To utječe i na građane i nadležna tijela jer se politički oglašivači i povezani pružatelji usluga mogu nalaziti u drugoj državi članici od onih u kojima se nalaze građani koji se suočavaju s političkim oglašavanjem, uz posebna pitanja povezana s nadzorom.

Ta rascjepkanost zahtjeva u pogledu transparentnosti stvara prepreke pružanju usluga. To podrazumijeva posebne troškove usklađivanja za pružatelje usluga koji moraju ulagati u utvrđivanje primjenjivih standarda i prilagodbu oglašavanja različitim jurisdikcijama, a istodobno biti izvor pravne nesigurnosti u pogledu zahtjeva transparentnosti koji se primjenjuju na političko oglašavanje. Tom rascjepkanošću pružateljima usluga koji bi svoje usluge povezane s političkim oglašavanjem mogli ponuditi u različitim državama članicama ograničava se i mogućnost ulaska na tržište u drugim državama članicama ili razvoja novih usluga. Time se također ograničavaju mogućnosti za primatelje usluga na unutarnjem tržištu i ograničavaju mogućnosti i izbor prekograničnih kampanja. Posebno mala i srednja poduzeća („MSP-ovi”) možda nemaju dovoljno kapaciteta da se nose s utvrđivanjem i prilagodbom svih različitih nacionalnih zahtjeva i postupaka. Pružatelji usluga političkog oglašavanja izrazili su zabrinutost zbog tih prepreka tijekom savjetovanja provedenog u pripremi ovog prijedloga.

Ta će se rascjepkanost povećati s obzirom na to da države članice razvijaju nova pravila za rješavanje potrebe za osiguravanjem transparentnosti političkih oglasa, posebno u kontekstu tehnološkog razvoja. Nova ad hoc nacionalna pravila vjerojatno će povećati rascjepkanost ključnih elemenata transparentnosti, kao što su informacije koje je potrebno objaviti i njihov format, te područje primjene tih zahtjeva. Time će se vjerojatno dodatno smanjiti pravna sigurnost, kako za pružatelje usluga političkog oglašavanja tako i za sponzore oglasa.

Fragmentirane definicije političkog oglašavanja u državama članicama predstavljaju izazov kada je riječ o utvrđivanju toga smatra li se oglašavanje političkim. Postoje znatne razlike u opsegu i sadržaju obveza transparentnosti koje se primjenjuju na pružatelje usluga koji pružaju usluge povezane s političkim oglašavanjem u državama članicama i među državama članicama, ovisno o sredstvima i nacionalnim političkim tradicijama, što dovodi do fragmentacije. Neke države članice samo zabranjuju anonimno političko oglašavanje, druge zahtijevaju da se na oglasu istaknu posebne informacije o financiranju ili o identitetu sponzora, a neke države članice imaju zahtjeve u pogledu označivanja političkih oglasa ili jasnog odvajanja oglašavanja od uredničkog sadržaja.

Budući da se obično pruža uz naknadu, oglašavanje, uključujući političko oglašavanje, uslužna je djelatnost u skladu s člankom 57. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”). To se odnosi i na različite aktivnosti povezane s političkim oglašavanjem, uključujući pripremu sadržaja i kampanja, njegovo postavljanje na distribucijski medij te njegovo objavljivanje i širenje. Kao rezultat toga, fizičke i pravne osobe iz EU-a koje pružaju te usluge preko granica uživaju temeljne slobode, osobito slobodu poslovnog nastana i slobodno kretanje usluga, koje su među temeljnim načelima pravnog poretka EU-a. Prekogranično pružanje usluga podrazumijeva slobodu pružanja i pružanja usluga u državi članici koja nije država članica poslovnog nastana. To podrazumijeva i slobodu prekograničnog pružanja usluga. Slobodno kretanje usluga obuhvaća ne samo situacije u kojima se pružatelj ili primatelj kreće preko granica, nego i situacije u kojima se usluga pruža preko granica. Pružanje usluga oglašavanja uređeno je na različite načine u različitim državama članicama u skladu s medijima koji se upotrebljavaju za objavljivanje ili širenje oglasa (npr. tiskani, audiovizualni, internetske platforme itd.) i svrhama koje se nastoje postići primjenjivim pravilima (npr. zaštita potrošača). Usluge političkog oglašavanja podliježu dodatnim posebnim pravilima kojima se nameću obveze sponzorima, posebno političkim akterima, i pružateljima usluga.

Osim toga, s obzirom na to da ovaj prijedlog sadržava određena posebna pravila o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka, posebno ograničenja tehnika ciljanja za koje se smatra da negativno utječu na prava kada se upotrebljavaju u kontekstu političkog oglašavanja, primjereno je ovu Uredbu, u pogledu tih posebnih pravila, temeljiti na članku 16. UFEU-a.

