HR    HR  
 EUROPSKA  
KOMISIJA 
Bruxelles, 4.12.2014. 
COM(2014) 718 final 
  
IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJE ĆU 
Godišnje izvješ će o provedbi Sporazuma o trgovini izme đu EU-a i Kolumbije/Perua 
 
 
2 
 IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJE ĆU 
Godišnje izvješ će o provedbi Sporazuma o trgovini izme đu EU-a i Kolumbije/Perua  
1. Uvod 
EU je 26. lipnja 2012. potpisao Sporazum o trgovini  (dalje u tekstu: Sporazum) s Kolumbijom 
i Peruom. Sporazum se privremeno prim jenjuje od 1. ožujka 2013. za Peru i od 
1. kolovoza 2013. za Kolumbiju1.  
 Od početka primjene Sporazuma, Komisija je Parlamentu i Vije ću dostavljala informacije o 
njegovoj provedbi, posebno za vrijeme sastanaka posebne skupine za pra ćenje koju je 
osnovao Odbor za me đunarodnu trgovinu Europskog parlamen ta. U skladu s Uredbom (EU) 
br. 19/2013
2 Komisija se obvezala dos tavljati godišnje izvješ će Europskom parlamentu i 
Vijeću o primjeni, provedbi i ispunjen ju obveza iz Sporazuma i Uredbe. 
 Ovo je prvo takvo izvješ će. U skladu s člankom 13. stavkom 1. Uredbe , podijeljeno je na tri 
dijela:  
• sveukupna ocjena trgovinskih tokova, 
• informacije o aktivnostima razli čitih tijela koja provode Sporazum, 
• informacije o aktivnostima pra ćenja iz Uredbe. 
 
2. SVEKUPUNA OCJENA: RAZVOJ TRGOVINE 
2.1. Metodologija 
Analiza bilateralnih trgovi nskih tokova temelji se na podacima za prvu godinu provedbe 
Sporazuma. Za Peru su se upotrebljavali podaci za kalendarsku godinu 2013., a podaci za 
Kolumbiju odnose se na prvih pet mjeseci pr ivremene provedbe Sporazuma (kolovoz 2013. 
do prosinca 2013.). U oba se slu čaja razdoblje uspore đuje s istim razdobljem prethodne 
godine.  Budući da je provedba Sporazuma još u ranoj fazi i da nedostaju odre đeni podaci i brojke, nije 
moguće donositi zaklju čke o učinku Sporazuma. Možda će trebati vremena da se gospodarski 
subjekti prilagode kako bi mogli u potpunosti iskor istiti dodatne trgovinske prilike koje nudi 
sporazum o trgovini. Osim toga, pr omjene u trgovinskim tokovima ne mogu se pripisati samo 
Sporazumu jer na te podatke utje ču i drugi čimbenici, kao što su promjene u potražnji i 
globalnim cijenama sirovina, koje čine važan dio izvoza iz Perua i Kolumbije. 
 Općenito se trgovina odre đenim proizvodima pove ćala. Time je uspostavljena blaga protuteža 
općem padu trgovinskih tokova uzrokovanom globa lnim negativnim trendovima u cijenama 
proizvoda i potražnji u EU-u. Iako je prerano donositi zaklju čke, podaci upu ćuju na to da 
poduzeća u određenim sektorima sve više iskorištavaju Sporazum. 
                                                
 
1  Sporazum privremeno primjenjuje u EU-u dok ga ne potvrde sve države članice EU-a. Status 
potvrđivanja objavljen je na web-mjestu Vije ća: 
http://www.consilium.europa.eu/policie s/agreements/search-the-agreements-
database?command=details&lang=en&aid=2011057&doclang=EN  
2  Uredba (EU) br. 19/2013 Europskog parlamenta i Vije ća od 15. sije čnja 2013. o primjeni bilateralnih 
zaštitnih klauzula i mehanizma stabilizacije za banane iz Sporazuma o trgovini izme đu Europske unije i 
njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije i Perua, s druge strane 
 
3 
  
2.2. Razvoj trgovinskih tokova s Peruom 
U usporedbi s godinom prije sklapanja Sporazum a, vrijednost uvoza proizvoda u EU iz Perua 
smanjila se u 2013. za 15, 9 % (995 milijuna EUR), ve ćinom zbog pada me đunarodnih cijena 
robe.  U 2012. vrijednost uvoza iz Perua u EU iznosil a je 6,3 milijarde EUR (17,5 % peruanskog 
izvoza). U 2013. taj je podatak iznosio 5,3 mili jarde EUR (16,5 % peruanskog izvoza), iz 
čega se vidi navedena promjena. 
 
