Tematsko izvješće Povećanje sigurnosti 
opskrbe energijom 
razvojem unutarnjeg 
energetskog tržišta: 
nužni  su dodatni naporiHR 2015  BR. 16
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD
EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-pošta: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu (http://europa.eu).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2015.
Print ISBN 978-92-872-3350-9 ISSN 2315-0548 doi:10.2865/384094 QJ-AB-15-018-HR-C
PDF ISBN 978-92-872-3311-0 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/1829 QJ-AB-15-018-HR-N
EPUB ISBN 978-92-872-3357-8 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/488202 QJ-AB-15-018-HR-E
© Europska unija, 2015.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Za svaku uporabu ili umnažanje fotografija 1., 2. i 3. te slike u okviru 13. dopuštenje se mora zatražiti izravno od nositelja 
autorskih prava.
Printed in Luxembourg
Povećanje sigurnosti 
opskrbe energijom 
razvojem unutarnjeg 
energetskog tržišta: 
nužni su dodatni napori
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim 
podstav kom UFEU-a)Tematsko izvješćeHR 2015  BR. 16
02
 Revizorski tim
U tematskim izvješćima Suda iznose se rezultati revizija uspješnosti i usklađenosti koje su provedene za posebna prora -
čunska područja ili teme povezane s upravljanjem. U odabiru i osmišljavanju takvih revizijskih zadataka Sud nastoji postići 
što veći učinak uzimajući u obzir rizike za uspješnost ili usklađenost, vrijednost predmetnih prihoda ili rashoda, predstoje -
će razvojne promjene te politički i javni interes.
Ovu reviziju uspješnosti provelo je II. revizijsko vijeće, kojem je na čelu član Suda Henri Grethen, a specijalizirano je za ras -
hodovna područja strukturnih politika, prometa i energije. Reviziju je predvodio član Suda Phil Wynn Owen, a potporu su 
mu pružali voditelj njegova ureda Gareth Roberts i ataše u njegovu uredu Katharina Bryan, voditelj odjela Pietro Puricella, 
voditelj radnog zadatka Erki Must te revizori Jolita Korzunienė, Pekka Ulander, Svetoslav Hristov, Aleksandra Klis-  
Lemieszonek i Andrew Judge.
Slijeva nadesno:  P . Puricella, A. Judge, G. Roberts, J. Korzunienė, P . Ulander, K. Bryan, E. Must,  
A. Klis-Lemieszonek, P . Wynn Owen, S. Hristov.
03
 Sadržaj
Odlomak
 Pojmovnik
I – VIII Sažetak
1 – 19 Uvod
5 – 8 Sigurnost opskrbe energijom i njezina povezanost s unutarnjim energetskim tržištem
9 – 13 Pravni okvir unutarnjeg energetskog tržišta
14 – 19 Potrebe za ulaganjima i financijski instrumenti EU-a u području energetske infrastrukture
20 – 26 Opseg revizije i revizijski pristup
27 – 112 Opažanja
27 – 71 Cilj dovršavanja uspostave unutarnjeg energetskog tržišta do 2014. nije postignut
30 – 42 I dalje su prisutni problemi u vezi s provedbom pravnog okvira EU-a za unutarnje energetsko tržište
43 – 54 Znatne razlike u načinu na koji države članice organiziraju vlastita energetska tržišta mogu nepovoljno 
utjecati na daljnji razvoj unutarnjeg energetskog tržišta
55 – 71 Iako je ostvaren napredak u pogledu udruživanja različitih tržišta u Europi, stvarni učinci unutarnjeg 
energetskog tržišta na cijene još nisu ostvareni
72 – 98 Energetska infrastruktura u Europi općenito još ne omogućuje potpunu integraciju tržišta te stoga 
trenutačno ne jamči stvarnu sigurnost opskrbe energijom
73 – 81 Infrastruktura unutar brojnih država članica i među mnogima od njih još nije prikladna za unutarnje 
energetsko tržište
82 – 87 Nema sveobuhvatne procjene potreba na razini EU-a koja bi poslužila kao osnova za određivanje prioriteta 
u pogledu ulaganja u energetsku infrastrukturu u EU-u
88 – 98 Za razvoj prekogranične infrastrukture nužna je suradnja među susjednim državama članicama
04 Sadržaj
99 – 112 Financijskom potporom iz proračuna EU-a u području energetske infrastrukture ostvaren je tek 
malen doprinos u pogledu unutarnjeg energetskog tržišta i sigurnosti opskrbe energijom
100 – 109 EU raspolaže s nekoliko instrumenata financiranja za potporu projektima za energetsku infrastrukturu, ali 
ni u jednom od njih unutarnje energetsko tržište nije glavni cilj
110 – 112 Učinak velikog dijela energetske infrastrukture koju je sufinancirao EU na unutarnje energetsko tržište tek 
će se pokazati
113 – 127 Zaključci i preporuke
 Prilog I.  —  (a) Prosječne maloprodajne cijene električne energije s porezima za kućanstva: 
1. tromjesečje 2015. u centima po 1 kWh
  (b) Prosječne cijene električne energije bez PDV-a i poreza za koje se ne može 
zatražiti povrat za industrijske potrošače: 1. tromjesečje 2015. u centima po 1 kWh
 Prilog II. —  Procijenjene nabavne cijene plina u državama članicama EU-a – godišnji 
prosjek 2014. – u eurima po MWh
 Prilog III. —  Sudjelovanje država članica u radnim skupinama agencije ACER, razdoblje 
od siječnja 2013. do svibnja 2015.
 Odgovori Komisije
05
 Pojmovnik
Agencija za suradnju energetskih regulatora (agencija ACER, engl. Agency for the Cooperation of Energy 
Regulators ): agencija EU-a sa sjedištem u Ljubljani osnovana u ožujku 2011. u okviru trećeg paketa energetskih 
propisa s ciljem ostvarenja daljnjeg napretka u pogledu dovršenja uspostave unutarnjeg energetskog tržišta za 
električnu energiju i prirodni plin. Agencija ACER neovisna je europska organizacija koja potiče suradnju među 
europskim energetskim regulatorima.
Desetogodišnji planovi razvoja mreže : planovi za električnu energiju i plin polugodišnji su neobvezujući 
dokumenti koje objavljuju ENTSO-E i ENTSO-G. Cilj je tih planova povećati informiranost i transparentnost 
u pogledu ulaganja u prijenosne sustave za električnu energiju i plin.
„Energetski otok” : regija koja je nedovoljno povezana s mrežama za prijenos energije. Slijedom toga, često ovisi 
o samo jednom vanjskom izvoru ili dobavljaču energije.
Energetski spojni vod : infrastruktura koja omogućuje protok električne energije ili plina među nacionalnim 
mrežama. Ta je infrastruktura u vlasništvu i pod upravljanjem jednog operatora prijenosnog sustava ili više njih.
Europske mreže operatora prijenosnih sustava za električnu energiju i plin (ENTSO-E/ENTSO-G, engl. 
European Networks of Transmission System Operators for Electricity and Gas ): tim su mrežama obuhvaćeni svi 
operatori prijenosnih sustava za električnu energiju i plin u EU-u i drugi operatori priključeni na njihove mreže, za 
sve regije i za sva tehnička i tržišna pitanja.
Europski energetski program za oporavak (program EEPR, engl. European Energy Programme for Recovery ): 
program uveden krajem 2008. kao odgovor na gospodarsku i financijsku krizu. Njime se osiguravaju financijska 
sredstva za projekte kojima je cilj povećati pouzdanost opskrbe energijom i smanjiti emisije stakleničkih plinova.
Europski fond za strateška ulaganja (EFSU) : cilj je EFSU-a tijekom razdoblja od 2015. do 2017. mobilizirati barem 
315 milijardi eura privatnih i javnih dugoročnih ulaganja u cijelom EU-u. EFSU će se uspostaviti u okviru Europske 
investicijske banke (EIB) u obliku uzajamnog fonda uz neograničeno trajanje u svrhu financiranja rizičnijih dijelova 
projekata. Dodatni rizik koji EIB snosi nadoknadit će se jamstvom u iznosu do 16 milijardi eura koji se pokriva iz 
proračuna EU-a. Države članice mogu uplatiti doprinos u EFSU. Iz EFSU-a se mogu financirati projekti od zajedničkog 
interesa i drugi projekti međusobnog povezivanja. Energetska infrastruktura jedan je od prioriteta toga fonda.
Europski strukturni i investicijski fondovi (ESI fondovi) : zajednički okvir za djelovanje Europskog fonda za 
regionalni razvoj (EFRR), Europskog socijalnog fonda (ESF), Kohezijskog fonda (KF), Europskog poljoprivrednog 
fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo (EFPR).
Instrument za povezivanje Europe (instrument CEF, engl. Connecting Europe Facility ): instrument kojim se 
od 2014. pruža financijska potpora za tri sektora – energija, promet te informacijske i komunikacijske tehnologije 
(IKT). U ta se tri područja s pomoću Instrumenta za povezivanje Europe utvrđuju prioriteti u pogledu ulaganja koja 
bi trebalo izvršiti u sljedećem desetljeću poput ulaganja u koridore za električnu energiju i plin, obnovljive izvore 
energije, međusobno povezane koridore za prijenos i ekološki prihvatljivije načine prijenosa te širokopojasne veze 
velike brzine i digitalne mreže.
Izdvajanje aktivnosti prijenosa : postupak odvajanja aktivnosti prijenosa energije u vertikalno integriranom 
trgovačkom društvu za energetske usluge od ostalih aktivnosti, poput proizvodnje i distribucije.
Milijarda prostornih metara (bcm, engl.  billion cubic metres ): jedinica obujma plina koja se upotrebljava 
u proizvodnji i trgovini.
06 Pojmovnik
Mrežni kodeksi i smjernice : skup pravila koji se primjenjuje na jedan ili više dijelova energetskog sektora. 
Zamišljeni su kao sredstvo za uspostavu unutarnjeg energetskog tržišta nadogradnjom postojećih nacionalnih 
pravila za rješavanje prekograničnih problema na sustavan način.
Nacionalna regulatorna tijela : javne organizacije država članica koje provjeravaju postoje li pravila koja 
omogućuju ravnopravan pristup tržištu, a u nekim državama članicama također određuju veleprodajne 
i maloprodajne cijene za potrošače. Izrađuju analize koje se koriste za određivanje naknada koje zaračunavaju 
operatori prijenosnih sustava.
Operator prijenosnog sustava : poslovni subjekt zadužen za prijenos energije u obliku prirodnog plina ili 
električne energije na nacionalnoj ili regionalnoj razini koji se u tu svrhu koristi uspostavljenom infrastrukturom.
Plan međusobnog povezivanja baltičkog energetskog tržišta (plan BEMIP, engl. Baltic Energy Market 
Interconnection Plan ): regionalna inicijativa potpisana 2009. s ciljem uključivanja Estonije, Latvije i Litve u europska 
energetska tržišta kako bi se okončao njihov status „energetskih otoka” i liberalizirala njihova energetska tržišta.
Postupak odbora (tzv. komitologija ): sustav odbora s pomoću kojeg se nadgledaju delegirani akti koje provodi 
Europska komisija. Odbori su sastavljeni od predstavnika država članica i ovlašteni su za reguliranje određenih 
delegiranih aspekata sekundarnog zakonodavstva koje je donijelo Vijeće i, kada se primjenjuje postupak 
suodlučivanja, Europski parlament. Komisija je na čelu sastanaka tih odbora i pruža usluge tajništva.
Projekti od zajedničkog interesa : Komisija je u listopadu 2013. usvojila popis od 248 ključnih projekata za 
energetsku infrastrukturu. Postupci izdavanja dozvola za projekte od zajedničkog interesa trebali bi biti brži 
i učinkovitiji, a regulatorni tretman tih projekata bolji. Potpora tim projektima moguća je i u okviru Instrumenta za 
povezivanje Europe.
Sigurnost opskrbe energijom : neprekidna dostupnost izvora energije po pristupačnim cijenama, u skladu 
s definicijom Međunarodne agencije za energiju.
Transeuropska energetska mreža (mreža TEN-E, engl. Trans-European Energy Network ): cilj je programa TEN-E 
međusobnim povezivanjem, interoperabilnošću i razvojem transeuropskih mreža za prijenos električne energije 
i plina uspostaviti unutarnje energetsko tržište, kao i zajamčiti sigurnost i diversifikaciju opskrbe te promicati održivi 
razvoj.
