EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles,20.9.2017. COM(2017) 536 final 2017/0230(COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), Uredba (EU) br. 1094/2010 o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje); Uredba (EU) br. 1095/2010 o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala); Uredbe (EU) br. 345/2013 o europskim fondovima poduzetničkog kapitala, Uredbe (EU) br. 346/2013 o europskim fondovima za socijalno poduzetništvo, Uredba (EU) br. 600/2014 o tržištima financijskih instrumenata; Uredbe (EU) 2015/760 o europskim fondovima za dugoročna ulaganja, Uredba (EU) 2016/1011 o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova; i Uredbe (EU) 2017/1129 o prospektu koji je potrebno objaviti prilikom javne ponude vrijednosnih papira ili prilikom uvrštavanja za trgovanje na uređenom tržištu (Tekst značajan za EGP) {SWD(2017) 308 final}



{SWD(2017) 309 final}



OBRAZLOŽENJE 1.KONTEKST PRIJEDLOGA •Razlozi i ciljevi prijedloga Integrirana financijska tržišta znatno pridonose financiranju europskog gospodarstva i promicanju zapošljavanja i rasta na stabilnoj i održivoj osnovi. Za promicanje financijske integracije i cjelovitosti tržišta uz zaštitu financijske stabilnosti potrebna su zajednička pravila i snažna koordinacija nadzora na unutarnjem tržištu financijskih usluga u EU-u. Reformom svojeg financijskog sustava koja je bila odgovor na financijsku krizu i usklađena s globalnim naporima, EU je uveo jedinstvena pravila o financijskoj regulaciji u Europi i osnovao je europska nadzorna tijela („ESA-e”). Europska nadzorna tijela institucionalni su temelj sveobuhvatnog paketa reformi i bila su od ključne važnosti za osiguravanje uređenih, snažnih i stabilnih financijskih tržišta u cijelom EU-u. Pridonose razvoju i usklađenoj primjeni jedinstvenih pravila, rješavaju prekogranične probleme te tako promiču regulatornu i nadzornu konvergenciju. Unatoč mjerama poduzetima nakon krize, postoji znatan potencijal za jačanje regulatorne i nadzorne konvergencije na unutarnjem tržištu. Za učinkovito funkcioniranje integriranih financijskih tržišta potrebni su integriraniji nadzorni sustavi jer centraliziraniji nadzorni sustavi mogu potaknuti integraciju tržišta. Stoga je EU pokrenuo daljnju integraciju šireg financijskog sektora na čvrstoj i stabilnoj osnovi. Konkretno, pokrenuta je unija tržišta kapitala kojom su postavljeni temelji za potpuno funkcionalno unutarnje tržište za tržišta kapitala. U tom je kontekstu u Izvješću petorice predsjednika o dovršetku ekonomske i monetarne unije iz lipnja 2015. istaknuta potreba za jačanjem nadzornog okvira EU-a te u konačnici za jedinstvenim europskim tijelom za nadzor tržišta kapitala. Komisija je nedavno u svojem dokumentu za razmatranje o produbljenju ekonomske i monetarne unije navodi se da bi se preispitivanjem nadzornog okvira EU-a, posebno Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala („ESMA”), trebali ostvariti prvi koraci prema takvom jedinstvenom nadzornom tijelu do 2019. U dokumentu za razmatranje upućen je i poziv da se do 2019. dovrši financijska unija, koja se sastoji od bankarske unije i unije tržišta kapitala, kako bi se zajamčio integritet eura i poboljšalo funkcioniranje europodručja i EU-a u cjelini. Globalna financijska tržišta snažno su međusobno povezana i regulatorni okvir EU-a u velikoj se mjeri temelji na međunarodnim standardima koje su države skupine G20 dogovorile nakon financijske krize. EU nastoji ubrzati dovršetak unije tržišta kapitala te je stoga od ključne važnosti da se nadzorni sustavi EU-a nastave razvijati tako da se omogući iskorištavanje ukupnog potencijala međunarodno integriranih financijskih tržišta i da se istodobno osigura učinkovit nadzor prekograničnih rizika između EU-a i ostatka svijeta te upravljanje tim rizicima. Europska nadzorna tijela u tome imaju ključnu ulogu. U konačnici, ti su izazovi za nadzorne sustave u preostalih 27 država članica EU-a još veći zbog odluke Ujedinjene Kraljevine o izlasku iz EU-a. Predstojeći izlazak trenutačno najvećeg financijskog središta EU-a znači da se tržišta kapitala EU27 moraju dodatno razvijati te da je nužno osnažiti nadzorne sustave kako bi se gospodarstvu osigurala adekvatna i stabilna potpora financijskih tržišta. Cilj je ovog prijedloga prilagodba i nadogradnja okvira za europska nadzorna tijela kojim bi im se omogućilo preuzimanje veće odgovornosti za nadzor financijskih tržišta. Europska nadzorna tijela moraju biti adekvatno opremljena u smislu ovlasti, upravljanja i financiranja. Prvo, pokazalo se da su postojeće ovlasti europskih nadzornih tijela djelomično nedostatne ili nejasno definirane, na primjer kad je riječ o usklađenoj primjeni prava EU-a, izradi stručnih savjeta ili trajnoj potpori odlukama o istovjetnosti, te ih je nužno osnažiti i unaprijediti. Treba preispitati i postojeći opseg mandata europskih nadzornih tijela u skladu s ciljevima politike unije tržišta kapitala. Potrebno je više zajedničkog izravnog nadzora u ciljanim područjima kako bi se osigurala usklađenija nadzorna praksa i provedba propisa EU-a o financijskim uslugama. Nakon preispitivanja uredbi o europskim nadzornim tijelima provedenog 2017. zaključeno je da bi nadzor određenih aktivnosti i subjekata koji su posebno važni za Uniju u cjelini ili u značajnoj mjeri posluju prekogranično umjesto nacionalnih nadležnih tijela trebala obavljati europska nadzorna tijela. Slično bi europska nadzorna tijela trebala više sudjelovati u izdavanju odobrenja za rad i nadzoru subjekata iz zemalja izvan EU-a koji posluju u Uniji. Drugo, ovim prijedlogom nastoji se uspostaviti djelotvornije upravljanje europskim nadzornim tijelima. Zbog postojeće strukture motivacije u postupku odlučivanja europskih nadzornih tijela odluke se ne donose, posebno u području regulatorne i nadzorne konvergencije, ili se promiču odluke kojima se prije svega štite nacionalni interesi, a ne na šire interese EU-a. To je u određenoj mjeri posljedica stalne napetosti između europskog mandata europskih nadzornih tijela i nacionalnog mandata nadležnih tijela koja su članovi odbora europskih nadzornih tijela. Taj odnos nije dobro usklađen s ciljem nadzorne konvergencije. Za veću ulogu europskih nadzornih tijela u produbljivanju financijske integracije ili jačanju stabilnosti unutarnjeg tržišta bit će potrebne i djelotvornije konvergencijske ovlasti. Treće, europskim nadzornim tijelima potrebna je odgovarajuća baza za financiranje koja će im omogućiti da sredstva za ostvarivanje ciljeva namijene u skladu sa svojim potrebama. Postojeća proračunska rješenja ograničavaju i dalje će ograničavati aktivnosti europskih nadzornih tijela jer države članice iz različitih razloga možda neće biti voljne dodatno povećati nacionalne doprinose. Ovim prijedlogom utvrđuju se specifične izmjene uredaba o europskim nadzornim tijelima i različitih sektorskih akata kojima se jačaju ovlasti, upravljanje i okvir za financiranje europskih nadzornih tijela jer u tim je područjima potrebno snažnije djelovati kako bi se europskim nadzornim tijelima omogućilo da odgovore na navedene izazove. U izvješću o procjeni učinka koji je priložen ovom prijedlogu uzeti su u obzir troškovi i koristi tih izmjena. U izvješću se navodi nekoliko mogućih mjera za jačanje ovlasti europskih nadzornih tijela na razini EU-a, poboljšanje njihova upravljanja (uključujući odlučivanje) te za osiguranje održivog okvira za njihovo financiranje, razmjernog postojećim i budućim zadaćama. U procjeni učinka navedeni su iscrpni dokazi o tome da predložene izmjene djelotvorno pridonose jačanju okvira za europska nadzorna tijela, a time i ukupnoj stabilnosti financijskog sustava EU-a, uz minimalne troškove za opći proračun EU-a i dionike. Predložene izmjene pridonose i daljnjem razvoju i produbljivanju unije tržišta kapitala, u skladu s Komisijinim političkim prioritetima. •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području Ovaj prijedlog u skladu je s nizom drugih postojećih odredaba politike EU-a i inicijativama koje su u tijeku čiji je cilj osigurati djelotvorne i učinkovite nadzorne sustave na razini EU-a. Od početka financijske krize EU i njegove države članice aktivno rade na temeljitoj reformi financijskog nadzora i regulative. EU je pokrenuo niz reformi u svrhu sigurnijeg, boljeg, transparentnijeg i odgovornijeg financijskog sustava koji pridonosi gospodarstvu i društvu u cjelini. To je uključivalo stvaranje jedinstvenog nadzornog mehanizma, jedinstvenog sanacijskog mehanizma i jedinstvenog sanacijskog odbora za specifične i autonomne odgovornosti u području nadzora. Prijedlog je usklađen i komplementaran sa zadaćama i funkcijama tih tijela. Ovaj prijedlog u skladu je i s jedinstvenim pravilima o financijskim propisima kojima europska nadzorna tijela svojim radom znatno pridonose. Svrha je jedinstvenih pravila uspostaviti zajednička pravila u cijelom EU-u kojima se osiguravaju financijska stabilnost i jednaki uvjeti te visoka razina zaštite potrošača i ulagatelja. Na primjer, prijedlog je u skladu s postojećom direktivom/uredbom o kapitalnim zahtjevima (banke) i Direktivom Solventnost II (društva za osiguranje) čiji je cilj poboljšanje stabilnost financijskog sektora. Prijedlog je u skladu i s postojećim pravnim okvirom za usluge platnog prometa i hipoteke u vezi sa zaštitom potrošača. Kada je riječ o inicijativama koje su u tijeku, Komisija danas predlaže i zakonodavnu inicijativu za jačanje europskog odbora za sistemske rizike („ESRB”) koji zajedno s europskim nadzornim tijelima čini europski sustav financijskog nadzora uveden nakon financijske krize. Drugi noviji primjeri uključuju sljedeće: prijedlog Komisije o ciljanim izmjenama EMIR-a u cilju jačanja nadzora na razini EU-a u vezi s izdavanjem odobrenja za rad središnjim drugim ugovornim stranama i zahtjeva za priznavanje središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja i prijedlog Komisije o osobnim mirovinskim proizvodima kojim se jača uloga EIOPA-e jer joj se dodjeljuju ovlasti za odobravanje tih novih proizvoda kako bi im se dodijelila oznaka visoke kvalitete na paneuropskoj razini i omogućila njihova distribucija u cijelom EU-u. Konačno, ovaj prijedlog u skladu je s postojećim odredbama politike EU-a o provedbi i izvršenju odredaba trećih zemalja u financijskom zakonodavstvu EU-a kako je navedeno u radnom dokumentu službi Komisije o istovjetnosti. Taj radni dokument službi Komisije sadržava pregled postupka utvrđivanja istovjetnosti zakonodavstva EU-a o financijskim uslugama sa zakonodavstvom trećih zemalja. U njemu se navodi relevantno iskustvo i utvrđuju određena područja kojima treba posvetiti više pozornosti i na koje se ovaj prijedlog odnosi. Uzimajući u obzir ciljeve politike EU-a, dobro porezno upravljanje i suzbijanje pranja novca utemeljeni na globalnim standardima važni su elementi daljnjeg razvoja politike. Kako bi se osigurala usklađenost politike i pojačale zaštitne mjere protiv izbjegavanja plaćanja poreza i pranja novca, Komisija će ta pitanja i dalje uključivati u odgovarajuće propise EU-a, među ostalim u propise o financijskim uslugama, i razmotrit će njihovo uključivanje u postupke utvrđivanja istovjetnosti.