 
U EU uglavnom su se uvozile  sirovine (bakar i cink činili su 29,9 % ukupnog uvoza), čija se 
vrijednost znatno smanjila u usporedbi s 2012. (– 15,7 %). Vrije dnost druge skupine 
proizvoda (hrana i žive životinje, koji čine 36,8 % ukupnog uvoza iz Perua) smanjila se za 
10,4 % u usporedbi s prethodnom godinom. Me đutim, dio netradicionalnog izvoza iz Perua 
(uglavnom u poljoprivredno-prehrambenom sektoru s ve ćom dodanom vrijednoš ću) povećao 
se za gotovo 6 %. Znatno se pove ćao izvoz u podru čju kemijskih proizvoda i proizvoda 
ribarstva (24,9 % i 4 %).  
Vrijednost izvoza EU-a ostala je stabilna (uz pove ćanje od 0,16 % ili 5,7 milijuna EUR). EU 
se nalazi na tre ćem mjestu me đu državama iz kojih Peru uvozi ( čini oko 13 % ukupnog uvoza 
u 2013.).  Glavni proizvodi koje je izvozio EU bili su strojevi i prometna oprema (ukupno 55,5 %). Izvoz tih proizvoda ostao je  relativno stabilan (pove ćanje od 0,16 %). 
 Trgovinska bilanca EU-a s Peruom u 2013. bila je u deficitu od 1 778 milijuna EUR (deficit u 
2012. iznosio je 2 779 milijuna EUR). To je smanjenje u skladu s trendom u razdoblju od 2009. do 2013. kada je prosje čna godišnja stopu rasta bila 13 ,5 % za uvoz iz EU-a i 23,7 % za 
izvoz iz EU-a.
 
 
2.3. Razvoj trgovinskih tokova s Kolumbijom 
Na analizu trgovine s Kolumbijom utje če činjenica da se Sporazum primjenjuje tek od 
1. kolovoza 2013. U usporedbi s razdobljem prije pr ivremene primjene Sporazuma (kolovoz – 
prosinac 2012.), ukupna vrijednost trgovi nskih tokova ostala je na sli čnoj razini. 
 U odnosu na vrijednost trgovine, Kolu mbija je i dalje prvi partne r EU-a u Andskoj zajednici i 
peti u Latinskoj Americi.  Vrijednost uvoza iz EU-a pove ćala se za 4,2 % u usporedbi s prethodnim razdobljem i 
iznosila je ukupno 3 596 milijuna  EUR. U 2012. ukupna je vrijednost kolumbijskih proizvoda 
izvezenih u EU činila 15,2 % kolumbijskog izvoza (7 098,8 milijuna EUR od 
46 720,1 milijun EUR). Taj je podatak u 201 3. iznosio 7 223,2 milijuna EUR (15,8 % 
ukupnog kolumbijskog izvoza).  Glavni kolumbijski izvozni proizvodi i dalje  su sirovine i poljo privredni proizvodi. Četiri 
vrste proizvoda čine 87,2 % ukupnog izvoza u EU (naftna ulja, ugljen, banane i kava). 
 Vrijednost izvoza iz EU-a smanjila se za 4 % u usporedbi s istim razdobljem prethodne 
godine i iznosila je ukupno 2 328 milijuna EUR.  
 
4 
  
EU je u 2012. bio tre ći najveći partner Kolumbije u pogledu uvoza (s 12,6 % svih proizvoda 
uvezenih u 2012. ili 5 657,9 milijuna EUR od 45 025,8 milijuna EUR). Ta se brojka u 2013. 
povećala na 6 171,8 milijuna ( 13,4 % ukupnog kolumbijskog izvoza). 
 Izvoz iz EU-a obilježen je di versifikacijom proizvedene robe  koja se uglavnom sastoji od 
strojeva i mehani čkih uređaja (19 % ukupnog izvoza, pad od 4,1 %), farmaceutskih proizvoda  
(11,5 %, rast od 8,5 %), zrakoplov a i njihovih dijelova (11,8  %, rast od 33,2 %), elektri čnih 
strojeva i opreme (7,4 %, rast od 9,8 %),  vozila (7,6 %, rast od 9,8 %) te opti čkih, 
fotografskih, tehni čkih i medicinskih ure đaja (5,8 %, rast od 10,6 %).  
 Trgovinska bilanca EU-a s Kolumbijom u 2013. b ila je u deficitu od 1 782 milijuna EUR 
(deficit u 2012. iznosio je 3 064 milijuna EUR). To treba usporediti s činjenicom da je u 
razdoblju od 2009. do 2013. prosje čna godišnja stopa rasta uvoz a u EU iznosila 17,8 %, a 
izvoza iz EU-a 15,4%. S druge strane, u usporedbi s 2012. uvoz EU-a u 2013. smanjio se za 11,2 %, a izvoz iz EU-a pove ćao se za 5,7 %. 
 
