(3)Izvješće za Nizozemsku za 2017. objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Nizozemske u odnosu na provedbu preporuka za Nizozemsku koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Nizozemske u ostvarenju svojih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, koji su također objavljeni 22. veljače 2017. U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Nizozemskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Među državama europodručja Nizozemska bilježi najveći trogodišnji prosjek suficita tekućeg računa u pogledu BDP-a. Taj suficit podrazumijeva da raspodjela resursa nije optimalna te da postoje mogućnosti za povećanje rasta i socijalne zaštite. Raspoloživi dohodak kućanstava ograničen je visokim klinom obveznih plaćanja. Razina privatnog duga je visoka, osobito hipotekarnih kredita kućanstava. Duga bilanca kućanstava povećava ranjivost u pogledu financijskih šokova. Osobito je važna potreba za mjerama kojima se smanjuju rizici od negativnih učinaka na nizozemsko gospodarstvo te, s obzirom na njegovu veličinu i prekograničnu važnost, na ekonomsku i monetarnu uniju.

(4)Nizozemska je 26. travnja 2017. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2017. te Program stabilnosti za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

(5)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno zakonodavstvom kojim se uređuju europski strukturni i investicijski fondovi, ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka po državama članicama, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje relevantne programe u okviru strukturnih i investicijskih fondova. Komisija je dostavila dodatne smjernice o primjeni tih odredbi.

(6)Na Nizozemsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2017. planira povećanje suficita opće države sa 0,5 % BDP-a u 2017. na 1,3 % BDP-a u 2020. Tijekom programskog razdoblja i dalje će se srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 0,5 % BDP-a, ostvarivati s pozitivnom razlikom. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u u 2017. pasti na 58,5 %, što je ispod referentne vrijednosti od 60 % BDP-a utvrđene Ugovorom. Vlada planira daljnje smanjenje udjela državnog duga na 49,3 % BDP-a u 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerojatan je. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2017. predviđa se da će se strukturni saldo povećati sa suficita od 0,2 % BDP-a u 2017. na 0,4 % BDP-a u 2018., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Predviđa se da će se dug opće države i dalje stabilno smanjivati, izvan zahtjeva određenih pravilom o dugu. Općenito, Vijeće smatra da se očekuje da će Nizozemska 2017. i 2018. ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Istodobno, ima još prostora za poticanje domaće potražnje na temelju fiskalne politike, osobito za poticanje ulaganja u istraživanje i razvoj, te stvaranjem uvjeta za viši rast realnih plaća s obzirom na trajne vanjske neravnoteže.

(7)Nedavni rast zaposlenosti može se u velikoj mjeri pripisati povećanju broja zaposlenih na ugovor o radu na određeno vrijeme i samozaposlenih. Visok i sve veći postotak ugovora o radu na određeno vrijeme te brzo povećanje broja samozaposlenih osoba bez zaposlenika objašnjava se velikim razlikama u primjenjivom radnom zakonodavstvu, zaštiti radnika te u zakonodavstvu o oporezivanju i socijalnoj sigurnosti. Iako su poduzete određene mjere, neki od tih čimbenika i dalje djeluju kao financijski poticaji za zaposlenike da počnu raditi kao samozaposlene osobe ili pogoduju njihovu zapošljavanju na određeno vrijeme. To može osobito imati negativne učinke na osobe koje su na marginama tržišta rada te je možda doprinijelo zabilježenom ograničenom agregatnom rastu realnih plaća. Samozaposlene osobe često nisu dovoljno osigurane u pogledu invaliditeta, nezaposlenosti i starosti. To bi dugoročno moglo utjecati na održivost sustava socijalne sigurnosti. Provedba mjera za suzbijanje lažnog samozapošljavanja obustavljena je do 2018. Stanje zaposlenosti osoba migrantskog podrijetla i dalje je velik izazov. Stopa zaposlenosti migranata rođenih izvan EU-a niža je 20 postotnih bodova od stope zaposlenosti osoba rođenih u Nizozemskoj, a to se samo djelomično može objasniti razlikama u dobi i razini obrazovanja.