Postoje i razvijaju se razlike u nacionalnim zakonima s obzirom na to da su neke države članice donijele zakone ili namjeravaju donijeti zakone o zahtjevima transparentnosti koji se primjenjuju na usluge političkog oglašavanja. Ta situacija stvara regulatornu rascjepkanost u mjeri u kojoj se pravila koja se odnose na transparentnost političkog oglašavanja razlikuju u posebnim elementima transparentnosti koji se njima zahtijevaju (informacije koje se objavljuju oglasom i formatom) i njihova područja primjene (vrste oglašavanja koje se smatraju političkim i medijskim) te povećavaju troškove usklađivanja za pružatelje usluga koji posluju na unutarnjem tržištu. Bez djelovanja na razini Unije to će se dodatno pogoršati donošenjem novih inicijativa u nekim državama članicama, dok u drugim državama članicama transparentnost političkog oglašavanja i dalje nije riješena. Stoga je potrebno usklađivanje na razini EU-a te je članak 114. UFEU-a relevantna pravna osnova za ovu inicijativu. Ovom će se inicijativom ukloniti određene postojeće prepreke povezane s transparentnošću i istinski poboljšati funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Za funkcioniranje unutarnjeg tržišta nije potrebno ni primjereno s obzirom na nadležnosti Unije intervenirati putem nacionalnih pravila kojima se ograničava dostupnost političkog oglašavanja na određene kategorije sponzora ili razdoblja ili kojima se ograničava financiranje ili medij koji se može upotrijebiti. Takva pravila svojstvena su nacionalnom izbornom pravu i nisu dio funkcioniranja unutarnjeg tržišta.

Pravna je osnova prijedloga prvenstveno članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), kojim se predviđa donošenje mjera za osiguravanje uspostave i funkcioniranja unutarnjeg tržišta. Ta odredba omogućuje usklađivanje odredaba zakona, regulativa ili drugih propisa u državama članicama, čiji je cilj uspostava i funkcioniranje unutarnjeg tržišta. To je odgovarajuća pravna osnova za intervenciju kojom su obuhvaćeni pružatelji usluga na unutarnjem tržištu i kojima se rješavaju razlike među odredbama država članica koje ometaju temeljne slobode i imaju izravan učinak na funkcioniranje unutarnjeg tržišta.

On se temelji i na Kodeksu prakse EU-a za borbu protiv dezinformiranja kojim se utvrđuju obveze internetskih platformi u pogledu transparentnosti političkog oglašavanja i tematskog oglašavanja te koji su trenutačno u postupku revizije postojećih potpisnika Kodeksa i potencijalnih potpisnika, u skladu sa Smjernicama Komisije o jačanju Kodeksa prakse. Obveze i mjere poduzete u skladu s Kodeksom dobre prakse trebale bi izgraditi most prema sadašnjem zakonodavstvu s praktičnim rješenjima koja predvodi industrija. Nakon donošenja ovog zakonodavstva potpisnici Kodeksa trebali bi provesti i dopuniti njegova pravila i u okviru Kodeksa prakse.

Te je mjere potrebno uvesti 2023. kako bi one bile na snazi prije izbora za Europski parlament 2024.

S druge strane, učinci bilo koje mjere poduzete na temelju nacionalnog prava bili bi ograničeni na jednu državu članicu i mogli bi se zaobići ili bi ih bilo teško nadzirati u odnosu na pružatelje usluga iz drugih država članica te bi to moglo biti u sukobu sa slobodnim kretanjem na unutarnjem tržištu. Time se također ne bi riješili utvrđeni problemi na razini EU-a te bi se mogli pogoršati učinci fragmentacije. Sustav EU-a također bi pomogao nadležnim tijelima u njihovim nadzornim funkcijama, drugim dionicima da ostvare svoju ulogu u demokratskom procesu i povećaju ukupnu otpornost EU-a na manipulaciju informacijama i uplitanje u izborne postupke, uključujući dezinformacije.

Zajedničkim visokim standardima transparentnosti EU-a za političko oglašavanje i povezane usluge osigurala bi se veća pravna sigurnost, posebno za pružatelje usluga. Uklonili bi se dodatni troškovi usklađivanja za prekogranično pružanje usluge te bi se smanjio rizik od neusklađenosti. To bi pak uklonilo poticaj pružateljima usluga političkog oglašavanja da razdjele unutarnje tržište, pruži novi poticaj za pružanje prekograničnih usluga i razvoj novih.

Potreba za djelovanjem EU-a dokazana je i djelovanjem određenih pružatelja političkog oglašavanja i političkih aktera koji se njima koriste. Tijekom posljednjih europskih izbora neke su velike internetske platforme poduzele korake za rješavanje problema koji predstavljaju pravna nesigurnost i fragmentacija unutarnjeg tržišta, što je dovelo do njegove podjele. To se pokazalo važnim pitanjem za sponzore političkog oglašavanja, tj. političke stranke koje su željele objaviti i širiti političko oglašavanje diljem EU-a.

Prema načelu supsidijarnosti iz članka 5. stavka 3. Ugovora o Europskoj uniji(UEU), EU bi trebao djelovati samo ako države članice ne mogu same ostvariti predviđene ciljeve u dovoljnoj mjeri, nego se zbog opsega ili učinka predloženog djelovanja oni mogu na bolji način ostvariti na razini EU-a.