2.4. Razvoj trgovine posebnom robom 
Na temelju detaljnije an alize razvoja trgovine odre đenom robom izme đu EU-a i dviju andskih 
zemalja može se zaklju čiti da su odre đeni sektori po čeli imati koristi od Sporazuma. 
 U odnosu na Peru , od 2012. do 2013. zabilježene su znatne razlike u pogledu: 
 
• svježih banana : ukupan uvoz pove ćao se sa 61 milijuna EUR na 85 milijuna EUR 
(+ 39,3 %), 
• jestivog vo ća i orašastih plodova:  sa 408 milijuna EUR na 527 milijuna EUR (+ 29,2 %), 
• šećera i proizvoda od še ćera: sa 0,8 milijuna EUR na 2,3 milijuna EUR  (+ 187,5 %), 
• bezalkoholnih i alkoholnih pi ća: sa 44 milijuna EUR na 71 milijun EUR  (+ 61,4 %). 
 S druge strane, znatne razlike u izvoz u iz EU-a zabilježene su u pogledu: 
 
• žitarica: sa 0,1 milijuna EUR na  12,6  milijuna EUR,  
• vozila za prijevoz putnika i robe: sa 308 milijuna EUR na 351 milijun EUR (+ 14 %), 
• farmaceutskih proizvoda: sa 104 milijuna EUR na 140 milijuna EUR (+ 34,6 %). 
 Budući da se sporazum s Kolumbijom  ne primjenjuje jednako dugo kao i sporazum s 
Peruom, dostupno je manje podataka. Sljede ća se analiza temelji na podacima iz razdoblja od 
kolovoza do prosinca 2013. (u uspor edbi s istim razdobljem u 2012.). 
 U odnosu na uvoz iz EU-a, u 2013. Zabilj ežene su znatne razlike u pogledu: 
 
• šećera od še ćerne trske : uvoz se pove ćao sa 1,4 milijuna EUR na 3,4 milijuna EUR 
(+ 147,5 %), 
• duhan:  sa 4,6 milijuna EUR na 15, 4 milijuna EUR (+ 247,6 %), 
• pripremljene ili konzervirane tune: sa 2,5 milijuna EUR na 2,8 milijuna EUR (+ 9,2 %), 
• rezanog cvije će: sa 5,1 milijuna EUR na 5,4 milijuna EUR (+ 4,4 %). 
 
S druge strane, znatne razlike u izvoz u iz EU-a zabilježene su u pogledu: 
 
 
5 
 • mliječnih proizvoda : izvoz se pove ćao sa 0,7 milijuna EUR na 1,7 milijuna EUR 
(+ 136,5 %), 
• šasija s ugra đenim motorima za motorna vozila:  sa 0,8 milijuna EUR na 
4,5 milijuna EUR (+ 467,4 %), 
• vozila, s klipnim motorom s unutarnjim iz garanjem (dizelski i li poludizelski) na 
paljenje pomo ću kompresije obujma cilindra ve ćeg od 1 500 cm3, ali manjeg od 
2 500 cm3: sa 2,6 milijuna EUR na 4,3 milijuna EUR (+ 64,7 %). 
 