(8)Porast stope štednje kućanstava u proteklim godinama djelomično je rezultat veće štednje u drugom stupu mirovinskog sustava (obvezni dodatni privatni sustavi), čemu je doprinijelo regulatorno okruženje. Odgovarajuća raspodjela, unutar naraštaja i među njima, troškova i rizika koji nisu obuhvaćeni donesenim propisima o indeksaciji i financijskim zaštitnim slojevima (okvir za financijsku procjenu) pomogla bi kućanstvima da raspodijele svoja financijska sredstva na način koji više pogoduje rastu. Vlada je najavila namjeru uvođenja značajne reforme drugog mirovinskog stupa radi poboljšanja pokrivenosti te uspostave transparentnijeg, fleksibilnijeg i aktuarski pravednijeg sustava.

(9)Obrasci stambenog financiranja i štednje u tom sektoru oblikuju se na temelju desetljećima prisutnih nefleksibilnosti i poticaja koji imaju negativan učinak. Sklonost kućanstava da povećavaju bruto hipotekarni dug s obzirom na vrijednost stambenih nekretnina uglavnom je posljedica dugotrajnih fiskalnih poticaja, posebno poreznog odbitka na hipotekarne kamate u cijelosti. Unatoč jačanju gospodarskog oporavka dodatne mjere za rješavanje tog pitanja nisu poduzete od 2012.

(10)Tijekom krize došlo je do znatnog pada ulaganja, koja su se otad tek djelomično oporavila. Čini se da su slaba ulaganja na razini cijelog gospodarstva jakog cikličkog karaktera, a bila su potaknuta slabljenjem aktivnosti na tržištu stambenih nekretnina te odabirom mjera fiskalne konsolidacije. Iako se čini da su prepreke ulaganjima neznatne, postupci za dobivanje građevinskih dozvola relativno su dugi. Čini se da su niska ulaganja u sektoru obnovljive energije povezana s prošlom dinamikom na tržištu, nesigurnošću tržišta i regulatornim čimbenicima. Javni i privatni rashodi za istraživanje i razvoj niski su s obzirom na razinu obrazovanja, akademska postignuća i razinu gospodarskog razvoja u usporedbi s najuspješnijim državama članicama. Državni rashodi za istraživanje i razvoj stagniraju od 2014., a privatna potrošnja u tom području i dalje je niska. Nije ostvaren napredak u pogledu povezane preporuke.

(11)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Nizozemske i objavila je u Izvješću za Nizozemsku za 2017. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Nizozemskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Nizozemskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja sveopćeg gospodarskog upravljanja EU-om na način da se na razini EU-a pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

(12)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program stabilnosti i smatra da se očekuje da će Nizozemska ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

(13)Uzimajući u obzir Komisijino detaljno preispitivanje i ovu ocjenu, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1. i 3. u nastavku,

PREPORUČUJE da Nizozemska 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

1. Upotrijebiti fiskalnu politiku za poticanje domaće potražnje, uključujući ulaganje u istraživanje i razvoj. Poduzeti mjere za smanjenje preostalih poremećaja na tržištu stambenih nekretnina te sklonosti kućanstava zaduživanju, posebno smanjenjem poreznog odbitka na hipotekarne kamate.

2.Ukloniti preostale prepreke zapošljavanju osoblja na ugovore o radu na neodređeno vrijeme. Riješiti problem velikog rasta samozaposlenih osoba bez zaposlenika, među ostalim smanjenjem poreznih distorzija koje pogoduju samozapošljavanju, bez ugrožavanja poduzetništva, te promicanjem dostupnosti cjenovno pristupačne socijalne zaštite za samozaposlene osobe. Na temelju već pokrenutog opsežnog pripremnog postupka povećati transparentnost drugog stupa mirovinskog sustava te njegovu međugeneracijsku pravednost i otpornost na šokove. Stvoriti uvjete za promicanje višeg rasta realnih plaća uz poštovanje uloge socijalnih partnera.

Sastavljeno u Bruxellesu