IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Prema demokratskijim izborima za Europski parlament Izvješće o provedbi Preporuka komisije od 12. ožujka 2013. o poticanju demokratske i učinkovite provedbe izbora za Europski parlament /* COM/2014/0196 final */





1. Uvod Europski izbori temelj su demokratskog procesa u EU-u, kako je utvrđeno u Ugovorima.[1] Većina građana EU-a smatra da je glasovanje na izborima za Europski parlament najbolji način da se osigura da donositelji odluka u EU-u čuju njihov glas[2]. Izbori 2014. bit će posebno važni. To će biti prvi izbori od stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona, koji je učvrstio demokratske temelje Unije i osnažio ulogu i ovlasti Europskog parlamenta. Održavaju se i u ključnom trenutku za europske integracije, u kontekstu u kojem EU poduzima odlučujuće mjere kako bi se izašlo iz krize koja ima dalekosežne posljedice za građane. Na temelju rezultata ovogodišnjih europskih izbora bit će donesene važne odluke koje će utjecati na daljnji razvoj EU-a. Sada je važnije nego ikada da građani EU-a izađu na birališta u velikom broju. Stoga treba poduzeti odlučne mjere kako bi se premostio jaz između politike EU-a i građana. Građani će glasovati samo ako vide da im je ponuđen izbor i da će njihov glas nešto značiti.[3] Sve europske institucije ulažu napore da europski demokratski proces učine transparentnijim i u europskim biračima potaknu veći osjećaj uključenosti. Dana 12. ožujka 2013. Komisija je donijela Preporuku 2013/142/EU o poticanju demokratske i učinkovite provedbe izbora za Europski parlament[4], koja je upućena državama članicama te europskim i nacionalnim političkim strankama. Europski parlament također je donio rezolucije u tu svrhu[5]. Preporuka 2013/142/EZ podijeljena je na dva glavna dijela: Prvi niz preporuka usmjeren je na povećavanje transparentnosti izbora i demokratsku legitimnost procesa odlučivanja u Uniji. Komisija je preporučila da se prije izbora birače jasno obavijesti o vezama između nacionalnih i europskih političkih stranaka. Nacionalne i europske političke stranke također bi trebale istaknuti ime svojeg kandidata za funkciju predsjednika Europske komisije, te objaviti pojedinosti njegova programa. Nacionalne političke stranke trebale bi iskoristiti politički medijski prostor kako bi informirale građane o svojem kandidatu i njegovu ili njezinu programu. Ovim se mjerama uspostavljaju konkretne i transparentne veze između glasa građana i europskih političkih stranaka. One bi trebale jačati demokratsku legitimnost procesa donošenja odluka u EU-u, i promicati istinsku paneuropsku raspravu glede kandidata i njihove vizije Europe. Komisija je također preporučila da se dogovori jedinstveni datum glasovanja za cijelu EU. Drugi niz preporuka upućen je državama članicama, a svrha mu je povećati učinkovitost izbora pojednostavnjivanjem procedura za provedbu aktivnog i pasivnog biračkog prava građana EU-a u državama članicama u kojima imaju boravište, kako stoji u Direktivi 93/109/EZ[6]. Te bi preporuke, kada ih države članice provedu, trebale dodatno poboljšati učinkovitost izbora i istovremeno smanjiti administrativni teret za države članice. U ovom izvješću razmatra se kako su države članice i nacionalne i europske političke stranke provele ove preporuke. Razmatraju se i načini na koje su ih prihvatile druge institucije i civilno društvo. 2. Demokratska provedba izbora U rujnu 2013. Komisija je zatražila da države članice podnesu informacije o provedbi prvog niza preporuka; većina država članica odgovorila je na taj zahtjev[7]. Komisija je također prikupljala informacije od nacionalnih stručnjaka za izbore, kao i od europskih političkih stranaka[8]. Pregled informacija koje su prikupljene do sastavljanja ovog izvješća nalazi se u tablici u prilogu. Elektronička verzija tablice[9] redovito će se ažurirati na temelju dodatnih podataka iz država članica. 2.1. Informacije za birače glede političke pripadnosti nacionalnih i europskih političkih stranaka Komisija je preporučila da države članice „potiču i olakšavaju pružanje informacija biračima glede veza između nacionalnih i europskih političkih stranaka, prije i za vrijeme izbora za Europski parlament, među ostalim i tako što bi dopustile i poticale naznačivanje njihove pripadnosti na glasačkim listićima koji se za te izbore koriste.” Komisija je nadalje preporučila da nacionalne političke stranke „prije izbora javno objave svoju opredijeljenost za pojedinu europsku političku stranku” i „jasno prikažu svoju pripadnost pojedinoj europskoj političkoj stranci u svim promidžbenim materijalima, priopćenjima i političkim emisijama”. U svojim odgovorima, države članice većinom su pozdravile ovu preporuku i