2.5. Uporaba carinskih kvota (TRQ) 
U Sporazumu je predvi đeno nekoliko carinskih kvota s obje stra ne. Iz preliminarne se analize 
uporabe kvota može zaklju čiti da još uvijek ima dovo ljno prostora za pove ćanje izvoza EU-a 
pod tim povoljnim kvotama.  Carinski podaci koje su prikupila peruanska tijela upu ćuju na to da su u 2013. za samo dvije 
kategorije proizvoda podložnih carinskim k votama zabilježeni znatni trgovinski tokovi 
(proizvodi od sladoleda i proi zvodi s visokim sadržajem še ćera), iako su i dalje bili znatno 
ispod dodijeljenih carinskih kvota.  Slični se zaklju čci mogu donijeti i za Kolumbiju  u kojoj je, prema podacima koji obuhva ćaju 
razdoblje od sije čnja do lipnja 2014., znatan izvoz iz EU -a zabilježen za samo dvije skupine 
proizvoda (povr će i voće te ekstrakti slada). I u tom je slu čaju uporaba carin skih kvota bila 
znatno ispod dodijeljene tonaže. Za skupine  proizvoda kao što su sirutka i mlije čni proizvodi 
te pripravci od še ćera zabilježeni su minimalni trgovinski tokovi, dok je za ostale skupine 
proizvoda (npr. še ćer, mlijeko i vrhnje, mla ćenica, sladoled) zabilježena zanemaruju ća ili 
nepostoje ća uporaba dostupnih carinskih kvota. 
 S druge strane, EU je uveo niz važnih carinskih kvota za Peru i Kolumbiju. U slu čaju Perua , 
glavne carinske kvote raširene su me đu sljedećim skupinama proizvoda: kukuruz še ćerac, 
kukuruz, še ćer od šećerne trske, proizvodi s visokim sadržajem še ćera, kakao u prahu, rum, 
riža i gove đe meso, izme đu ostalih. 
 U skladu s carinskim podacima EU-a za 2013., u razdoblju izme đu ožujka 2013. i 
veljače 2014. iskorištene su jedino carinske kvote za še ćer od šećerne trske (iskorištena je 
cijela kvota, 18 334 tona
3), proizvode s visokim sadržajem še ćera (2 od 10 000 raspoloživih 
tona) i za kukuruz (58 od 8 334 raspoloživih t ona). Podaci za razdoblje od ožujka do 
svibnja 2014. upu ćuju na to da su se car inske kvote iskorištavale za četiri skupine (kukuruz, 
kukuruz še ćerac, šećer od šećerne trske i proizvodi s visokim sadržajem še ćera). Od njih je 
kvotu za še ćer od šećerne trske (22 660 tona) Peru ve ć potrošio do 6. svibnja 2014. Me đutim, 
za sve preostale proizvode zabilj eženi su minimalni trgovinski tokovi (1 tona  za carinske 
kvote za proizvode s visokim sadržajem še ćera). 
 U odnosu na Kolumbiju , EU je otvorio niz carinskih kvota za proizvode kao što su kukuruz 
šećerac, kukuruz, še ćer od šećerne trske, jogurt, rum, mlijeko i vrhnje te proizvodi s visokim 
sadržajem še ćera. 
 Prema carinskim podacima EU-a, carinske kvo te nisu iskorištene u 2013. Iz podataka za 
2014. može se zaklju čiti da su se carinske kvote iskorišta vale u dvije široke kategorije (še ćer 
                                                
 
3  Ukupna godišnja kvota razmjerno prilago đena za 10 mjeseci primjene Sporazuma o trgovini u 2013. 
 
6 
 od šećerne trske i proizvodi od še ćera). Od dodijeljenih 63 860 tona za proizvode od še ćerne 
šećerne trske, do 8. srpnja 2014. uvezene su 23 383 tone. Za proizvode od še ćera, do 8. srpnja 
2014. od 20 600 tona uvezeno je samo 105 tona.  Općenito skromna iskorištenost carinskih kvota upu ćuje na to da je malo vjerojatno da je 
poremećaj na odgovaraju ćim unutarnjim tržištima za te os jetljive proizvode posljedica 
Sporazuma.  
2.6. Usluge  
Podaci o trgovini uslugama dostupni su s ve likim kašnjenjem i prikazuju se skupno, zbog 
čega je nemogu će izvršiti pojedina čne analize kao što je slu čaj s trgovinom robom. Taj će 
aspekt stoga biti obuhva ćen godišnjim izvješ ćem o provedbi kada bude dostupna dovoljna 
količina podataka. 
3. A
KTIVNOSTI PROVEDBENIH TIJELA  
U institucionalnim odredbama Sporazuma predvi đeno je osnivanje Odbora za trgovinu i osam 
specijaliziranih tijela. G odišnji odbor za trgovinu na ministarskoj razini izme đu EU-a i 
Kolumbije/Perua ima nadzornu ulogu i osigur ava ispravnu primjenu Sporazuma. Prvi su 
sastanci tih tijela održani u 2014. u Limi u Peruu (vidjeti u nastavku). 
 
Pododbor za poljoprivred u – 5. velja če 
 Sudionici su razgovarali o razvoju trgovine i korištenju carinskih kvota (odnosno aspekata 
povećanih s unutarnjim postupcima). Tako đer se razgovaralo o mehanizmu stabilizacije za 
banane uslijed pove ćanja peruanskog izvoza. Ostale su teme uklju čivale oporezivanje 
alkohola (Peru i Kolumbija) i sporazum o suradnji za mlije čne proizvode (Kolumbija). 
 Pododbor o tehni čkim preprekama u trgovini  – 5. velja če 
 