•Dosljednost u odnosu na druge politike Unije Ovaj prijedlog usklađen je s trajnim naporima koje Komisija ulaže u daljnji razvoj unije tržišta kapitala. Djelotvorniji nadzorni okvir ključni je element integriranijih tržišta kapitala jer se njime pridonosi usklađenijoj provedbi pravila za financijski sektor. U tom kontekstu u Izvješću petorice predsjednika iz lipnja 2015. istaknuta je potreba za jačanjem nadzornog okvira EU-a, što u konačnici dovodi do uspostave jedinstvenog europskog tijela za nadzor tržišta kapitala. Potreba za daljnjim razvojem i integracijom tržišta kapitala EU-a istaknuta je i u Komunikaciji o uniji tržišta kapitala iz rujna 2016. i Komunikaciji o preispitivanju unije tržišta kapitala sredinom provedbenog razdoblja. Ovaj prijedlog u skladu je i s obvezama koje je Komisija preuzela u okviru unije tržišta kapitala kako bi odgovorila na dva nova izazova na današnjim tržištima: održivo financiranje i financijsku tehnologiju („FinTech”). Kada je riječ o održivom financiranju, Komisija se u okviru inicijative o uniji tržišta kapitala obvezala pojačati vodstvo EU-a u području održivog ulaganja i financiranja. Novi okolišni, socijalni i upravljački rizici mijenjaju financijski sektor i iziskuju prilagodbe nadzornog okvira i pristupa. Nadalje, financijski sektor ima ključnu ulogu u osiguravanju prelaska na energetski učinkovito gospodarstvo s niskim emisijama ugljika. Na razini EU-a nužna je snažna koordinacija i konvergencija nadzornih praksi i održivosti. U tom pogledu ovaj prijedlog usklađen je sa strategijom za energetsku uniju, obvezama EU-a u pogledu kružnog gospodarstva i ciljevima održivog razvoja. Europska nadzorna tijela trebala bi pridonositi i iskorištavanju potencijala i mogućnosti financijske tehnologije („FinTech”) te istodobno ublažavati moguće rizike u tom području, na primjer usklađenijom praksom primjene regulatornih zahtjeva. To podrazumijeva bolju integraciju aspekata financijske tehnologije u nadzorne aktivnosti europskih nadzornih tijela. U tom kontekstu prijedlog je usklađen i sa strategijom jedinstvenog digitalnog tržišta. Nove tehnologije mijenjaju financijski sektor. Zbog toga su potrebne i prilagodbe nadzornog okvira i pristupa. Nacionalna nadzorna tijela poduzela su različite inicijative kojima bi se, ne budu li pravilno koordinirane, moglo ugroziti pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Na razini EU-a nužna je snažnija koordinacija i konvergencija nadzornih praksi i tehnoloških inovacija, na primjer uspostavom inovacijskog centra EU-a u europskim nadzornim tijelima. Ciljane promjene postojećeg modela upravljanja u skladu su i s naporima Komisije da poboljša rad i poveća neovisnost foruma za donošenje odluka u decentraliziranim agencijama EU-a. Druge europske agencije ili institucije, kao što su Europska središnja banka ili jedinstveni fond za sanaciju, imaju stalno i neovisno pripremno tijelo u području financijskih usluga, koje ima vlastite ovlasti i zadaće i može odlučivati o određenim pitanjima ili sudjelovati u postupku odlučivanja. Uspostava izvršnih odbora europskih nadzornih tijela sa stalnim članovima i isključivim mandatom u skladu je s postojećim zaštitnim mjerama za jačanje dimenzije EU-a u postupku odlučivanja agencija. Konačno, kada je riječ o financiranju, iako se većina decentraliziranih agencija EU-a financira iz proračuna EU-a, nekoliko agencija EU-a financira se iz miješanih ili iz potpuno privatnih izvora. U tom pogledu prelazak na doprinose sektora u proračun europskih nadzornih tijela u skladu je s postojećom praksom EU-a. 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST •Pravna osnova Pravna osnova za sve izmjene jest članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Ta odredba pravna je osnova za sve uredbe obuhvaćene ovim prijedlogom. Predlaže se da se uredbe o osnivanju europskih nadzornih tijela prilagode novim kretanjima kako bi se poboljšalo funkcioniranje europskih nadzornih tijela u interesu konvergencije na unutarnjem tržištu i njegova boljeg funkcioniranja. Analizom koja je provedena u okviru izvješća o procjeni učinka utvrđena su područja pravnog okvira za europska nadzorna tijela koja treba izmijeniti kako bi se poboljšala stabilnost i djelotvornost nadzornih sustava EU-a, a time i financijskog sustava EU-a. Nužne su dodatne izmjene sektorskog zakonodavstva kako bi se europskim nadzornim tijelima omogućilo da iskoriste puni potencijal svojih pojačanih ovlasti. Izvješćem o procjeni učinka i pratećom evaluacijom pokazalo se da je djelovanje EU-a opravdano i nužno za rješavanje problema utvrđenih u području ovlasti europskih nadzornih tijela, njihova upravljačkog okvira i okvira za njihovo financiranje. •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost) Budući da su europska nadzorna tijela Unije, uredbe kojima se ona uređuju može izmijeniti samo zakonodavac Unije. Nadalje, izmjenama se osigurava usklađenije funkcioniranje unutarnjeg tržišta, a to je cilj koji države članice ne mogu pojedinačno ostvariti. Kada je riječ o fondovima obuhvaćenima uredbama o EuVECA-u, EuSEF-u i ELTIF-u, uspostavom ESMA-e kao jedinstvenog nadzornog tijela osigurava se usklađena primjena ujednačenih zahtjeva i uvjeta iz triju uredaba u svim državama članicama. Jedinstvenim nadzorom smanjit će se iznos i neujednačenost troškova te vrijeme koje se troši na administraciju i tako će se upraviteljima omogućiti da smanje transakcijske i operativne troškove. Uskladit će se administrativni postupci za izdavanje odobrenja za rad odnosno registraciju fondova EuVECA, EuSEF i ELTIF i poboljšat će se jednaki uvjeti centraliziranjem njihova nadzora neovisno o mjestu poslovnog nastana fondova. Jedinstvenim nadzorom dodatno će se podupirati integracija tržišta u tim sektorima, a navedenim fondovima pojačat će se tržišno financiranje gospodarstva EU-a. Kada je riječ o uredbi/direktivi o tržištima financijskih instrumenata i o ključnim referentnim vrijednostima, usluge dostave podataka po svojoj su prirodi djelatnost koja se obavlja u cijeloj Uniji te države članice ne mogu samostalno riješiti nastale regulatorne i nadzorne probleme. ESMA-ina nova koordinacijska funkcija već je definirana u uredbi o ESMA-i i odgovarajućim zakonodavnim aktima Unije. Stoga se može pojačati samo izmjenama prava Unije. U pogledu Uredbe o referentnim vrijednostima, ključne referentne vrijednosti od velike su ekonomske važnosti jer se upotrebljavaju u financijskim instrumentima (posebno u izvedenicama) i financijskim ugovorima te ih upotrebljavaju investicijski fondovi u cijeloj Uniji. Zahtjev za osnivanje kolegija nadzornih tijela za neke od ključnih referentnih vrijednosti barem iz država članica administratora referentnih vrijednosti i nadziranih doprinositelja referentnih vrijednosti već upućuje na činjenicu da te referentne vrijednosti ne može nadzirati jedno nacionalno nadzorno tijelo i stoga je nužno uspostaviti potrebne mehanizme na razini Unije. ESMA-in izravni nadzor svih administratora ključnih referentnih vrijednosti proporcionalna je mjera jer su te referentne vrijednosti od ključne važnosti za Uniju, a postojeći su kolegiji nadzornih tijela veliki te postoji rizik njihove nedovoljne fleksibilnosti u kriznoj situaciji. Referentne vrijednosti predviđene u trećim zemljama mogu se upotrebljavati u Uniji ako ih priznaje ili prihvaća nadležno tijelo u Uniji ili se regulatorni i nadzorni sustav države u kojoj se nalaze mora priznati jednakovrijednim sustavu uspostavljenom Uredbom o referentnim vrijednostima. Dok odluku o istovjetnosti donosi Komisija, a nadzorno tijelo treće zemlje mora uspostaviti mehanizme za suradnju s ESMA-om, o prihvaćanju i priznavanju odlučuju nacionalna nadležna tijela. Stoga takve zahtjeve moraju rješavati brojna nacionalna nadležna tijela i to stvara rizik da će administratori referentnih vrijednosti iz treće zemlje pokušati odabrati nacionalno nadležno tijelo koje je liberalnije u donošenju odluka i nadzoru administratora (traženje najpovoljnijeg pravnog sustava). Budući da se administrator nalazi u trećoj zemlji, ne primjenjuje se glavni argument za nacionalni nadzor, odnosno blizina nadziranih subjekata. Uspostavom ESMA-e kao nadležnog tijela za administratore referentnih vrijednosti treće zemlje povećala bi se učinkovitost, smanjio bi se rizik od traženja najpovoljnijeg pravnog sustava i razlike u nadzoru tih subjekata. Međutim, to se ne može ostvariti samostalnim djelovanjem država članica.

Kako bi se osigurao ESMA-in kapacitet za izravni nadzor određenih administratora referentnih vrijednosti, nužno je izmijeniti Uredbu o referentnim vrijednostima nizom delegiranih akata kojima se dodatno određuju neke odredbe te Uredbe. Kada je riječ o Uredbi o prospektu, ESMA je od 2011. uložila mnogo vremena i truda u promicanje regulatorne konvergencije među nacionalnim nadležnim tijelima u pogledu kontrole i odobravanja prospekata. Zbog toga se organiziraju „nadzorni sastanci” na kojima se utvrđuju zajednički dogovorena načela koja nacionalna nadležna tijela trebaju primjenjivati pri odobravanju prospekata. ESMA je 2012. i 2015. provela dva stručna pregleda postupka odobravanja prospekta kada su se pojavili dokazi o različitoj praksi u državama članicama. Iako su te mjere bile korisne, njima se nije potpuno ostvario cilj promicanja potpune nadzorne konvergencije i, s obzirom na mogućnost izdavatelja da u određenim slučajevima izaberu nadležno tijelo koje će odobriti njihov prospekt, daljnje postojanje različite prakse nacionalnih nadležnih tijela još uvijek ostavlja prostora za regulatornu arbitražu i neučinkovitost. Komisija je utvrdila određene vrste prospekata koji zbog prirode predmetnih vrijednosnih papira i njihovih izdavatelja uključuju prekograničnu dimenziju unutar Unije, stupanj tehničke složenosti i moguće rizike od regulatorne arbitraže koji su takvi da bi se centraliziranim ESMA-ini nadzorom ostvarili djelotvorniji i učinkovitiji rezultati nego njihovim nadzorom na nacionalnoj razini. To su prospekti na veliko za nevlasničke vrijednosne papire koji se nude samo kvalificiranim ulagateljima, prospekti koji se odnose na posebne vrste složenih vrijednosnih papira, kao što su vrijednosni papiri osigurani imovinom ili oni koje su sastavili specijalizirani izdavatelji te prospekti koje su sastavili izdavatelji iz treće zemlje u skladu s Uredbom (EU) 2017/1129. Centralizacijom njihova odobravanja te svim povezanim nadzornim aktivnostima i aktivnostima izvršenja na razini ESMA-e pojačat će se kvaliteta, usklađenost i učinkovitost nadzora u Uniji, stvorit će se jednaki uvjeti za izdavatelje i skratiti rok za izdavanje odobrenja. Izbjeći će se potreba odabira „države članice domaćina” i spriječit će se traženje najpovoljnijeg pravnog sustava. •Proporcionalnost Ovim prijedlogom uvode se ciljane promjene kojima se osnažuje nadzorni okvir EU-a kako bi se poboljšala održivost, stabilnost i djelotvornost financijskog sustava u cijelom EU-u i unaprijedila zaštita potrošača i ulagatelja. U tu svrhu prijedlogom se utvrđuju ciljane i dobro definirane promjene nadzornog okvira na razini EU-a uvođenjem djelotvornijeg i učinkovitijeg upravljanja. Ponovno se definiraju postojeće zadaće i ovlasti europskih nadzornih tijela i dodjeljuju im se nove ovlasti kako bi im se omogućilo da se nose s promjenama, uključujući u području tehnologije, ali i da rješavaju pitanja daljnjeg povećanja prekograničnih aktivnosti unutar EU-a i vjerojatne daljnje integracije između financijskih tržišta EU-a i ostatka svijeta. Nadalje, prijedlog sadržava prilagođeni sustav financiranja kako bi se osiguralo održivo i proporcionalno financiranje europskih nadzornih tijela, usklađeno s njihovim zadaćama. Kada je riječ o posebnim aktima za određeni sektor, predložene izmjene u suštini su ograničene na uvođenje izravnog ESMA-ina nadzora. Odabrane su u skladu s posebnostima predmetnih sektora. Nadalje, nužno je uskladiti izmjene takozvane Uredbe MIFIR s ograničenim izmjenama Uredbe 2009/138/EZ („Solventnost II”). Stoga se predlaže i zasebni prijedlog o izmjeni te direktive. Nijednim od predloženih elemenata ne prelazi se ono što je nužno za ostvarivanje utvrđenih ciljeva. Nadalje, u skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenom u Ugovoru, sadržaj i oblik djelovanja i mjera europskih nadzornih tijela ne prekoračuju ono što je nužno za ostvarivanje ciljeva ove Uredbe i proporcionalni su prirodi, opsegu i složenosti rizika svojstvenih financijskoj djelatnosti ili poslovanju institucija ili poduzeća na koja utječe postupanje relevantnih europskih nadzornih tijela. •Odabir instrumenta Ovim prijedlogom mijenjaju se postojeće uredbe o europskim nadzornim tijelima i različiti sektorski financijski propisi. Svi akti koji se mijenjaju ovim prijedlogom u obliku su uredbi. Odgovarajuće izmjene stoga se predlažu kao jedinstvena (omnibus) uredba o izmjenama. Nadalje, predlaže se izmjena Direktive o tržištima financijskih instrumenata (uglavnom radi usklađivanja s izmjenama takozvane Uredbe MIFIR) i uvođenje ograničenih izmjena u Direktivu 2009/138/EZ („Solventnost II”). U te dvije svrhe zasebno se predlaže Direktiva o izmjenama. Konačno, Komisija u zasebnom dokumentu prilagođava i svoj nedavni prijedlog uredbe o izmjeni ESMA-e i EMIR-a. 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA •Ex post evaluacije / provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva Procjenom učinka i evaluacijom koje prate ovaj prijedlog osigurava se analiza postojećeg okvira za europska nadzorna tijela kako bi se utvrdilo je li se njime europskim nadzornim tijelima omogućilo da ispune svoj cilj održivog jačanja stabilnosti i djelotvornosti financijskog sustava i zaštite potrošača i ulagatelja. Kada je riječ o djelotvornosti i učinkovitosti europskih nadzornih tijela, zaključak je provedene analize da su europska nadzorna tijela općenito ispunila svoje sadašnje ciljeve. Međutim, potrebna su ciljana poboljšanja za suočavanje s budućim izazovima. U analizi je posebno zaključeno sljedeće: (a)ovlasti europskih nadzornih tijela mogle bi se pojačati u određenim područjima kako bi se osiguralo bolje izvršavanje zadaća. To bi moglo dovesti do boljih regulatornih i nadzornih rezultata za sve potrošače koji su sudionici na tržištu u cijelom EU-u i do djelotvornijeg i učinkovitijeg ublažavanja prekograničnih rizika; (b)postojeći okvir za upravljanje europskim nadzornim tijelima otežava rješavanje sukoba između interesa EU-a i nacionalnih interesa zbog čega nastaje rizik donošenja odluka europskih nadzornih tijela koje nisu uvijek u zajedničkom interesu EU-a, odgađanja donošenja odluka i neravnoteže zbog nepostupanja, posebno u pogledu neregulatornih aktivnosti (obvezujuće posredovanje, povrede postupaka iz zakonodavstva EU-a, pokretanje stručnih pregleda);