Treći paket energetskih propisa : zakonodavni paket koji se odnosi na energetska tržišta u EU-u. U njemu su 
propisana glavna pravila za funkcioniranje unutarnjeg energetskog tržišta, uključujući prekograničnu trgovinu 
i institucionalni okvir.
Trgovina među poduzećima : poslovna transakcija između dvaju poduzeća poput proizvođača i trgovca na veliko 
ili trgovca na veliko i trgovca na malo.
Ukapljeni prirodni plin (UPP) : prirodni plin ukapljen u tekući oblik radi skladištenja ili prijenosa.
Unutarnje energetsko tržište : regulatorni i infrastrukturni okvir koji bi trebao omogućiti slobodan protok plina 
i električne energije te bezgraničnu trgovinu njima na cijelom teritoriju EU-a.
07
 Sažetak
I
Europska unija (EU) u posljednjih je 20 godina razvila 
sveobuhvatan pristup energetskoj i klimatskoj poli -
tici. Ta se politika i dalje razvija u kontekstu sve većeg 
izazova klimatskih promjena, kao i promjena u među -
narodnom kontekstu kojim su obuhvaćene političke 
promjene na granicama EU-a i trgovinski sporazumi 
s vanjskim partnerima.
II
Sigurnost opskrbe energijom postala je tijekom 
prošlog desetljeća jedno od glavnih pitanja u Europi. 
Zabrinutost na razini vlada i javnosti usmjerena je 
u prvom redu na rizike povezane s ovisnošću o vanj -
skim izvorima energije, političkom nesigurnošću 
u državama vanjskih dobavljača i tranzitnim državama 
te mogućnošću prekida u opskrbi energijom. Tako -
đer postoji sve više potvrda da dubinske promjene 
u energetskom sustavu EU-a, u prvom redu raznolikost 
obrazaca potražnje i sve veća raširenost obnovljivih 
izvora energije, postavljaju nove izazove u pogledu 
neprekidne opskrbe krajnjih korisnika energijom po 
pristupačnim cijenama.
III
EU je donio niz propisa za potporu razvoju unutar -
njeg energetskog tržišta. Unutarnje energetsko tržište 
regulatorni je i infrastrukturni okvir koji bi trebao omo -
gućiti slobodan protok plina i električne energije te 
bezgraničnu trgovinu njima na cijelom teritoriju EU-a. 
Jedan od ciljeva najnovijeg zakonodavnog paketa, koji 
je poznat i kao treći paket energetskih propisa, bio 
je uspostaviti unutarnje tržište do 2014. Osim toga, iz 
proračuna EU-a u razdoblju 2007.–2013. za energet -
sku infrastrukturu izdvojeno je 3,7 milijardi eura, a u 
razdoblju 2014.–2020. očekuje se dodatan iznos od 
približno 7,4  milijarde  eura.
IV
Cilj revizije koju smo proveli bio je utvrditi jesu li pro -
vedba mjera u okviru politike unutarnjeg energetskog 
tržišta i rashodi EU-a za energetsku infrastrukturu na 
djelotvoran način ostvarili koristi u pogledu sigurnosti 
opskrbe energijom.
08
 Sažetak
V
Cilj EU-a o dovršavanju uspostave unutarnjeg ener -
getskog tržišta do 2014. nije postignut. Energetska 
infrastruktura u Europi općenito još ne omogućuje 
potpunu integraciju tržišta te stoga trenutačno ne 
jamči stvarnu sigurnost opskrbe energijom. Financij -
skom potporom iz proračuna EU-a u području ener -
getske infrastrukture ostvaren je tek malen doprinos 
u pogledu unutarnjeg energetskog tržišta i sigurnosti 
opskrbe energijom.
VI
I dalje su prisutni problemi u vezi s provedbom 
pravnog okvira EU-a za unutarnje energetsko tržište. 
Znatne razlike u načinu na koji države članice orga -
niziraju vlastita energetska tržišta mogu nepovoljno 
utjecati na daljnji razvoj unutarnjeg energetskog 
tržišta. Iako je ostvaren napredak u pogledu udruživa -
nja različitih tržišta u Europi, stvarni učinci unutarnjeg 
energetskog tržišta na cijene još nisu ostvareni. Prepo -
ručujemo sljedeće:
1. preporuka : s obzirom na to da uspostava unutar -
njeg energetskog tržišta još nije dovršena, Komisija bi 
trebala dovršiti svoje procjene i do kraja 2016. protiv 
država članica pokrenuti sve potrebne postupke radi 
utvrđivanja povrede obveze.
2. preporuka :
(a) države članice trebale bi zajamčiti neovisnost svo -
jih nacionalnih regulatornih tijela i nepostojanje 
ograničenja u pogledu uloge tih tijela. Nacionalna 
regulatorna tijela trebala bi raspolagati s dovoljno 
sredstava za provedbu svojih aktivnosti, pri čemu 
im se treba omogućiti da punopravno sudjeluju 
u aktivnostima suradnje na razini EU-a;
(b) Komisija bi trebala zajamčiti Agenciji za suradnju 
energetskih regulatora (ACER) potrebne ovlasti da 
od ključnih institucija u državama članicama može 
dobiti informacije koje su joj potrebne za izvršava -
nje povjerenih zadaća.3. preporuka : Komisija bi trebala promicati razvoj 
transparentnih mehanizama trgovanja plinom i elek -
tričnom energijom na svim razinama. Time bi se 
trebalo obuhvatiti pružanje potpore i pomoći pri 
osnivanju burzi u državama članicama u kojima one 
trenutačno ne postoje ili u kojima prevladavaju meha -
nizmi izravne trgovine među poduzećima.
4. preporuka : Komisija bi trebala ubrzati postupak 
odbora, s ciljem da se mrežni kodeksi za električnu 
energiju donesu do kraja 2015. Također bi trebala poti -
cati agenciju ACER i europske mreže operatora prije -
nosnih sustava (ENTSO) da pruže državama članicama 
potporu u pogledu ranije primjene mrežnih kodeksa 
u okviru regionalnih inicijativa za suradnju.
5. preporuka : Komisija bi trebala:
(a) razmisliti o postavljanju ciljeva za međusobno 
elektroenergetsko povezivanje koji bi se temeljili 
na tržišnim potrebama, a ne na fiksnim proizvod -
nim kapacitetima država članica;
(b) nanovo procijeniti moguće troškove i koristi 
ciljnog modela za tržište plina te, s obzirom na ne -
stabilnost potražnje, razmotriti postoje li alterna -
tive izgradnji raširene mreže plinovoda, kao što je 
postavljanje terminala za UPP na strateške lokacije 
radi opskrbe tržišta jedne države članice ili više 
njih s pomoću kompatibilnih rješenja unutarnjeg 
energetskog tržišta. To bi se trebalo temeljiti na 
sveobuhvatnoj procjeni potreba na razini EU-a.
09
 Sažetak
VII
Infrastruktura unutar brojnih država članica i među 
mnogima od njih još nije prikladna za unutarnje ener -
getsko tržište. Nema sveobuhvatne procjene potreba 
na razini EU-a koja bi poslužila kao osnova za odre -
đivanje prioriteta u pogledu ulaganja u energetsku 
infrastrukturu u EU-u. Za razvoj prekogranične infra -
strukture nužna je suradnja među susjednim državama 
članicama. Preporučujemo sljedeće:
6. preporuka : Komisija bi trebala:
(a) utvrditi svu prekograničnu energetsku infrastruk -
turu koja ima veći potencijal od onoga koji se 
trenutačno iskorištava za potporu unutarnjem 
energetskom tržištu, neovisno o tome je li razlog 
za to što je predmet dugotrajnih bilateralnih ugo -
vora koji onemogućuju pristup trećim stranama 
ili se ne iskorištavaju njezini tehnički kapaciteti 
poput promjene smjera toka plina;
(b) surađivati s dionicima u državama članicama kako 
bi se povećala mjera u kojoj se takva infrastruktura 
zapravo neprekidno upotrebljava u korist unutar -
njeg energetskog tržišta;
(c) razmotriti koje bi se koristi ostvarile osnivanjem re -
gionalnih operatora prijenosnih sustava kako bi se 
učinkovito upravljalo prekograničnim energetskim 
tokovima i olakšalo ih, uz optimalno iskorištavanje 
postojeće infrastrukture.
7. preporuka : Komisija bi trebala:
(a) izraditi sveobuhvatnu procjenu potreba na razini 
EU-a u pogledu energetske infrastrukture koja 
bi trebala služiti kao temelj za razvoj unutarnjeg 
energetskog tržišta i kao referenca za ostale stra -
teške dokumente poput desetogodišnjih planova 
razvoja mreže;
(b) kako bi se pružila potpora u pogledu procjene 
potreba, uspostaviti službu za izradu modela ener -
getskih tržišta, uključujući širok raspon projekcija 
potražnje, bilo interno ili u agenciji ACER;
(c) surađivati s Europskom mrežom operatora prijeno -
snih sustava za električnu energiju (ENTSO-E) i Eu -
ropskom mrežom operatora prijenosnih sustava za 
plin (ENTSO-G) na način da procjena potreba služi 
kao izvor informacija pri planiranju infrastrukture 
povezane s unutarnjim energetskim tržištem u EU-
u, uključujući desetogodišnje planove razvoja 
mreže.VIII
EU raspolaže s nekoliko instrumenata financiranja za 
potporu projektima za energetsku infrastrukturu, ali 
ni u jednom od njih unutarnje energetsko tržište nije 
glavni cilj. Energetska infrastruktura koju je sufinanci -
rao EU ima tek djelomičan utjecaj na unutarnje ener -
getsko tržište. Preporučujemo sljedeće:
8. preporuka : Komisija bi trebala usavršiti postupke 
planiranja, posebice u smislu da bi se davanje pred -
nosti projektima od zajedničkog interesa i njihovo 
financiranje trebalo temeljiti na sveobuhvatnoj 
procjeni potreba na razini EU-a u pogledu energetske 
infrastrukture.
9. preporuka : Komisija bi trebala izraditi zakonodavne 
prijedloge o načinu donošenja vlastitih odluka o tome 
koji će se projekti za energetsku infrastrukturu finan -
cirati ovisno o pravilnom i trajnom funkcioniranju 
energetskog tržišta u državama članicama.
10
 Uvod
01 
Europska unija u posljednjih je 20 go -
dina razvila sveobuhvatan pristup 
energetskoj i klimatskoj politici1. Ta se 
politika i dalje razvija u kontekstu sve 
većeg izazova klimatskih promjena, 
kao i promjena u međunarodnom kon -
tekstu kojim su obuhvaćene političke 
promjene na granicama EU-a i trgovin -
ski sporazumi s vanjskim partnerima.
02 
Pravnu podlogu za razvoj energetske 
politike na razini EU-a čini članak 4. 
Ugovora o funkcioniranju Europske 
unije (UFEU), u kojem stoji da su EU 
i države članice zajednički nadležni za 
energetiku. U članku 194. navodi se da 
su ciljevi energetske politike EU-a:
(a) zajamčiti funkcioniranje energet -
skoga tržišta;
(b) zajamčiti sigurnost opskrbe energi -
jom u Uniji;
(c) promicati energetsku učinkovitost 
i uštedu energije te razvoj novih 
i obnovljivih oblika energije; te
(d) promicati međusobno povezivanje 
energetskih mreža.
03 
Države članice odlučuju o kombinaciji 
izvora energije na nacionalnoj razini, 
kao i o porezima i dodatnim naknada -
ma koje se primjenjuju na plin i elek -
tričnu energiju te nadgledaju funk -
cioniranje tržišta električne energije 
i prirodnog plina unutar svojih granica.04 
Sigurnost opskrbe energijom postala 
je tijekom prošlog desetljeća jedno od 
glavnih pitanja u Europi. Zabrinutost 
na razini vlada i javnosti usmjerena je 
u prvom redu na rizike povezane s ovi -
snošću o vanjskim izvorima energije, 
političkom nesigurnošću u državama 
vanjskih dobavljača i tranzitnim drža -
vama te mogućnošću prekida u op -
skrbi energijom. Također postoji sve 
više potvrda da dubinske promjene 
u energetskom sustavu EU-a, u prvom 
redu raznolikost obrazaca potražnje 
i sve veća raširenost obnovljivih izvora 
energije, postavljaju nove izazove 
u pogledu neprekidne opskrbe krajnjih 
korisnika energijom po pristupačnim 
cijenama.1 Misli se u prvom redu, ali ne 
i isključivo, na komunikacije 
Komisije o energetskoj politici 
EU-a objavljene 1995. i 2007., 
zakonodavne pakete 
u područjima energetske 
i klimatske politike za 
razdoblja do 2020. i 2030. te na 
nedavnu komunikaciju 
Komisije o energetskoj uniji.
