4.UTJECAJ NA PRORAČUN

Prijedlog ne utječe na proračun EU-a.

5.OSTALI DIJELOVI

•Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

Praćenje iskorištavanja ribolovnih mogućnosti u obliku TAC-ova i kvota utvrđeno je Uredbom Vijeća (EZ) br. 1224/2009.

•Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

Prijedlogom se utvrđuju ribolovne mogućnosti za 2021. za određene stokove ili skupine stokova za države članice koje obavljaju ribolov u Baltičkom moru.

Uredba (EU) 2016/1139 o utvrđivanju višegodišnjeg plana za Baltičko more stupila je na snagu 20. srpnja 2016. U skladu s odredbama tog plana ribolovne mogućnosti utvrđuju se u skladu s ciljevima plana i moraju biti u skladu s ciljanim rasponima vrijednosti ribolovne smrtnosti navedenima u najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima, osobito savjetima ICES-a ili sličnog neovisnog znanstvenog tijela. Za stokove koji ostvaruju koristi od savjeta MSY-ja, u članku 4. stavku 3. višegodišnjeg plana upravljanja predviđeno je da se TAC u načelu određuje u najvišoj vrijednosti FMSY ili nižoj (takozvani „niži raspon FMSY”), iako se on može uvijek utvrditi ispod raspona FMSY u skladu s člankom 4. stavkom 4. višegodišnjeg plana upravljanja. TAC se za zdrave stokove može, pod uvjetima utvrđenima u članku 4. stavku 5. višegodišnjeg plana upravljanja, utvrditi iznad najviših vrijednosti FMSY (takozvani „gornji raspon FMSY”). Za stokove s biomasom ispod zdravih granica (takozvani „Btrigger”), u članku 5. stavku 1. višegodišnjeg plana upravljanja predviđeno je da se trebaju poduzeti prikladne korektivne mjere kako bi se osigurao brz povratak stoka na zdrave razine te da se posebno TAC treba utvrditi na razini sniženoj ispod raspona FMSY, uzimajući u obzir smanjenje biomase. Ako je biomasa stoka čak ispod sigurnih bioloških granica (takozvani „Blim”), u članku 5. stavku 2. višegodišnjeg plana upravljanja predviđeno je poduzimanje daljnjih korektivnih mjera. U skladu s Osnovnom uredbom o ZRP-u, ribolovne mogućnosti za stokove za koje je izdan savjet utemeljen na načelu predostrožnosti trebaju se utvrditi na razinama koje osiguravaju barem usporediv stupanj očuvanja. Naposljetku, u uvodnoj izjavi 8. Osnovne uredbe navedeno je da bi odluke o upravljanju u mješovitom ribolovu trebale uzeti u obzir poteškoće izlova svih stokova u mješovitom ribolovu uz najviši održivi prinos u isto vrijeme, osobito kada znanstveni savjet pokaže da je vrlo teško izbjeći fenomen vrsta koje ograničavaju ribolov povećanjem selektivnosti ribolovnih alata koji se koriste.

Ribolovne mogućnosti predlažu se u skladu s člankom 16. stavkom 1. (o načelu relativne stabilnosti) i člankom 16. stavkom 4. (o ciljevima zajedničke ribarstvene politike i pravilima predviđenima višegodišnjim planovima) Uredbe (EU) br. 1380/2013.

Radi utvrđivanja kvota EU-a za stokove koje EU dijeli s Ruskom Federacijom, odgovarajuće količine tih stokova oduzete su od TAC-ova koje je preporučio ICES, ako je to bilo potrebno. TAC-ovi i kvote dodijeljeni državama članicama navedeni su u Prilogu Uredbi.

Prema procjeni ICES-a veličina stoka haringe u zapadnom Baltiku i dalje je manja od granične referentne točke za biomasu stoka u mrijestu, ispod koje može doći do smanjene reproduktivne sposobnosti (Blim) kako ju je utvrdio ICES. Uzimajući u obzir daljnje smanjenje procijenjene biomase haringe u zapadnom Baltiku na samo 48 % minimalne referentne vrijednosti (Blim), Komisija predlaže da se TAC u skladu s člankom 5. stavkom 2. i člankom 4. stavkom 4. višegodišnjeg plana utvrdi na razini nižoj od raspona FMSY. Komisija kao korektivnu mjeru predlaže upotrebu vrijednosti nižeg raspona i dodavanje dodatnog smanjenja. To dovodi do TAC-a od 1 575 tona (–50 %).