složile se da je temeljita kampanja važna za podizanje svijesti građana i njihovo bolje informiranje. Od onih država članica koje su odgovorile, velika je većina izvijestila da su obavijestile nacionalne političke stranke o potrebi povećavanja transparentnosti i poboljšanja informiranosti birača kako bi se povećala demokratičnost izbora za Europski parlament. Čini se međutim da izborno zakonodavstvo u nekoliko država članica[10] ne dopušta da se na biračkim listićima prikazuje ime ili logotip europskih političkih stranaka. Među njima, tri države članice razmatraju mogućnost izmjene svojeg zakonodavstva kako bi se dopustilo prikazivanje tih podataka. Nekoliko država članica[11] drži da su nacionalne političke stranke u najboljoj poziciji da obavijeste svoje birače o opredijeljenosti svoje stranke. Jedna država članica izrazila je dvojbu s obzirom na potencijalno diskriminirajući učinak koji isticanje veze između nacionalnih i europskih političkih stranaka može proizvesti za one nacionalne stranke koje nisu uspostavile takve saveze. – Belgija, Hrvatska, Estonija, Njemačka, Grčka, Finska, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Portugal, Španjolska i Ujedinjena Kraljevina obavijestile su svoje nacionalne stranke o preporuci da se pripadnost nacionalnih stranaka europskima učini vidljivijom: – Austrija, Belgija, Irska, Nizozemska, Španjolska, Ujedinjena Kraljevina i odnedavno Slovenija[12] dopuštaju imena i/ili logotipe europskih političkih stranaka na glasačkim listićima. – Bugarska, Hrvatska, Češka Republika, Danska, Estonija, Njemačka, Grčka, Finska, Mađarska, Latvija, Luksemburg, Malta, Rumunjska, Slovačka i Švedska ne dopuštaju imena ni logotipe europskih političkih stranaka na glasačkim listićima. – Hrvatska, Grčka i Rumunjska razmatraju mogućnost budućih izmjena svojih nacionalnih zakona kako bi se dopustilo navođenje imena i logotipa na glasačkim listićima. U mišljenjima koja su do sada zaprimljena u okviru političkog dijaloga s Komisijom, parlamenti država članica[13] također su pozdravili Preporuku i pozitivno ocijenili njezine ciljeve, uključujući poglavito pozitivan učinak izbornih mjera za informiranje biračâ o pripadnosti nacionalnih političkih stranaka europskima. Europske političke stranke obavijestile su Komisiju da će u političkim kampanjama poticati i podupirati poruke koje naglašavaju opredjeljenje nacionalnih stranaka. Međutim, neke od njih jasno su rekle da, s obzirom na to da izborni zakoni u nekim državama članicama ne dopuštaju stavljanje imena političkih stranaka ili njihovih logotipa na glasačke listiće, neće promicati jedinstvenu strategiju s nacionalnim strankama s kojima su u dogovoru. Neke su europske stranke odgovorile da će, u slučaju promjenâ u zakonskom okviru, primijeniti sistematičniji pristup kako bi potakle nacionalne stranke da iskoriste tu mogućnost. Jedna europska politička stranka kaže da ne vidi korist od dodavanja tih logotipa, te da treba razmotriti druge metode informiranja birača o vezama između nacionalnih i europskih stranaka. 2.2. Potpora kandidatu za predsjednika Europske komisije Komisija je preporučila da europske i nacionalne političke stranke „objave, i to prije izbora za Europski parlament, kojeg kandidata za funkciju predsjednika Europske komisije podupiru, te objave njegov program”, a da nacionalne političke stranke „osiguraju da u svojim političkim porukama u izbornoj kampanji za Europski parlament također obavještavaju građane o kandidatu za predsjednika Europske komisije kojeg podržavaju i o njegovu programu.” Europske političke stranke odazvale su se preporuci da objave ime svojih kandidata za predsjednika Europske komisije. Do danas je šest europskih političkih stranaka imenovalo svojeg kandidata/kandidate: G. Jean-Claude Juncker za Europsku pučku stranku (EPP), g. Martin Schulz za Stranku europskih socijalista (PES), g. Guy Verhofstadt za Savez liberala i demokrata za Europu (ALDE) i za Europsku demokratsku stranku (EDP) g. José Bové i gđa Ska Keller za Europsku zelenu stranku, i g. Alexis Tsipras za Europsku ljevicu. Pokret za Europu slobodâ i demokracije (MELD) i Savez europskih konzervativaca i reformista (AECR) izvijestili su da neće imenovati kandidata. Europske političke stranke također planiraju informirati javnost o svojim kandidatima i njihovim programima. Neke su stranke već izdale manifeste i pokrenule internetske stranice za kampanju, s programima svojih kandidata i glavnim nadolazećim događanjima. Druge su stranke najavile da će to uskoro učiniti. Koristit će se i društvene mreže kako bi se obratilo biračima. Širom EU-a organizirat će se velike promidžbene kampanje i događanja. Kandidati će, u suradnji s nacionalnim strankama koje će biti ključni akteri