11 Uvod
Sigurnost opskrbe 
energijom i njezina 
povezanost s unutarnjim 
energetskim tržištem
05 
Europska komisija dosljedno potiče 
razvoj unutarnjih tržišta električne 
energije i prirodnog plina kao temelj 
sigurnosti opskrbe energijom u Uniji. 
Unutarnje energetsko tržište regula -
torni je i infrastrukturni okvir koji bi 
trebao omogućiti slobodan protok 
plina i električne energije te bezgranič -
nu trgovinu njima na cijelom teritoriju 
EU-a. U najnovijoj komunikaciji Komi -
sije o europskoj strategiji energetske 
sigurnosti, koja je objavljena 28. svib -
nja 2014.2, Komisija navodi da „Ključ 
poboljšane energetske sigurnosti leži 
prije svega u zajedničkom pristupu 
preko funkcionalnog unutarnjeg tržišta 
koje funkcionira te u većoj suradnji na 
regionalnim i europskim razinama, po -
sebno u pogledu koordinacije razvoja 
mreža i otvaranja tržišta…”
06 
Razvojem otvorenih, konkurentnih 
i potpuno funkcionalnih unutarnjih 
tržišta za opskrbu električnom ener -
gijom i prirodnim plinom mogu se 
ostvariti koristi u pogledu sigurnosti 
opskrbe energijom za Uniju u cjelini. 
Time se otvaraju mogućnosti za veću 
diversifikaciju opskrbe, ublažava -
nje rizika lokalne opskrbe, likvidno 
i fleksibilno trgovanje unutar pojedi -
načnih država članica i među njima te 
isplativu opskrbu energijom. Sigurnost 
opskrbe javno je dobro koje ima svoju 
cijenu, a ostvarenje tog cilja na naj -
isplativiji način temeljni je cilj energet -
ske politike EU-a.07 
U prosincu 2014. Vijeće Europske unije 
još jednom je istaknulo da podupire 
dovršenje uspostave unutarnjeg ener -
getskog tržišta, naglašavajući da „se 
moraju poduzeti svi napori kako bi se 
hitno postigao cilj potpuno funkcional -
nog i povezanog unutarnjeg energet -
skog tržišta”3.
08 
Kako bi se razvilo unutarnje energet -
sko tržište, potrebno je utvrditi pravila 
funkcioniranja energetskih tržišta plina 
i električne energije te se pobrinuti da 
je za tu svrhu uspostavljena odgovara -
juća infrastruktura.2 COM(2014) 330 završna verzija 
od 28. svibnja 2014., „Europska 
strategija energetske 
sigurnosti”.
3 Zaključci Vijeća Europske unije 
od 9. prosinca 2014. sa 
sastanka Vijeća za promet, 
telekomunikacije i energetiku.
12 Uvod
Pravni okvir unutarnjeg 
energetskog tržišta
09 
Pravila funkcioniranja unutarnjeg 
energetskog tržišta imaju nekoliko 
razvojnih faza. Prva je od njih izrada 
zakonodavnog okvira kojim se utvrđu -
ju načela za razvoj unutarnjih tržišta 
električne energije i prirodnog plina te 
regulatorni uvjeti trgovanja energijom. 
Taj zakonodavni okvir izrađen je u tri 
„paketa” sekundarnog zakonodavstva 
EU-a (vidjeti sliku 1. ).10 
Treći paket energetskih propisa dopu -
njen je 2011. Uredbom o cjelovitosti 
i transparentnosti veleprodajnog4 
tržišta energije („uredba REMIT”)5. 
U središtu te uredbe nalaze se pitanja 
cjelovitosti i zlouporabe tržišta te se 
njome propisuje praćenje velepro -
dajnih tržišta energije radi otkrivanja 
i suzbijanja manipuliranja tržištem. 
Njezina potpuna provedba trebala bi 
biti dovršena do travnja 2016.Slika 1.Izrada triju paketa energetskih propisa
Osnovne sastavnice
Direktiva/uni00A02009/72/EZ
Direktiva/uni00A02009/73/EZUredba (EZ)/uni00A0br./uni00A0713/2009Uredba (EZ)/uni00A0br./uni00A0714/2009Uredba (EZ)/uni00A0br./uni00A0715/2009 Treći paket
2009.Drugi paket
2003.Prvi paket 
1996./1998.
Koordinacija regulatora prijenosnih 
sustava koju obavljaju
ENTSO-E i ENTSO-GDesetogodišnji 
planovi razvoja 
mrežeOperator 
prijenosnog sustava 
kao zaseban subjektKoordinacija 
regulatora koju 
obavlja agencija ACERPravne 
aktivnostiNeovisni nacionalni 
regulatorSamo regulirani 
pristup100 %Računovodstvene 
aktivnostiBilo koje 
nadležno tijeloPostupno i 
ograničenoRazvoj
mrežeIzdvajanje 
aktivnosti operatora 
prijenosnih sustavaRegulacija 
tržištaPristup treće 
straneOtvaranje 
tržišta
Dogovoreni, 
regulirani ili na 
temelju prodaje 
jednom kupcu
Izvor:  Europski revizorski sud.4 Trgovina na veliko odvija se 
između uvoznika ili 
proizvođača energije 
i pružatelja energetskih usluga 
koji ih prodaju krajnjim 
kupcima.
5 Uredba (EU) 
br. 1227/2011 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
25. listopada 2011. 
o cjelovitosti i transparentnosti 
veleprodajnog tržišta energije 
(SL L 326, 8.12.2011., str. 1.).
13 Uvod
11 
Također postoje dvije zakonodavne 
mjere EU-a koje se izravno odnose na 
sigurnost opskrbe električnom ener -
gijom i plinom. Te se mjere temelje na 
održavanju unutarnjeg energetskog 
tržišta u pravilnoj i trajnoj funkciji, čak 
i u iznimnim okolnostima:
(a) Direktiva o opskrbi električnom 
energijom6 usvojena je 2005. 
i njome su se države članice obve -
zale zajamčiti odgovarajuću razinu 
proizvodnog kapaciteta, odgova -
rajuću ravnotežu između ponude 
i potražnje i odgovarajuću razinu 
međusobne povezanosti s drugim 
državama članicama; i
(b) Uredba o sigurnosti opskrbe pri -
rodnim plinom  usvojena je 2010.7 
i u njoj su navedeni standardi 
opskrbe i infrastrukturni standardi 
te su utvrđene zadaće poduzeća za 
opskrbu prirodnim plinom, država 
članica i Komisije u pogledu sprje -
čavanja prekida u opskrbi i reakcije 
na njih.12 
Tim zakonodavnim okvirom utvrđena 
su temeljna načela unutarnjeg ener -
getskog tržišta, ali taj okvir sam po 
sebi ne daje praktični predložak za 
energetska tržišta. U tu je svrhu Komi -
sija pokrenula izradu ciljnih modela za 
tržišta električne energije i plina kako 
bi se ostvario cilj približavanja cijena8. 
Ti su modeli dodatno razrađeni u su -
radnji s europskim mrežama operatora 
prijenosnih sustava i agencijom ACER, 
kao i predstavnicima energetske indu -
strije te se za njih trenutačno izrađuje 
okvir smjernica i mrežnih kodeksa 
u kojem se navode tehnička pravila 
prema kojima bi ta tržišta trebala 
funkcionirati:
(a) Ciljnim modelom za tržište 
električne energije  predviđa se 
povezivanje nacionalnih tržišta 
u jedinstveno sveeuropsko trži -
šte9. Osim što bi se time olakšalo 
približavanje cijena, poveziva -
njem tržišta trebao bi se zajamčiti 
optimalan prekogranični prijenos 
energije.
(b) Ciljnim modelom za tržište plina  
promiče se približavanje cijena 
trgovanjem koje se temelji na plin -
skim čvorištima10. Njime se pred -
viđa razvoj ulazno-izlaznih zona 
i likvidnih virtualnih tržišta.6 Direktiva 2005/89/EZ 
Europskog parlamenta i Vijeća 
od 18. siječnja 2006. 
o mjerama zaštite sigurnosti 
opskrbe električnom 
energijom i ulaganja 
u infrastrukturu (SL L 33, 
4.2.2006., str. 22.).
7 Uredba (EU) 
br. 994/2010 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
20. listopada 2010. o mjerama 
zaštite sigurnosti opskrbe 
plinom i stavljanju izvan snage 
Direktive Vijeća 2004/67/EZ 
(SL L 295, 12.11.2010., str. 1.).
8 Dodatne informacije o izradi 
ciljnih modela dostupne su na: 
https://ec.europa.eu/energy/
en/consultations/
consultation-generation-
adequacy-capacity-
mechanisms-and-internal-
market-electricity
9 Povezivanje tržišta 
podrazumijeva spajanje 
zasebnih promptnih tržišta 
električne energije za dan 
unaprijed uporabom 
raspoloživog prekograničnog 
kapaciteta za prijenos 
energije. Radi povezivanja 
tržišta električne energije 
u Europskoj uniji izrađen je 
poseban algoritam naziva 
EUPHEMIA.
10 Plinsko čvorište fizičko je ili 
virtualno tržište na kojem se 
cijena opskrbe plinom 
određuje prema potražnji 
u regiji. Cijene u plinskom 
čvorištu mijenjaju se na 
temelju promjenjivog odnosa 
ponude plina i i potražnje za 
njim.
14 Uvod
Uloge i zadaće glavnih aktera 
u području energetske politike 
EU-a
13 
U proces razvoja, uspostave i uređenja 
unutarnjeg energetskog tržišta uklju -
čen je čitav niz javnih i privatnih aktera 
koji imaju određene uloge i zadaće.
(a) U okviru Europske komisije , za 
razvoj i provedbu europske ener -
getske politike u smislu članka 194. 
UFEU-a zadužena je Glavna uprava 
(GU) za energetiku. U okviru toga 
dužna je zajamčiti funkcioniranje 
energetskog tržišta i sigurnost 
opskrbe energijom u Uniji te 
promicati međusobno povezivanje 
energetskih mreža. Kad je riječ 
o unutarnjem energetskom tržištu, 
Komisija:
(i) predlaže dokumente za pred -
metnu politiku i zakonodavne 
mjere prema potrebi;
(ii) prati prenošenje paketa ener -
getskih propisa u nacionalno 
zakonodavstvo;
(iii) usvaja mrežne kodekse u su -
radnji s državama članicama, 
u okviru postupka odbora.
(b) Praćenje energetskih tržišta treba -
la bi provoditi nacionalna regu -
latorna tijela  koja su potpuno 
neovisna o vladama država članica. 
Obveza uspostave nacionalnih re -
gulatornih tijela uvedena je u dru -
gom paketu energetskih propisa. 
U trećem paketu propisa njihova je 
uloga dodatno naglašena.(c) Agencija za suradnju energet -
skih regulatora  (agencija ACER) 
osnovana je u okviru trećeg paketa 
energetskih propisa i trebala bi 
poticati i olakšavati suradnju među 
nacionalnim regulatornim tijelima. 
Agencija ACER izrađuje okvirne 
smjernice na temelju kojih se 
izrađuju mrežni kodeksi te donosi 
mišljenja o čitavom nizu pitanja 
povezanih s energetskim tržišti -
ma. Ona nema izvršne ovlasti pa 
odluke koje donese nisu izravno 
obvezujuće za sudionike na tržištu.
(d) Operatori prijenosnih sustava 
poslovni su subjekti zaduženi za 
prijenos energije u obliku prirod -
nog plina ili električne energije na 
nacionalnoj ili regionalnoj razini 
koji se u tu svrhu koriste uspostav -
ljenom infrastrukturom. Očekuje se 
da međusobno surađuju u okviru 
europskih mreža operatora pri -
jenosnih sustava za električnu 
energiju i plin  (ENTSO-E i ENT -
SO-G). Europske mreže operatora 
prijenosnih sustava zadužene su za 
izradu mrežnih kodeksa na temelju 
okvirnih smjernica agencije ACER 
i pripremu desetogodišnjih plano -
va razvoja mreže.