Savjetovanjem o početnoj procjeni učinka objavljenom 26. siječnja 2021. pružene su informacije za razvoj definicije problema i opcija politike. Otvoreno javno savjetovanje (OPC) održano je od 22. siječnja do 2. travnja 2021. Otvoreno javno savjetovanje promicano je na internetskim stranicama Komisije, kao i putem posebnih mreža.

3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

Prilagođena ograničenja ograničila bi dostupnost usluga ciljanja u kontekstu širenja političkog oglašavanja. To bi nadmašilo prilike za pružatelje usluga političkog oglašavanja koje proizlaze iz povećanog povjerenja među građanima i regulatornim tijelima u tehniku i iz veće pravne sigurnosti usklađenosti u njezinoj upotrebi u političkom kontekstu.

Komisija je ispitala različite opcije politike za postizanje općeg cilja prijedloga, a to je osigurati pravilno funkcioniranje jedinstvenog tržišta utvrđivanjem pravila za visoku razinu transparentnosti za političko oglašavanje i povezane usluge te pravila o upotrebi ciljanja u kontekstu širenja političkog oglašavanja.

Nadalje, u ovom se poglavlju utvrđuju i obveze primjenjive samo na izdavače oglasa, uz obveze iz članaka 4., 5. i 6. Izdavači oglasa u svakom oglasu uključuju jasnu izjavu da je on političke prirode, navode ime sponzora i stavljaju na raspolaganje informacije koje omogućuju razumijevanje šireg konteksta političkog oglasa i njegovih ciljeva (članak 7.). Izdavači oglasa godišnje objavljuju informacije o iznosima ili vrijednosti drugih koristi primljenih djelomično ili u cijelosti za usluge koje su pružili povezane s političkim oglasima (članak 8.). Uspostavljaju se mehanizmi prilagođeni korisnicima koji građanima omogućuju da ih obavijeste o oglasima koji nisu u skladu s obvezama utvrđenima u ovoj Uredbi (članak 9.).

Temeljne slobode i temeljna prava mogu se ograničiti samo ako je to opravdano ostvarivanjem legitimnog javnog interesa i samo pod uvjetom da je ograničenje proporcionalno željenom cilju. Jamčenje transparentnosti, pravednosti i jednakih mogućnosti u političkom postupku u izbornom postupku te temeljno pravo na objektivno, transparentno i pluralističko informiranje predstavljaju prevladavajući razlog od javnog interesa.

(6)Političko oglašavanje trenutačno je različito regulirano u državama članicama, a u brojnim slučajevima usmjereno je na tradicionalne medijske oblike. Postoje posebna ograničenja, uključujući ograničenja prekograničnog pružanja usluga političkog oglašavanja. Neke države članice zabranjuju pružateljima usluga iz EU-a s poslovnim nastanom u drugim državama članicama pružanje usluga političke prirode ili s političkom svrhom tijekom izbornih razdoblja. S druge strane, u nekim državama članicama vjerojatno postoje nedostaci i pravne praznine u nacionalnom zakonodavstvu, što dovodi do toga da se političko oglašavanje ponekad diseminira bez obzira na relevantne nacionalne propise, čime se ugrožava cilj reguliranja transparentnosti u političkom oglašavanju.

(4)Postizanje transparentnosti legitiman je javni cilj u skladu s vrijednostima koje dijele EU i njegove države članice u skladu s člankom 2. Ugovora o Europskoj uniji („UEU”). Građanima nije uvijek lako prepoznati političke oglase i ostvarivati svoja demokratska prava na informiran način. Visoka razina transparentnosti potrebna je, među ostalim, kao temelj za otvorenu i pravednu političku raspravu te slobodne i poštene izbore ili referendume te kako bi se suzbile dezinformacije i nezakonito uplitanje, među ostalim i iz inozemstva. Političko oglašavanje može biti izvor dezinformacija, posebno ako se oglašavanjem ne otkriva njegova politička priroda i gdje je usmjereno. Transparentnost političkog oglašavanja pomaže biračima da pri susretu s političkim oglasom bolje razumiju u čije se ime to oglašavanje provodi i na koji ih način pružatelj usluga oglašavanja cilja, što glasače stavlja u bolji položaj za donošenje informiranih odluka.

(17)Ako drugi sudionici objavljuju ili diseminiraju poruku koja bi mogla utjecati na ishod izbora ili referenduma, zakonodavnog ili regulatornog postupka ili načina glasovanja, to bi se također trebalo smatrati političkim oglašavanjem. Kako bi se utvrdilo može li objavljivanje ili diseminacija poruke utjecati na ishod izbora ili referenduma, zakonodavnog ili regulatornog postupka ili načina glasovanja, trebalo bi uzeti u obzir sve relevantne čimbenike primjerice sadržaj poruke, jezik koji se upotrebljava za prenošenje poruke, kontekst u kojem se poruka prenosi, cilj poruke i način na koji se poruka objavljuje ili diseminira. Poruke o društvenim ili kontroverznim pitanjima mogu, ovisno o slučaju, utjecati na ishod izbora ili referenduma, zakonodavnog ili regulatornog postupka ili na ponašanje glasača.