(c)postojeći okvir za financiranje nije proporcionalan zadaćama koje obavljaju europska nadzorna tijela, a ubuduće će biti još manje proporcionalan s obzirom na zadaće koje će europska nadzorna tijela obavljati u budućnosti; čini se također da dovodi do nejednakih doprinosa nacionalnih nadležnih tijela koja nije lako obrazložiti. Kada je riječ o usklađenosti, rad europskih nadzornih tijela na regulatornim pitanjima potpuno je u skladu s izgradnjom šireg nadzornog okvira EU-a. Usklađen je i s dovršetkom jedinstvenih pravila. Međutim, zbog ograničenja koja su posljedica strukture upravljanja i financiranja i djelotvornosti ovlasti europskih nadzornih tijela ona se nisu mogla u dovoljnoj mjeri usredotočiti na promicanje usklađene primjene relevantnog zakonodavstva o financijskim uslugama koje je donio EU. Kada je riječ o relevantnosti, zaključak je analize da je okvir za europska nadzorna tijela relevantan. Konačno, okvirom za europska nadzorna tijela nedvojbeno se stvara dodana vrijednost za EU jer je njihova rad nužan za promicanje jedinstvenog tržišta financijskih usluga. •Savjetovanja s dionicima Službe Komisije provele su u proljeće 2017. sveobuhvatno javno savjetovanje o radu europskih nadzornih tijela. Tijekom savjetovanja dostavljeno je oko 230 odgovora. Pristigli su odgovori od različitih skupina ispitanika: 26 % javna tijela i međunarodne organizacije, 71 % organizacije ili trgovačka društva i 3 % privatne osobe. Zaprimljen je određeni broj primjedbi, stajališta i odgovora izvan javnog savjetovanja, uključujući službena stajališta nekih vlada. Iako nisu uključeni u statističke podatke iz ankete EU-a, uzeti su u obzir u analizi ovog prijedloga. Ispitanici smatraju da je uspostava europskih nadzornih tijela važno poboljšanje i važan napredak prema nadzornoj konvergenciji u Uniji. Većina podupire veću ulogu europskih nadzornih tijela u poboljšanju nadzorne konvergencije. Mnogi dionici potvrđuju da uvođenje unije tržišta kapitala i odluka UK-a o izlasku iz Unije stvaraju novo stanje zbog kojeg treba razmisliti o jačanju nadzora na razini EU-a, posebno u pogledu prekograničnih aktivnosti i istovjetnosti s trećim zemljama. Kada je riječ o ovlastima europskih nadzornih tijela, iako se mnogi ispitanici protive znatnom povećanju ovlasti europskih nadzornih tijela u ovoj fazi, neki priznaju njihovu ograničenost i željeli bi vidjeti ciljana poboljšanja. Mnogi ispitanici tvrde da su raspoloživi alati u načelu dostatni i da bi ih trebalo bolje i potpunije iskoristiti. Snažno se podupire proširenje/pojašnjenje ovlasti za nadzor istovjetnosti. Organizacije potrošača uočile su znatne nedostatke u provedbi pravila o zaštiti potrošača koje smatraju nedjelotvornim ili odvojenim od najvećih problema na nacionalnoj razini. Smatraju da je potrebno proširiti područja djelovanja europskih nadzornih tijela u području zaštite potrošača. Većina ispitanika tvrdi da je teško osigurati odgovarajuću ravnotežu u interesnim skupinama europskih nadzornih tijela i zemljopisnu ravnotežu. Predstavnici potrošača i korisnika žale se da predstavnika financijskih institucija ima više i da stoga mišljenja interesnih skupina nisu uravnotežena. Neke organizacije smatraju da bi se ovlasti europskih nadzornih tijela za zabranu proizvoda trebale proširiti na proizvode koji bi mogli naštetiti potrošačima. Sudionici u javnom savjetovanju o europskim nadzornim tijelima izričito podupiru izravni nadzor na razini klirinških kuća središnjih drugih ugovornih strana i pružatelja usluga dostave podataka koji pružaju usluge u cijelom EU-u, a ne samo na posebnim nacionalnim tržištima. Mnogi ispitanici nisu odgovorili na pitanje o izravnom nadzoru. Neki su odgovorili na pitanje o tome treba li ESMA-i povjeriti izravni nadzor paneuropskih zajedničkih ulagačkih fondova i podupirati ih, ali većina ne razumije razliku između različitih vrsta fondova. Mišljenja kojima se izražava protivljenje proširenju izravnog nadzora ESMA-e na nova područja temelje se uglavnom na sljedećim argumentima: nacionalni nadzor smatra se najprimjerenijim za različite tržišne strukture država članica. Nadzor ESMA-e mogao bi biti u sukobu s nacionalnom nadležnošću za zaštitu malih ulagatelja i financijsku stabilnost te za oporezivanje, parničenje i rješavanje sukoba. Spominju se i operativne poteškoće, kao što su kontrola lokalnih zahtjeva povezanih s mehanizmima distribucije ili stavljanja na tržište. Umjesto toga trebalo bi bolje istražiti postojeće alate za osiguravanje nadzorne konvergencije u cilju razvoja integriranih tržišta kapitala. Glavni argumenti u prilog izravnom ESMA-inu nadzoru su sljedeći: neki ispitanici prepoznaju moguće koristi nadzora ESMA-ina nad subjektima ili instrumentima s paneuropskom dimenzijom čime bi se omogućilo uklanjanje razlika u nadzornoj praksi, ali ne bi se spriječilo razmatranje različitih tržišnih struktura, ovisno o slučaju. Smatraju da su takva rješenja primjerena za rješavanje problema rascjepkanosti zbog različite primjene relevantnih pravila EU-a i za osiguravanje od rizika regulatorne arbitraže, koji obilježavaju postojeći sustav. U području upravljanja europskim nadzornim tijelima općenito, dionici smatraju da su odbori i predsjednici odbora europskih nadzornih tijela bili uspješni. Oko polovine ispitanika smatra da postoji dodana vrijednost promjena u upravljanju navedenih u dokumentu koji je predmet javnog savjetovanja. Iako većina javnih tijela ne podržava promjene u upravljanju europskim nadzornim tijelima, neka od tih mišljenja mogu se u određenoj mjeri pripisati želji za smanjenjem njihova utjecaja. Varira potpora dodavanju neovisnih članova s glasačkim pravima i posebnih zadaća odborima europskih nadzornih tijela. Iako se javni sektor tome uglavnom protivi (iako ih pola nije ni odgovorilo), mišljenja privatnog sektora podijeljena su i nekoliko ispitanika ističe sukobe interesa koji su svojstveni trenutačnom sastavu. Kada je riječ o osnaživanju predsjednika, većina, uglavnom javna tijela, tome se protivi, dok većina sektorskih udruženja podržava poboljšanja. Kada je riječ o financiranju, mnogi dionici priznaju postojeća financijska ograničenja europskih nadzornih tijela kao i ograničenja u proračunu EU-a i nacionalnim proračunima. Brojni ispitanici slažu se da će europskim nadzornim tijelima trebati prikladno i održivo financiranje kako bi mogli ispuniti ambiciozne ciljeve i pojačati svoje operacije. Mnogi ispitanici napominju da bi razina financiranja europskih nadzornih tijela trebala ovisiti o njihovim odgovornostima i temeljiti se na rezultatu preispitivanja europskih nadzornih tijela. Otprilike polovina ispitanika izrazilo je mišljenje o tome treba li sektor potpuno ili djelomično financirati europska nadzorna tijela. Velika većina ne podupire reviziju postojećeg okvira za financiranje koja podrazumijeva zamjenu doprinosa nacionalnog nadležnog tijela doprinosima sektora. Iako je još uvijek manjinska, povećana je potpora sustavu koji sektor djelomično financira. •Procjena učinka Komisija je provela procjenu učinka relevantnih opcija politike. Te su se opcije ocjenjivale u odnosu na ključni opći cilj održivog jačanja stabilnosti i djelotvornosti financijskog sustava u cijelom EU-u i jačanja zaštite potrošača i ulagatelja. Pripremajući se za procjenu učinka Komisija je provela evaluaciju rada europskih nadzornih tijela kojom su utvrđeni neki važni nedostaci, a to su: (a) nedostatno definirane ovlasti kojima se osigurava djelotvoran nadzor u skladu s istim standardima u cijelom EU-u; (b) izostanak ovlasti za učinkovito ublažavanje prekograničnih rizika koji se odnose na međusobnu povezanost u EU-u te između EU-a i ostatka svijeta; (c) upravljački okvir zbog kojeg se ne usklađuju poticaji u postupku odlučivanja i (d) okvir za financiranje kojim se ne osiguravaju dostatna sredstva za zadaće dodijeljene europskim nadzornim tijelima.