15 Uvod
Potrebe za ulaganjima 
i financijski instrumenti 
EU-a u području 
energetske infrastrukture
14 
Kako bi se u sklopu unutarnjeg ener -
getskog tržišta mogle ostvariti koristi 
u pogledu sigurnosti opskrbe energi -
jom, potrebna su ulaganja u energet -
sku infrastrukturu. Energetsku infra -
strukturu u EU-u uglavnom financiraju 
operatori prijenosnih sustava, i to na -
knadama koje plaćaju potrošači prema 
načelu „korisnik plaća”. Udio vlastitih 
sredstava operatora prijenosnih susta -
va u financiranju infrastrukturnih ula -
ganja kreće se od samo 20 % troškova 
projekta pa sve do cjelokupnog troška 
potrebnog ulaganja. Prema podatcima 
Komisije iz 2011., operatori prijenosnih 
sustava su u razdoblju 2005.–2009. 
u energetsku infrastrukturu ulagali 
9,1 milijardu  eura godišnje. Taj iznos 
uključuje 5,8  milijardi  eura godišnje 
za elektroenergetsku infrastrukturu 
i 3,3 milijarde eura godišnje za plinsku 
infrastrukturu.
15 
Europska investicijska banka (EIB)  
najveći je nadnacionalni davatelj 
zajmova i jamstava za projekte za 
energetsku infrastrukturu u EU-u. U razdoblju 2007.–2012. EIB je za 
ulaganja u modernizaciju i razvoj 
europske elektroenergetske i plinske 
mreže odobrio zajmove u iznosu od 
29,4  milijarde  eura11.
16 
Energetska infrastruktura također je 
jedan od prioriteta novoosnovanog 
Europskog fonda za strateška ulaga -
nja (EFSU)12. U tom se fondu kombini -
ra kapital iz proračuna EU-a s onim iz 
EIB-a s ciljem poticanja javnih i privat -
nih ulaganja od najmanje 315  milijar -
di eura u cijelom EU-u13.
17 
U odnosu na vlastita ulaganja opera -
tora prijenosnih sustava i financijska 
sredstva koja osiguravaju EIB i EFSU 
proračun EU-a  razmjerno je malen 
izvor ulaganja u energetsku infra -
strukturu. U razdoblju 2007.–2013. 
za energetsku infrastrukturu iz pro -
računa EU-a izdvojeno je približno 
3,7 milijardi eura, a za razdoblje 
2014.–2020. predviđene su dodatne 
7,4 milijarde eura, kao što je prikazano 
u tablici 1.Tablica 1.Sredstva izdvojena za energetsku infrastrukturu u razdoblju 2007.–2020. 
(u milijunima eura)
Sektor Mreža TEN-E Program EEPRInstrument 
CEF – EnergetikaESI fondovi Ukupno
2007.–2013.Električna energija 81 905 498 1 484
Plin 64 1 363 814 2 241
UKUPNO 145 2 268 1 312 3 725
2014.–2020. Elektična energija i  plin 5 350 2 00017 350
UKUPNO 2007.–2020. 145 2 268 5 350 3 312 11 075
1 Okvirna vrijednost koju je revizorskom timu iznijela Glavna uprava za regionalnu i urbanu politiku.
Izvor:  Europski revizorski sud, na temelju podataka iz baza Glavne uprave za regionalnu i urbanu politiku i izvješća o provedbi programa EEPR.11 Europska investicijska banka, 
„Energy Lending Criteria” (hrv. 
Kriteriji za kreditiranje 
u području energetike ), 
23. srpnja 2013.
12 Uredba (EU) 2015/1017 
Europskog Parlamenta i Vijeća 
od 25. lipnja 2015. o Europ -
skom fondu za strateška 
ulaganja, Europskom 
savjetodavnom centru za 
ulaganja i Europskom portalu 
projekata ulaganja i o izmjeni 
uredaba (EU) br. 1291/2013 i 
(EU) br. 1316/2013.
13 Mišljenje br. 4/2015 o prijedlo -
gu Uredbe Europskog 
parlamenta i Vijeća o Europ -
skom fondu za strateška 
ulaganja i o izmjeni uredaba  
(EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 131
6/2013 (SL 121, 15.4.2015., 
str. 1.).
16 Uvod
18 
Sredstva su se dodjeljivala iz nekoliko 
fondova kojima upravlja Komisija i koji 
se međusobno razlikuju po razmjer -
noj veličini, vrstama projekata koji se 
iz njih financiraju i vrstama financij -
skih sredstava koja pružaju (vidjeti 
tablicu 1. ):
(a) Transeuropske energetske 
mreže  (mreže TEN-E) uspostavlje -
ne su 1996.14 i bile su instrument 
kojim je upravljala Komisija i iz 
kojeg se financirala infrastruktura 
za električnu energiju i prirodni 
plin. U propisima o mrežama TEN-E 
iz 2013.15 utvrđeni su kriteriji za 
određivanje projekata od zajednič -
kog interesa;
(b) Europski energetski program za 
oporavak  (program EEPR) uspo -
stavljen je 2009. kako bi se infra -
strukturnim ulaganjima potaknulo 
gospodarstvo EU-a16. Iz programa 
EEPR financirao se dogovoreni po -
pis projekata pod izravnim uprav -
ljanjem Komisije. Provedba finan -
ciranih projekata još je u tijeku, 
ali potpora iz toga programa više 
se ne dodjeljuje ni za jedan novi 
projekt;
(c) Instrument za povezivanje Euro -
pe (instrument CEF)17 uspostavljen 
je kao izvor ulaganja u području 
prometa, energetike i telekomu -
nikacija za razdoblje 2014.–2020.18. 
Namjena mu je da privuče privatna 
ulaganja kroz niz instrumenata, 
uključujući bespovratna sredstva, 
posebne zajmove, jamstva te 
dužničke i vlasničke instrumen -
te. Sufinanciranje bespovratnim 
sredstvima temelji se na otvorenim 
pozivima na podnošenje prijed -
loga, a raspodjelom tih sredstava 
upravlja Izvršna agencija za inova -
cije i mreže (agencija INEA); te(d) financijska sredstva za energetsku 
infrastrukturu dodjeljuju se i iz 
europskih strukturnih i investi -
cijskih fondova  (ESI fondovi)19. 
Ta vrsta financiranja temelji se na 
nacionalnim operativnim progra -
mima koje je odobrila Komisija.
19 
Komisija je 2010. procijenila da je za 
ulaganja u energetski sektor Europe 
do 2020. potreban iznos od 1 bili -
jun eura. Od te bi svote približno 
210 milijardi  eura bilo potrebno za 
elektroenergetske i plinske mreže od 
europske važnosti20. Međunarodna 
agencija za energiju (IEA) objavila je 
noviju procjenu da će ukupna ulaga -
nja potrebna za elektroenergetske 
i plinske mreže tijekom razdoblja 
2014.–2035. u EU-u iznositi i do 
931 milijarde  eura21.14 Program TEN-E uspostavljen je 
sljedećim pravnim aktima: 
Odluka br. 1364/2006/EZ 
Europskog parlamenta i Vijeća 
od 6. rujna 2006. o utvrđivanju 
smjernica za transeuropske 
energetske mreže i stavljanju 
izvan snage Odluke 96/391/EZ 
i Odluke br. 1229/2003/EZ 
(SL L 262, 22.9.2006., str. 1.).
15 Uredba (EU) br. 347/2013 Eu -
ropskog parlamenta i Vijeća 
od 17. travnja 2013. o smjerni -
cama za transeuropsku 
energetsku infrastrukturu te 
stavljanju izvan snage Odluke 
br. 1364/2006/EZ i izmjeni 
uredaba (EZ) br. 713/2009, (EZ) 
br. 714/2009 i (EZ) br. 715/2009 
(SL L 115, 25.4.2013., str. 39.) 
ima za cilj potaknuti 
pravodoban razvoj i interope -
rabilnost transeuropskih 
energetskih mreža (mreža 
TEN-E).
16 Uredba 
(EZ) br. 663/2009 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
13. srpnja 2009. 
o uspostavljanju programa za 
potporu gospodarskom 
oporavku dodjelom 
financijske pomoći Zajednice 
projektima u području 
energetike (SL L 200, 
31.7.2009., str. 31.).
17 U skladu s Uredbom (EU) 
2015/1017 o Europskom fondu 
za strateška ulaganja 
proračunska sredstva za 
energetski sektor u okviru 
instrumenta CEF za razdoblje 
2014. – 2020. smanjena su za 
500 milijuna eura (s 5850 
milijuna na 5350 milijuna 
eura), djelomično kako bi se iz 
općeg proračuna Unije 
financirao doprinos EFSU u.
18 Uredba (EU) br. 1316/2013 Eu -
ropskog parlamenta i Vijeća 
od 11. prosinca 2013. 
o uspostavi Instrumenta za 
povezivanje Europe, izmjeni 
Uredbe (EU) br. 913/2010 i stav -
ljanju izvan snage uredaba (EZ
) br. 680/2007 i (EZ) br. 67/2010 
(SL L 348, 20.12.2013., str. 129.).
19 Uredba 
(EU) br. 1303/2013 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
17. prosinca 2013. 
o utvrđivanju zajedničkih 
odredbi o Europskom fondu 
za regionalni razvoj, 
Europskom socijalnom fondu, 
Kohezijskom fondu, 
Europskom poljoprivrednom 
fondu za ruralni razvoj 
i Europskom fondu za 
pomorstvo i ribarstvo i o 
17
 Opseg revizije i revizijski 
pristup
20 
Cilj revizije koju je proveo Sud bio je 
utvrditi jesu li provedba mjera u okviru 
politike unutarnjeg energetskog tržišta 
i rashodi EU-a za energetsku infra -
strukturu na djelotvoran način ostvarili 
koristi u pogledu sigurnosti opskrbe 
energijom.
21 
Osobito smo ispitali:
 ο jesu li Komisija i države članice za -
jamčile provedbu politika unutar -
njeg energetskog tržišta , čime 
bi se povećala sigurnost opskrbe 
energijom;
 ο je li energetska infrastruktura  
u Europi prikladna za potpunu 
integraciju tržišta, čime bi se za -
jamčila stvarna sigurnost opskrbe 
energijom; i
 ο je li financijska potpora EU-a  
energetskoj infrastrukturi djelo -
tvorno doprinijela razvoju unutar -
njeg energetskog tržišta.
22 
Terenski rad revizora trajao je od sredi -
ne 2014. do sredine 2015. godine.
23 
U središtu revizije koju smo proveli bili 
su prijenos plina plinovodima, njegovo 
pohranjivanje, uključujući i terminale 
za UPP te prijenos električne energije. 
Nismo razmatrali proizvodnju energi -
je22, kao ni energetsku učinkovitost23. 
Isto tako nismo razmatrali ni sustave 
distribucije energije krajnjim potroša -
čima, energetsko siromaštvo, poreze 
na energiju, subvencije za energiju, 
kao ni ciljeve energetske i klimatske 
politike do 2020. i 2030. godine.24 
Revizijom smo obuhvatili mjere poli -
tike i financiranje od 2007. Primijenili 
smo regionalni pristup i ispitali studije 
slučaja u šest država članica: Bugar -
skoj, Estoniji, Litvi, Poljskoj, Španjolskoj 
i Švedskoj. Analizirali smo regionalna 
tržišta i stupanj međusobne povezano -
sti navedenih država članica s njihovim 
susjedima.
25 
U okviru studija slučaja procijenili smo 
način utvrđivanja potreba za ulaganji -
ma, provedbu načela unutarnjeg ener -
getskog tržišta, aspekte prekogranične 
suradnje i obrazloženja za prijedloge 
projekata. Odabrane države omogući -
le su široku zemljopisnu pokrivenost 
u različitim dijelovima EU-a. Studijama 
slučaja obuhvaćeno je 15 primjera 
posebnih projekata koje je sufinanci -
rao EU. U sklopu revizije svake studije 
slučaja obavljeni su razgovori s dužno -
snicima država članica i EU-a.