(11)Države članice ne bi smjele u svojem nacionalnom pravu održavati niti u njega uvesti odredbe koje odstupaju od odredaba utvrđenih u ovoj Uredbi, uključujući i strože ili manje stroge odredbe koje bi dovele do različite razine transparentnosti u političkom oglašavanju. Potpuno usklađivanje zahtjeva u pogledu transparentnosti povezanih s političkim oglašavanjem povećava pravnu sigurnost i smanjuje rascjepkanost obveza koje pružatelji usluga ispunjavaju u kontekstu političkog oglašavanja.

(9)U tom kontekstu, pružatelji usluga političkog oglašavanja vjerojatno će biti odvraćeni od pružanja svojih usluga političkog oglašavanja u prekograničnim situacijama. To se posebno odnosi na mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća, koja često nemaju resurse za snošenje ili prenošenje visokih troškova usklađivanja povezanih s pripremom, plasiranjem, objavljivanjem ili diseminacijom političkog oglašavanja u više država članica. Time se ograničava dostupnost usluga i negativno utječe na mogućnost pružatelja usluga da uvode inovacije i nude multimedijske i multinacionalne kampanje na unutarnjem tržištu.

(8)Ta situacija dovodi do rascjepkanosti unutarnjeg tržišta, smanjuje pravnu sigurnost za pružatelje usluga političkog oglašavanja koji pripremaju, plasiraju, objavljuju ili diseminiraju političke oglase, stvara prepreke slobodnom kretanju povezanih usluga, narušava tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu, među ostalim između pružatelja usluga izvan interneta i pružatelja internetskih usluga, te iziskuje složene mjere za postizanje usklađenosti i dodatne troškove za relevantne pružatelje usluga.

(7)Kako bi se osigurala veća transparentnost političkog oglašavanja, među ostalim kako bi se odgovorilo na zabrinutost građana, neke su države članice već razmotrile ili razmatraju dodatne mjere za transparentnost političkog oglašavanja i podupiranje pravedne političke rasprave te slobodnih i poštenih izbora ili referenduma. Te se nacionalne mjere posebno razmatraju za oglašavanje koje se objavljuje i distribuira na internetu, a mogu uključivati i dodatne zabrane. Te se mjere razlikuju u rasponu od neobvezujućih do obvezujućih mjera i podrazumijevaju različite elemente transparentnosti.

(45)Izdavači političkih oglasa koji pružaju usluge političkog oglašavanja trebali bi uspostaviti mehanizme koji bi pojedincima omogućili da im prijave da određeni politički oglas koji su objavili nije u skladu s ovom Uredbom. Mehanizmi za prijavljivanje takvih oglasa trebali bi biti jednostavni za pristup i upotrebu i trebalo bi ih prilagoditi obliku oglašavanja koje izdavač oglasa distribuira. U mjeri u kojoj je to moguće, ti bi mehanizmi trebali biti dostupni preko samog oglasa, primjerice na internetskoj stranici izdavača oglasa. Izdavači političkih oglasa trebali bi se prema potrebi moći osloniti na postojeće mehanizme. Ako su izdavači političkih oglasa pružatelji usluga smještaja na poslužitelju na internetu u smislu Akta o digitalnim uslugama, u pogledu političkih oglasa smještenih na zahtjev primatelja njihovih usluga, odredbe članka 14. Akta o digitalnim uslugama nastavljaju se primjenjivati na obavijesti o neusklađenosti takvih oglasa s ovom Uredbom.

(42)Budući da političke oglase objavljuju izdavači političkih oglasa, oni bi trebali objaviti ili diseminirati te informacije javnosti zajedno s objavom ili diseminacijom političkog oglasa. Izdavači političkih oglasa ne bi smjeli objavljivati one političke oglase koji ne ispunjavaju zahtjeve u pogledu transparentnosti iz ove Uredbe. Osim toga, izdavači političkih oglasa koji su vrlo velike internetske platforme u smislu Uredbe (EU) 2021/XXX [Akt o digitalnim uslugama] trebali bi informacije sadržane u obavijesti o transparentnosti staviti na raspolaganje putem repozitorija oglasa objavljenih u skladu s člankom 30. Uredbe [Akt o digitalnim uslugama]. Time će se olakšati rad zainteresiranih aktera, uključujući istraživače, u njihovoj posebnoj ulozi u podupiranju slobodnih i poštenih izbora ili referenduma i pravednih izbornih kampanja, među ostalim nadziranjem sponzora političkog oglasa i analizom okruženja političkog oglašavanja.

(40)Informacije koje treba sadržavati obavijest o transparentnosti trebale bi biti navedene u samom oglasu ili lako dostupne na temelju naznake u oglasu. Zahtjev da informacije o obavijesti o transparentnosti moraju biti, među ostalim, jasno vidljive trebao bi podrazumijevati da se one jasno pojavljuju u oglasu ili s njim. Zahtjev da informacije objavljene u obavijesti o transparentnosti moraju biti lako dostupne, strojno čitljive kada je to tehnički moguće i prilagođene korisnicima trebao bi podrazumijevati ispunjavanje potreba osoba s invaliditetom. Prilog I. Direktivi 2019/882 (Europski akt o pristupačnosti) sadržava zahtjeve za pristupačnost informacija, uključujući digitalne informacije koje bi se trebale upotrebljavati kako bi političke informacije postale pristupačne osobama s invaliditetom.