Kada je riječ o bakalaru u istočnom Baltiku, ICES je prošle godine opet mogao provesti analitičku procjenu. Međutim, ICES nije mogao utvrditi vrijednosti raspona ribolovne smrtnosti na razini MSY-ja, pa je stoga izdao savjet utemeljen na načelu predostrožnosti. Nadalje, ICES je procijenio da je veličina stoka ispod sigurnih bioloških granica (Blim) i da će srednjoročno ostati ispod njih čak i uz potpuni prestanak ribolova. ICES procjenjuje da se biomasa dodatno smanjila od prošle godine, pa je za 2021. ponovio svoj savjet o nultoj stopi ulova. Međutim, kao i prošle godine, utvrđivanjem nultog TAC-a ograničila bi se većina ribarstva u Baltičkom moru. ICES je u svibnju 2020. dostavio ažurirane savjete o razinama usputnog ulova bakalara u drugim vrstama ribarstva. Stoga Komisija na temelju sličnog pristupa kao što je onaj donesen prošle godine predlaže utvrđivanje TAC-a koji je ograničen na neizbježan usputni ulov u drugom ribarstvu, uz iznimku čisto znanstvenog ribolova. Na temelju tih znanstvenih savjeta Komisija predlaže da se ribolovne mogućnosti utvrde na razinu koja odgovara razini usputnog ulova od 20 %. Nadalje, s obzirom na stanje stoka bakalara u istočnom Baltiku i savjet ICES-a da zabrana ribolova na području mrijestilišta može imati dodatne koristi za stok koje se ne mogu ostvariti isključivo TAC-om (npr. povećanje stoka neometanim mriješćenjem), Komisija predlaže zadržavanje postojećeg ljetnog razdoblja zabrane ribolova u području mrijestilišta uz iznimku čisto znanstvenog ribolova i određenog malog priobalnog ribolova pasivnim alatima. Konačno, Komisija predlaže zadržavanje zabrane rekreacijskog ribolova u podzonama 25 i 26 jer bi ulovljene količine bile znatne u usporedbi s TAC-om iz usputnog ulova.

U pogledu bakalara u zapadnom Baltiku ICES je prošle godine naveo da je stanje stoka bilo nestabilno i da se ponovno pogoršava. Stoga su ribolovne mogućnosti utvrđene u donjem dijelu donjeg raspona FMSY te je ponovno uvedeno produljeno zimsko razdoblje zabrane ribolova u području mrijestilišta za podzone 22–23 – uz iznimku čisto znanstvenog ribolova i određenog malog priobalnog ribolova pasivnim alatima – s obzirom na to da ICES smatra da takva zabrana može imati dodatne koristi koje se ne mogu postići samim TAC-om. S obzirom na to da rekreacijski ribolov znatno doprinosi ribolovnoj smrtnosti, ograničenje ulova za rekreacijski ribolov smanjuje se u istom opsegu kao TAC. Konačno, s obzirom na to da se bakalar u istočnom Baltiku i bakalar u zapadnom Baltiku miješaju u podzoni 24 i uzimajući u obzir hitne mjere donesene 2019., zabranjuje se usmjereni ribolov bakalara, a na udaljenosti većoj od šest nautičkih milja od obale u podzoni 24 smije se loviti samo kao neizbježni usputni ulov, uz iznimku čisto znanstvenog ribolova i određenog malog priobalnog ribolova pasivnim alatima. Nadalje, kako bi se uspostavili jednaki uvjeti kao i na području upravljanja za bakalara u istočnom Baltiku, zabranjuje se rekreacijski ribolov na udaljenosti većoj od šest nautičkih milja od obale u podzoni 24 jer se bakalar u istočnom Baltiku uglavnom nalazi na tim područjima, a ljetno razdoblje zabrane ribolova u području mrijestilišta uvedeno je od 1. lipnja do 31. srpnja, uz iznimku isključivo znanstvenog ribolova i određenog malog priobalnog ribolova s pasivnim alatima. Unatoč očekivanom pozitivnom ishodu prošle godine, biomasa stoka ostala je ispod zdravih razina (Btrigger). Komisija stoga za 2021. predlaže da popratne mjere ostanu nepromijenjene uz usklađivanje razdoblja zabrane ribolova u podzoni 24 s razdobljem zabrane ribolova u podzonama 25–26, tj. za raddoblje od 1. svibnja do 31. kolovoza, i da se ribolovne mogućnosti odrede na nižoj točki vrijednosti (Flower) uz dodavanje količina za usputni ulov bakalara u podzoni 24 koji predviđa ICES, a koji odgovara razini usputnog ulova od 20 %, osim za mali priobalni ribolov pasivnim alatima, za koji se dodaje 100 % jer taj ribolov nije obuhvaćen ograničenjem usputnog ulova.

