze o osiguravanju pravednog postupanja prema poduzećima iz EU-a, kako bi se ona mogla natjecati pod jednakijim uvjetima u Kini, među ostalim i s obzirom na disciplinu poduzeća u državnom vlasništvu, transparentnost subvencija i pravila protiv prisilnog prijenosa tehnologija. U pregovorima o sporazumima o slobodnoj trgovini Komisija nastoji uključiti sveobuhvatna poglavlja o politici tržišnog natjecanja i kontroli državnih potpora. Komisija je 2020. nastavila pregovore o sporazumima o slobodnoj trgovini s Australijom, Azerbajdžanom, Čileom, Indonezijom, Novim Zelandom i Uzbekistanom. Komisija je 2020. nastavila svoju tehničku suradnju u području politike tržišnog natjecanja i njezine provedbe s glavnim trgovinskim partnerima EU-a. Osim toga, Komisija je zemljama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatima nastavila pomagati u ispunjavanju zahtjeva u području tržišnog natjecanja koje moraju ispuniti kako bi mogli pristupiti EU-u u budućnosti.