Procjenom učinka obuhvaćena su sljedeća područja: (1) ovlasti; (2) upravljanje i (3) financiranje europskih nadzornih tijela u cilju uklanjanja utvrđenih nedostataka i suočavanja s novim izazovima, kao što su regulatorna i nadzorna konvergencija. Nedostaci u pogledu upravljanja i financiranja zajednički su svim trima europskim nadzornim tijelima jer primjenjuju ista pravila. Promjene njihovih ovlasti uglavnom se odnose na specifične sektore za ESMA-u te na praćenje nadzorne konvergencije za sva europska nadzorna tijela. Ocijenjene su sljedeće opcije: Upravljanje: (a) bez poduzimanja mjera politike; bez promjena postojeće upravljačke strukture; (b) ciljane promjene postojećeg modela upravljanja, kao što je razlikovanje ovlasti za donošenje odluka prema njihovoj prirodi, jačanje postupka odabira predsjednika i (c) uvođenje neovisnih, stalnih članova (bez prava glasa) u nadzorni odbor. Ovlasti: (a) bez poduzimanja mjera politike; postojeće ovlasti u pogledu regulatorne i nadzorne konvergencije ostaju nepromijenjene, kao i ESMA-ine odgovornosti za izravni nadzor; (b) opcija kojom se objašnjavaju neke postojeće ovlasti i jača praćenje; (c) opcija kojom se objašnjavaju neke postojeće ovlasti i ESMA-i daju dodatne ovlasti za izravni nadzor u ciljanim područjima i (d) centralizacija nadzora financijskih usluga, bankarstva i osiguranja u tri europska nadzorna tijela. Financiranje: (a) bez poduzimanja mjera politike; (b) prilagođeno javno financiranje kojim se uzima u obzir veličina nacionalnog financijskog sektora u svakoj državi članici; (c) miješano javno-privatno financiranje kojim se doprinosi nacionalnih nadležnih tijela zamjenjuju doprinosima domaćeg privatnog sektora i (d) sustav financiranja koji u cijelosti financira privatni sektor. Prethodno navedene opcije zatim su uspoređene primjenom različitih kriterija kako bi se utvrdile one kojima se na najbolji način uklanjaju nedostaci utvrđeni u definiciji problema u procjeni učinka i evaluaciji, Na temelju te analize, ·u području upravljanja najprihvatljivijom opcijom neovisni članovi s glasačkim pravima uključuju se u postupak odlučivanja, zajedno s nacionalnim nadležnim tijelima; uvodi se novi postupak imenovanja i utvrđivanja uloge predsjednika, a upravni odbor zamjenjuje se neovisnim izvršnim odborom koji se sastoji od stalnih članova koji se imenuju u otvorenom postupku, ·što se tiče ovlasti, najprihvatljivijom opcijom objašnjavaju se neke ovlasti, kao što je formalna uloga europskih nadzornih tijela u trajnom praćenju postupka utvrđivanja istovjetnosti, unapređenje kapaciteta europskih nadzornih tijela za osiguranje pravilne primjene prava Unije te prijenos nadzornih ovlasti na europska nadzorna tijela u ciljanim područjima koja su uglavnom relevantna za treće zemlje ili prekogranične aktivnosti, ·što se tiče financiranja, najprihvatljivijom opcijom zadržava se postojeći godišnji doprinos EU-a proračunu europskih nadzornih tijela, ali se preostalo financiranje sredstvima nacionalnih nadležnih tijela zamjenjuje financiranjem iz privatnog sektora. Prednost je dana opcijama kojima se najbolje osigurava kapacitet europskih nadzornih tijela za rastuće radno opterećenje i uzimaju u obzir promjene nadzornog okvira koje proizlaze iz sektorskih propisa. Nadalje, najprihvatljivije opcije uglavnom su usmjerene na ciljane promjene postojećeg sustava, a ne na potpunu reformu. To je u skladu sa zaključkom evaluacije o tome da je okvir za europska nadzorna tijela relativno dobro funkcionirao s obzirom na značajne izazove s kojima su se suočavala i dostupna sredstva za izvršenje njihovih mandata. Procjenom učinka preispitan je i kumulativni učinak najprihvatljivijih opcija, u kvalitativnom i kvantitativnom smislu. Analiza upućuje na to da će se primjenom najprihvatljivijih opcija europskim nadzornim tijelima olakšati ispunjavanje njihovih postojećih mandata i osigurati veća nadzorna konvergencija, uz pripremu regulatornih proizvoda. Konkretno, bolji rezultati rada europskih nadzornih tijela očekuju se iz tri razloga: prvo, struktura poticaja u upravljanju europskim nadzornim tijelima poboljšat će se uspostavom ravnoteže između poticaja za zaštitu nacionalnih interesa u postupku odlučivanja posebno u cilju djelotvornije primjene ovlasti za promicanje regulatorne i nadzorne konvergencije. Drugo, odlukom o smanjenju ovisnosti o javnom financiranju sredstvima nacionalnih nadležnih tijela, koje će se dopuniti sredstvima iz privatnog sektora, europskim nadzornim tijelima mogu se osigurati dostatna sredstva za izvršavanje njihovih postojećih zadaća i za lakšu prilagodbu budućim promjenama. Konačno, ciljanim izmjenama određenih dijelova ovlasti europskih nadzornih tijela može se osigurati djelotvorno i učinkovito izvršavanje zadaća europskih nadzornih tijela na temelju iskustva stečenog tijekom šest godina njihova postojanja i promjena na različitim financijskim tržištima i u zakonodavstvu EU-a. Te ciljane promjene usklađene su i sa mišljenjem dionika o tome da je veća koordinacijska uloga europskih nadzornih tijela opravdana te da bi europska nadzorna tijela trebala bolje iskoristiti svoje postojeće ovlasti. Kada je riječ o neto učinku u smislu troškova raznih dionika i uz iznimku dodjele izravnih ovlasti ESMA-i, očekuje se da će najprihvatljivije opcije imati ograničeni učinak na privatni sektor jer bi se smanjio njihov doprinos nacionalnim tijelima koja se financiraju iz privatnih izvora s obzirom na to da nacionalna nadležna tijela više ne bi morala uplaćivati doprinose u godišnji proračun europskih nadzornih tijela. Neutralan je neto učinak na proračun EU-a, iako će tijekom prvih godina nakon donošenja prijedloga biti potrebno pretfinanciranje iz proračuna EU-a, ali će ti iznosi pretfinanciranja biti vraćeni u proračun EU-a nakon stupanja na snagu novog sustava financiranja. Nadalje, neutralan je i neto učinak na nacionalna nadležna tijela jer će nacionalna nadležna tijela s jedne strane prestati pridonositi financiranju europskih nadzornih tijela, a s druge strane bi trebala (proporcionalno) smanjiti svoje potrebe za prihodima za pokrivanje tih troškova. Ne očekuje se učinak na potrošače u smislu troškova. Procjena učinka dostavljena je Odboru za regulatorni nadzor („RSB”) 14. lipnja 2017. Odbor za regulatorni nadzor dao je negativno mišljenje o procjeni učinka i predložio je niz poboljšanja. Dokument je na odgovarajući način revidiran i ponovno dostavljen 19. srpnja. Odbor za regulatorni nadzor dao je 27. srpnja pozitivno mišljenje s rezervom, navodeći poboljšanja koja su uzeta u obzir u mjeri u kojoj je to bilo moguće. Na temelju primjedbi Odbora za regulatorni nadzor u procjenu učinka uvedene su sljedeće ključne promjene: 1. Trebalo bi izraditi analizu izazova za nadzorne sustave koji su povezani s vjerojatnim razvojem tržišta bankarstva, osiguranja i vrijednosnih papira tijekom sljedećih godina. Trebalo bi uključiti različite učinke povlačenja UK-a iz EU-a na ključne aktivnosti europskih nadzornih tijela. Procjena učinka revidirana je kako bi se jasnije objasnilo da se inicijativom politike pridonosi jedinstvenom tržištu EU-a i njegovoj integraciji te da se temelji na preuzetoj obvezi najavljenoj u Izvješću petorice predsjednika i obvezi koja je nedavno navedena u dokumentu za razmatranje o produbljenju ekonomske i monetarne unije o napredovanju prema pravoj financijskoj uniji, što uključuje jedinstveno nadzorno tijelo za tržišta kapitala. Izazovi za ekonomsku i monetarnu uniju općenito i posebno za njezina financijska tržišta navedeni u tim dokumentima referentni su okvir za procjenu učinka. U glavnim poglavljima procjene učinka snažnije je naglašen odlazak Ujedinjene Kraljevine i njegove posljedice. 2. Trebalo bi izraditi procjenu troškova i manjka sredstava za financiranje europskih nadzornih tijela koji se spominju u osnovnoj i različitim opcijama. Detaljnije su obrađeni i kvantificirani resursi potrebni europskim nadzornim tijelima za preuzimanje dodatnih zadaća (izravne i neizravne ovlasti); učinak na resurse zbog promjena u upravljanju i zbog promjena u načinu financiranja neizravnog nadzora. Objašnjena je razlika između troškova izravnog i neizravnog nadzora i ostalih aktivnosti i bolje je objašnjeno tko snosi trošak najprihvatljivijih opcija.

Dodatno su razrađeni neto učinci (u smislu troškova) najprihvatljivijih opcija kako bi se bolje obradio problem manjka sredstava za financiranje i učinka ukupnih troškova nadzora na sektor. Konkretno, 1.tablica s pregledom troškova ažurirana je u skladu s zakonodavnim financijskim planom. Sada imamo vrlo detaljnu procjenu troškova i učinka obiju promjena na postojeći okvir za europska nadzorna tijela i nove izravne ovlasti; 2.potpuno je prerađen odjeljak koji sadržava usporedbu opcija financiranja, kako je zatraženo, kako bi se prikazali svi troškovi i koristi 3. opcije, posebno u odnosu na osnovnu i 2. opciju; 3.odjeljak o mehanizmu naplate potpuno je prerađen radi usklađenja s međunarodnim računovodstvenim standardima i dodan je glavnom tekstu jer je to dio zakonodavnog prijedloga. U ovoj fazi neto učinak na pojedine sektore nije bilo moguće podrobno procijeniti jer on ovisi o modelu koji se primjenjivao za financiranje nacionalnih nadležnih tijela u državi članici. Na primjer, ako sudionici na tržištu u određenoj državi članici trenutačno ne plaćaju za nadzor koji se nad njima provodi (tj. u slučaju nacionalnih nadležnih tijela koja se u cijelosti financiraju javnim sredstvima), onda bi, po definiciji, metodologija alokacije za najprihvatljiviju opciju uzrokovala veće troškova za te sudionike na tržištu u korist poreznih obveznika i nacionalnih proračuna u tim državama članicama. Istodobno, ako sudionici na tržištu već uplaćuju doprinos za europska nadzorna tijela u proračune nacionalnih nadležnih tijela onda bi neto učinak (dodatni trošak/korist) ovisio o različitim metodologijama koje nacionalna nadležna tijela primjenjuju za obračun naknada od pojedinačnih subjekata i o ponderima koje primjenjuju na subjekte za financiranje europskih nadzornih tijela. U tom slučaju, za preciznu, pouzdanu procjenu dodatnog troška/koristi u cijelom EU-u potrebna je detaljna usporedna analiza u kojoj bi trebala sudjelovati nacionalna nadležna tijela koja primjenjuju svoje metodologije za alokaciju naknada. U svakom slučaju, opravdano se smatra da bi uvođenje jednakih uvjeta na cijelom jedinstvenom tržištu s ujednačenim mehanizmom za utvrđivanje naknada među financijskim subjektima u konačnici koristilo svim sudionicima na tržištu. Nadalje, treba napomenuti da iznosi potrebni za financiranje europskih nadzornih tijela u načelu ne bi trebali biti prijetnja operativnim modelima pojedinih subjekata. 3. Trebalo bi doraditi usporedbu opcija i izbor najprihvatljivije opcije trebalo bi bolje potkrijepiti dostupnim dokazima i analizom. U mjeri u kojoj je to bilo moguće, detaljnije su opisane opcije i dorađena je analiza, posebno u dijelovima koji se podnose na ovlasti i financiranje, ali i u dijelu koji se odnosi na upravljanje. Obrazloženje ovlasti potkrijepljeno je dodatnim informacijama i argumentima u prilogu procjeni učinka. Nedostatak dokaza u prilog najprihvatljivijoj opciji u odjeljku o ovlastima može se u nekim slučajevima objasniti činjenicom da je smjer politike u nekim slučajevima motiviran političkom odlukom. Obrazloženje opcija u odjeljku o upravljanju opširno je objašnjeno i potkrijepljeno primjerima i dokazima te rezultatima evaluacija koje su proveli Europski parlament i Komisija. Zbog prirode definiranog problema u području upravljanja teško je dobiti čvrste i provjerljive dokaze. Kada je riječ o financiranju, na primjer, odjeljak o najprihvatljivijoj, odnosno 3. opciji, poboljšan je dodatnim elementima procjene i postojeći su argumenti bolje objašnjeni. 4. Evaluaciju bi trebalo potkrijepiti s više dokaza. Evaluacija je revidirana kako bi se bolje objasnila razlika između procjene i argumentacije povezane s uredskim radom na temelju mišljenja prikupljenih tijekom savjetovanja s dionicima. Dodano je više obrazloženja i, kad je to bilo moguće, više dokaza za poboljšanje evaluacije. Postoje ograničenja u pogledu primijenjene vrste dokaza; neki dijelovi evaluacije u velikoj se mjeri oslanjaju na nepouzdane dokaze i iskustva dionika s europskim nadzornim tijelima. To se nastojalo nadoknaditi brojnim primjerima iz različitih izvora informacija; vidjeti, na primjer, odjeljak o upravljanju. Drugi dijelovi, kao što je financiranje, više se oslanjaju na upućivanja i argumente potkrijepljene dokazima. Evaluacija je i retroaktivni postupak kojim se prethodne godine uspoređuju s osnovnim scenarijem, odnosno onim u kojem europska nadzorna tijela ne postoje. Evaluacija je stoga po svojoj prirodi manje usredotočena na potrebu za novim, dodatnim ovlastima izravnog nadzora koje su ESMA-i potrebne. •Primjerenost propisa i pojednostavljivanje Prijedlog nije povezan s REFIT-om ili postupkom pojednostavnjivanja. Cilj je ovog prijedloga poboljšati okvir za europska nadzorna tijela i osnažiti postojeće nadzorne sustave. Predloženim promjenama ovlasti, upravljačkog okvira i sustava financiranja europskih nadzornih tijela trebala bi se poboljšati djelotvornost i učinkovitost nadzora na razini EU-a. Boljim okvirom za europska nadzorna tijela poboljšat će se pravna i gospodarska sigurnost te financijska stabilnost i ograničenje rizika. To je u skladu s Komisijinim planom za bolju regulativu. Inicijativom se ukida udvostručavanje zadaća među nacionalnim tijelima jer se ovim prijedlogom neke nadzorne aktivnosti centraliziraju u ESMA-i na razini EU-a. Rezultat bi trebala biti ekonomija razmjera na razini EU-a i smanjena potreba za namjenskim sredstvima na nacionalnoj razini. Kada je riječ o financijskim institucijama i sudionicima na financijskom tržištu, oni bi uglavnom trebali imati koristi od manjeg administrativnog opterećenja zbog uvođenja jedinstvenog nadzornog tijela u određenim područjima. •Temeljna prava Prijedlogom se poštuju temeljna prava i načela posebno iz Povelje Europske unije o temeljnim pravima. Njime se posebno pridonosi cilju visoke razine zaštite okoliša u skladu s načelom održivog razvoja iz članka 37. Povelje Europske unije o temeljnim pravima. 4.UTJECAJ NA PRORAČUN