(39)Te bi informacije trebalo navesti u obavijesti o transparentnosti koja bi također trebala uključivati identitet sponzora kako bi se omogućila odgovornost u političkom procesu. Trebalo bi se jasno naznačiti mjesto poslovnog nastana sponzora i je li sponzor fizička ili pravna osoba. Osobni podaci pojedinaca uključenih u političko oglašavanje, koji nisu povezani sa sponzorom ili drugim uključenim političkim akterima, ne bi se trebali navoditi u obavijesti o transparentnosti. Obavijest o transparentnosti trebala bi sadržavati i informacije o razdoblju diseminacije, svim povezanim izborima, utrošenom iznosu i vrijednosti drugih protučinidbi primljenih djelomično ili potpuno za određeni oglas, kao i za cijelu oglašivačku kampanju, izvor utrošenih sredstava i druge informacije kako bi se osigurala pravednost distribucije političkog oglasa. Informacije o izvoru utrošenih sredstava odnose se, primjerice, na njihovo javno ili privatno podrijetlo i potječu li iz Europske unije ili izvan nje. Informacije o povezanim izborima ili referendumima trebale bi, kad je to moguće, uključivati poveznicu na informacije iz službenih izvora o organizaciji i načinima sudjelovanja ili promicanju sudjelovanja na tim izborima ili referendumima. Obavijest o transparentnosti trebala bi sadržavati i informacije o označivanju političkih oglasa u skladu s postupkom utvrđenim u ovoj Uredbi. Tim zahtjevom ne bi se trebale dovoditi u pitanje odredbe o obavješćivanju u skladu s člancima 14., 15. i 19. Uredbe (EU) 2021/XXX [Akt o digitalnim uslugama].

(33)Priprema, plasiranje, promicanje, objavljivanje i diseminacija političkog oglašavanja mogu uključivati složeni lanac pružatelja usluga. To se posebno odnosi na slučajeve u kojima odabir sadržaja oglašavanja, odabir kriterija za ciljanje, pružanje podataka koji se koriste za ciljanje oglašavanja, pružanje tehnika ciljanja, isporuku oglasa i njegovu diseminaciju mogu kontrolirati različiti pružatelji usluga. Na primjer, automatiziranim uslugama može se poduprijeti povezivanje profila korisnika sučelja s pruženim oglašivačkim sadržajem upotrebom osobnih podataka prikupljenih izravno od korisnika usluge i iz ponašanja korisnika na internetu, kao i izvedenih podataka.

(32)Na političke oglase koje objavljuju ili diseminiraju internetski posrednici primjenjuju se horizontalna pravila Uredbe (EU) 2021/XX [Akt o digitalnim uslugama], koja se primjenjuju na sve vrste internetskog oglašavanja, uključujući komercijalne i političke oglase. Na temelju definicije političkog oglašavanja utvrđene u ovoj Uredbi primjereno je propisati dodatnu granularnost zahtjeva u pogledu transparentnosti utvrđenih za izdavače političkih oglasa obuhvaćene područjem primjene Uredbe (EU) 2021/XX [Akt o digitalnim uslugama], osobito vrlo velikih platformi. To se posebno odnosi na informacije povezane s financiranjem političkih oglasa. Zahtjevi iz ove Uredbe ne utječu na odredbe Akta o digitalnim uslugama, među ostalim u pogledu obveza procjene rizika i ublažavanja za vrlo velike internetske platforme u odnosu na njihove sustave oglašavanja.

(31)Sloboda izražavanja zaštićena člankom 11. Povelje o temeljnim pravima obuhvaća pravo pojedinca na političko mišljenje, primanje i širenje političkih informacija te na razmjenu političkih ideja. Svako ograničenje mora biti u skladu s člankom 52. Povelje o temeljnim pravima, a ta sloboda može biti podložna modulaciji i ograničenjima ako je to opravdano ostvarivanjem legitimnog javnog interesa i u skladu s općim načelima prava Unije, kao što su proporcionalnost i pravna sigurnost. To, među ostalim, vrijedi ako se političke ideje prenose preko pružatelja usluga oglašavanja.

(28)Nakon što se naznači da je oglas povezan s političkim oglašavanjem, to bi trebalo jasno naznačiti drugim pružateljima usluga uključenima u usluge političkog oglašavanja. Osim toga, nakon što se oglas prepozna kao politički oglas, njegova daljnja diseminacija trebala bi i dalje biti usklađena sa zahtjevima u pogledu transparentnosti. Na primjer, kada se sponzorirani sadržaj organski dijeli, oglašavanje bi i dalje trebalo biti označeno kao političko oglašavanje.