u kampanjama, sudjelovati u javnim izbornim događanjima u različitim državama članicama EU-a. Kao dio institucionalne informativne kampanje Europskog parlamenta[14], 15. svibnja 2014. Europska unija za radioteleviziju (EBU) emitirat će raspravu između glavnih kandidata za predsjednika Komisije. Bit će pokrenute i druge medijske aktivnosti, uključujući i one na društvenim mrežama, a postoji mogućnost da te aktivnosti budu usklađene s aktivnostima koje planiraju države članice. Skup mladeži kojem će nazočiti više tisuća mladih bit će organiziran od 9. do 11. svibnja u Europskom parlamentu u Strasbourgu, u suradnji s Europskim forumom mladih, Europskom komisijom i drugim partnerima[15]. Moguće je sudjelovanje kandidatâ za predsjednika Komisije. Ostale institucije EU-a također podupiru ovu raspravu. Na Europskom sastanku na vrhu regija i gradova u Ateni 8. ožujka 2014. u organizaciji Odbora regija održat će se rasprava na visokoj razini na temu skorih europskih izbora. Europski gospodarski i socijalni odbor organizirat će rasprave u državama članicama i uskladit će svoju internetsku stranicu i poruke s kampanjom Europskog parlamenta. Također, Odbor planira posebnu obuku za europske izbore za osoblje na kontaktnim mjestima u pojedinim zemljama. Europska ombudsmanica organizirala je 4. ožujka 2014. u povodu europskih izbora 2014. događaj pod nazivom „Vaša lista željâ za Europu”[16] kako bi se obratila građanima, zajedno s predsjednikom Komisije i predsjednikom Europskog parlamenta. Države članice obavijestile su Komisiju o širim komunikacijskim aktivnostima koje poduzimaju kako bi se povećao odaziv birača, primjerice informativnim kampanjama za birače koji glasuju prvi put, internetskim stranicama s izbornom tematikom, tiskovnim konferencijama i okruglim stolovima i seminarima. Primjeri najbolje prakse: – Finska je pokrenula internetsku stranicu posvećenu europskim izborima, na kojoj se nalaze iscrpne informacije o Europskom parlamentu, europskim političkim strankama i njihovim mogućim vezama s nacionalnim strankama (www.vaalit.fi). Internetska stranica sadržava i smjernice kako građani EU-a koji nisu državljani Finske mogu ostvariti svoje pravo glasa. Finski je parlament namijenio 100 000 EUR nevladinim organizacijama koje provode informativne kampanje tijekom europskih izbora. – Poljska će povezati izbornu kampanju s 10. godišnjicom članstva u EU-u. Promicanje europskih izbora ta je zemlja postavila kao prioritet, i cilj joj je povećati odaziv birača. Kampanjom će se istaknuti uspjeh desetogodišnjeg članstva u EU-u, i konkretnim primjerima pokazati kakav utjecaj Europska unija ima na svakodnevni život poljskih građana. Predviđene su televizijske emisije u kojima će se objasniti načela EU-a, i što 10 godina članstva u EU-u znači za Poljsku i njezine građane. Poljska će također informirati svoje građane koji žive u drugim državama EU-a kako bi poboljšala obaviještenost građana o mogućnosti glasovanja u zemlji gdje trenutno imaju boravište. 2.3. Jedinstveni datum glasovanja Komisija je preporučila da države članice „dogovore jedinstven datum za izbore za Europski parlament, te da se glasačka mjesta zatvore u isto vrijeme” kako bi se riješilo probleme rascjepkanosti i utemeljilo skladnije paneuropske izbore prikupljanjem glasova na isti datum širom EU-a. Neke države članice složile su se da će održati izbore u nedjelju 25. svibnja 2014., dok su druge odbacile tu ideju s objašnjenjem da bi odaziv birača bio veći kad bi se glasovanje organiziralo radnim danom ili u subotu. Kao objašnjenje za odbijanje jedinstvenog datuma glasovanja[17] spomenute su i nacionalne tradicije. Pravom EU-a predviđena su stroga pravila u svezi vremena objavljivanja rezultata izbora[18]. Tim se pravilima izrijekom zabranjuje službena objava rezultata u jednoj državi članici prije zatvaranja glasačkih mjesta u svim državama članicama. Namjera je izbjeći mogućnost da rezultati izbora u onim državama članicama gdje su glasačka mjesta već zatvorena utječu na birače drugdje u EU; naime, nastoji se zaštititi načelo slobodnih izbora. Komisija pozorno prati provedbu tih pravila od strane država članica i poduzela je mjere[19] kako bi osigurala da se ta pravila poštuju u izborima za Europski parlament 2014. godine. Europski parlament objavit će ukupne rezultate izbora navečer 25. svibnja, s jednom zajedničkom porukom širom EU-a. 2.4. Uloga civilnog društva Povrh Preporuke Komisije koja je upućena državama članicama i europskim i nacionalnim političkim strankama, organizacije civilnog društva djeluju kao vrijedan mehanizam kojim se pridonosi boljoj informiranosti građana o novom demokratskom zamahu k europskim izborima 2014. Organizacije civilnog društva također su idealno