Postojeći način financiranja europskih nadzornih tijela temelji se na općem doprinosu iz općeg proračuna EU-a (40 %) i na doprinosima nacionalnih nadležnih tijela (60 %). Ta je podjela malo drugačija za ESMA-u jer subjekti koji su pod izravnim ESMA-inim nadzorom (kao što su agencije za kreditni rejting i trgovinski repozitoriji) plaćaju toj agenciji i naknade za nadzor. Ovim prijedlogom mijenja se struktura financiranja europskih nadzornih tijela. Proračun europskih nadzornih tijela sada bi se oslanjao na tri različita izvora financiranja: ·godišnji doprinosi koje plaćaju financijske institucije pod neizravnim nadzorom europskih nadzornih tijela, ·naknade za nadzor koje plaćaju subjekti koji su pod izravnim nadzorom europskih nadzornih tijela. To je posebno važno za ESMA-u jer je zakonodavnim prijedlogom predviđen prijenos izravnih nadzornih ovlasti s nacionalnih nadležnih tijela na ESMA-u (za neke fondove EU-a, pružatelje usluga dostave podataka, neke administratore referentnih vrijednosti i neke prospekte), ·doprinos EU-a za uravnoteženje koji ne bi bio veći od 40 % ukupnih prihoda svake agencije. Iznos ovog doprinosa za uravnoteženje utvrdit će se unaprijed u višegodišnjem financijskom okviru (VFO). Međutim, Komisija će za novi izvor financiranja europskih nadzornih tijela (tj. godišnje doprinose koje plaćaju financijske institucije pod neizravnim nadzorom) morati donijeti delegirani akt u kojem će propisati sljedeće: i. raspodjelu ukupnog iznosa godišnjih doprinosa među različitim kategorijama financijskih institucija i ii. objektivne kriterije za izračun pojedinačnog godišnjeg doprinosa koji će plaćati svaka financijska institucija. Tijekom prijelaznog razdoblja (tj. do donošenja delegiranog akta kojim se utvrđuju neki parametri za godišnje doprinose) zadržat će se postojeća struktura financiranja koja se oslanja na doprinose EU-a (40 %) i doprinose nacionalnih nadležnih tijela (60 %). To će utjecati na proračun EU-a i na proračune raznih nacionalnih nadležnih tijela. Za predložene promjene upravljačke strukture, neizravnih nadzornih ovlasti, sustava financiranja i izravnih nadzornih ovlasti europskih nadzornih tijela bit će potrebna novi resursi. Kada razne odredbe prijedloga stupe na snagu, EBA, EIOPA i ESMA trebat će 29, 35, odnosno 156 dodatnih stalnih zaposlenika. Treba napomenuti da se u slučaju ESMA-e većina tih dodatnih stalnih zaposlenika odnosi na izravne nadzorne zadaće (97 od 156). Europska nadzorna tijela imat će i dodatne troškove informacijskih tehnologija (procijenjenih na 10,2 milijuna EUR za razdoblje 2019. – 2020.) i troškove pismenog prevođenja (procijenjenih na 1,8 milijuna EUR za razdoblje 2019. – 2020.). Treba bi napomenuti da će se na sve proračunske zahtjeve europskih nadzornih tijela primjenjivati svi mehanizmi odgovornosti i revizije uspostavljeni uredbama o europskim nadzornim tijelima, za izradu, donošenje i izvršenje njihovih godišnjih proračuna. Nadalje, godišnju odluku o doprinosu EU-a za uravnoteženje nacionalnim nadzornim tijelima i njihovim planovima radnih mjesta (npr. odluka o broju zaposlenika) i dalje će odobravati Parlament i Vijeće, a Parlament će davati razrješnicu na preporuku Vijeća. Financijski i proračunski učinak ovog prijedloga detaljno je objašnjen u zakonodavnom financijskom izvještaju koji je priložen ovom prijedlogu. Treba napomenuti da informacije navedene u zakonodavnom financijskom izvještaju ne dovode u pitanje prijedlog VFO-a nakon 2020. koji će biti predstavljen do svibnja 2018. Trebalo bi također napomenuti u ovom kontekstu da, iako će broj zaposlenika koji je potreban za izravni nadzor ovisiti tijekom vremena o broju i veličini sudionika na tržištu kapitala nad kojima će se provoditi nadzor, povezani troškovi u načelu će se financirati naknadama od tih sudionika na tržištu. Financijski i proračunski učinak ovog prijedloga detaljno je objašnjen u zakonodavnom financijskom izvještaju koji je priložen ovom prijedlogu. 5.OSTALI DIJELOVI •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja Provedba ove Uredbe preispitivat će se na dva načina: u okviru redovitog preispitivanja europskih nadzornih tijela svake tri godine u okviru preispitivanja sektorskih uredbi, u većini slučajeva dvije ili tri godine nakon datuma početka primjene. ·Detaljno obrazloženje pojedinih odredbi prijedloga (1)Izmjene uredbi o europskim nadzornim tijelima U skladu s uvodnom izjavom 11. u uredbama o europskim nadzornim tijelima, europska nadzorna tijela djeluju s ciljem poboljšanja funkcioniranja unutarnjeg tržišta, posebno osiguravanjem visoke, djelotvorne i usklađene razine regulacije i nadzora. U skladu s člankom 1. stavkom 2. uredbi o europskim nadzornim tijelima, tijela djeluju u okviru ovlasti koje su im dodijeljene tim uredbama, odnosno u proporcionalnom okviru koji utvrđuje i redovito ažurira zakonodavac Unije. Izmjene Uredbe o EBA-i, Uredbe o EIOPA-i i Uredbe o ESMA-i obuhvaćene su člancima 1., 2. i 3. predložene Uredbe. (a) Ovlasti Izmjene istaknute u nastavku odnose se na opće ovlasti europskih nadzornih tijela koje se ovim prijedlogom osnažuju. Nove ovlasti za izravni nadzor povjerene ESMA-i opisane su u odjeljcima od 2. do 5.

Nova područja djelovanja i usmjerenost U članku 1. uredbi o europskim nadzornim tijelima navedeni su akti kojima se dodjeljuju ovlasti europskim nadzornim tijelima. Članak 1. sastavljen je tako da se navode samo akti doneseni prije osnivanja europskih nadzornih tijela i akti kojima se ne predviđaju zadaće europskih nadzornih tijela. Svi akti doneseni nakon uredbi o europskim nadzornim tijelima, uključujući izmjene i akte koji se temelje na pravnim instrumentima kojima se dodjeljuju ovlasti europskim nadzornim tijelima, kao i akti kojima su predviđene zadaće europskih nadzornih tijela, automatski su akti o ovlastima europskih nadzornih tijela i nije ih nužno navoditi u članku 1.. Predlažu se sljedeće izmjene članka 1. svih uredbi o europskim nadzornim tijelima: predlaže se da se u područje primjene uredbe o europskim nadzornim tijelima uključi Direktiva 2008/48 o potrošačkim kreditima i Direktiva 2014/92 o računima za plaćanje; da se u područje primjene Uredbe o EIOPA-i uključi Direktiva 2009/103 o osiguranju motornih vozila te da se Direktiva o računovodstvu 2013/34 uključi u područje primjene Uredbe o ESMA-i. Izmjenama članka 4. uredbe o europskim nadzornim tijelima dopunjuje se popis definicija za potrebe primjene uredbi. Konkretno, mijenja se definicija pojma „financijska institucija” kako bi se osiguralo da svi subjekti obuhvaćeni relevantnim sektorskim zakonodavstvom budu u nadležnosti europskog nadzornog tijela. Novom predloženom definicijom pojma „nadležna tijela” obuhvaćena su sva relevantna nadzorna tijela i nadležna, čak i ako u važećem zakonodavstvu nisu definirani kao „nadležna tijela”. Predlaže se izmjena članka 8. uredbi o EIOPA-i i ESMA-i kojom se uključuje zadaća izrade i ažuriranja priručnika Unije o nadzoru financijskih institucija u cijeloj Uniji. Time se te dvije uredbe usklađuju s Uredbom o EBA-i. Nadalje, predlaže se da se EBA-i dodijeli zadaća izrade i ažuriranja priručnika Unije o sanaciji financijskih institucija u cijeloj Uniji. U izmjenama članaka 8. i 9. uredbi o europskim nadzornim tijelima navedeno je da bi europska nadzorna tijela trebala promicati zaštitu potrošača. Sva tri europska nadzorna tijela bit će dužna pri izvršavanju svojih zadaća voditi računa i o tehnološkim inovacijama, okolišnim, društvenim i upravljačkim čimbenicima. Navedeno je da bi EIOPA i ESMA pri izvršavanju svojih zadaća trebale primjenjivati načela bolje regulative. Time se te uredbe usklađuju s Uredbom o EBA-i. Nadalje, dodaje se da bi zadaće trebale uključivati podrobna tematske provjere ponašanja na tržištu, rad na zajedničkom razumijevanju tržišnih praksi, utvrđivanje mogućih problema i analizu njihova učinka te izradu pokazatelja rizika povezanih sa stanovništvom radi pravodobne identifikacije mogućih uzroka štete za potrošače. Tehnološke inovacije Člankom 8. stavkom 1. točkom (a) izričito se zahtijeva da od europska nadzorna tijela pri izvršavanju svojih zadaća u skladu s uredbama o europskim nadzornim tijelima i u skladu s ovom Uredbom vode računa o tehnološkim inovacijama. Tehnološke inovacije omogućuju bolji pristup i veće pogodnosti. Smanjuju se operativni troškovi i prepreke ulasku na tržište te bi europska nadzorna tijela trebala podupirati takve inovacije. Ostvarenje potencijala tehnoloških inovacija zahtijeva i sigurnost u smislu primjene podataka, uređenih i pravednih tržišta, izbjegavanja uporabe financijskog sustava u nezakonite svrhe i kibersigurnosti. Nadalje, izmjenama članka 29. uredbi o europskim nadzornim tijelima osnažuje se koordinacijska uloga europskih nadzornih tijela u pogledu ulaska na tržište inovativnih poduzeća i usluga, posebno razmjenom informacija između nacionalnih i europskih nadzornih tijela. Okolišni, društveni i upravljački čimbenici Sva tri europska nadzorna tijela dužna su pri izvršavanju svojih zadaća voditi računa i o rizicima koji se odnose na okolišne, društvene i upravljačke čimbenika. To će europskim nadzornim tijelima omogućiti i da prate kako financijske institucije utvrđuju rizike povezane s utjecajem okolišnih, društvenih i upravljačkih čimbenika na financijsku stabilnost, kako o njima izvješćuju i ublažavaju ih i na taj će način aktivnost financijskih tržišta postati usklađenije s održivim ciljevima. Europska nadzorna tijela mogu i davati upute o učinkovitom uključivanju pitanja održivosti u relevantne financijske propise EU-a te promicati usklađenu provedbu tih odredaba nakon njihova donošenja. Smjernice i preporuke Iako su se ovlasti izrade smjernica i preporuka pokazale važnim i uspješnim alatom nadzorne konvergencije, dionici su istaknuli da to treba ostati u nadležnosti europskih nadzornih tijela te da pri izradi takvih instrumenata treba osigurati cjelovitu procjenu troškova i koristi. Izmjenama članka 16. uredbi o europskim nadzornim tijelima istaknuto je da se izrada analize troškova i koristi mora smatrati pravilom. Izmjenama se nastoji osigurati i to da se Komisiji dostavi mišljenje ako većina članova relevantnih interesnih skupina europskih nadzornih tijela smatra da su europska nadzorna tijela izdavanjem smjernica ili preporuka prekoračila svoje ovlasti. Komisija u tom slučaju ocjenjuje opseg smjernica i može od relevantnih europskih nadzornih tijela zatražiti povlačenje tih smjernica . Nadalje, izmjenama tih članaka predviđa se mogućnost da europska nadzorna tijela smjernice upute tijelima koja u uredbama o europskim nadzornim tijelima nisu definirana kao nadležna tijela, ali su ovlaštena osigurati primjenu propisa o nadležnosti europskih nadležnih tijela u cilju uspostave usklađene, učinkovite i djelotvorne nadzorne prakse u okviru europskog sustava financijskog nadzora (ESFS). Povrede prava Unije Komisija predlaže i izmjene članka 17. uredbi o europskim nadzornim tijelima u vezi s povredama prava Unije. Pokazalo se da europska nadzorna tijela moraju imati pristup svim relevantnim informacijama da bi mogla djelotvorno izvršavati svoje ovlasti u slučaju povreda prava. Izmjenama se osigurava da će u slučaju povrede prava EU-a europska nadzorna tijela moći drugim nadležnim tijelima ili relevantnim financijskim institucijama / sudionicima na financijskom tržištu izravno uputiti propisno opravdan i obrazložen zahtjev za informacije. Ako europska nadzorna tijela odluče zatražiti informacije izravno od relevantne financijske institucije / sudionika na financijskom tržištu, o tome se obavješćuje nacionalna nadležno tijelo koje im pomaže u prikupljanju traženih informacija. Nadalje, treba istaknuti da će za povrede prava biti odgovoran izvršni odbor (vidjeti u nastavku), čime će se dodatno pojačati djelotvornost tog instrumenta. Rješavanje sporova Predlažu se izmjene članka 19. uredbi o europskim nadzornim tijelima u vezi s rješavanjem sporova među nadležnim tijelima. Cilj je osigurati da u slučaju takvih sporova europska nadzorna tijela mogu odlučno djelovati i intervenirati. Izmjenama se pojašnjava da europska nadzorna tijela mogu i na vlastitu inicijativu pokrenuti rješavanje sporova među nadležnim tijelima u prekograničnim situacijama ako se postojanje spora među nadležnim tijelima može utvrdit na temelju objektivnih kriterija. U tom se slučaju postojanje spora utvrđuje na temelju pretpostavke ako se propisima o ovlastima europskih nadzornih tijela zahtijeva donošenje zajedničke odluke, a ta odluka nije donesena u roku propisanom u relevantnim propisima. U tom kontekstu, izmjenama se uvodi i obveza nadležnih tijela o slanju obavijesti europskim nadzornim tijelima ako dogovor nije postignut. Nadalje, za rješavanje sporova bit će odgovoran izvršni odbor (vidjeti u nastavku), čime će se dodatno pojačati djelotvornost ovog instrumenta.