(47)Osobni podaci prikupljeni izravno od pojedinaca ili neizravno, kao što su izvedeni podaci, pri grupiranju pojedinaca u skladu s njihovim pretpostavljenim interesima ili interesima izvedenima iz njihove internetske aktivnosti, profiliranja ponašanja i drugih tehnika analize sve se više primjenjuju za ciljanje političkih poruka prema skupinama ili pojedinačnim biračima ili pojedincima te za jačanje njihova učinka. Na temelju obrade osobnih podataka, posebno podataka koji se smatraju osjetljivima u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbom (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća, različite skupine birača ili pojedinaca mogu se segmentirati, a njihove značajke ili ranjivost iskorištavati, primjerice, diseminacijom oglasa u određenim trenucima i na posebnim mjestima kako bi se iskoristili slučajevi u kojima bi bili osjetljivi na određenu vrstu informacija ili poruka. To ima konkretne i štetne učinke na temeljna prava i slobode građana u pogledu obrade njihovih osobnih podataka i njihove slobode primanja objektivnih informacija, oblikovanja njihova mišljenja, donošenja političkih odluka i ostvarivanja prava glasa. To negativno utječe na demokratski proces. Trebalo bi propisati dodatna ograničenja i uvjete u odnosu na one iz Uredbe (EU) 2016/679 i Uredbe (EU) 2018/1725. Uvjeti utvrđeni u ovoj Uredbi za primjenu tehnika ciljanja i isticanja koje uključuju obradu osobnih podataka u kontekstu političkog oglašavanja trebali bi se temeljiti na članku 16. UFEU-a.

(48)Tehnike ciljanja i isticanja u kontekstu političkog oglašavanja koje uključuju obradu osobnih podataka iz članka 9. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/679 i članka 10. stavka 1. Uredbe (EU) 2018/1725 trebale bi stoga biti zabranjene. Primjena takvih tehnika trebala bi biti dopuštena samo ako ih na temelju izričite privole ispitanika provodi voditelj obrade ili netko tko djeluje u njegovo ime u sklopu legitimnih aktivnosti s odgovarajućim zaštitnim mjerama zaklade, udruženja ili drugog neprofitnog tijela s političkim, filozofskim, vjerskim ili sindikalnim ciljem te pod uvjetom da se obrada odnosi samo na članove ili bivše članove tijela ili na osobe koje imaju redovan kontakt s njom u vezi s njezinim svrhama i da osobni podaci nisu priopćeni nikome izvan tog tijela bez privole ispitanika. To bi trebalo biti popraćeno posebnim zaštitnim mjerama. Privolu bi trebalo tumačiti kao privolu u smislu Uredbe (EU) 2016/679 i Uredbe (EU) 2018/1725. Stoga se ne bi smjelo omogućavati oslanjanje na iznimke utvrđene u članku 9. stavku 2. točkama (b), (c), (e), (f), (g), (h), (i) i (j) Uredbe (EU) 2016/679 i članku 10. stavku 2. točkama (b), (c), (e), (f), (g), (h), (i) i (j) Uredbe (EU) 2018/1725 za primjenu tehnika ciljanja i isticanja za objavljivanje, promicanje i diseminaciju političkog oglašavanja koje uključuju obradu osobnih podataka iz članka 9. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/679 i članka 10. stavka 1. Uredbe (EU) 2018/1725.

(49)Kako bi se osigurala veća transparentnost i odgovornost, voditelji obrade trebali bi primjenjivati dodatne zaštitne mjere pri upotrebi tehnika ciljanja i isticanja u kontekstu političkog oglašavanja koje uključuje obradu osobnih podataka. Trebali bi donijeti i provesti politiku u kojoj se opisuje kako primjenjuju takve tehnike za ciljanje pojedinaca ili isticanje svojeg sadržaja i kako vode evidenciju o svojim relevantnim aktivnostima. Pri objavljivanju, promicanju ili diseminaciji političkog oglasa tehnikama ciljanja i isticanja voditelji obrade trebali bi, zajedno s političkim oglašavanjem, pružiti smislene informacije kako bi dotični pojedinac mogao razumjeti upotrijebljenu logiku i glavne parametre primijenjenog ciljanja, upotrebu podataka treće strane i dodatne analitičke tehnike, među ostalim je li ciljanje oglasa dodatno optimizirano tijekom isporuke.

(50)Izdavači političkih oglasa koji primjenjuju tehnike ciljanja ili isticanja trebali bi u svoju obavijest o transparentnosti uključiti informacije koje su potrebne kako bi dotični pojedinac mogao razumjeti logiku i glavne parametre primijenjene tehnike te upotrebu podataka treće strane i dodatnih analitičkih tehnika te poveznicu na relevantnu politiku voditelja obrade. Ako voditelj obrade nije ujedno i izdavač oglasa, voditelj obrade trebao bi izdavaču političkih oglasa proslijediti internu politiku ili upućivanje na nju. Pružatelji usluga oglašavanja trebali bi, prema potrebi, izdavaču političkih oglasa proslijediti informacije potrebne za ispunjavanje svojih obveza iz ove Uredbe. Davanje takvih informacija moglo bi biti automatizirano i integrirano u uobičajene poslovne procese na temelju standarda.