26 
Također smo, ako je to bilo moguće, 
zabilježili dobre primjere iz prakse koji 
se mogu podijeliti s dionicima u osta -
lim državama članicama.utvrđivanju općih odredbi 
o Europskom fondu za 
regionalni razvoj, Europskom 
socijalnom fondu, 
Kohezijskom fondu 
i Europskom fondu za 
pomorstvo i ribarstvo te 
o stavljanju izvan snage 
Uredbe Vijeća 
(EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 
20.12.2013., str. 320.).
20 COM(2010) 677 završna verzija 
od 17. studenoga 2010. 
„Prioriteti energetske 
infrastrukture do 2020. i nakon 
toga – nacrt integrirane 
europske energetske mreže”.
21 Međunarodna agencija za 
energiju, Svjetska investicijska 
perspektiva 2014. Pariz: OECD/
IEA, str. 167.
22 O proizvodnji energije riječ je 
u tematskom izvješću 
br. 6/2014 „Je li potpora iz 
fondova kohezijske politike za 
proizvodnju energije iz 
obnovljivih izvora postigla 
dobre rezultate?” (htpp://eca.
europa.eu).
23 O potrošnji energije riječ je 
u tematskom izvješću 
br. 21/2012 „Isplativost 
ulaganja kohezijske politike 
u energetsku učinkovitost” 
(http:/eca.europa.eu ).
18
 Opažanja
Cilj dovršavanja 
uspostave unutarnjeg 
energetskog tržišta 
do 2014. nije postignut
27 
Unutarnje energetsko tržište je od 
2007. godine u središtu razvoja ener -
getske politike na razini EU-a. U tre -
ćem paketu energetskih propisa, koji 
je usvojen 2009., propisano je da se 
odredbe direktiva o plinu i električnoj 
energiji moraju prenijeti u nacionalno 
zakonodavstvo do 3. ožujka 2011.24. 
Međutim, taj cilj nije ostvaren u na -
vedenom roku. Osim toga, tri uredbe 
Komisije iz trećeg paketa energetskih 
propisa usvojene su 2009. godine25.
28 
Vijeće je 2011. iznova naglasilo preda -
nost uspostavi unutarnjeg energet -
skog tržišta, navodeći da bi ona „tre -
bal[a][…] biti dovršen[a][…] do 2014. 
kako bi se omogućio slobodan protok 
plina i električne energije”26. S obzi -
rom na to da taj cilj nije ostvaren ni 
do prosinca 2014., Vijeće je ponovno 
potvrdilo „hitnu potrebu za djelotvor -
nom i dosljednom provedbom i pri -
mjenom odredbi iz trećeg […] paketa 
[energetskih propisa] u svim državama 
članicama EU-a…”27.29 
Za ostvarenje tog cilja važni su sljedeći 
elementi:
 ο provedba regulatornog okvira 
EU-a za unutarnje energetsko 
tržište;
 ο usklađivanje fragmentirane mreže 
lokalnih i nacionalnih tržišta;
 ο približavanje cijena; i
 ο raspoloživost odgovarajuće ener -
getske infrastrukture (vidjeti od 
odlomka 72. nadalje).24 Kada je riječ o električnoj 
energiji, članak 49. stavak 1. 
Direktive 2009/72/EZ 
Europskog parlamenta i Vijeća 
od 13. srpnja 2009. 
o zajedničkim pravilima za 
unutarnje tržište električne 
energije i stavljanju izvan 
snage Direktive 2003/54/EZ 
(SL L 211, 14.8.2009., str. 55.). 
Kada je riječ o plinu, članak 54. 
stavak 1. Direktive 2009/73/EZ 
Europskog parlamenta i Vijeća 
od 13. srpnja 2009. 
o zajedničkim pravilima za 
unutarnje tržište električne 
energije i stavljanju izvan 
snage Direktive 2003/55/EZ 
(SL L 211, 14.8.2009., str. 94.).
25 Uredba 
(EZ) br. 714/2009 o uvjetima za 
pristup mreži za 
prekograničnu razmjenu 
električne energije i stavljanju 
izvan snage Uredbe 
(EZ) br. 1228/2003. Uredba 
(EZ) br. 715/2009 o uvjetima za 
pristup mrežama za transport 
prirodnog plina i stavljanju 
izvan snage Uredbe 
(EZ) br. 1775/2005. Uredba 
(EZ) br. 713/2009 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
13. srpnja 2009. o osnivanju 
Agencije za suradnju 
energetskih regulatora.
26 Zaključci koje je Europsko 
vijeće usvojilo 4. veljače 2011.
27 Zaključci Vijeća, sastanak 
Vijeća za promet, 
telekomunikacije i energetiku, 
Bruxelles, 9. prosinca 2014.
19 Opažanja
I dalje su prisutni problemi 
u vezi s provedbom pravnog 
okvira EU-a za unutarnje 
energetsko tržište
30 
Treći paket energetskih propisa sadrža -
va propise koji se izravno primjenjuju 
i direktive koje treba uključiti u zako -
nodavni okvir svake države članice. 
Komisija u tom smislu prati napredak, 
i to provedbom:
(a) provjera prenošenja odredbi , ko-
jima je cilj provjeriti jesu li države 
članice ažurirale svoje nacionalno 
zakonodavstvo kako bi u njega 
ugradile odredbe iz direktiva28. Ako 
Komisija smatra da država članica 
to nije učinila, može pokrenuti 
postupak radi utvrđivanja povre -
de obveze na temelju kojega je 
moguće pokretanje postupka pred 
Sudom Europske unije;
(b) provjera usklađenosti , kojima 
se procjenjuje jesu li promjene 
u praksi u skladu s odredbama 
direktiva. Kako bi se takva procjena 
olakšala, Komisija šalje državama 
članicama zahtjeve kojima od njih 
traži informacije i pojašnjenja. 
Navedena razmjena informacija 
odvija se preko alata pod nazivom 
„EU-pilots”. Ako Komisija procijeni 
da promjene u praksi u određenoj 
državi članici ne odražavaju na 
pravilan način odredbe direktiva, 
može pokrenuti formalni postupak 
radi utvrđivanja povrede obveze, 
u skladu s člankom 258. UFEU-a.28 Procjena Komisije temelji se na 
službenoj dokumentaciji 
država članica, izvješćima 
dobavljača, saznanjima službi 
zaduženih za pojedinačne 
zemlje te praćenju tržišta 
posredstvom medijskih kuća, 
kao i na posebnim zahtjevima 
koji se upućuju trećim 
stranama.
20 Opažanja
31 
U tablici 2.  prikazani su podatci 
o statusu tih provjera na dan 30. lip -
nja 2015., uključujući postupke radi 
utvrđivanja povrede obveza povezanih 
s trećim paketom energetskih propisa. 
Ta analiza pokazuje da je put do tre -
nutka u kojem će se treći paket ener -
getskih propisa moći smatrati potpuno 
provedenim u državama članicama 
i dalje dug. Do 30. lipnja 2015.:
(a) u pogledu neprenošenja odredbi 
trećeg paketa energetskih propi -
sa u nacionalno zakonodavstvo, 
Komisija je smatrala da je potrebno 
pokrenuti postupke radi utvrđiva -
nja povrede obveze protiv 19 od 
28 država članica. Svi ti postupci 
zaključeni su do 30. lipnja 2015.;
(b) u pogledu neusklađenosti  
s odredbama trećeg paketa ener -
getskih propisa, Komisija je 2013. 
započela proces u kojem od država 
članica traži informacije, a u neko -
liko je slučajeva pokrenula i po -
stupak radi utvrđivanja povrede 
obveze:
(i) za 10 država članica Komisija 
je dovršila procjenu i pokre -
nula postupak radi utvrđiva -
nja povrede obveze u skladu 
s člankom 258. UFEU-a. Svi ti 
postupci još su u tijeku;
(ii) za 4 države članice Komisija je 
preko alata „EU-pilots” zatra -
žila informacije, ali još nije 
dovršila procjenu; te
(iii) za 14 država članica Komisija 
još nije zatražila informacije.32 
Među odredbe trećeg paketa energet -
skih propisa relevantne za ovu reviziju, 
u vezi s kojima su kontrolama koje je 
provela Komisija otkriveni problemi, 
ubrajaju se:
 ο funkcioniranje nacionalnih regula -
tora (vidjeti odlomke 34.–36.);
 ο funkcioniranje operatora 
prijenosnih sustava (vidjeti 
odlomke 37.–42.);
 ο pitanja povezana s različitim 
oblicima reguliranja cijena (vidjeti 
odlomak 64.).
33 
Tijekom revizije potvrdili smo po -
stojanje problema u tim područjima, 
o čemu je više riječi u odlomcima 
u nastavku.
21 Opažanja
Provjere koje je Komisija provela u pogledu prenošenja odredbi trećeg paketa 
energetskih propisa u nacionalno zakonodavstvo i usklađenosti s njima na dan 
30. lipnja 2015.
Provjere prenošenja odredbi Provjere usklađenosti
Komisija je dovršila pro -
vjeru prenošenja odredbiPostupak radi utvrđivanja 
povrede obveze pokrenut 
je i zaključenKomisija je pokrenula 
postupak radi utvrđivanja 
povrede obvezePostupak radi utvrđiva -
nja povrede obveze je 
zaključen
Belgija √ √ √ nije zaključen
Bugarska √ √ postupak nije pokrenut
Češka √ — postupak nije pokrenut
Danska √ √ postupak nije pokrenut
Njemačka √ — √ nije zaključen
Estonija √ √ postupak nije pokrenut
Irska √ √ postupak nije pokrenut
Grčka √ — postupak nije pokrenut
Španjolska √ √ √ nije zaključen
Francuska √ √ √ nije zaključen
Hrvatska √ — √ nije zaključen
Italija √ — √ nije zaključen
Cipar √ √ postupak nije pokrenut
Latvija √ — postupak nije pokrenut
Litva √ √ postupak nije pokrenut
Luksemburg √ √ √ nije zaključen
Mađarska √ — √ nije zaključen
Malta √ — postupak nije pokrenut
Nizozemska √ √ postupak nije pokrenut
Austrija √ √ √ nije zaključen
Poljska √ √ postupak nije pokrenut
Portugal √ — postupak nije pokrenut
Rumunjska √ √ √ nije zaključen
Slovenija √ √ postupak nije pokrenut
Slovačka √ √ postupak nije pokrenut
Finska √ √ postupak nije pokrenut
Švedska √ √ postupak nije pokrenut
Ujedinjena Kraljevina √ √ postupak nije pokrenut
Napomena:  
- „—” znači da postupak radi utvrđivanja povrede obveze nije pokrenut i da ga Komisija, s obzirom na rezultate provjere prenošenja odredbi 
koja je sada dovršena za sve države članice, neće pokrenuti ni u budućnosti.  
- „Postupak nije pokrenut” znači da protiv predmetne države članice nije pokrenut nikakav postupak radi utvrđivanja povrede obveze. Komisija 
razmatra stanje i možda će u budućnosti pokrenuti postupak radi utvrđivanja povrede obveze.  
- „Nije zaključen” znači da je postupak radi utvrđivanja povrede obveze trenutačno u tijeku, ali još nije zaključen.
Izvor:  Europski revizorski sud na temelju podataka Komisije.Tablica 2.
22 Opažanja
Energetski regulatori suočavaju 
se s izazovima pri obavljanju 
svojih zadaća i na nacionalnoj 
razini i na razini EU-a
34 
Dokazi prikupljeni u sklopu ove revizije 
upozorili su na sljedeće probleme 
u radu nacionalnih regulatornih tijela:
(a) Neovisnost  regulatornih tijela 
ključna je kako bi se moglo zajam -
čiti da ta tijela pravilno obavljaju 
svoje zadaće. Voditelji regulatornih 
tijela trebali bi se birati na transpa -
rentan način i imati slobodu dje -
lovanja. Ta se načela ponekad ne 
poštuju, za što se primjeri nalaze 
u okviru 1.
(b) Predstavnici nekoliko nacionalnih 
regulatornih tijela naglasili su rizike 
povezane s  ograničenjima u po -
gledu uloge tih tijela . Neke vlade 
zadržale su za sebe određene 
regulatorne ovlasti ili su državnim 
regulatornim tijelima odredile me -
todologiju za utvrđivanje naknada 
koje mogu pogodovati određenim 
sudionicima na tržištu. Vidjeti pri -
mjere u  okviru 2.