pozicionirane za rasprave koje vode sa svojim članovima o prednostima i nedostacima manifestâ pojedinih kandidata. Neke od tih organizacija vide izborne kampanje za predsjedništvo Europske komisije kao vrijednu priliku da se njihove poruke čuju i da utječu na programe kandidatâ. To može potaknuti raspravu između građana i kandidata, dovesti do jasne potpore određenom kandidatu, te istovremeno potiče kulturu europskih javnih foruma i paneuropskih rasprava s izbornom tematikom. Civilno društvo općenito ima snažnu ulogu u informiranju građana o važnosti i koristima sudjelovanja u europskim izborima. Niz odgovarajućih inicijativa već je pokrenut ili je u pripremi. Primjeri najbolje prakse: Vodiči za glasovanje i informacije: – AEGEE-Europe (Europski studentski forum): „Y Vote 2014”. Organizirane aktivnosti uključivat će sastavljanje vodiča za glasovanje, obilaske autobusima i konvencije mladeži[20]. Alati za elektroničko glasovanje/profiliranje: Ovi elektronički alati trebaju pomoći biračima u odabiru kandidata uspoređivanjem njihovih profila i želja s profilima i programima kandidatâ. – Europski forum mladih – Liga mladih glasača i e-alat VoteWatch[21]. – The European Union Democracy Observatory Euandi voting profiler[22]. – WeCitizens voting profiler[23]. Rasprave, forumi i razgovor uživo s kandidatima: – Debating Europe[24] organizirat će rasprave na internetu, razgovore uživo (chat) i susrete licem u lice kako bi se omogućilo građanima EU-a da zastupnicima i potencijalnim zastupnicima postavljaju pitanja o temama s kojima se Europa suočava, te pomoglo građanima da budu dovoljno obaviješteni o onome koga biraju na europskim izborima. – Move Europe u organizaciji Mladih europskih federalista[25] predviđa rasprave i promidžbu usmjerenu na mlade. – Europska služba za građansku akciju (ECAS) upravlja projektom JoiEU („Zajednička građanska akcija za jaču, potrebama građana prilagođenu Uniju”) s naglaskom na sudjelovanje u EU izborima[26]. – Savez za europsku godinu građana (EYCA)[27] organizirat će dan civilnog društva u ožujku 2014. na koji će pozvati glavne kandidate. Uz ostale inicijative kojima se jača europski javni prostor, uključujući i više od 50 građanskih dijaloga[28] u kojima se, izravno ili neizravno, kontaktiralo s preko 500 000 građana, Komisija je ispunila preuzetu obvezu iz Izvješća o građanstvu EU-a iz 2013. (mjera 12.a) da će na svim službenim jezicima EU-a objaviti jednostavan priručnik o glavnim pravima građana EU-a, uključujući i njihovo pravo da glasuju i budu izabrani na europskim izborima[29]. 3. Učinkovita provedba izbora 3.1. Racionalizacija administrativnih postupaka Kako bi se osigurala legitimnost europskih izbora, Direktivom 93/109/EZ[30] propisuju se procedure koje osiguravaju da građani EU-a na istim izborima ne mogu glasovati niti se kandidirati istovremeno u državi članici iz koje potječu i državi u kojoj imaju boravište. Na temelju razgovorâ sa stručnjacima iz država članica Komisija je u Preporuci 2013/142/EU sastavila popis mjera kako bi se pojednostavnilo mehanizme razmjene podataka koji su za tu svrhu ustanovljeni[31] i time olakšalo administrativni teret u državama članicama pri njihovoj provedbi te ih se učinilo sigurnijima i učinkovitijima u sprječavanju zlouporaba. Komisija je posebno preporučila da države članice uspostave jedno jedinstveno tijelo za kontakte u svakoj državi članici kako bi se olakšala razmjena podataka o biračima s drugim državama članicama; države članice u kojima birač ima prebivalište potiču se da pošalju dodatne osobne podatke koji mogu biti nužni kako bi ih njihova matična država članica učinkovitije identificirala; sve države članice trebale bi koristiti isti elektronički format za evidenciju podataka i sigurnu, šifriranu elektroničku metodu razmjene podataka kako bi se zaštitilo privatne podatke biračâ; države članice trebale bi slati podatke u jednoj jedinoj pošiljci za svaku matičnu državu članicu, te još jednom kasnije ako je potrebno; pri razmjeni podataka države članice trebale bi uzeti u obzir različit vremenski raspored izbora u državama članicama. Od donošenja ovih preporuka Komisija je surađivala sa stručnjacima iz država članica kako bi im pomogla u njihovoj provedbi. Uoči europskih izbora 2014. sve su se države članice složile da će uspostaviti jedinstveno tijelo za slanje i primanje obavijesti u okviru mehanizma razmjene informacija, osim Ujedinjene Kraljevine koja biračima namjerava slati obavijesti o EU-u biračima preko lokalnih biračkih tijela. Komisija je osigurala da su sve države članice u potpunosti obaviještene o vrsti podataka koje države članice trebaju za učinkovitu provjeru identiteta svojih državljana koji su registrirani na popisima birača u državi članici u kojoj borave. Uspostavljanjem jedinstvenog elektroničkog formata i alata za šifriranje koje je preporučila Komisija, gotovo su sve države članice uspješno poboljšale sigurnost razmjene podataka koja će se između njih odvijati u predizborno vrijeme. Komisija je svim državama članicama stavila na raspolaganje i vremenski raspored izbora širom EU-a kako bi se moglo pravovremeno slati obavijesti. Velika većina država članica obavila je znatan posao kako bi pripremila provedbu ovih preporuka. Ove bi mjere, kad se provedu na izborima za Europski parlament, trebale pridonijeti racionalizaciji izbornih procesa i smanjiti administrativno opterećenje. 