Peto područje, relevantnost Uredbe o plovidbenosti, ocijenjeno je na temelju informacija primljenih od država članica koje su one dostavile kao odgovor na anketu o mogućim poboljšanjima Uredbe o plovidbenosti provedenu u lipnju 2014.

U skladu s člankom 4. Uredbe o plovidbenosti Vijeću se mora podnijeti izvješće o primjeni Uredbe izrađeno na temelju informacija primljenih od država članica. Svrha je ovog izvješća predstaviti nalaze i zaključke o provedbi Uredbe o plovidbenosti na temelju informacija primljenih od država članica za trogodišnje razdoblje od 2014. do 2016. („razmatrano razdoblje”).

2.1Relevantnost Uredbe

Kako je navedeno u odjeljku 1.3., u državama članicama je 2014. provedena anketa kako bi se utvrdila moguća poboljšanja Uredbe o plovidbenosti. Njihove povratne informacije sadržavale su važne podatke o provedbi Uredbe i korisne smjernice o nekim područjima u kojima su potrebna poboljšanja kako bi se u obzir uzeo pravni ili tehnološki razvoj.

U odgovorima na anketu države članice ukazale su na važnost Uredbe jer se njome smanjuje administrativno opterećenje za carinske službenike tako što im se omogućuje primjena alternativnih carinskih postupaka osim davanja odobrenja za uporabu u posebne svrhe te praćenja i nadzora drugih posebnih carinskih postupaka (npr. unutarnja proizvodnja, skladištenje).

Međutim, nekoliko država članica istaknulo je da Uredbu o plovidbenosti treba dodatno pojasniti u pogledu prihvatljivih ovlaštenih svjedodžbi za odobravanje suspenzija autonomnih carina zajedničke carinske tarife. One smatraju da bi se pojašnjavanjem tog područja uklonile nejasnoće o tome koje su svjedodžbe potrebne i potaknuli operatori zrakoplova da iskoriste mogućnosti koje nudi Uredba o plovidbenosti. Zatražile su i daljnja poboljšanja postupaka za robu koju treba popraviti.

Države članice bile su otvorene i za mogućnost daljnjeg pojednostavnjenja poslovanja za operatore zrakoplova tako što bi se bescarinski uvoz na temelju svjedodžbi dozvolio i za vojne zrakoplove. Razlog tomu je činjenica da se dijelovi vrlo često mogu upotrebljavati za obje vrste zrakoplova i njihova svrha nije uvijek poznata pri uvozu. To bi bilo sukladno s člankom 324. stavkom 1. točkom (c) Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447, u kojoj se ne razlikuju civilni i necivilni zrakoplovi kad je riječ o pojednostavnjenom okončanju postupka unutarnje proizvodnje. Isto tako, to je sukladno Uredbi (EZ) br. 150/2003, kojom se suspendiraju uvozne carine na određeno oružje i vojnu opremu, i nadopunjuje tu Uredbu.

Odgovori su bili podijeljeni u pogledu popisa robe prihvatljive za suspenziju u skladu s Uredbom o plovidbenosti. Neke su države članice dale prednost statusu quo, dok su druge zagovarale detaljan popis na razini tarifnog broja ili podbroja KN-a pod uvjetom da se može brzo izmijeniti. U tom pogledu treba isto tako podsjetiti da integracija Uredbe o plovidbenosti u TARIC nije provedena za sve oznake KN za poglavlja od 25. do 97. KN-a, ali da je popis oznaka skraćen na sastancima carinske stručne skupine za pitanja TARIC-a.

Kako bi riješila te probleme, Komisija je pokrenula proces pripreme prijedloga Vijeću kojim će se zamijeniti Uredba o plovidbenosti te ažurirati, poboljšati i dodatno pojednostavniti postupci za bescarinski uvoz neke robe koja se može ugraditi u zrakoplove ili za njih upotrebljavati. Očekuje se da će taj proces završiti do kraja 2017.

2.2Djelotvornost

Radi procjene djelotvornosti Uredbe o plovidbenosti državama članicama upućena su tri pitanja kako bi se utvrdilo koliko je pojednostavnjenje carinskih postupaka pomoglo gospodarskim subjektima i carinskim tijelima u postizanju cilja Uredbe. Odgovori su prikazani na sljedećim dijagramima:

P1. Je li postignut cilj Uredbe o plovidbenosti u pogledu pojednostavnjenja carinskih postupaka za bescarinski uvoz dijelova, komponenti i druge robe koja se upotrebljava za proizvodnju, popravke, održavanje, obnavljanje, prepravljanje ili prenamjene zrakoplova?

Tablica 1.