(c) Iako su dužnosti nacionalnih 
regulatornih tijela jednake za sve 
države članice, razina resursa  
koji su im dostupni razlikuje se od 
tijela do tijela. Broj osoba koje rade 
na pitanjima iz područja energi -
je u nacionalnim regulatornim 
tijelima koja smo posjetili kretao se 
od 21 do preko 200. Pojedina naci -
onalna regulatorna tijela smatraju 
da raspolažu s dovoljno resursa za 
rad na svim aspektima energetskih 
tržišta. Međutim, zbog ograničenja 
resursa, neka nacionalna regula -
torna tijela imaju veći kapacitet od 
drugih za međunarodnu suradnju, 
koja je ključna za unutarnje ener -
getsko tržište (vidjeti odlomak 35.). 
Vidjeti primjere u  okviru 3.
23 Opažanja
Problemi koji utječu na neovisnost nacionalnih regulatornih tijela
Bugarska  – u razdoblju 2009.–2015. bugarska je vlada nekoliko puta zamijenila predsjednika komisije za 
energetsku i vodnu regulaciju, a samo 2013. čak četiri puta. Neovisna regulatorna tijela dužna su utvrditi ener -
getske naknade s obzirom na osnovicu stvarnih troškova. Međutim, navedena bugarska komisija regulirala je 
cijene električne energije na način koji je doveo do toga da je tamošnje vodeće trgovačko društvo za ener -
getske usluge, kao javni opskrbljivač, primorano kupovati električnu energiju po visokim cijenama i prodavati 
je po nižim cijenama, zbog čega se u razdoblju između 2010. i kraja 2014. nagomilao manjak od približno 
800  milijuna  eura.
Litva  – litavski parlament od 2013. ima ovlast da glasovanjem zamjeni voditelja nacionalnog regulatornog 
tijela ako ne odobri godišnje izvješće o radu energetskog regulatora.
Ograničenja u pogledu uloge nacionalnih regulatornih tijela
Španjolska  – Ministarstvo industrije, energetike i turizma utvrđuje naknade ili pristojbe za plin i električnu 
energiju koje operatori prijenosnih sustava zaračunavaju korisnicima infrastrukture za plin i električnu ener -
giju. Nacionalno regulatorno tijelo predlaže metodologiju za sastavne dijelove koji čine samo 1/3 konačnih 
mrežnih naknada, dok troškovne stavke koje čine preostale 2/3 samostalno utvrđuje španjolska vlada. Slije -
dom toga postavlja se pitanje ima li tamošnje nacionalno regulatorno tijelo odgovarajuće ovlasti za obavljanje 
toga dijela svojih regulatornih zadaća.
Litva  – U trećem paketu energetskih propisa predviđeno je da bi utvrđivanje naknada za prijenos i distribuci -
ju u skladu s transparentnim kriterijima trebalo biti dužnost nacionalnih regulatornih tijela. Međutim, litavska 
vlada propisuje metodologiju za utvrđivanje naknada za prijenos plina i električne energije, a maloprodajne 
cijene su regulirane. Slijedom toga, prema preliminarnim izračunima nacionalnog regulatornog tijela dva 
vodeća trgovačka društva za energetske usluge u državnom vlasništvu kroz naknade će do 2024. prikupiti 
167 milijuna  eura više nego što bi prikupile da je naknade odredilo nacionalno regulatorno tijelo.
Prikladnost resursa nacionalnih regulatornih tijela
Švedska  – švedski energetski inspektorat potvrdio je da, sa svojih 100 sektorskih stručnjaka, ima sve potrebne 
resurse za sudjelovanje u radu agencije ACER, uključujući i ustupanje nacionalnih stručnjaka. Također je potvr -
dio da su dovršene sve pripreme za provedbu uredbe REMIT, uključujući osiguravanje svih potrebnih resursa 
za tim koji je za to potreban.
Estonija  – Samo 21 od 61 zaposlenika nacionalne agencije za zaštitu tržišnog natjecanja zadužen je za pod -
ručje energetike. Komisija je u svojim analizama estonskog energetskog tržišta izrazila zabrinutost o tome ima 
li tamošnje nacionalno regulatorno tijelo dovoljno resursa da na odgovarajući način regulira estonsko tržište 
energije i usto sudjeluje u aktivnostima suradnje na razini EU-a (vidjeti prilog III. ).Okvir 1. Okvir 2. Okvir 3.
24 Opažanja
35 
Na razini EU-a ne postoji samo jedan 
energetski regulator, ali od nacionalnih 
regulatornih tijela očekuje se da su -
rađuju u okviru agencije ACER (vidjeti 
odlomak 13.). Budući da energetska 
tržišta EU-a postaju sve integriranija, 
rješavanje prekograničnih regulatornih 
pitanja postaje sve važnije. Agencija 
ACER trenutačno radi na rješavanju tih 
pitanja u okviru sustava radnih skupina 
među kojima su i skupine za električ -
nu energiju, plin, cjelovitost tržišta 
i praćenje. Iako se takvim pristupom 
nastoji potaknuti izravna uključenost 
država članica, u praksi ne sudjeluju 
sve u jednakoj mjeri pa stoga aktivnije 
države članice imaju više utjecaja na 
rad tih skupina. Pojedina nacionalna 
regulatorna tijela navela su da su resur -
si ograničeni, i u pogledu specijalista 
koji su sposobni za interakciju u me -
đunarodnom okruženju i u pogledu 
sredstava za putne troškove (vidjeti 
odlomak 34.). U  prilogu III.  prikazani 
su podatci o sudjelovanju predstavnika 
država članica u radu radnih skupina 
agencije ACER.
36 
Jedna je od dužnosti agencije ACER 
analizirati trendove na energetskim 
tržištima i pružati nacionalnim regu -
latornim tijelima i institucijama EU-a 
savjete o predmetnoj politici. Među -
tim, nema ovlasti kojima bi primorala 
nacionalna regulatorna tijela ili vlade 
država članica da joj daju relevantne 
podatke o energetskom tržištu. Nedo -
statak podataka ograničava mogućno -
sti agencije ACER da institucijama EU-a 
i regulatornim tijelima država članica 
pruži tržišne analize i savjete o pred -
metnoj politici.Izdvajanje aktivnosti 
iz aktivnosti operatora 
prijenosnih sustava formalno 
je provedeno, no to nije 
u svim slučajevima otvorilo 
liberalizirana i konkurentna 
tržišta
37 
Električna energija i plin rijetko se 
troše na mjestu proizvodnje ili ula -
ska u zemlju. Kako bi ta silna količina 
energije došla do potrošača, razvijeni 
su prijenosni sustavi. Organizacije koje 
upravljaju tim prijenosnim sustavima 
nazivaju se, u državama članicama EU-
a, operatorima prijenosnih sustava.
38 
Postupak odvajanja prijenosa od osta -
lih aktivnosti kao što su proizvodnja 
i distribucija energije unutar vertikalno 
integriranih trgovačkih društava za 
energetske usluge naziva se izdvaja -
njem aktivnosti prijenosa. Izdvajanje 
je započelo s prvim i drugim paketom 
energetskih propisa. Komisija je potvr -
dila da su sve države članice formalno 
prenijele zakonodavstvo iz trećeg pa -
keta energetskih propisa u nacionalno 
zakonodavstvo, uključujući odredbe 
koje se odnose na izdvajanje aktiv -
nosti prijenosa (vidjeti odlomak 31.). 
Na slici 2.  opisana je uloga i položaj 
operatora prijenosnog sustava u trgo -
vini energijom prije i nakon izdvajanja 
aktivnosti prijenosa.
25 Opažanja
39 
Iako su izdvajanje aktivnosti prijenosa 
i druge mjere za cilj imali stvaranje 
regulatornih uvjeta za unutarnje 
energetsko tržište, često nije došlo do 
otvaranja liberaliziranog i konkuren -
tnog tržišta. Razlog je taj što su mnoge 
vlade i vodeća trgovačka društva za 
energetske usluge propisima i tehnič -
kim uvjetima nastavili ograničavati 
pristup do mreže trećim stranama. 
Primjerice, novim opskrbljivačima na 
tržištima plina i električne energije 
potreban je pristup do objekata za prijenos i skladištenje. Bez toga je 
pristupa ulazak novih sudionika na 
nacionalna tržišta električne energije 
ili plina otežan. Primjerice, vodeće 
trgovačko društvo za plin u Poljskoj 
osnovalo je 2010. trgovačko društvo 
posebne namjene koje nacionalno 
regulatorno tijelo ne smatra operato -
rom prijenosnog sustava i koje po -
sjeduje 100 % podzemnih kapaciteta 
za skladištenje plina u Poljskoj. Takvo 
stanje nosi rizik da to društvo kćer 
može ograničiti pristup tržištu novim 
opskrbljivačima plina u Poljskoj29.Slika 2.Trgovina energijom i prijenos energije prije i poslije izdvajanja aktivnosti prijenosa
Poslije izdvajanja Prije izdvajanja
Neregulirana interakcijaRegulirana interakcija
PotrošačZasebno društvo ili funkcijaTumač oznaka:Potrošač PotrošačDistribucija Prijenos (operatori 
prijenosnih sustava) Mrežne aktivnosti
ProdajaTrgovački posrednikProizvodnja/uvoz
Proizvodnja/uvoz
Mrežne aktivnosti
Trgovanje
ProdajaVertikalno integrirano 
trgovačko društvo
Izvor:  prezentacija koju je James Matthys-Donnadieu održao 26. kolovoza 2014. u ljetnoj školi „Economics of Electricity Markets” (hrv. Ekonomija 
tržišta električne energije ), Sveučilište u Gentu.29 Prema podatcima 
objavljenima u nacionalnom 
izvješću energetskog 
regulatornog ureda u Poljskoj 
za 2014., vodeći opskrbljivač 
plina drži udio od približno 
95 % veleprodajnog tržišta 
plina u Poljskoj.
26 Opažanja
40 
Budući da mreže država članica infra -
strukturno postaju međusobno sve 
povezanije, očito je da postoji potreba 
za snažnijom suradnjom među susjed -
nim operatorima prijenosnih sustava, 
uključujući koordinirani pristup razvo -
ju infrastrukture, što je osobito važno 
za sigurnost opskrbe. Kao primjer 
dobre suradnje može se navesti šved -
ski operator prijenosnog sustava za 
električnu energiju koji može upravljati 
mrežama u Norveškoj i Danskoj jer je 
tako među njima dogovoreno i jer su 
im mreže tehnički međusobno pove -
zane. Međutim, takva razina suradnje 
nije rasprostranjena.
41 
Sve operatore prijenosnih sustava 
moraju certificirati njihova nacionalna 
regulatorna tijela. I Komisija ima ulogu 
u tom procesu te daje mišljenje o nacr -
tima odluka koje su izradila nacionalna 
regulatorna tijela. Pri davanju mišljenja 
Komisija provjerava raspolaže li ope -
rator prijenosnog sustava s dovoljno 
sredstava i može li neovisno donositi 
odluke o ulaganjima. I dalje postoji 
određen broj operatora prijenosnih 
sustava za koje Komisija nije dovršila 
certifikaciju30.42 
Na razini EU-a ne postoji samo jedan 
operator prijenosnog sustava. Opera -
tori prijenosnih sustava međusobno 
surađuju u okviru mreža ENTSO-E 
i ENTSO-G. Razina sudjelovanja nacio -
nalnih operatora prijenosnih sustava 
u aktivnostima mreža ENTSO razlikuje 
se od operatora do operatora te se 
zato javlja rizik da sva tehnička rješenja 
koja se razviju budu pogodnija za zain -
teresirane strane koje su najaktivnije.30 Do 1. lipnja 2015. Komisija je 
izdala 109 mišljenja. Sedam 
operatora prijenosnih sustava 
za plin i tri za električnu 
energiju još čekaju 
certifikaciju: operatori 
prijenosnih sustava za plin 
u Estoniji, Latviji, Finskoj, Italiji, 
Mađarskoj, Belgiji (ponovna 
certifikacija) i Ujedinjenoj 
Kraljevini (ponovna 
certifikacija) te operatori 
prijenosnih sustava za 
električnu energiju za 
Mađarsku, baltički kabel 
između Švedske i Njemačke te 
Italiju (ponovna certifikacija).