3.2. Daljnje mjere koje Komisija poduzima za učinkovitiju provedbu izbora Uz Preporuku, poduzete su dodatne mjere glede učinkovitije provedbe izbora za Europski parlament. Direktiva 2013/1/EU[32] građanima EU-a olakšava kandidiranje u državama članicama u kojima imaju boravište jer samo trebaju predočiti identifikacijsku ispravu i izjavu da ispunjavaju uvjete da budu birani, umjesto dosadašnjeg zahtjeva po kojem su trebali dostaviti potvrdu koju izdaju nadležne vlasti njihove matične države članice. Komisija smatra da je pravovremeno prenošenje ove Direktive prioritet kako bi građani EU-a imali koristi od poboljšanog procesa od izbora za Europski parlament 2014. nadalje. Komisija je pozorno pratila mjere koje su za ovo prenošenje poduzele države članice. Nakon isteka roka za prenošenje Direktive 28. siječnja 2014., Komisija je 5. veljače 2014. protiv 14 država članica koje joj nisu pravovremeno poslale obavijest o prenošenju odlučila pokrenuti postupak zbog povrede prava. U međuvremenu, velika je većina država članica poslala obavijest o mjerama prenošenja. Komisija vodi razgovore s državama članicama kako bi se riješilo od ranije primijećena pitanja u svezi prenošenja Direktive 93/109/EZ[33]. Ta se pitanja posebno odnose na uvođenje dodatnih zahtjeva za registraciju za glasovanje (što stvara prepreke u ostvarivanju prava glasa građana EU-a), te netočnog prenošenja odredbi čija je svrha očuvanje legitimnosti izbora. Samo su dva takva slučaja još uvijek u postupku. U ostalim slučajevima, jedna je država članica nedavno prihvatila novo zakonodavstvo kako bi se riješilo pitanja prenošenja[34], dok će druga država članica takav zakon donijeti uskoro[35]. 4. Zaključci Preporuka Komisije o daljnjem unaprjeđivanju demokratskog i učinkovitog provođenja europskih izbora općenito je dobro primljena. Ovo je preliminarno izvješće o inicijativama koje donose države članice i nacionalne i europske političke stranke kako bi se povećala transparentnost, podigla svijest građana i promicalo paneuropske kampanje oko kandidata i njihovih programa. Svrha je ovog izvješća poticati razmjenu najbolje prakse i ohrabrivati nove inicijative kako bi se povećala demokratičnost u EU-u u svjetlu skorih europskih izbora 2014. Komisija će u predizborno vrijeme nastaviti pratiti provedbu svoje Preporuke u državama članicama i političkim strankama, i redovito će ažurirati tablicu na internetu[36] novim informacijama koje države članice šalju, s posebnim naglaskom na onih deset država koje do sastavljanja ovog izvješća nisu odgovorile na zahtjev Komisije za informacijama. Nakon europskih izbora Komisija će sastaviti potpuno izvješće, koje će sadržavati ocjenu primjene relevantnog prava EU-a, uključujući i provedbu Preporuke. Istaknut će i ostale inicijative koje su poduzete uoči europskih izbora, te razmotriti ulogu civilnog društva. To bi trebalo biti od pomoći u utvrđivanju novih pristupa za budućnost, s perspektivom sve demokratskijih europskih izbora. [1] Članak 10. Ugovora o Europskoj uniji. [2] Gotovo 6 od svakih 10 građana EU-a vjeruje da je glasovanje na europskim izborima najbolji način da se osigura da donositelji odluka u EU-u čuju njihov glas . Eurobarometar Europskog parlamenta EB/EP 77.4., „Dvije godine do europskih izbora 2014.”, Bruxelles, 20. kolovoza 2012. [3] Više od 7 od 10 građana EU-a vjeruje da bi odaziv birača bio veći kad bi nacionalne političke stranke u svim promidžbenim materijalima pokazivale kojoj su europskoj političkoj stranci priklonjene, a preko 8 od 10 građana EU-a kaže da bi više informacija o programima i ciljevima kandidata i stranaka u Europskom parlamentu, o utjecaju EU-a na njihov život i o samim izborima povećalo njihovu motiviranost da glasuju na europskim izborima. Flash Eurobarometar br. 364 o biračkim pravima građana EU-a, rezultati terenskih istraživanja iz studenog 2012. [4] SL L 79, 21.3.2013., str. 29. [5] Rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2012. o izborima za Europski parlament 2014. (2012/2829 (RSP)); Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o