ICES procjenjuje da je biomasa haringe u središnjem Baltiku pala ispod zdravih razina (Btrigger). U skladu s člankom 5. stavkom 1., Komisija stoga predlaže da se ribolovne mogućnosti odrede ispod gornjeg raspona FMSY. ICES procjenjuje da će se biomasa uz tu razinu ribolovne smrtnosti vratiti na zdrave razine već 2021.

Predloženi TAC-ovi za haringu u Riškom zaljevu i papalinu odgovaraju rasponu ribolovne smrtnosti na razini MSY-ja iz članka 4. stavka 3. Uredbe (EU) 2016/1139. Stok papaline i dalje se oslanja samo na jedno dobro godište, a njegova procijenjena biomasa revidirana je naniže te se smanjila. Posljednje godišnje 2019., za koje se procjenjuje da je iznadprosječno, trebalo bi stoga očuvati za budućnost. Nadalje, trebalo bi uzeti u obzir razmatranja među vrstama jer se papalina lovi u mješovitom ribolovu s haringom, čiji se TAC mora znatno smanjiti u skladu s pravilima višegodišnjeg plana. Pod tim okolnostima i kako bi se izbjegao rizik od pogoršanja smanjenja u budućnosti, Komisija predlaže da se TAC ne povećava i stoga predlaže zadržavanje postojećih razina.

TAC za iverka zlatopjega predlaže se u skladu sa savjetom na temelju MSY-ja za stok u podzonama 21–23 i ICES-ovim pristupom za stokove za koje su podaci ograničeni u podzonama 24–32. Komisija predlaže zadržavanje zbog razmatranja među vrstama. Bakalar je neizbježan usputni ulov u ribolovu iverka zlatopjega, a Komisija predlaže smanjenje ribolovnih mogućnosti za bakalara.

TAC-ovi za lososa u glavnom bazenu, lososa u Finskom zaljevu i haringu u Botničkom zaljevu odgovaraju pristupu koji je razvio ICES i koji se primjenjuje na stokove za koje su podaci ograničeni. Komisija predlaže da se ribolovne mogućnosti utvrde u skladu s količinama koje je preporučio ICES. Kada je riječ o lososu u glavnom bazenu, Finska i Estonija zatražile su da se zadrži ograničena fleksibilnost među područjima uvedena prije dvije godine. S obzirom na to da Komisija predlaže povećanje ribolovnih mogućnosti u glavnom bazenu, a njihovo smanjenje u Finskom zaljevu, Komisija predlaže povećanje fleksibilnosti među područjima na 25 % i 500 primjeraka.

Uredbom Vijeća (EZ) br. 847/96 uvedeni su dodatni uvjeti za upravljanje TAC-ovima iz godine u godinu, uključujući odredbe o fleksibilnosti iz članka 3. za zaštitne stokove i članka 4. za analitičke stokove. U skladu s člankom 2. te uredbe Vijeće pri utvrđivanju TAC-ova treba odlučiti na koje se stokove ne primjenjuje članak 3. ili 4., posebno na temelju biološkog stanja stokova. Nedavno je člankom 15. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013 utvrđen mehanizam fleksibilnosti za sve stokove obuhvaćene obvezom iskrcavanja. Stoga bi, radi izbjegavanja prekomjerne fleksibilnosti kojom bi se dovelo u pitanje načelo racionalnog i odgovornog iskorištavanja živih morskih bioloških resursa i ometalo ostvarivanje ciljeva zajedničke ribarstvene politike, trebalo pojasniti da se članak 3. i članak 4. Uredbe (EZ) br. 847/96 primjenjuju samo ako se države članice ne koriste fleksibilnošću iz godine u godinu predviđenom u članku 15. stavku 9. Uredbe 1380/2013.

2020/0208 (NLE)

Prijedlog