Nadzorna konvergencija i koordinacija U izmjenama članka 29. uredbi o EIOPA-i i ESMA-i navedeno je da bi ta europska nadzorna tijela trebala izraditi i ažurirati priručnik o nadzoru radi daljnjeg razvoja zajedničke kulture u području nadzora u svim nadzornim tijelima. To se temelji na ovlastima koje EBA već ima. U području bankarstva izmjenama se određuje da bi EBA trebala izraditi sličan priručnik u području sanacije. Predloženim novim člankom 29.a europskim nadzornim tijelima dodjeljuju se veće ovlasti za opću koordinaciju radi značajnijeg i učinkovitijeg promicanja konvergencije svakodnevnog nadzora svih nadležnih tijela u cijelom EU-u. Europska nadzorna tijela morat će utvrditi prioritete za nadzor na razini EU-a u obliku „strateškog plana nadzora” u skladu s kojim će se ocjenjivati rad svih nadležnih tijela. Nadležna tijela morat će izraditi godišnje programe rada u skladu sa strateškim planom. Time će se svim trima europskim nadzornim tijelima omogućiti da osiguraju konvergenciju u pogledu bonitetnog nadzora financijskih institucija koje obavljaju glavne djelatnosti u državama članicama u kojima nemaju poslovni nastan i u kojima ne podliježu nadzoru; to će biti posebno važno za EIOPA-u. Ovim prijedlogom također se izmjenjuje i postojeći članak 30. uredbi o europskim nadzornim tijelima u pogledu stručnih pregleda. Da bi se povećala dodana vrijednost tih pregleda i osigurala njihova nepristranost, pregledi više neće biti „stručni” već „neovisni” pregledi u nadležnosti novog izvršnog odbora. Europska nadzorna tijela sastavljaju izvješće o rezultatima pregleda, a nadležna tijela nastoje se uskladiti sa svim smjernicama i preporukama europskih nadzornih tijela kao daljnjih mjera nakon stručnog pregleda. Ovaj prijedlog sadržava novi članak 31.a kojim se nastoji osnažiti koordinacijska funkcija europskih nadzornih tijela kako bi se osiguralo da nadležna tijela djelotvorno nadziru sporazume o izdvajanju, delegiranju i prijenosu rizika u trećim zemljama. Nadzorne prakse razlikuju se među državama članicama. Europska nadzorna tijela nadziru te sustave ex ante i tijekom primjene. Koordinacijska uloga ESMA-e u području istraga zlouporabe tržišta Ako operatori obavljaju aktivnosti koje su u nadležnosti ESMA-e i koje imaju snažan prekogranični element, ESMA može biti u najboljem položaju za pokretanje i koordinaciju istraga. Predloženim novim člankom 31.b ESMA-i se povjerava pojačana koordinacijska uloga koja se ogleda u izdavanju preporuka nadležnim tijelima o pokretanju istrage i olakšavanju razmjene informacija koje su relevantne za te istrage, ako ESMA opravdano sumnja da je u tijeku aktivnost s velikim prekograničnim učinkom koja bi mogla ugroziti pravilno funkcioniranje i cjelovitost financijskih tržišta ili financijsku stabilnost u Uniji. U tu svrhu ESMA održava mjesto za pohranu podataka kako bi od nadležnih tijela mogla prikupljati i s njima razmjenjivati sve relevantne informacije. Testiranje otpornosti na stres Dvojaki su rezultati izmjena članka 32. uredbi o europskim nadzornim tijelima. Prvo, njima se uredbe o EIOPA-i i ESMA-i usklađuju s Uredbom o EBA-i u području testiranja otpornosti na stres. Drugo, kako bi se osigurala transparentnost testiranja otpornosti na stres, ovim se prijedlogom dopušta objavljivanje rezultata pojedinačnih financijskih institucija ili sudionika na financijskom tržištu. Također se pojašnjava da obveze čuvanja profesionalne tajne ne sprječavaju nadležna tijela da europskim nadzornim tijelima dostavljaju rezultate testiranja otpornosti na stres u svrhu objavljivanja. Druga izmjena primjenjuje se na sva tri europska nadzorna tijela. Nadalje, kako bi se potaknulo donošenje odluka o testiranju otpornosti na stres uzimajući u obzir jedinstveno tržište, predlaže se prijenos ovlasti za donošenje takvih odluka, uključujući metodologije i način komunikacije o rezultatima testiranja otpornosti na stres, na novi izvršni odbor u svim trima europskim nadzornim tijelima. Istovjetnost treće zemlje Istovjetnost treće zemlje važan je instrument kojim se omogućuje integracija međunarodnog tržišta i istodobno osigurava djelotvoran nadzor (vidjeti Radni dokument službi Komisije o odlukama o istovjetnosti u politici financijskih usluga). Izmjenama članka 33. uredbi o europskim nadzornim tijelima potvrđuje se da će europska nadzorna tijela na zahtjev pomagati Komisiji u donošenju odluke o istovjetnosti. Pri donošenju tih odluka važno je osigurati njihovu usklađenost s novim kretanjima. Izmjenama se stoga europskim nadzornim tijelima povjerava i odgovornost za stalno praćenja regulatornih i nadzornih kretanja i prakse izvršenja u trećim zemljama o kojima je Komisija donijela odluku o istovjetnosti i dostavu godišnjeg povjerljivog izvješća o nalazima Komisiji. U tu svrhu europska nadzorna tijela sklapaju administrativne sporazume s trećim zemljama. Prikupljanje informacija Pristup svim relevantnim informacijama osnova je za djelotvornost rada europskih nadzornih tijela. Informacije u načelu dostavljaju nacionalna nadzorna tijela koja su najbliža financijskim tržištima i institucijama, ali europska nadzorna tijela mogu kao krajnju mjeru, zahtjeve za informacije uputiti izravno financijskoj instituciji ili sudioniku na tržištu. Na primjer, ako nacionalno nadležno tijelo te informacije ne dostavi ili ih ne može pravodobno dostaviti. Važno je osigurati da europska nadzorna tijela mogu dobiti pristup informacijama koje su im potrebne za obavljanje njihovih zadaća. Stoga se ovim prijedlogom uvodi mehanizam za jačanje djelotvornog izvršenja prava europskih nadzornih tijela na prikupljanje informacija (vidjeti nove članke od 35. do 35.h uredbi o europskim nadzornim tijelima). Europska nadzorna tijela imat će na raspolaganju potrebna sredstva za usklađivanje sa zahtjevom ili odlukom za dostavljanje informacija. Izmjenama se europskim nadzornim tijelima daju ovlasti za određivanje administrativnih kazni, koje Sud može preispitati, uz pravo subjekta na saslušanje, kada financijska institucija i/ili sudionik na financijskom tržištu ne dostave odgovarajuće informacije. Unutarnji modeli u sektoru osiguranja Novim, predloženim člankom 21.a Uredbe o EIOPA-i jača se uloga EIOPA-e u cilju osiguranja nadzorne konvergencije unutarnjih modela. Razlike u nadzoru i odobravanju unutarnjih modela mogu uzrokovati nedosljednosti i nejednake uvjete. EIOPA će moći pravodobno na zahtjev dobiti sve informacije i izdavati mišljenja relevantnim nadležnim tijelima. U slučaju sporova među nadležnim tijelima zbog unutarnjih modela grupe, EIOPA će nadležnim tijelima moći pomoći da postignu dogovor u skladu s člankom 19. Uredbe o osnivanju, na vlastitu inicijativu, na zahtjev jednog ili više nadležnih tijela i, u određenim okolnostima, na zahtjev predmetne grupe. Ostale odredbe Izmjenama članka 37. uredbi o europskim nadzornim tijelima jača se savjetodavna uloga interesnih skupina europskih nadzornih tijela čija su mišljenja i savjeti od ključne važnosti za svakodnevni rad europskih nadzornih tijela. Ako članovi interesne skupine ne mogu usuglasiti zajedničko mišljenje ili savjet, članovi koji predstavljaju jednu skupinu dionika mogu dostaviti zasebno mišljenje ili savjet. Izmjenama članka 39. uredbi o europskim nadzornim tijelima određuje se da se odluke europskih nadzornih tijela, osim odluka o istragama pokrenutim zbog nedostavljanja odgovarajućih informacija na temelju zahtjeva za informacije, objavljuju zajedno sa sažetkom odluke u kojoj je obrazloženo njezino donošenje. (b)Upravljanje Prijedlogom se predviđa djelotvornija upravljačka struktura u europskim nadzornim tijelima uvođenjem neovisnog izvršnog odbora sa stalnim članovima koji će zamijeniti sadašnji upravni odbor (članci 45. i 47. uredbi o europskim nadzornim tijelima) i prilagodbom sastava odbora nadzornih tijela (članak 40. uredbi o europskim nadzornim tijelima). Ovim prijedlogom pojašnjavaju se nadležnosti dvaju odbora (članci 43. i 47.). Nadalje, osnažit će se položaj i ovlasti predsjednika (članak 48.).

Izvršni odbor Glavna zadaća izvršnog odbora bit će priprema odluka odbora nadzornih tijela. Time bi trebalo osigurati brže i usklađenije donošenje odluka u odboru nadzornih tijela. Na taj način pridonijet će se većoj usmjerenosti postupka odlučivanja na EU. Kako bi odražavao specifično stanje u bankarskom sektoru jer većina država članica sudjeluje u bankarskoj uniji, izričito se traži da je izvršni odbor Europskog nadzornog tijela za bankarstvo uravnotežen i proporcionalan te da predstavlja cijelu Uniju. Izvršni odbor imat će predsjednika i stalne članove. Broj stalnih članova bit će drugačiji za ESMA-u, EBA-u i EIOPA-u jer se prijedlogom ESMA-i, u usporedbi s druga dva europska nadzorna tijela, povjerava znatan broj dodatnih zadaća u različitim područjima. Stalni članovi imenuju se na temelju javnog natječaja koji organizira Komisija. Komisija će sastaviti popis uspješnih kandidata i podnijeti ga Europskom parlamentu na odobrenje. Nakon odobrenja popisa, Vijeće donosi odluku o imenovanju stalnih članova. Postupak razrješenja jednak je postupku imenovanja, a konačnu odluku donosi Vijeće. Jedan stalni član preuzet će zadaće sadašnjeg izvršnog direktora čija se funkcija ukida. Izvršni odbor zadržava zadaće Upravnog odbora u vezi s izradom programa rada i proračuna europskih nadzornih tijela. Izvršnom odboru dodjeljuju se ovlasti za odlučivanje u nekoliko područja. Na primjer, o pojedinačnim nadležnim tijelima u vezi s određenim pitanjima neregulatorne prirode, kao što je na primjer rješavanje sporova, povrede prava Unije i neovisne revizije. Time bi se trebalo osigurati donošenje djelotvornih i nepristranih odluka usmjerenih na EU. Izvršni odbor bit će zadužen i za utvrđivanje nadzornih prioriteta za nadležna tijela u novom „strateškom planu nadzora”. Provjeravat će usklađenost programa rada nadležnih tijela s prioritetima EU-a i preispitivati njihovu provedbu. Izvršni odbor bit će zadužen i za praćenje mehanizama za delegiranje, eksternalizaciju i prijenos rizika na države izvan EU-a kako bi se osiguralo ublažavanje inherentnih rizika. Odlučivat će o testiranju otpornosti na stres i priopćavanju rezultata tih testiranja. Konačno, izvršni odbor bit će zadužen i za odluke o zahtjevima za informacije. Članovi izvršnog odbora imat će po jedan glas, a predsjednikov glas bit će odlučujući. U predloženom tekstu članka 47. utvrđene su zadaće izvršnog odbora. Izmjenama se i upućivanja na upravni odbor zamjenjuju upućivanjima na izvršni odbor. Nadalje, briše se funkcija izvršnog direktora. Njegove odgovornosti preuzima jedan od stalnih članova Izvršnog odbora. Odbor nadzornih tijela Odbor nadzornih tijela ostaje glavno tijelo europskih nadzornih tijela, zaduženo za njihovo usmjeravanje i odlučivanje. Međutim, predloženim izmjenama članka 40. mijenja se sastav odbora nadzornih tijela kako bi se uključili stalni članovi izvršnog odbora, ali bez glasačkih prava. Izmjenama se osigurava i prisutnost nadležnih tijela za zaštitu potrošača, prema potrebi. Svaki član s pravom glasa u odboru nadzornih tijela ima jedan glas. Budući da će izvršni odbor donositi odluke o određenim zadaćama neregulatorne prirode (rješavanje sporova, povrede prava Unije i neovisne revizije), izmjenjuju se postojeća pravila o donošenju odluka. Unatoč činjenici da će se zbog budućeg odlaska Ujedinjene Kraljevine broj i udio država članica koje ne sudjeluju u bankarskoj uniji smanjiti te da se bankarskoj uniji mogu pridružiti nove države članice, predlaže se da se kao zaštitna mjera za mjere i odluke koje donosi Odbor nadzornih tijela EBA-e zadrži sustav glasovanja dvostrukom većinom koji je uveden 2013. kao dio paketa „bankarske unije” kako bi se osiguralo da se u odlukama EBA-e uzme u obzir specifično stanje u državama članicama koje sudjeluju u bankarskoj uniji i u drugim državama članicama. Odbor nadzornih tijela stoga će i dalje donositi odluke na temelju kvalificirane većine članova, koja bi trebala uključivati barem jednostavnu većinu nacionalnih nadležnih tijela koja sudjeluju u bankarskoj uniji i jednostavnu većinu nacionalnih nadležnih tijela koja ne sudjeluju u bankarskoj uniji. Međutim, zbog postojećeg sustava postupak odlučivanja u EBA-i iznimno je otežan jer se odluke ne mogu donijeti čak ni u slučajevima kada većina država članica nesudionica ne smatra da je glasovanje dovoljno važno da bi sudjelovale. Da bi se osiguralo djelotvorno donošenje EBA-inih odluka uz potpunu primjenu zaštitnih mjera za države članice nesudionice ako su prisutne tijekom glasovanja, postojeća pravila glasovanja trebalo bi izmijeniti kako bi se osiguralo da u slučaju odsutnosti glasovanje ne treba odgađati. Time će se nacionalna nadležna tijela jasno potaknuti na sudjelovanje u sastancima EBA-a i osigurat će se veća legitimnost odluka donesenih na sastancima. Izmjenom se stoga pojašnjava da bi odluku trebala podržati jednostavna većina nadležnih tijela iz država članica nesudionica i nadležnih tijela država članica sudionica koja su nazočna tijekom glasovanja. Podjela nadležnosti između dva odbora Izmjenama članaka 43. i 47. uredbi o europskim nadzornim tijelima pojašnjava se osnovno načelo podjele nadležnosti između odbora nadzornih tijela i izvršnog odbora. Odbor nadzornih tijela zadužen je za svaku odluku navedenu u Uredbi, osim ako nije predviđeno drugačije (vidjeti prethodni tekst o izvršnom odboru). U situacijama kada će ESMA izvršavati ovlasti koje se odnose na izravni nadzor, odbor nadzornih tijela moći će odbiti prijedlog odluke izvršnog odbora samo dvotrećinskom većinom. U tom slučaju izvršni odbor mora revidirati nacrt odluke (izmjene članka 44. Uredbe o ESMA-i). Odbor nadzornih tijela više nema stegovnu nadležnost nad predsjednikom jer neće biti nadležan za njegovo imenovanje (vidjeti u nastavku). Izmjenama članka 41. i novim člankom 45.b dopušta se odboru nadzornih tijela i izvršnom odboru osnivanje unutarnjih odbora za posebne zadaće. Ukida se osnivanje radnih tijela. Predsjednik Predsjednik je glavni predstavnik europskog nadzornog tijela. Stoga unapređuju položaj i ovlasti predsjednika kako bi se povećale i njegove zakonske ovlasti. Izmjenama članka 48. uredbi o europskim nadzornim tijelima pojašnjava se postupak imenovanja predsjednika. Predsjednik se imenuje na temelju javnog natječaja koji organizira Komisija. Komisija će sastaviti popis uspješnih kandidata i podnijeti ga Europskom parlamentu na odobrenje. Kada Europski parlament odobri popis kandidata, Vijeće imenuje stalne članove odlukom koju donosi kvalificiranom većinom. Postupak razrješenja jednak je postupku imenovanja, a konačnu odluku donosi Vijeće. Time bi se trebala povećati legitimnost i ovlasti predsjednika. Predsjednik dobiva i odlučujući glas u izvršnom odboru. Ostale odredbe Izmjenama članka 54. uredbi o europskim nadzornim tijelima prošireno je područje djelovanja Zajedničkog odbora na zaštitu potrošača i ulagatelja.