unapređenju praktičnih rješenja za održavanje izbora za Europski parlament 2014. (2013/2102(INI)) [6] Direktiva Vijeća 93/109/EZ od 6. prosinca 1993. o utvrđivanju detaljnih aranžmana za ostvarivanje aktivnog i pasivnog biračkog prava na izborima za Europski parlament za građane Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani. SL L 329, 30.12.1993., str. 34. [7] Do sastavljanja ovog izvješća osamnaest država članica dostavilo je informacije u odgovoru na pismo Komisije: Belgija, Češka Republika, Danska, Estonija, Grčka, Španjolska, Finska, Hrvatska, Mađarska, Luksemburg, Latvija, Malta, Nizozemska, Poljska, Portugal, Slovenija, Slovačka, Ujedinjena Kraljevina. [8] Tijekom pripreme ovog izvješća Komisija je u veljači 2014. poslala dopis svim europskim političkim strankama. Sljedeće su stranke dostavile odgovor Komisiji: Europska pučka stranka (EPP), Stranka europskih socijalista (PES), Savez liberala i demokrata za Europu (ALDE), Savez europskih konzervativaca i reformista (AECR), Pokret za Europu slobodâ i demokracije (MELD), Europska demokratska stranka (EDP). [9] http://ec.europa.eu/justice/citizen/voting-rights/index_en.htm. [10] Vidjeti u prilogu. [11] Vidjeti u prilogu. [12] Slovenija je izvijestila o namjeri promjene svog zakona, te je nakon toga o tom amandmanu obavijestila Komisiju 20. veljače 2014. [13] Mišljenje Portugalskog parlamenta, Odbor za europske poslove (4. lipnja 2013.); mišljenje Rumunjskog parlamenta, Zastupničkog doma (25. lipnja 2013.) i Senata (30. rujna 2013.). [14] http://www.elections2014.eu/en. [15] http://www.europarl.europa.eu/eye2014/en/news/news.html. [16] http://www.ombudsman.europa.eu/en/activities/calendarevent.faces/en/818/html.bookmark. [17] Vidjeti u prilogu. [18] Akt iz 1976. o izboru članova Europskog parlamenta neposrednim općim izborima, koji je priložen Odluci 76/787/EZUČ, EEZ, Euratom, kako je zadnje izmijenjen Odlukom Vijeća 2002/772/EZ, Euratom (SL L 283, 21. 10. 2002., str. 1.). [19] Nizozemska nije poštovala ova pravila u europskim izborima 2009. godine. Nakon intervencije Komisije Nizozemska se pismeno obvezala da će poduzeti mjere glede ispunjavanja tih pravila, te je o tome izdala upute općinskim vlastima uoči izbora za Europski parlament 2014. [20] http://www.aegee.org/aegee-europe-launches-y-vote-2014/. [21] http://www.myvote2014.eu/en. [22] http://www.eui.eu/Projects/EUDO/EUandI/Index.aspx/. [23] http://www.wecitizens.be/fr/elections-2014/. [24] http://www.debatingeurope.eu/vote2014/. [25] http://www.jef.eu/activities/projects/moveurope2014/. [26] http://joieu.net/. [27] http://ey2013-alliance.eu/. [28] Izvješće Komisije „Građanski dijalog kao doprinos razvoju europskog javnog prostora”. COM(2014) 173. [29] http://bookshop.europa.eu/uri?target=EUB:NOTICE:NA0414127:EN. [30] Direktiva Vijeća 93/109/EZ od 6. prosinca 1993. o utvrđivanju detaljnih aranžmana za ostvarivanje aktivnog i pasivnog biračkog prava na izborima za Europski parlament za građane Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani. SL L 329, 30.12.1993., str. 34. [31] Mehanizam se sastoji od razmjene podataka o građanima EU-a koji su registrirani birači ili kandidati u svojoj državi članici u kojoj imaju boravište. Na temelju podataka koje šalje država članica u kojoj građanin ima boravište, država članica iz koje dotični građanin potječe mora ga izbrisati iz popisa birača (ili ga na drugi način spriječiti da glasuje ili se kandidira). [32] Direktiva Vijeća 2013/1/EU o izmjeni Direktive 93/109/EZ o detaljnom utvrđivanju ostvarivanja pasivnog biračkog prava na izborima za Europski parlament građana Unije s prebivalištem u državi članici čiji nisu državljani, SL L 26, 26.1.2013., str.27. [33] Izvješće u skladu s člankom 25. UFEU-a „Izvješće o napretku prema uspostavljanju građanstva EU-a u praksi za 2011. – 2013.”, COM(2013.) 270 [34] Komisija pregledava slovački zakon koji joj je nedavno dostavljen. [35] Češka Republika [36] http://ec.europa.eu/justice/citizen/voting-rights/index_en.htm. PRILOG: Odgovori država članica o provedbi preporuka Komisije o izborima za Europski parlament[1] DRŽAVA || PREPORUKA Demokratska provedba izbora Države članice trebaju poticati i olakšavati pružanje informacija glede veza između nacionalnih i europskih političkih stranaka (prva preporuka) || Političke stranke trebaju pružati informacije o svojoj opredijeljenosti za pojedinu europsku političku stranku (druga preporuka) || Političke stranke (europske i nacionalne) trebaju objaviti ime svojeg kandidata za predsjednika Europske komisije (treća preporuka) || Države članice trebaju dogovoriti jedinstveni datum glasovanja (četvrta preporuka) AUSTRIJA || Nacionalno zakonodavstvo dopušta isticanje imenâ europskih stranaka na glasačkim