Stranke su razmijenile informacije o njihovoj kvalitetoj infrastrukturi. EU je izrazio 
zabrinutost za Kolumbiju (tehni čki propisi za sektor auto mobila, postupci ocjene 
usklađenosti, ozna čavanje tekstila, tehni čki propisi o alkoholnim pi ćima i politika 
biogorivima) i Peru (Zakon za promicanje zd rave prehrane, kašn jenja u registraciji 
farmaceutskih proizvoda i dodataka hrani). Kolumbija i Peru izrazile su zabrinutost zbog zahtjeva EU-a za potvrdama o podrijetlu za izvoz ribe i zbog ograni čenja uporabe palminog 
ulja u nekim državama članicama. 
 Pododbor o trgovini i održivom razvoju  – 6. velja če  
 Stranke su se dogovorile o popisu stru čnjaka koji bi se trebali sast ati radi razmatranja pitanja 
koja nisu na zadovoljavaju ći način riješena na savjetovanjima vlade i razmijenile su iskustva o 
nacionalnim mehanizmima za promicanje sudj elovanja civilnog društva i skupina posve ćenih 
provedbi odredbi Sporazuma o trgovini  i održivom razvoju (vidjeti tako đer točku 4. u 
nastavku).   Pododbor o intelektualnom vlasništvu  – 11. velja če 
 Na sastanku se razgovaralo o oznakama zemlj opisnog podrijetla i EU je  izrazio zanimanje za 
pojednostavljene postupke priznavanja. Kolumbija je predstavila niz potvrda za zaštitu oznaka 
 
7 
 zemljopisnog podrijetla EU-a u okviru S porazuma i dostavila popis novih 18 oznaka 
zemljopisnog podrijetla koje se odnose na poljoprivredne proizvode, koje će EU ocijeniti u 
skladu sa Sporazumom. EU je objasnio kako bi  se mogla ostvariti zaštita preostalih 
nepoljoprivrednih oznaka zemljopisnog podrijetla.  Peru je dostavio popis četiri nove oznake zemljopis nog podrijetla za poljoprivredne 
proizvode. Ostale teme uklju čivale su sustave provedbe u strankama, odgovornost posrednih 
pružatelja usluga, sustav iz stavka 6.
4 Sporazuma TRIPS, pristupanje Perua i Kolumbije 
Madridskom protokolu5, zaštitu izvo đača i patente u farmaceutskom sektoru (Kolumbija). 
 Pododbor o javnoj nabavi  – 31. ožujka 
 Stranke su razgovarale o bilateralnim pitanjim a, a Peru i Kolumbija obavijestile su EU o 
popisu državnih tijela. Strane su se dogovorile razmijeniti in formacije o sudjelovanju MSP-
ova na stranim tržištima javne nabave.  Pododbor o sanitarnim i fitosanitarnim mjerama  – 1. travnja 
 
Razgovaralo se o uvoznim zahtjevima, provjerama, mjerama povezanima sa zdravljem 
životinja i biljaka, ekvivalentnosti i tehni čkoj pomo ći. 
 Pododbor o carinskim postupcima, olakš avanju trgovine i pravilima podrijetla  – 28. – 
29. travnja  Stranke su predstavile novosti u svom carinsk om zakonodavstvu. EU je naglasio važnost 
stvaranja carinskog okruženja bez papira. Strank e su razmijenile iskustva u vezi s ovlaštenim 
gospodarskim subjektima
6 i sporazumima o uzajamnom pr iznavanju. U pogledu pravila o 
podrijetlu, stranke su razgovarale o potvr đivanju i provjeri povlaštenog podrijetla te o pitanju 
izravnog prijevoza. 
 
Pododbor o pristupu tržištu  – 15. svibnja 
 Stranke su razmijenile informacije  o razvoju trgovi nskih tokova i uo čile da ne postoje 
pouzdani statisti čki podaci za dulje vremensko raz doblje. Stranke su  razgovarale o 
bilateralnim pitanjima, kao što je GSP+ (Peru) i nacionalnim politikama za biogoriva i recikliranju kamiona.  Odbor za trgovinu – 16. svibnja 
 Odbor je preispitao aktivnosti sp ecijaliziranih tijela i razmat rao je o pitanjima povezanima s 
trgovinom uslugama. EU je izrazio zabrinutost  zbog rokova za izdavanj e radnih viza u Peruu 
                                                
 
4  Kada ga prihvate dvije tre ćine članica WTO-a, ovim će se stavkom izmijeniti Sporazum TRIPS kako bi 
se članicama WTO-a s nedovoljnim sposobnostima za odre đeni proizvod u farmaceutskom sektoru 
omogućilo da uvedu patentirane lijekove proizvedene u skladu s obveznim dozvolama. 
http://www.wto.org/english/tratop _e/trips_e/public_health_e.htm   
5  Me đunarodni sustav za istovremenu registraciju žigova u mnogim zemljama 
http://www.wipo.int/madrid/en/   
6  Ovlašteni gospodarski subjekti su gospodarski subjekti za koje su carinska tijela potvrdila da poštuju 
određene zahtjeve (npr. sukladnost, solventnost, sigurnost itd.) i stoga imaju koristi od raznih 
pojednostavljenja i/ili povlastica koje su posebno predvi đene u carinskom zakonodvstvu EU-a, Perua i 
Kolumbije. 
 