(51)Kako bi se pojedinci dodatno osnažili za ostvarivanje prava na zaštitu podataka, izdavači političkih oglasa trebali bi dotičnim ispitanicima pružiti dodatne informacije i učinkovite alate za potporu ostvarivanju njihovih prava u skladu s pravnim okvirom EU-a za zaštitu podataka, među ostalim da ulože prigovor ili povuku svoju privolu ako su bili ciljani političkim oglašavanjem. Te bi informacije također trebale biti lako dostupne izravno iz obavijesti o transparentnosti. Alati dostupni pojedincima za pomoć u ostvarivanju njihovih prava trebali bi biti djelotvorni u sprječavanju da pojedinac bude ciljan političkim oglasima te u sprečavanju toga da ih jedan ili više određenih voditelja obrade ciljaju i da ih ciljaju na temelju određenih kriterija.

(52)Komisija bi trebala poticati izradu kodeksa ponašanja iz članka 40. Uredbe (EU) 2016/679 kako bi se podupiralo ostvarivanje prava ispitanika u tom kontekstu.

(53)Informacije koje treba pružiti u skladu sa svim zahtjevima koji se odnose na primjenu tehnika ciljanja i isticanja na temelju ove Uredbe trebale bi biti predstavljene u obliku koji je lako dostupan, jasno vidljiv i prilagođen korisnicima, među ostalim upotrebom jednostavnog jezika.

(54)Primjereno je utvrditi pravila o prosljeđivanju informacija o ciljanju drugim zainteresiranim subjektima. Primjenjivi režim trebao bi biti u skladu s režimom za prosljeđivanje informacija povezanih sa zahtjevima u pogledu transparentnosti.

(55)Pružatelji usluga političkog oglašavanja s poslovnim nastanom u trećoj zemlji koji nude usluge u Uniji trebali bi imenovati ovlaštenog pravnog zastupnika u Uniji kako bi se omogućio učinkovit nadzor nad tim pružateljima na temelju ove Uredbe. Pravni zastupnik mogao bi biti osoba imenovana na temelju članka 27. Uredbe (EU) 2016/679 ili zastupnik imenovan na temelju članka 11. Uredbe (EU) 2021/xxx [Akt o digitalnim uslugama].

(56)U interesu učinkovitog nadzora na temelju ove Uredbe potrebno je nadzornim tijelima povjeriti nadležnost za praćenje i provedbu relevantnih pravila. Ovisno o pravnom sustavu pojedine države članice i u skladu s postojećim pravom Unije, uključujući Uredbu (EU) 2016/679 i Uredbu (EU) 2021/xxx [Akt o digitalnim uslugama], u tu se svrhu mogu imenovati različita nacionalna pravosudna ili upravna tijela.

(57)Za nadzor nad uslugama internetskog posredovanja u skladu s ovom Uredbom države članice trebale bi imenovati nadležna tijela i osigurati da je takav nadzor usklađen s nadležnim tijelima imenovanima u skladu s člankom 38. Uredbe (EU) [Akt o digitalnim uslugama]. Koordinatori digitalnih usluga u skladu s Uredbom (EU) [Akt o digitalnim uslugama] u svakoj državi članici trebali bi u svakom slučaju biti odgovorni za osiguravanje koordinacije na nacionalnoj razini u pogledu tih pitanja i, prema potrebi, surađivati s drugim koordinatorima digitalnih usluga u skladu s mehanizmima utvrđenima u Uredbi (EU) [Akt o digitalnim uslugama]. U okviru primjene ove Uredbe taj bi mehanizam trebao biti ograničen na nacionalnu suradnju među koordinatorima digitalnih usluga [i ne bi trebao uključivati izdizanje na razinu Unije kako je predviđeno Uredbom (EU) [Akt o digitalnim uslugama]].

(58)Države članice trebale bi imenovati nadležna tijela za nadzor u pogledu onih aspekata ove Uredbe koji nisu u nadležnosti nadzornih tijela na temelju Uredbe (EU) 2016/679 i Uredbe (EU) 2018/725. Kako bi se poduprlo poštovanje temeljnih prava i sloboda, vladavine prava, demokratskih načela i povjerenja javnosti u nadzor političkog oglašavanja, potrebna je strukturna neovisnost tih tijela o vanjskoj intervenciji ili političkom pritisku i primjereno ovlašćivanje tih tijela za učinkovito praćenje i poduzimanje mjera potrebnih za osiguravanje usklađenosti s ovom Uredbom, posebno s obvezama utvrđenima u članku 7. Konkretno, države članice mogu imenovati nacionalna regulatorna tijela ili druga tijela na temelju članka 30. Direktive 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća.

(59)Ako u okviru prava Unije već postoje pravila o pružanju informacija nadležnim tijelima i suradnji s tim tijelima i među njima, kao što je članak 9. Uredbe (EU) 2021/xxx [Akt o digitalnim uslugama] ili pravila iz Uredbe (EU) 2016/679, ta bi se pravila trebala primjenjivati mutatis mutandis na relevantne odredbe ove Uredbe.