(c)Financijske odredbe Kako bi se osigurala održivost i primjerenost sustava financiranja europskih nadzornih tijela u skladu sa zadaćama koje izvršavaju i očekivanih zadaća u budućnosti te kako bi se osigurala proporcionalnost naknada i doprinosa u sustavu financiranja s aktivnostima europskih nadzornih tijela, predlaže se revizija postojećeg sustava financiranja. U predloženom sustavu zadržava se postojeći element javnog financiranja sredstvima EU koji se kombinira s doprinosima iz domaćeg sektora i ostalih sudionika na tržištu, čime se zamjenjuju postojeći doprinosi nacionalnih nadležnih tijela. Pravnom osnovom za uspostavu europskih nadzornih tijela (članak 114. UFEU-a) dopuštena je izmjena sustava financiranja i naplata doprinosa od sektora. Ukinula bi se postojeća fiksna podjela između doprinosa iz općeg proračuna EU-a i doprinosa nacionalnih nadležnih tijela (40 % / 60 %) Izmjenama je predviđeno da će europska nadzorna tijela ostvarivati prihode iz tri glavna izvora. Izmjenama članka 62. definira se doprinos Unije za uravnoteženje. Predloženim najvećim godišnjim doprinosom EU-a, koji se unaprijed utvrđuje u višegodišnjem financijskom okviru (VFO), pokrivat će se do 40 % godišnjeg proračuna europskih nadzornih tijela. To će biti u skladu s ograničenjima proračuna EU-a. Time se uklanja i fiksna podjela koja se sada primjenjuje (40 % / 60 %) koja može ograničiti sposobnost europskih nadzornih tijela da povećaju svoje druge izvore prihoda. U tu svrhu, za potrebe izrade svakog sljedećeg VFO-a, europska nadzorna tijela trebala bi Komisiji dostaviti srednjoročna predviđanja (za najmanje 5 godina) proračunskih potreba u skladu s metodologijama koje primjenjuju na izradu svojih godišnjih prijedloga proračuna. Drugo, dodaje se novi izvor prihoda iz privatnog sektora: godišnji doprinosi financijskih institucija. Ovim izvorom prihoda zamjenjuju se postojeći obvezni doprinosi nacionalnih nadležnih tijela u proračun europskih nadzornih tijela. Godišnje doprinose plaćat će financijske institucije koje europska nadzorna tijela neizravno nadziru i koje su obuhvaćene područjem primjene članka 1. stavka 2. uredbi o osnivanju. Izmjenama se predviđa da bi se iznos godišnjih doprinosa financijskih institucija trebao temeljiti na procijenjenom radnom opterećenju tijela za svaku kategoriju sudionika na tržištu u skladu s uredbama o osnivanju i sektorskim zakonodavstvom. U izmjenama je navedeno da će te godišnje doprinose naplaćivati nacionalna tijela koja imenuju države članice. Izmjenama je predviđen i delegirani akt kojim će se utvrditi način raspodjele ukupnog iznosa godišnjih doprinosa među različitim kategorijama financijskih institucija na temelju aktivnosti koje svaka od tih kategorija zahtijeva. Delegiranim aktom utvrdit će se za svaku kategoriju financijskih institucija odgovarajući i objektivni kriteriji za izračun stvarnog godišnjeg doprinosa za plaćanje. Ti kriteriji trebali bi se temeljiti na veličini financijskih institucija kako bi odražavali njihovu važnost na tržištu. Konačno, delegiranim aktom utvrdit će se de minimis pragovi ispod kojih male financijske institucije ne plaćaju financijske doprinose ili će se utvrditi minimalni iznos doprinosa. Treće, u trima uredbama ne mijenjaju se postojeće odredbe u skladu s kojima tri europska nadzorna tijela mogu naplaćivati naknade od subjekata koji podliježu izravnom nadzoru. Ova je odredba za sada posebno važna za ESMA-u. U skladu s ovim novim sustavom financiranja, subjektima se ista usluga neće dva puta naplaćivati. Dok će subjekti koji su pod izravnim nadzorom europskih nadzornih tijela plaćati naknade za nadzor predviđene sektorskim propisima, ostale financijske institucije (koje su pod izravnim nadzorom nacionalnih nadležnih tijela i pod neizravnim nadzorom europskih nadzornih tijela) plaćat će financijski doprinos. Izmjenama su predviđena i dva izvora prihoda koji se međusobno dopunjuju. Uvodi se mogućnost dobrovoljnih financijskih doprinosa država članica i promatrača pod uvjetom da se takvim doprinosom ne dovodi u pitanje neovisnost i nepristranost europskih nadzornih tijela. Na primjer, tim dobrovoljnim doprinosima može se financirati delegiranje zadaća i odgovornosti s nacionalnih nadležnih tijela na europska nadzorna tijela. Izmjenama se uvodi i mogućnost da europska nadzorna tijela naplaćuju publikacije, osposobljavanje i sve druge usluge koje nacionalna nadležna tijela zatraže. (d)Opće odredbe Izmjenama članka 70. uredbi o europskim nadzornim tijelima proširuje se obveza čuvanja profesionalne tajne na vanjske suradnike nadzornog tijela (tj. osobe koje pružaju neku uslugu, izravno ili neizravno, trajno ili privremeno, koja je povezana sa zadaćama nadzornog tijela, uključujući službenike i druge osobe koje je ovlastio izvršni odbor ili odbor nadzornih tijela ili koje su nadležna tijela imenovala u tu svrhu). Isti zahtjevi o čuvanju poslovne tajne primjenjuju se i na promatrače koji sudjeluju na sastancima izvršnog odbora i odbora nadzornih tijela koji sudjeluju u aktivnostima nadzornog tijela. Ovom izmjenom trebalo bi osigurati da se pravila o čuvanju poslovne tajne i povjerljivosti primjenjuju na osobe koje za sada nisu obuhvaćene obvezom čuvanja poslovne tajne propisanom člankom 70. uredbi o europskim nadzornim tijelima, a koje sudjeluju na sastancima odbora, u radnim skupinama, pododborima, radnim skupinama i mrežama stručnjaka. Uredbama (EZ) 1093/2010, 1094/2010 i 1095/2010 i sektorskim propisima o financijskim uslugama od europskih nadzornih tijela zahtijevaju se djelotvorni administrativni sporazumi, uključujući razmjenu informacija s nadzornim tijelima trećih zemalja. Potreba za djelotvornom suradnjom i razmjenom informacija trebala bi postati još važnija kada, u skladu s ovom uredbom o izmjenama, neka europska nadzorna tijela preuzmu dodatne, šire odgovornosti povezane s nadzornom subjekata iz trećih zemalja i njihovih aktivnosti. Kada europska nadzorna tijela u tom kontekstu obrađuju osobne podatke, uključujući dostavu takvih podataka izvan Unije, obvezuju ih zahtjevi Uredbe (EU) br. 2018/XXX (Uredba o zaštiti podataka za institucije i tijela EU-a). Bez odluke o prikladnosti ili odgovarajućih zaštitnih mjera, na primjer onih predviđenih u administrativnim sporazumima u smislu članka 49. stavka 3. Uredbe o zaštiti podataka za institucije i tijela EU-a, europska nadzorna tijela mogu razmjenjivati osobne podatke s nadležnim tijelima trećih zemalja u skladu s uvjetima o odstupanju za potrebe javnog interesa kako je utvrđeno u njezinu članku 51. stavku 1. točki (d), koje se primjenjuje na slučajeve međunarodne razmjene podataka između financijskih nadzornih tijela. (2)Člancima 4., 5. i 7. obuhvaćene su izmjene Uredbe (EU) br. 345/2013 (EuVECA) i Uredbe (EU) 346/2013 (EuSEF) i Uredbe (EU) 2015/760 (ELTIF). Uredbom (EU) br. 345/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2013. o europskim fondovima poduzetničkog kapitala (EuVECA) i Uredbom (EU) br. 346/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2013. o europskim fondovima za socijalno poduzetništvo (EuSEF) uvedene su specijalizirane strukture fondova kako bi se sudionicima na tržištu olakšalo prikupljanje i ulaganje kapitala u inovativna mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) i socijalno poduzetništvo u cijeloj Europi. Propisani su jedinstveni zahtjevi i uvjeti za upravitelje subjekata za zajednička ulaganja koji žele upotrebljavati oznaku „EuVECA” ili „EuSEF” u vezi s trgovanjem kvalificiranim fondovima poduzetničkog kapitala i fondovima za socijalno poduzetništvo. Uredbom (EU) br. 2015/760 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o europskim fondovima za dugoročna ulaganja uveden je još jedan fond „ELTIF” za ulaganja u realno gospodarstvo, kao što su infrastrukturni projekti, uz veći naglasak na dugoročnim ulaganjima. Uredbom (EU) 2015/760 propisuju se jedinstveni zahtjevi koje moraju ispuniti dugoročni fondovi da bi dobili odobrenje za rad kao „ELTIF”. EuVECA, EuSEF i ELTIF usklađeni su fondovi za zajednička ulaganja. Uredbom (EU) br. 345/2013, Uredbom (EU) 346/2013 i Uredbom (EU) 2015/760 uređena su kvalificirana ulaganja, kvalificirana portfeljna društva, pravila o koncentracijama i prihvatljivi ulagatelji. Pravilima su definirane i nadzorne ovlasti, uključujući zahtjeve za registraciju i izdavanje odobrenja za rad, trajni nadzor i povlačenja registracija ili odobrenja za rad. Glavni ciljevi Uredbe (EU) br. 345/2013, Uredbe (EU) br. 346/2013 i Uredbe (EU) 2015/760 jesu poticanje zapošljavanja i rasta, financiranja MSP-ova, socijalnih i dugoročnih ulaganja te promicanje kulture ulaganja u EU-u. Međutim, unatoč usklađenosti postignutoj trima uredbama, nadzorna tijela i dalje različito upotrebljavaju diskrecijske ovlasti, različite su im administrativne prakse, kultura u području nadzora i uspješnost. Te razlike otežavaju uspostavu nužnih jednakih uvjeta među upraviteljima kvalificiranih fondova poduzetničkog kapitala, kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo i fondova za dugoročna ulaganja u različitim državama članicama te se istodobno povećavaju troškovi transakcija i operativni troškovi tih upravitelja. Imenovanjem jednog nadzornog tijela EU-a podržat će se ciljevi tih uredbi jer će se dodatno olakšati integracija, razvoj i prekogranično stavljanje na tržište takvih struktura fondova. Cilj je ovog prijedloga daljnje usklađivanje administrativnog postupka kojim se uređuje izdavanje odobrenja za rad/registracija tih fondova EU-a u Uniji i jačanje jednakih uvjeta centraliziranjem njihova nadzora neovisno o tome gdje je fond osnovan ili gdje se njime trguje. Ujednačenom primjenom pravila upraviteljima bi se omogućilo smanjenje troškova transakcija i operativnih troškova i bolji odabir ulagatelja. ESMA-i su povjerene funkcije izdavanja odobrenja za rad/registracije i nadzora tih fondova EU-a i njihovih upravitelja, čime se povećava djelotvornost tih administrativnih postupaka. Upravitelji takvih fondova morat će podnijeti zahtjev za izdavanje odobrenja za rad/registraciju jedinstvenom nadležnom tijelu, ESMA-i, koje će biti odgovorno i za osiguravanje dosljedne primjene pravila propisanih u tim uredbama. Stoga se uvode ciljane promjene radi prijenosa ovlasti nacionalnih nadležnih tijela na ESMA-u. Ti fondovi EU-a uređeni su izravno primjenjivim propisima u kojima je već utvrđen skup pravila koja će ESMA provoditi. ESMA će biti nadležno tijelo i za fondove EuVECA i EuSEF koji prekoračuju pragove iz članka 3. stavka 2. točke (b) Direktive 2011/61/EU i kojima stoga upravljaju upravitelji alternativnih investicijskih fondova koji su dobili odobrenje za rad u skladu s tom Direktivom. ESMA će osigurati da ti upravitelji, osim odredbi iz uredbi o EuVECA-u i EuSEF-u koje su specifične za te sektore i navedene u njihovom članku 2. stavku 2., poštuju i nacionalno pravo kojim se Direktiva 2011/61/EU provodi u državi članici u kojoj upravitelj ima poslovni nastan. Tim se pristupom nastoji osigurati usklađen nadzor i smanjiti administrativno opterećenje koje bi nastalo kada bi te subjekte istodobno nadzirali ESMA i nacionalna nadležna tijela u pogledu istog fonda.