27 Opažanja
Znatne razlike u načinu 
na koji države članice 
organiziraju vlastita 
energetska tržišta mogu 
nepovoljno utjecati na 
daljnji razvoj unutarnjeg 
energetskog tržišta
43 
Komisija je ocijenila napredak ostvaren 
u pogledu unutarnjeg energetskog tr -
žišta energije i zaključila da za energet -
ska tržišta postoji 28 različitih nacional -
nih pravnih okvira31. Stoga EU, umjesto 
unutarnjeg energetskog tržišta, ima 
fragmentiranu mrežu lokalnih, naci -
onalnih i regionalnih tržišta. Središnji 
je izazov za daljnji razvoj unutarnjeg 
energetskog tržišta pronaći način za 
zajedničko funkcioniranje tih tržišta. To 
je velik izazov jer:
 ο u EU-u se i dalje koristi nekoliko 
različitih mehanizama trgovanja;
 ο na energetska tržišta utječu različi -
te intervencije;
 ο izrada i primjena mrežnih kodeksa 
i dalje je izazov; te
 ο različita tržišta imaju različitu razi -
nu cjelovitosti i transparentnosti.U EU-u i dalje postoji nekoliko 
različitih mehanizama 
trgovanja
44 
Trećim paketom energetskih propisa 
nije propisano koje bi posebne me -
hanizme trgovanja trebalo uvesti na 
razini cijelog EU-a. U praksi trgovanje 
plinom i električnom energijom odvija 
se na niz različitih načina (vidjeti odlo -
mak 60.). Likvidnost, transparentnost 
i otvorenost za sudionike obilježja su 
tržišta koja djelotvorno doprinose unu -
tarnjem tržištu. Tijekom revizije uočili 
smo najmanje četiri različita mehaniz -
ma trgovanja u kojima su ta obilježja 
prisutna u različitim mjerama, kao što 
je prikazano u  tablici 3.
Na nacionalna energetska 
tržišta utječu državne 
intervencije usmjerene na 
ostvarivanje ciljeva drugih 
nacionalnih politika ili 
politika EU-a
45 
Energetska politika usko je povezana 
s mnogim drugim područjima politike 
na nacionalnoj razini i razini EU-a, kao 
što su opsežnije politike u području 
gospodarstva, klimatskih promjena, in -
dustrije, inovacija ili tržišta rada. Mjere 
za provedbu tih politika mogu utjecati 
na funkcioniranje tržišta energije, pri -
mjerice utjecajem na odabir određenih 
izvora energije ili pružanjem posebnih 
potpora za samo jedan oblik. Politike 
o kojima je riječ mogu biti potpuno ra -
cionalne na razini jedne države članice, 
primjerice u vidu potpore autohtonim 
izvorima energije, čime se u predmet -
noj državi članici može doprinijeti 
percepciji unutardržavne energetske 
sigurnosti, ali na razini cijeloga unutar -
njeg energetskog tržišta mogu dovesti 
do narušavanja tržišta i cijena.31 COM (2015) 80 završna verzija 
od 25. veljače 2015. „Okvirna 
strategija za otpornu 
energetsku uniju s naprednom 
klimatskom politikom”.
28 Opažanja
Utvrđeni mehanizmi trgovanja energijom
Likvidnost
Transparen -
tnost
Otvorenost 
za sudionikePrimjer iz studija slučaja obuhvaćenih revizijom
Regionalne burze
Ta tržišta dobivaju potporu iz dugoročnih financijskih instrume -
nata za zaštitu od rizika, obuhvaćaju nekoliko zemalja i cilj im je 
stvaranje područja slobodnog protoka energije. Obično su vrlo 
likvidna i posluju na temelju dobre volje sudionika na tržištu.√ √ √Zajednička burza za električnu energiju u  nordijskoj i  baltičkoj 
regiji.
Izravna trgovina među poduzećima
Ti mehanizmi obuhvaćaju trgovinu između proizvođača ener -
gije i njegovih kupaca. Ugovori za njih obično se sklapaju na 
duže vrijeme i nisu transparentni jer se uvjeti trgovine ne daju 
na uvid drugim sudionicima na tržištu. Stoga je teško odrediti 
referentne cijene plina i  električne energije na području 
određenog tržišta.X X √U Bugarskoj se tijekom razdoblja provedbe revizije na ovaj 
način trgovalo sa 100 % plina i električne energije.
U Španjolskoj do 2014. nije bilo cjelovitog i organiziranog 
tržišta plina. U 2013. se s približno 66 % plina trgovalo preko 
terminala za UPP na temelju bilateralnih ugovora. Nacio -
nalno regulatorno tijelo naišlo je na poteškoće pri dobivanju 
objektivnih podataka o cijenama plina.
Ograničene burze
Osnivaju se na inicijativu ili nalog vlada država članica. Obveza 
trgovanja na takvim burzama može značiti da se ponuđene 
cijene ne temelje u cijelosti na dinamici ponude i potražnje.√ √ XU Poljskoj se 2013. 50 % električne energije prodalo na burzi, 
a ostatak izravnom trgovinom među poduzećima. Trgovanje 
na poljskoj energetskoj burzi pokrenula je skupina trgovaca, 
ali kasnije su ga podržala nacionalna nadležna tijela koja su 
obvezala proizvođače električne energije na prodaju najma -
nje 70 % proizvedene energije na burzi.
Tržišta količinskih viškova
Uglavnom postoje u sektoru plina. Te burze djeluju u okolnosti -
ma u kojima tržište uglavnom regulira ili na njemu dominira 
jedan veliki dobavljač. Stoga trgovanje na tom tržištu, iako je 
transparentno, ne odražava dinamiku cijena na tržištu u cjelini.√ X XNa poljskoj burzi za plin nude se opcije kupnje plina čija je 
cijena više od 20 % niža od reguliranih veleprodajnih cijena.
Izvor:  Europski revizorski sud.Tablica 3.
29 Opažanja
46 
Komisija je svjesna utjecaja koje te 
intervencije mogu imati na funkcio -
niranje energetskih tržišta. Međutim, 
raspolaže malobrojnim mogućnostima 
da ih ograniči, čak i u slučajevima u ko -
jima to želi. Komisija je iznijela svoje 
stajalište u smjernicama o državnim 
potporama u području energije32 i u 
pojašnjenjima uz pakete energetskih 
propisa. Glavne točke koje Komisija 
zagovara i koje su relevantne za ovu 
reviziju su sljedeće:
 ο reguliranje veleprodajnih cijena ne 
bi trebalo biti dopušteno33; te
 ο regulirane maloprodajne cijene 
trebale bi biti utvrđene na razini 
koja bi omogućila konkurentne 
ponude. Trošak komponente za 
električnu energiju u reguliranim 
cijenama ne bi trebao biti ispod 
prosječne veleprodajne cijene na 
određenom tržištu34.
Usvajanje mrežnih kodeksa 
i smjernica osobito je sporo kad 
je riječ o električnoj energiji
47 
Mrežni kodeksi tehnička su pravila ko -
jima se želi pružiti osnova za tehničku 
interoperabilnost među prijenosnim 
sustavima električne energije i plina 
u EU-u. U tim kodeksima utvrđeni su 
zajednički tehnički standardi kojima bi 
se trebao zajamčiti slobodan protok 
energije preko granica. U njima se 
iznose dodatne pojedinosti povrh 
zakonodavnog okvira za energetska 
tržišta kako bi se zajamčio zajednički 
obrazac provedbe paketa energetskih 
propisa. Mrežni kodeksi, kad se u pot -
punosti primijene, mogli bi omogućiti 
smanjenje broja mehanizama trgova -
nja i uspostaviti potrebne uvjete kako 
bi se zajamčila integracija kompati -
bilnih tržišta. Posebno važnu ulogu 
u tom procesu ima agencija ACER, koja 
razvija okvirne smjernice i ocjenjuje 
kodekse koje su izradile mreže ENTSO prije njihova slanja Komisiji. Komisija je 
nadležna za usvajanje konačnog teksta 
kodeksa i za koordinaciju postupka 
odbora u okviru kojega se kodeksi 
formalno usvajaju.
48 
Trenutačno se trgovina energijom 
odvija unutar pojedinih država članica 
i među njima čak i bez potpuno dogo -
vorenih i donesenih mrežnih kodeksa. 
Međutim, dovršetak tog procesa bio 
bi važan korak u razvoju unutarnjeg 
energetskog tržišta koje pravilno 
funkcionira.
49 
Kao što je prikazano u  tablici 4. , 
dogovaranje kodeksa pokazalo se 
dugotrajnim i teškim procesom. 
Do 30. lipnja 2015.:
 ο kad je riječ o plinu, postignut je 
određeni napredak s obzirom na 
to da su donesena četiri od pet 
kodeksa, dok se o jednom još 
pregovaralo;
 ο s druge strane, u sektoru električne 
energije nije donesen nijedan od 
jedanaest kodeksa. Čak i nakon 
što je agencija ACER podnijela 
dokumentaciju Komisiji, donoše -
nje mrežnih kodeksa u postupku 
odbora osjetno kasni. Od devet 
kodeksa koji su poslani Komisiji, 
postupak odbora pokrenut je za 
svega njih pet.32 Smjernice o državnim 
potporama za zaštitu okoliša 
i energiju za razdoblje 
2014.–2020., (2014/C 200/01).
33 Kriteriji koji se moraju ispuniti 
pri reguliranju cijena kako bi 
se uskladili s zakonodavstvom 
EU-a nedavno su potvrđeni 
u presudi Suda Europske unije 
izrečenoj 10. rujna 2015. 
u predmetu o povredi obveze 
protiv Poljske u vezi 
s reguliranim cijenama plina 
za kupce izvan kategorije 
kućanstava (C-36/14).
34 Dokumenti Komisije 
o cijenama i troškovima 
energije u Europi 
SWD(2014) 19 završna verzija 
i SWD(2014) 20 završna verzija.
30 Opažanja
Proces izrade mrežnih kodeksa
Okvirne 
smjernice koje 
je donijela agen -
cija ACERZavršetak 
izrade kodek -
sa u okviru 
mreža ENTSO-G 
i ENTSO-EZavršne prepo -
ruke agencije 
ACERPočetak postup -
ka odboraKodeks objav -
ljen u  Službe -
nom listu EU-aPlinMehanizmi za dodjelu kapaciteta3. tromjesečje 
2011.3. tromjesečje 
2012.4. tromjesečje 
2012.1. tromjesečje 
2013.4. tromjesečje 
2013.
Postupci za upravljanje 
preopterećenjima— — —1. tromjesečje 
2012.3. tromjesečje 
2012.
Sustavi za uravnoteženje plina 
i prijenosni sustavi4. tromjesečje 
2011.1. tromjesečje 
2013.1. tromjesečje 
2013.3. tromjesečje 
2013.1. tromjesečje 
2014.
Pravila interoperabilnosti i razmjene 
podataka3. tromjesečje 
2012.4. tromjesečje 
2013.1. tromjesečje 
2014.3. tromjesečje 
2014.2. tromjesečje 
2015.
Usklađene strukture naknada za 
prijenos4. tromjesečje 
2013.Električna energijaDodjela kapaciteta i upravljanje 
preopterećenjima 2. tromjesečje 
2011.3. tromjesečje 
2012.1. tromjesečje 
2013.3. tromjesečje 
2014.
Terminska dodjela kapaciteta3. tromjesečje 
2013.2. tromjesečje 
2014.2. tromjesečje 
2015.
Povezivanje proizvodnih kapaciteta
2. tromjesečje 
2011.2. tromjesečje 
2012.1. tromjesečje 
2013.1. tromjesečje 
2015.
Povezivanje potražnje4. tromjesečje 
2012.1. tromjesečje 
2013.2. tromjesečje 
2015.
Povezivanje istosmjerne visokona -
ponske struje2. tromjesečje 
2014.3. tromjesečje 
2014.2. tromjesečje 
2015.
Operativna sigurnost
4. tromjesečje 
2011.1. tromjesečje 
2013.4. tromjesečje 
2013.
Operativno planiranje i izrada 
rasporeda1. tromjesečje 
2013.4. tromjesečje 
2013.
Kontrola učestalosti opterećenja 
i pričuve2. tromjesečje 
2013.3. tromjesečje 
2013.
Operativno osposobljavanje
Obveze i operativni postupci 
u hitnim slučajevima1. tromjesečje 
2015.2. tromjesečje 
2015.
Uravnoteženje3. tromjesečje 
2012.4. tromjesečje 
2013.