(60)Tijela nadležna za nadzor ove Uredbe trebala bi međusobno surađivati na nacionalnoj razini i razini EU-a uz što bolje iskorištavanje postojećih struktura, uključujući nacionalne mreže suradnje, europsku mrežu za suradnju u području izbora kako je navedeno u Preporuci C (2018) 5949 final i Europsku skupinu regulatora za audiovizualne medijske usluge osnovanu u skladu s Direktivom 2010/13/EU. Takvom suradnjom trebala bi se olakšati brza i sigurna razmjena informacija o pitanjima povezanima s izvršavanjem nadzornih i provedbenih zadaća u skladu s ovom Uredbom, među ostalim zajedničkim utvrđivanjem povreda, razmjenom saznanja i stručnog znanja te suradnjom na primjeni i provedbi relevantnih pravila.

(61)Kako bi se olakšala djelotvorna primjena obveza utvrđenih u Uredbi, potrebno je ovlastiti nacionalna tijela da od pružatelja usluga zatraže relevantne informacije o transparentnosti političkog oglašavanja. Informacije koje treba proslijediti nadležnim tijelima mogle bi se odnositi na oglašivačku kampanju, biti navedene zbirno po godinama ili se odnositi na određene oglase. Kako bi se osiguralo da se zahtjevi za takve informacije mogu ispuniti na djelotvoran i učinkovit način te da istodobno pružatelji usluga političkog oglašavanja ne budu izloženi nerazmjernom opterećenju, potrebno je utvrditi određene uvjete koje bi ti zahtjevi trebali ispunjavati. U interesu pravovremenog nadzora izbornog postupka, pružatelji usluga političkog oglašavanja trebali bi brzo odgovarati na zahtjeve nadležnih tijela i uvijek u roku od 10 radnih dana od primitka mjere. U interesu pravne sigurnosti i u skladu s pravom na obranu, zahtjevi nadležnog tijela za dostavljanje informacija trebali bi sadržavati odgovarajuće obrazloženje i informacije o dostupnoj pravnoj zaštiti. Pružatelji usluga političkog oglašavanja trebali bi odrediti kontaktne točke za komunikaciju s nadležnim tijelima. Takve kontaktne točke mogle bi biti elektroničke.

(62)Države članice trebale bi odrediti kontaktnu točku na razini Unije za potrebe ove Uredbe. Kontaktna točka trebala bi, ako je moguće, biti članica europske mreže za suradnju u području izbora. Kontaktna točka trebala bi olakšati suradnju nadležnih tijela država članica u njihovim nadzornim i provedbenim zadaćama, konkretno djelujući kao posrednik za kontaktne točke u drugim državama članicama i nadležna tijela u vlastitoj državi.

(63)Tijela država članica trebala bi osigurati da se povrede obveza utvrđenih u ovoj Uredbi sankcioniraju upravnim novčanim kaznama ili financijskim sankcijama. Pritom bi trebala uzeti u obzir prirodu, ozbiljnost, ponavljanje i trajanje povrede, uzimajući u obzir javni interes, opseg i vrstu provedenih aktivnosti, kao i ekonomsku sposobnost počinitelja povrede. U tom kontekstu trebalo bi uzeti u obzir ključnu ulogu koju imaju obveze utvrđene u članku 7. za djelotvorno ostvarivanje ciljeva ove Uredbe. Nadalje, tijela bi trebala uzeti u obzir činjenicu izbjegava li dotični pružatelj usluga ispunjavanje svojih obveza koje proizlaze iz ove Uredbe sustavno ili opetovano, među ostalim odgađanjem dostavljanja informacija zainteresiranim subjektima, kao i, prema potrebi, je li pružatelj usluga političkog oglašavanja aktivan u nekoliko država članica. Novčane kazne i upravne novčane kazne u svakom pojedinačnom slučaju moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće, uz osiguravanje dostatnih i dostupnih postupovnih jamstava, konkretno kako bi se osiguralo da politička rasprava ostane otvorena i dostupna.

(64)Izvršavanje ovlasti nadležnih tijela na temelju ove Uredbe trebalo bi podlijegati odgovarajućim postupovnim zaštitnim mjerama u skladu s pravom Unije i nacionalnim pravom, uključujući djelotvoran pravni lijek i odgovarajući postupak.

(65)Države članice trebale bi objaviti točno trajanje svojih izbornih razdoblja, utvrđenih u skladu s njihovim izbornim tradicijama, dovoljno prije početka izbornog kalendara.

(66)Kako bi se ispunili ciljevi ove Uredbe, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora s obzirom na članak 7. stavak 7. kako bi podrobnije odredila u kojem bi se obliku trebali podnositi zahtjevi za dostavljanje informacija u obavijestima o transparentnosti u skladu s tim člankom; te s obzirom na članak 12. stavak 8. da podrobnije odredi oblik u kojem bi se trebali podnositi zahtjevi za dostavljanje informacija o ciljanju. Posebno je važno da Komisija provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.