8 
 koji bi mogli negativno utjecati na obveze Peru a iz dijela Sporazuma o trgovini uslugama. 
Stranke su tako đer razgovarale o pitanjima koja se odnose na WTO i Sporazum o olakšavanju 
trgovine te su razmijenile informacije o teku ćim pregovorima s drugim državama ili regijama. 
4.  I SPUNJENJE OBVEZA U PODRU ČJU TRGOVINE I ODRŽIVOG RAZVOJA  
Pododbor o trgovini i održivom razvoju  
Prvi sastanak Podobora održan je nakon otvore nog sastanka s civilnim društvom održanog 
7. veljače na kojem su uglavnom sudjelovali članovi peruanskog civilnog društva i doma ća 
savjetodavna skupina EU-a. Razgovaralo se o temama povezanima s radom i okolišem koje 
su važne za provedbu Glave IX. Sporazuma, pri čemu se raspravljalo o potencijalnim 
područjima za pra ćenje. 
Stranke su izrazile svoju opredijeljenost za u činkovitu provedbu Glave IX. Sporazuma. 
Kolumbija i Peru izvijestile su o primjenjivim  ustrojstvenim aspektim a svojeg ministarstva 
rada i okoliša te o napretku ostvarenom u pogl edu slobode udruživanja, prava na kolektivno 
pregovaranje i ukidanja pr isilnog rada, što je tako đer bilo važno u kontekstu raznih mjera koje 
su Kolumbija i Peru uklju čili u svoje Planove predstavljene Europskom parlamentu u 2012.  
Stranke su razgovarale o sljede ćim pitanjima. 
4.1. Provedba odredbi povezanih s radom 
EU je izvijestio o politici i mjerama koje se podu zimaju na razini EU-a za promicanje slobode 
udruživanja, prava na kolektivno pre govaranje i zaštite pr ava djece (uklju čujući sprječavanje 
dječjeg rada). EU je tako đer obavijestio o napretku koje su države članice ostvarile u pogledu 
potvrđivanja konvencija Me đunarodne organizacije rada, (IL O), posebno Konvencije o radu 
pomoraca. Tako đer je obavijestio o odlukama Vije ća EU-a od 28. sije čnja 2014. kojima se 
države članice ovlaš ćuju za potvr đivanje konvencija ILO-a o kemikalijama i doma ćim 
radnicima.  Peru je izvijestio o provedbi svojih obveza u skladu s Glavom IX. Sporazuma te o stanju u sljedećim područjima: 
i. jačanje sustava kolek tivnih odnosa, uklju čujući jačanje sustava inspekcija, stvaranje 
nacionalnog nadzornika za inspekciju rada i pove ć
avanje opsega primijenjenih kazni, 
ii. promicanje temeljnih prava, koja je utvrdi o ILO, posebnim propisima za registraciju 
sindikata u gra đevinskom sektoru, propisima o izbornoj  arbitraži, akcijskim planovima 
i strategijama za borbu protiv dje čjeg i prisilnog rada te odob renje propisa o jednakim 
mogućnostima osoba s invaliditetom, 
iii. aktivnosti i poja čane inspekcije za zaštitu radnih prava i 
iv. potvrđivanje konvencija ILO-a. 
  Kolumbija je dostavila informacije o prove dbi Glave IX. Sporazuma s naglaskom na 
sljedećim područjima:  
i. novo ustrojstvo Ministarstva rada i njegova postignu ća, 
ii. postojeći kanali i mehanizmi za socijalni dijalog, 
iii. provedba slobode udruživanja, 
iv. prednosti postoje ćih nadzornih sustava,  
v. doneseno zakonodavstvo za borbu protiv nezakonitog posredovanja, 
 