listićima*. || Nema odgovora. || Nema odgovora. || Nema odgovora. BELGIJA || Nacionalno zakonodavstvo dopušta dodavanje logotipa europske političke skupine/stranke logotipu nacionalne političke stranke. || Nacionalno zakonodavstvo dopušta strankama da pokažu pripadnost europskim strankama tijekom kampanja. Objavljivanje ove informacije ostavlja se na volju nacionalnim strankama. || Ostavljeno nacionalnim strankama na volju. || BUGARSKA || Nacionalno zakonodavstvo ne dopušta isticanje imenâ i/ili logotipâ europskih stranaka na glasačkim listićima*. || Nema odgovora. || Nema odgovora. || Nema odgovora. HRVATSKA || Nacionalno zakonodavstvo ne dopušta isticanje imenâ i/ili logotipâ europskih stranaka na glasačkim listićima. Nadležna tijela razmatraju promjene postojećih pravila o isticanju imenâ i logotipâ na glasačkim listićima*. || || || U skladu s važećim nacionalnim propisima, izbori za EP održavaju se u nedjelju. CIPAR || Nema odgovora. || Nema odgovora. || Nema odgovora. || Nema odgovora. ČEŠKA || Nacionalno zakonodavstvo ne dopušta isticanje imenâ i/ili logotipâ europskih stranaka na glasačkim listićima. || Prema nacionalnom zakonodavstvu nema pravne obveze informiranja o pripadnosti. Primjereno je da se država ne miješa u život političkih stranaka. Objavljivanje ove informacije ostavlja se na volju nacionalnim strankama. || || Češka Republika ne slaže se da treba uskladiti jedinstveni datum izbora na europskoj razini. Izbori se tradicionalno održavaju petkom i subotom. Češka Republika drži da bi zakazivanje izbora za nedjelju moglo negativno utjecati na odaziv birača. DANSKA || Nacionalno zakonodavstvo ne dopušta isticanje imenâ i/ili logotipâ europskih stranaka na glasačkim listićima. || Nacionalno zakonodavstvo dopušta strankama da tijekom kampanja obavještavaju birače o svojoj pripadnosti europskim strankama. Objavljivanje ove informacije ostavlja se na volju nacionalnim strankama. || || ESTONIJA || Nacionalno zakonodavstvo ne dopušta isticanje imenâ i/ili logotipâ europskih stranaka na glasačkim listićima. || Nacionalno zakonodavstvo dopušta strankama da pokažu pripadnost europskim strankama tijekom kampanjâ. Objavljivanje ove informacije ostavlja se na volju nacionalnim strankama. || || FINSKA || Nacionalno zakonodavstvo ne dopušta isticanje imenâ i/ili logotipâ europskih stranaka na glasačkim listićima. || Državna tijela obavijestila su političke stranke o preporuci navođenja svoje pripadnosti europskim strankama. || || FRANCUSKA || Nacionalno zakonodavstvo dopušta isticanje logotipâ europskih političkih stranaka na glasačkim listićima. *. || Pružanje informacija o pripadnosti europskim strankama ostavlja se na volju nacionalnim strankama*. || Ostavlja se na volju nacionalnim strankama*. || U skladu s važećim nacionalnim propisima, izbori za EP održavaju se u nedjelju*. NJEMAČKA || Nacionalno zakonodavstvo ne dopušta isticanje imenâ i/ili logotipâ europskih stranaka na glasačkim listićima*. || Nacionalno zakonodavstvo dopušta da političke stranke na svojim listama kandidatâ naznače svoju pripadnost europskim strankama*. || Nema odgovora. || Nema odgovora. GRČKA || Nacionalno zakonodavstvo trenutno ne dopušta isticanje imenâ i/ili logotipâ europskih stranaka na glasačkim listićima. Međutim, bit će donesena nova odredba kako bi se omogućilo nacionalnim strankama da na glasačkim listićima izričito navedu svoju pripadnost europskim strankama. || Državna tijela obavijestila su Grčki parlament i nacionalne stranke o preporuci navođenja svoje pripadnosti europskim strankama. || Državna tijela obavijestila su Grčki parlament i nacionalne stranke o preporuci da navedu kojeg će kandidata za predsjednika Europske komisije podržati. || MAĐARSKA || Nacionalno zakonodavstvo ne dopušta isticanje imenâ i/ili logotipâ europskih stranaka na glasačkim listićima. Strankama se prepušta da informaciju o pripadnosti same prenesu tijekom kampanje. || || || U skladu s važećim nacionalnim propisima, izbori za EP održavaju se u nedjelju. IRSKA || Nacionalno zakonodavstvo dopušta isticanje imenâ europskih stranaka na glasačkim listićima*. || Nema odgovora. || Nema odgovora. || Nema odgovora. ITALIJA || Državna tijela pozvala su nacionalne političke stranke da izvijeste o svojoj opredijeljenosti za pojedine europske stranke tako što će to opredjeljenje istaknuti na svojim logotipima koji će biti istaknuti na glasačkim listićima*. || Državna tijela obavijestila su političke stranke o preporuci navođenja svoje pripadnosti europskim strankama*. || Nema odgovora. || Nema odgovora. LATVIJA || Nacionalno zakonodavstvo ne dopušta isticanje imenâ i/ili logotipâ europskih stranaka na glasačkim listićima. || || || Latvija ima rezerve glede mogućnosti jedinstvenog