Ovim prijedlogom propisuje se, prema potrebi, nekoliko ovlasti u skladu sa zahtjevima iz triju uredbi kako bi sadržaj određenih obveza i područje primjene ESMA-ina diskrecijskog prava bili dovoljno precizni za osiguravanje traženog stupnja usklađenosti. Uredba (EU) br. 345/2013 i Uredba (EU) 346/2013 nedavno su revidirane, posebno u pogledu specifičnih pravila o fondovima, promjene područja primjene ili prihvatljivih ulaganja. Nadzorni aspekti nisu bili predmet te revizije. Suzakonodavci su se dogovorili o prijedlogu uredbe o izmjeni dviju uredbi, a odobrio ga je Europski parlament. Iako Vijeće taj prijedlog još nije donijelo i još nije objavljen u Službenom listu Europske unije, tekstove dviju uredbi s izmjenama koje su suzakonodavci dogovorili trebalo bi uzeti kao referentnu točku za potrebe ovog Prijedloga. U slučaju promjena dogovorenih izmjena dviju uredbi tijekom postupka donošenja koji bi trebao biti dovršen sljedećih dana, Komisija je spremna izmijeniti prijedlog kako bi ga uskladila s tim promjenama. U skladu s člankom 11., članci od 4. do 6. primjenjuju se 36 mjeseci nakon stupanja Uredbe na snagu kako bi bilo dovoljno vremena za izradu i prilagodbu delegiranih i provedbenih akata koji su u njoj predviđeni. Prijedlogom se utvrđuju i prijelazne mjere za prijenos nadležnosti i dužnosti s nacionalnih nadležnih tijela na ESMA-u. (3)Izmjene Uredbe (EU) br. 600/2014 (MIFIR – pružatelji usluga dostave podataka) Člankom 6. uvode se sljedeće izmjene: ·u područje primjene Uredbe (EU) br. 600/2014 (MiFIR) dodaje se izdavanje odobrenja za rad i nadzor pružatelja usluga dostave podataka zajedno s izravnim ovlastima za prikupljanje podataka za potrebe izvješćivanja i izračuna pragova transparentnosti, ·definicijama u MiFIR-u dodaju se tri različite vrste pružatelja usluga dostave podataka, ·ovlašćuje se ESMA da zahtijeva informacije koje su joj potrebne za njezine zadaće nadzora, ·uspostavlja se ESMA kao nadzorno tijelo za pružatelje usluga dostave podataka, ·definiraju se ovlasti i nadležnosti koje bi ESMA trebala imati pri obavljanju svoje uloge nadležnog tijela, ·uvode se zahtjevi za izvješćivanje Komisije o funkcioniranju konsolidiranih podataka, ·utvrđuje se prijenos nadležnosti s nacionalnih nadležnih tijela na ESMA-u. Ovim Prijedlogom također je izričito utvrđeno da su ovlastima za intervencije iz MiFIR-a obuhvaćeni i upravitelji UCITS-a i alternativnih investicijskih fondova (AIF-ova) ako izravno obavljaju tu aktivnost. Konkretno, člankom 40. MiFIR-a ESMA-i su već dodijeljene privremene ovlasti za intervencije kojima joj se, pod određenim uvjetima, dopušta da privremeno zabrani ili ograniči stavljanje na tržište, distribuciju ili prodaju određenih financijskih instrumenata ili financijskih instrumenata s određenim naznačenim obilježjima ili određene vrste financijskih aktivnosti ili praksi. Te ovlasti za intervencije u području proizvoda primjenjuju se na investicijska društva i kreditne institucije koje se bave stavljanjem na tržište, distribucijom ili prodajom financijskih instrumenata, uključujući jedinice u društvima za zajednička ulaganja. Budući da upravljačka društva subjekata za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) i investicijska društva UCITS-a kojima je izdano odobrenje za rad u skladu s Direktivom 2009/65/EZ te upravitelji alternativnih investicijskih fondova (AIFM) kojima je izdano odobrenje za rad u skladu s Direktivom 2011/61/EU mogu također izravno stavljati na tržište, distribuirati ili prodavati jedinice u društvima za zajednička ulaganja, nužno je izričito propisati da se prethodno navedene ovlasti za intervencije u području proizvoda u skladu s MiFIR-om pod određenim uvjetima primjenjuju i na društva za upravljanje UCITS-ovima i investicijska društva UCITS-a te na AIFM-ove. Cilj je prijedloga Direktive o izmjeni Direktive 2014/65/EU (MiFID II) ukloniti pružatelje usluga dostave podataka iz područja primjene Direktive 2014/65/EU. (4)Izmjene Uredbe (EU) br. 2016/1011 (referentne vrijednosti). Člankom 8. izmjenjuje se Uredba (EU) 2016/1011 (BMR). Člankom 11. utvrđuje se ESMA kao nadležno tijelo za administratore ključnih referentnih vrijednosti i svih referentnih vrijednosti koje se upotrebljavaju u Uniji, ali kojima se upravlja izvan Unije. Članci 4., 5., 12., 13., 14., 15., 16., 17. i 19. su tehničke prilagodbe u skladu s tim imenovanjem, a u članku 4. predviđeno je da Komisija određuje referentne vrijednosti koje su referentna točka da se iznos veći od 500 milijardi EUR smatra kritičnim. Člankom 18. definiraju se ovlasti i nadležnosti koje bi ESMA trebala imati pri obavljanju svoje uloge nadležnog tijela. U članku 10. utvrđuje se da bi ESMA trebala izdavati odobrenje za rad administratorima ključnih referentnih vrijednosti. Člankom 16. ukidaju se kolegiji nadzornih tijela za ključne referentne vrijednosti jer će ESMA, kao novo nadzorno tijelo za te referentne vrijednost, imati perspektivu cijele Unije u procjeni rizika i slično. Stavcima 8. i 9. ESMA se utvrđuje kao nadležno tijelo za priznavanje i odobravanje prihvaćanja administratora treće zemlje i referentnih vrijednosti. Stavcima 1., 2., 3. i 6. ovlašćuje se Komisija da dodatno opiše određene odredbe Uredbe (EU) 2016/1011 kako bi osigurala da ih ESMA može izravno primjenjivati.

Konačno, izmjenama članka 30. Uredbe (EU) 2016/1011 osigurava se trajno praćenje istovjetnosti trećih zemalja s Uredbom (EU) 2016/1011. Za potrebe odgovarajuće razmjene informacija i suradnje u nadzoru administratora referentnih vrijednosti u trećim zemljama, ESMA će morati sklopiti sporazume o suradnji s nadzornim tijelima treće zemlje. Međutim, ako se treća zemlja nalazi na popisu jurisdikcija koje su proglašene jurisdikcijama sa strateškim nedostacima u svojim nacionalnim sustavima za borbu protiv pranja novca i suzbijanje financiranja terorizma koji znatno ugrožavaju financijski sustav Unije, ESMA neće smjeti sklopiti takav sporazum o suradnji s nadzornim tijelima iz te treće zemlje. (5)Izmjene Uredbe (EU) br. 2017/1129 (prospekt). Člankom 9. Uredbe izmjenjuje se Uredba (EU) 2017/1129 kako bi se na ESMA-u prenio nadzor određenih vrsta prospekata. Ključna izmjena nalazi se u stavku 10. kojim se ESMA-i dodjeljuje uloga „nadležnog tijela matične države članice” za četiri kategorije prospekata. Na ESMA-u se prenose zadaće pregleda i odobrenja te obrade obavijesti o putovnicama u pogledu tih prospekata. Utvrđuje se „pravilo čitanja” radi primjene odredaba Uredbe o prospektu na situacije kada ESMA preuzima izravni nadzor. Stavkom 1. uvodi se niz definicija u pogledu specijaliziranih izdavatelja. Stavkom 4. prenosi se na ESMA-u ovlast nadzora oglašavanja povezanog s tim prospektima podložno njihovu odobrenju koja će to obavljati umjesto nadležnih tijela država članica domaćina. Dok je stvarna kontrola ESMA-e nad usklađenošću oglašavanja neobavezna, postat će obvezna ako nadležno tijelo službeno zatraži od ESMA-e da iskoristi te ovlasti kontrole kada se prospekti koje je ESMA odobrila upotrebljavaju za ponudu ili prihvaćanje zahtjeva za uvrštenje za trgovanje u njezinoj jurisdikciji. Stavcima 2., 3., 4., 6., 8., 11. i 12. uvodi se izrada pojašnjenja kako bi se uzela u obzir nova uloga ESMA-e u onim situacijama kada „pravilo čitanja” iz stavka 10. nije dostatno za postizanje pravne jasnoće (jezična pravila, sporazumi o suradnji, obavijesti). Stavkom 7. pojašnjava se i pojačava funkcioniranje sustava istovjetnosti za prospekte koji su sastavljeni u sladu s nacionalnim pravilima treće zemlje. Ako Komisija ta pravila provedbenom odlukom proglasi istovjetnima, prospekt treće zemlje koji je već odobrilo nadležno tijelo treće zemlje podnosi se samo ESMA-i i ESMA šalje potvrdu o podnošenju (umjesto potvrde o odobrenju, vidjeti stavak 5. točku (b)) nadležnom tijelu svake države članice domaćina koja je obaviještena o „istovjetnom” prospektu treće zemlje. Za potrebe nadzora prospekata izdavatelja iz treće zemlje, ESMA će morati sklopiti sporazume o suradnji s nadzornim tijelima iz trećih zemalja. Međutim, ako se treća zemlja nalazi na popisu jurisdikcija koje su proglašene jurisdikcijama sa strateškim nedostacima u svojim nacionalnim sustavima za borbu protiv pranja novca i suzbijanje financiranja terorizma koji predstavljaju znatnu prijetnju financijskom sustavu Unije, ESMA neće smjeti sklapati takav sporazum o suradnji s nadzornim tijelima iz te treće zemlje (vidjeti stavak 9. točku (a)). Stavkom 5. točkom (a) ispravlja se propust iz članka 25. stavka 4. Uredbe (EU) 2017/1129 jer se pojašnjava da nadležna tijela moraju ESMA-i elektroničkim putem dostaviti sve konačne uvjete osnovnih prospekata nakon njihova podnošenja, čak i ako nije predviđena prekogranična uporaba prospekta niti u jednoj državi članici domaćinu, u skladu s propisanim u Direktivi 2003/71/EZ. Stavkom 13. ispravlja se pogreška u Uredbi (EU) 2017/1129 usklađivanjem datuma do kojeg države članice moraju obavijestiti Komisiju i ESMA-u o svojim pravilima o sankcioniranju s datumom iz članka 49. stavka 3. Uredbe do kojeg se moraju uskladiti s poglavljem VIII. Uredbe. Člankom 14. uvodi se novo poglavlje u kojem se utvrđuju ovlasti i nadležnosti ESMA-e koje su nužne za nadzor i izvršenje Uredbe o prospektu, uključujući ovlasti za određivanje novčanih kazni i periodičnih novčanih kazni. 2017/0230 (COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), Uredba (EU) br. 1094/2010 o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje); Uredba (EU) br. 1095/2010 o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala); Uredbe (EU) br. 345/2013 o europskim fondovima poduzetničkog kapitala, Uredbe (EU) br. 346/2013 o europskim fondovima za socijalno poduzetništvo, Uredba (EU) br. 600/2014 o tržištima financijskih instrumenata; Uredbe (EU) 2015/760 o europskim fondovima za dugoročna ulaganja, Uredba (EU) 2016/1011 o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova; i Uredbe (EU) 2017/1129 o prospektu koji je potrebno objaviti prilikom javne ponude vrijednosnih papira ili prilikom uvrštavanja za trgovanje na uređenom tržištu (Tekst značajan za EGP) EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima, uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke, uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

budući da: (1)Nakon financijske krize i na temelju preporuka skupine stručnjaka na visokoj razini na čelu s Jacquesom de Larosièreom Unija je ostvarila velik napredak u utvrđivanju ne samo jačih nego i usklađenijih pravila za financijska tržišta u obliku jedinstvenog pravilnika. Unija je uspostavila i Europski sustav financijskog nadzora („ESFS”), utemeljen na sustavu od dva stupa koji uključuje mikrobonitetni nadzor koji koordiniraju europska nadzorna tijela i makrobonitetni nadzor zahvaljujući uspostavi Europskog odbora za sistemske rizike („ESRB”). Tri europska nadzorna tijela, odnosno Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo („EBA”), koje je osnovano Uredbom (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća, Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje („EIOPA”), koje je osnovano Uredbom (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća i Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala („ESMA”), koje je osnovano Uredbom (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (zajedno „uredbe o osnivanju”), počela su s radom u siječnju 2011. Opći cilj europskih nadzornih tijela jest održivo jačanje stabilnosti i djelotvornosti financijskog sustava u cijeloj Uniji te jačanje zaštite potrošača i ulagatelja. (2)Europska nadzorna tijela znatno su pridonijela usklađivanju pravila o financijskim tržištima u Uniji tako što su Komisiji pružila informacije za njezine inicijative koje se odnose na uredbe i direktive koje donose Vijeće i Parlament. Europska nadzorna tijela dostavila su Komisiji i nacrte detaljnih tehničkih pravila koja su donesena u obliku delegiranih i provedbenih akata. (3)Europska nadzorna tijela pridonijela su i konvergenciji u području financijskog nadzora. Ona su pridonijela i nadzornoj praksi u Uniji s pomoću smjernica za nadležna tijela i koordiniranjem preispitivanja nadzorne prakse. Međutim, zbog postupka odlučivanja propisanog u uredbama o njihovu osnivanju i zbog ograničenih sredstava i prirode instrumenata koje imaju na raspolaganju, europska nadzorna tijela nisu mogla u potpunosti ostvariti opće ciljeve. (4)Nakon sedam godina