9 
 vi. situacija u pogledu provedbe konvencija ILO-a.  
 Stranke su se dogovorile da će nastaviti s provedbom odredbi o radu Glave IX., uklju čujući 
potvrđivanje i provedbu konvencija IL O-a (npr. Konvencija o doma ćim radnicima iz 2011. 
koju je kasnije potvrdila Kolumbija 9. sv ibnja 2014.). Stranke su  se složile da će nastaviti 
razmjenjivati informacije, posebno u pogledu mjera protiv dje čjeg i prisilnog rada te 
promicati slobodu udruživanja i kolektivnog pregovaranja. 
 Sastanak je bio prilika za upoznavanje s pred stavnicima regionalnog ureda ILO-a i za 
razgovor o pitanjima kao što su pregovor i i provedba sporazuma EU-a o trgovini op ćenito. 
4.2. Provedba odredbi povezanih s okolišem 
Stranke su izvijestile o napr etku u provedbi odredbi Glave IX. povezanih s okolišem. Peru je 
izvijestio o pravnom i politi čkom okviru za pitanja okoliša, st rateškoj osi za upravljanje 
okolišem u Peruu, nacionalnom programu i naci onalnom sustavu za okolišno djelovanje. Peru 
je također izvijestio o nacionaln om sustavu za procjenu u činka na okoliš i o nacionalnoj 
službi za izdavanje ekoloških potvr da za održiva ulaganja (SENACE). 
 Kolumbija je izvijestila o nacional nom sustavu za okoliš, glavnim postignu ćima i politikama 
Ministarstva okoliša i održivog razvoja te prov edbi multilateralnih sporazuma o okolišu kao 
što je Bazelska konvencija, Konvencija o me đunarodnoj trgovini ugroženim vrstama 
(CITES), Montrealski protokol, Konvencija o bi ološkoj raznolikosti, Kartagenski protokol i 
Okvirna konvencija Ujedinjenih naro da o promjeni klime (UNFCCC). 
 EU je govorio o liberalizaciji ekoloških proizvoda i istaknuo in icijativu o zelenim 
proizvodima kojom su se EU i 13 drugih članica WTO-a obvezale raditi prema liberalizaciji 
trgovine zelenim proizvodima. EU je potaknuo Ko lumbiju i Peru da se pridruže inicijativi, 
posebno u kontekstu nadolaze će Konferencije stranaka UNFCCC-a koja će se održati u Limi 
u Peruu u studenome 2014. napominju ći da bi time mogle ostvariti bolji i jeftiniji pristup 
proizvodima i tehnologijama kojima se štiti okoliš.  
 EU je predstavio svoj plan za u činkovitu uporabu resu rsa i metodologije ekološkog otiska te 
je odabrano 17 proizvoda za pokusno ispitivanje od studenoga 2014. Svi dionici, uklju čujući 
poduzeća u Kolumbiji i Peruu, mogu se prijaviti za pra ćenje i pridonošenje tim pilot-
projektima. Sudjelovanje u tim projektima trebalo bi biti korisno za poduze
ća koja izvoze u 
EU. 
4.3. Savjetovanje na nacionalnoj razini i sa stanci pododbora s civilnim društvom 
Za vrijeme sastanka pododbora, stranke su razgovarale o članku 281. ( Nacionalni mehanizmi ) 
i njegovoj provedbi. EU je rekao da će njegov mehanizam nacionaln e savjetodavne skupine 
biti sličan ostalim sporazumima EU-a, a Peru i Kolumbija rekli su da će se koristiti 
postojećim nacionalnim savjetodavnim tijelima. Stranke su dogovorile smjernice za otvorene 
sastanke koji će se održavati s civilnim društvom. 
Na otvorenom sastanku s civilnim društvom, članovi nacionalne savjetodavne skupine EU-a, 
zajedno s članovima peruanskog civilnog društva, nagl asili su važnost institucionaliziranih 
struktura civilnog društva u okviru  Sporazuma. Sudionici su tako đer naglasiti potrebu za time 
da civilno društvo može sura đivati sa svojim partnerima izme đu sastanaka kako bi se 
omogućile produktivnije rasprave na otvorenim sastancima. 
 
10 
 4.4. Mogu ća područja za daljnji rad 
Stranke su se dogovorile da će nastaviti s provedbom odredbi o radu Glave IX., uklju čujući 
potvrdu i provedbu konvencija ILO-a. Stranke su se tako đer složile da će nastaviti 
razmjenjivati informacije, posebno u pogledu mjera protiv dje čjeg i prisilnog rada te 
promicati slobodu udruživanja i kolektivnog pregovaranja. 
 U pogledu bioraznolikosti, pododb or je raspravljao o odre dbama u okviru Glave IX. i 
budućem radu. Istaknuto je da bi se inicij ativama za borbu protiv nezakonite sje če drveća i 
povezane trgovine, kao što je nedavna Uredba EU-a o drvu
7, mogle ostvariti ve će mogućnosti 
za trgovinu održivom drvnom gra đom i proizvodima od drveta. 
 Kolumbija je istaknula važnost razmatranja dr uštvenih i okolišnih mehanizama na tržištu 
zlata, posebno u borbi protiv nezakonitog va đenja. Horizontalna pitanj a, kao što su procjene 
učinka i koorporativna društvena odgovornost tako đer su istaknuta kao mogu ća područja za 
buduće rasprave.  
 