datuma glasovanja na europskoj razini i stoga je odlučila održati izbore u subotu. Ovo je u skladu s dugogodišnjom tradicijom u svezi izbora u Latviji. LITVA || Nacionalno zakonodavstvo ne dopušta isticanje logotipâ europskih političkih stranaka na glasačkim listićima*. || Pružanje informacija o pripadnosti europskim strankama ostavlja se na volju nacionalnim strankama*. || Ostavlja se na volju nacionalnim strankama*. || U skladu s važećim nacionalnim propisima, izbori za EP održavaju se u nedjelju*. LUKSEMBURG || Nacionalno zakonodavstvo ne dopušta isticanje imenâ i/ili logotipâ europskih stranaka na glasačkim listićima*. || Državna tijela obavijestit će političke stranke o preporuci navođenja svoje pripadnosti europskim strankama. || Državna tijela obavijestit će nacionalne stranke o preporuci Komisije. || MALTA || Nacionalno zakonodavstvo ne dopušta isticanje imenâ i/ili logotipâ europskih stranaka na glasačkim listićima. Pitanje je predmet rasprave s glavnim nacionalnim strankama. || Državna tijela obavijestila su političke stranke o preporuci navođenja svoje pripadnosti europskim strankama. || Državna tijela obavijestila su političke stranke i potaknule ih da navedu kojeg će kandidata za predsjednika Europske komisije podržati. || Malta se ne slaže s usklađivanjem jedinstvenog datuma glasovanja na europskoj razini, i sukladno tomu odlučila je odrediti subotu kao izborni dan. Drži se da je subota prikladniji dan. NIZOZEMSKA || Nacionalno zakonodavstvo dopušta isticanje imena (ne i logotipa) europske stranke na glasačkim listićima. To je međutim prepušteno nacionalnim strankama, i omogućeno samo ako nacionalna stranka registrira svoju pripadnost europskoj stranci u svojem nizozemskom nazivu. || Državna tijela obavijestila su političke stranke o preporuci navođenja svoje pripadnosti europskim strankama. Objavljivanje ove informacije ostavlja se na volju nacionalnim strankama. || Državna tijela obavijestila su političke stranke o preporuci da navedu kojeg će kandidata za predsjednika Europske komisije podržati. Objavljivanje imena kandidata ostavlja se na volju nacionalnim strankama. || POLJSKA || || || || PORTUGAL || || || || RUMUNJSKA || Nacionalno zakonodavstvo ne dopušta isticanje imenâ i/ili logotipâ europskih stranaka na glasačkim listićima. Poduzimaju se mjere u cilju omogućavanja da se ta informacija navede na glasačkim listićima*. || Nema odgovora. || Nema odgovora. || Nema odgovora. SLOVAČKA || Nacionalno zakonodavstvo ne dopušta isticanje imenâ i/ili logotipâ europskih stranaka na glasačkim listićima. Slovačka se ne slaže s preporukom, navodeći da bi takvo objavljivanje informacija bilo diskriminirajuće za nacionalne stranke koje nisu povezane s europskim strankama. || || || Slovačka se ne slaže s usklađivanjem jedinstvenog datuma glasovanja na europskoj razini i sukladno tomu odlučila je odrediti subotu, 24. svibnja, kao izborni dan. Ocijenjeno je da je subota prikladniji dan za birače. SLOVENIJA || Nedavnim amandmanom u nacionalnom zakonodavstvu dopušteno je istaknuti imena i logotipe europskih stranaka na glasačkim listićima (Slovenija je obavijestila Komisiju o zakonodavstvu koje je 20. veljače 2014. u tu svrhu donijela). || || || ŠPANJOLSKA || Nacionalno zakonodavstvo dopušta isticanje logotipâ europskih stranaka na glasačkim listićima. || Državna tijela obavijestit će nacionalne stranke o preporuci Komisije. || Državna tijela obavijestit će nacionalne stranke o preporuci Komisije. || ŠVEDSKA || Nacionalno zakonodavstvo ne dopušta isticanje imenâ i/ili logotipâ europskih stranaka na glasačkim listićima*. || Nema odgovora. || Nema odgovora. || Nema odgovora. UJEDINJENA KRALJEVINA || Nacionalno zakonodavstvo dopušta isticanje imenâ europskih stranaka na glasačkim listićima. || Objavljivanje ove informacije ostavlja se na volju nacionalnim strankama. || Objavljivanje imena kandidata ostavlja se na volju nacionalnim strankama. || Ujedinjena Kraljevina ne slaže se s usklađivanjem jedinstvenog datuma glasovanja na europskoj razini, i sukladno tomu odlučila je odrediti četvrtak kao izborni dan. Smatra da jedinstveni datum širom EU-a ne bi povećao odaziv birača. [1] Osamnaest država članica dostavilo je informacije u odgovoru na dopis Komisije od 13. rujna 2013. Belgija, Češka Republika, Danska, Estonija, Grčka, Španjolska, Finska, Hrvatska, Mađarska, Luksemburg, Latvija, Malta, Nizozemska, Poljska, Portugal, Slovenija, Slovačka i Ujedinjena Kraljevina. Informacije koje se izravno odnose na primjenu Preporuke Komisije 2013/142/EU nalaze se u ovoj tablici. Komisija je također zatražila informacije od nacionalnih stručnjaka za izbore; u slučajevima gdje su informacije dobivene od ovih stručnjaka, to je označeno zvjezdicom (*).