                                                
 
7  Uredba (EU) br. 995/2010 
 
11 
 5. PROVEDBA UREDBE (EU) BR. 19/2013 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJE ĆA 
O PRIMJENI BILATERALNIH ZAŠTITNIH KLAUZULA I MEHANIZMA 
STABILIZACIJE ZA BANANE  
 
U navedenoj Uredbi predvi đena je mogu ćnost pokretanja ispitnog postupka ili uvo đenja mjera 
prethodnog nadzora pod odre đenim uvjetima utvr đenima u Uredbi. U skladu s člancima 3. i 
13. Uredbe, Komisija je pratila razvoj uvoza banana iz Kolumbije  i Perua. Za vrijeme prve 
godine provedbe Sporazuma, Ko misija nije pokrenula ni zap rimila nikakve zahtjeve za 
pokretanje ispitnog postupka ili uvo đenje mjera prethodnog nadzora. 
 
5.1. Razvoj izvoza banana iz Kolumbije i Perua 
U nastavku su sažeti rezultati pra ćenja za vrijeme prve godine  provedbe Sporazuma.  
 Vrijednost uvoza banana iz Perua  u 2013. pove ćala se za 39,3 % u usporedbi s 2012. (sa 
61 milijuna EUR na 85 milijuna EUR). Koli činski je pove ćanje iznosilo 39,7 % (sa 
80 696 tona u 2012. na 112 750 tona u 2013.) Pove ćanje je bilo najve će u studenome i 
prosincu 2013., a zatim se u sljede ćim mjesecima vratilo na uobi čajenu razinu trgovine (od 
siječnja do travnja 2014.). 
 
 
 
 
12 
 Vrijednost uvoza banana iz  Kolumbije  u 2013. smanjila se za 0,6 % u usporedbi s 2012. (sa 
759 milijuna EUR u 2012. na 754 milijuna EUR u 2013.). Ukupna uvezena tonaža pove ćala 
se za 2,1 % (sa 1 134 567 tona u 2012. na 1 158 755 tona u 2013.) Razine trgovine ostale su 
relativno stabilne (po vrijednosti i koli činama) u po četnim mjesecima 2014. 
 
 
U slučaju Perua,  uvoz banana dostigao je prag od 78 750 tona u studenome 2013. U skladu s 
odredbama Mehanizma stabi lizacije za banane (odnosno članka 15. stavaka 2. i 3. Uredbe), 
Komisija je preispitala u činak tog uvoza na situaciju tržišt a banana u EU-u. Uvoz iz Perua 
činio je samo 1,8 % ukupnog uvoza svježih banana u EU, a uvoz iz drugih  velikih izvoznika 
banana u EU ostao je u skladu s o čekivanim trendovima. Osim toga, nisu zabilježene 
primjetne promjene u prosje čnoj veleprodaji svježih banana na tržištu EU-a i nije bilo 
naznaka da je to pove ćanje izvoza iz Perua utjecalo na stabilnost situacije proizvo đača u EU-
u. Na temelju navedenih razm atranja Komisija je zaklju čila da obustava povlaštenih carina za 
uvoz banana podrijetlom iz Perua nije primjerena. 
 
13 
 6. Z AKLJUČAK 
Nakon godinu dana provedbe još je prerano donositi kona čne zaklju čke o rezultatima 
Sporazuma o trgovini i t okovima ulaganja. Iako se čini da se op ćenito razina trgovine 
smanjila u odnosu na Peru, došlo je do znatnih pove ćanja netradicionalne trgovine. Smanjenje 
vrijednosti trgovine vjerojatno je bilo rezult at razloga koji nisu izravno povezani sa samim 
Sporazumom, ve ć sa smanjenjem globalnih cijena sirovina u 2013. U me đuvremenu je u 
nekim sektorima, kao što su vi no, vozila, duhan i proizvodi od še ćerne trske, došlo do znatnih 
povećanja. S druge strane, u dostupni m podacima za Kolumbiju koji obuhva ćaju nekoliko 
mjeseci uo čljive su male promjene u trgova čkim tokovima uz odre đene istaknute pozitivne 
iznimke opisane u izvješ ću. Veća iskorištenost dostupnih carins kih kvota predstavlja važnu 
neiskorištenu mogu ćnost koja proizlazi iz ovog Sporazuma. 
 Uvoz banana iz andskih zemalja op ćenito je ostao stabilan, zbog čega nije bilo nužno 
pokrenuti obustavu povlaštenih carina.  Stoga naglasak treba i dalje biti na osiguravanju isprav ne provedbe Sporazuma kako bi 
poduzeća mogla uživati trgovinske prilike koje iz njega proizlaze. Još uvijek ima odre đenih 
problema u provedbi, posebno u podru čju zdravlja životinja i bi ljaka i higijenskih mjera 
(SPS). Rasprave o tim pitanjima nastavit će se u kontekstu i daljnjem pra ćenju sastanaka 
raznih pododbora u cilju pronalaženja uzajamno pr ihvatljivih i izvedivi h rješenja. U tom je 
smislu prva godina provedbe bila uspješ na u pogledu uspostave i funkcioniranja 
institucionalnog okvira Sporazuma.