Napomena:  proces donošenja postupaka za upravljanje preopterećenjem plinske mreže nije bio isti kao za ostale mrežne kodekse. Takvi su 
postupci već uspostavljeni u sklopu trećeg paketa energetskih propisa, odnosno u Uredbi (EZ) br. 715/2009 i naknadno ažurirani 2012. u okviru 
postupka odbora.
Izvor:  Europski revizorski sud na temelju podataka iz agencije ACER.Tablica 4.
31 Opažanja
50 
Revizijom smo utvrdili četiri razloga 
zašto je taj proces bio spor:
(a) nedostatno zamijećene potrebe  
na tržištima koja već funkcioniraju 
na odgovarajući način. Dionici na 
takvim tržištima nerado prelaze na 
novi skup tehničkih pravila te se 
koristi koje bi se ostvarile u pogle -
du integriranijih europskih tržišta 
ne smatraju prioritetima. Primje -
rice, na zajedničkoj nordijskoj 
i baltičkoj burzi električne energije 
za trgovanje tijekom dana isporuke 
koristi se mehanizam ELBAS35 koji 
nije tehnički usklađen s platfor -
mama za trgovanje tijekom dana 
isporuke koje postoje u središnjoj 
Europi. Nordijske i baltičke drža -
ve članice nerado su pristale na 
zajedničko europsko rješenje koje 
se razlikuje od ELBAS-a. Slijedom 
toga pokrenuta je rasprava o tome 
koji sustav upotrebljavati na razini 
čitave Europe, zbog čega se kasni 
s povezivanjem tržišta;
(b) u trećem paketu energetskih 
propisa nema dovoljno jasnih 
rokova  ili vremenskog okvira za 
pripremu, donošenje ili primjenu 
mrežnih kodeksa;
(c) izrada kodeksa u suradnji europ -
skih mreža operatora prijenosnih 
sustava i agencije ACER složen je 
proces . Odluke o izradi mrežnih 
kodeksa donose se većinom glaso -
va operatora prijenosnih sustava 
okupljenih u mrežama ENTSO 
i nacionalnih regulatornih tijela 
koje okuplja agencija ACER. To je 
problematično jer mreže ENTSO, 
iako su europska tijela koja rade 
na razvoju unutarnjeg energet -
skog tržišta, također predstavljaju 
interese pojedinačnih članova 
koje okupljaju. Stoga su mogući 
sukobi interesa među sudionicima 
i može doći do toga da se rješenja 
dogovaraju po načelu najmanjeg 
zajedničkog nazivnika, što ne 
omogućuje optimalno povezivanje 
tržišta;(d) osobito kad je riječ o električnoj 
energiji, Komisija nije  pravodob -
no pokrenula i vodila postupak 
odbora .
51 
Ranija primjena mrežnih kodeksa 
zabilježena je u ograničenom broju 
slučajeva. Radi ranije primjene dvaju 
mrežnih kodeksa operatori prijenosnih 
sustava i nacionalna regulatorna tijela 
iz pojedinih država članica pokrenuli 
su regionalne inicijative: od 2012. go -
dine sedam država članica surađuje na 
ranijoj primjeni kodeksa o mehanizmi -
ma za dodjelu kapaciteta za plin36.
Različiti mehanizmi trgovanja 
imaju različitu razinu 
cjelovitosti i transparentnosti
52 
U skladu s načelima unutarnjeg ener -
getskog tržišta energijom se treba 
trgovati na transparentnim tržištima 
koja se temelje na pravilima. Kao što 
je rečeno u prethodnom dijelu teksta, 
različiti mehanizmi trgovanja razlikuju 
se po stupnju transparentnosti (vidjeti 
odlomak 44.). Upravo je u tom kontek -
stu 2011. godine usvojena Uredba EU-
a37 o cjelovitosti i transparentnosti 
veleprodajnog tržišta energije (vidjeti 
okvir 4. ).35 Više pojedinosti o mehanizmu 
ELBAS dostupno je na: http://
www.nordpoolspot.com/TAS/
Intraday-market-Elbas/ .
36 Češka, Španjolska, Francuska, 
Mađarska, Poljska, Portugal 
i Rumunjska.
32 Opažanja
53 
Agencija ACER i regulatorna tijela iz 
četiri od šest država članica posjeće -
nih u sklopu revizije izjavili su da nisu 
u potpunosti pripremljeni za provedbu 
uredbe REMIT. Jedno nacionalno regu -
latorno tijelo (u Bugarskoj) navelo je da 
se uredba REMIT ne može primijeniti 
jer u toj zemlji trenutačno ne postoji 
burza energije.
54 
Burze koje dobro funkcioniraju imaju 
unutarnje mehanizme za transparen -
tnost koji su namijenjeni sprječavanju 
manipulacija tržištem. Te službe mogu 
pružati podatke agenciji ACER i regula -
tornim tijelima u okviru uredbe REMIT. 
Za manje transparentne mehanizme tr -
govanja, poput izravne trgovine među 
poduzećima i tržišta količinskih viško -
va, i dalje nema funkcionalnih mehani -
zama nadgledanja. Slijedom toga, čak 
i nakon što uredba REMIT u potpunosti 
stupi na snagu, i dalje prijeti opasnost 
od manipuliranja tržištem i neredovite 
razmjene informacija.Iako je ostvaren napredak 
u pogledu udruživanja 
različitih tržišta u Europi, 
stvarni učinci unutarnjeg 
energetskog tržišta na cijene 
još nisu ostvareni
55 
U trećem paketu energetskih propisa 
tržištima električne energije i plina 
pristupa se na sličan način. Isto tako su 
modeli koji su izrađeni za ta dva tržišta 
slični jer predviđaju pristup energiji iz 
više izvora i postojanje cjenovne kon -
kurencije u svakom tržišnom području 
(vidjeti odlomak 12.).
56 
Za usporedbu razine cijena energije 
u različitim državama članicama tre -
bale bi se koristiti veleprodajne, a ne 
maloprodajne cijene jer maloprodajne 
cijene uključuju poreze, druge dodat -
ne naknade i popuste koji se razlikuju 
među državama članicama. Prosječne 
cijene koje plaćaju kućanstva i indu -
strijski kupci znatno se razlikuju od 
veleprodajnih cijena, vidjeti prilog I.Uredba REMIT i agencija ACER
Uredba REMIT , koju provodi agencija ACER, sustav je za praćenje veleprodajnih tržišta energije u Europi te 
je agenciji ACER donijela bitne nove zadaće povrh onih koje su joj dodijeljene u sklopu trećeg paketa ener -
getskih propisa. Agenciji ACER za to je bila potrebna nova infrastruktura IT-a, alati za praćenje i specijalizirani 
stručnjaci.
 οFaza provedbe  započela je usvajanjem uredbe i dovršena je stupanjem na snagu pravila o prikupljanju 
podataka. Agencija ACER utvrdila je metodologiju, postupke i alate IT-a za praćenje veleprodajnih tržišta 
energije, uključujući u vezi s razmjenom podataka s nacionalnim regulatornim tijelima i drugim nadležnim 
tijelima na nacionalnoj razini i razini EU-a.
 οU operativnoj fazi  agencija ACER prikuplja i analizira podatke u četiri koraka: nadgledanje, predistraga 
anomalija, istraga slučaja i provedba potrebnih mjera. Agencija ACER prikuplja podatke izravno od sudioni -
ka na tržištu i trećih strana.Okvir 4.
33 Opažanja
57 
Jedan od pokazatelja funkcionalnoga 
unutarnjeg energetskog tržišta bile bi 
relativno male razlike u veleprodajnim 
cijenama energije među susjednim ze -
mljama i unutar regija. Znatne razlike 
u veleprodajnim cijenama upozorile bi 
na to da se ekonomske dobiti koje bi 
otvorena tržišta i kapaciteti međusob -
ne povezanosti mogli donijeti trenu -
tačno ne ostvaruju.
58 
Veleprodajne i maloprodajne cijene 
energije u nekim su državama člani -
cama regulirane i to može utjecati na 
razliku u cijenama među državama 
članicama (vidjeti odlomke 45. i 46.).59 
Veleprodajne cijene električne energije 
u različitim državama članicama nisu 
se približile. Kako što je prikazano na 
slici 3. , veleprodajne cijene električne 
energije u EU-u znatno se razlikuju. 
Najviše veleprodajne cijene premašuju 
najniže za više od 85 %38. Među nekim 
susjednim državama članicama mogu 
se primijetiti znatne razlike, primjeri -
ce između Estonije i Latvije ili Češke 
i Poljske.Slika 3.Usporedba prosječnih veleprodajnih cijena električne energije za osnovno 
opterećenje 2014. u državama članicama u kojima postoje burze
Veleprodajna cijena za osnovno opterećenje
euro/MWh
EL IE UK IT LT LV PL ES PT NL BE HU SI EE FI FR RO SK AT CZ DESE DK70
60
50
40
30
20
10
058 57
53 5250 50
4443 42 41 41 41 40
383635 3534 33 33 3332 31
Napomena:  informacije o cijenama nisu dostupne za Bugarsku, Hrvatsku, Cipar, Luksemburg i Maltu.
Izvor:  Europski revizorski sud na temelju podataka Komisije.37 Uredba (EU) 
br. 1227/2011 nadopunjena 
provedbenim aktima za 
uredbu REMIT sredinom 
prosinca 2014.
38 Slične razlike između najviše 
i najniže veleprodajne cijene 
električne energije postojale 
su i 2013. te u prvom 
tromjesečju 2015. godine.
34 Opažanja
60 
Sa stajališta tržišnog gospodarstva, da 
bi se približavanje cijena doista ostva -
rilo, tri su ključna uvjeta:
(a) države članice moraju predano 
raditi kako bi zajamčile razvoj li -
beraliziranih i konkurentnih tržišta 
(vidjeti odlomak 39.);
(b) mehanizmi trgovanja koji se kori -
ste u državama članicama moraju 
biti kompatibilni s onima s druge 
strane granice. Ako se jedna država 
članica koristi modelom izravne tr -
govine među poduzećima, a druga 
trguje na regionalnoj burzi, stvar -
no povezivanje tržišta nije moguće 
(vidjeti odlomak 44.); te
(c) na raspolaganje se mora staviti 
dostatan kapacitet prijenosnih 
mreža preko granica, ali i u samim 
državama članicama.
61 
Većina država članica u kojima se kao 
mehanizam trgovanja koristi neki oblik 
burze uključena je u spajanje tržišta 
za dan unaprijed39. Međutim, to nije 
dovelo do potpunog približavanja 
veleprodajnih cijena električne ener -
gije jer se te države članice ne koriste 
nužno istim mehanizmima trgovanja, 
a međusobna povezanost između 
i unutar država članica je ograničena. 
Kao što je vidljivo iz slike 3. , razlike 
u cijenama u tim državama članicama 
i dalje postoje.62 
Spojni vodovi olakšavaju spajanje naci -
onalnih tržišta energije, što bi u teoriji 
trebalo utjecati na cijene energije zbog 
učinaka prekograničnog trgovanja. EU 
je za cilj odredio da kapacitet pre -
kograničnih elektroenergetskih spo -
jeva treba iznositi najmanje 10 % no -
minalnog kapaciteta proizvodnje 
električne energije u određenoj državi 
članici40 (vidjeti također odlomak 75.). 
Međutim, postizanjem stope među -
sobne povezanosti od 10 % nije nužno 
došlo do približavanja cijena.
63 
Stopa međusobne povezanosti koja je 
potrebna kako bi se ostvarilo stvarno 
približavanje cijena razlikuje se među 
različitim državama članicama zbog 
tržišnih potreba i posebnih okolnosti 
u tim državama i okolnim regijama. 
Kako bi se postiglo približavanje cijena 
električne energije, potrebni kapacitet 
međusobne povezanosti može biti 
i mnogo veći od 10 %, ali u određe -
nim okolnostima, naročito između 
velikih tržišta, taj kapacitet može biti 
i niži. Primjerice, prema podatcima iz 
tablice 5. , stopa međusobne pove -
zanosti Portugala manja je od 10 %, 
ali, kao što je vidljivo na slici 3. , nema 
znatne razlike u cijenama u odnosu na 
susjednu Španjolsku. Dodatni primjeri 
povezanosti približavanja cijena i cilja 
za međusobnu povezanost prikazani 
su u  okviru 5.39 Iznimke su Grčka, Irska 
i Poljska.
40 Cilj od 10 % međusobne 
energetske povezanosti 
utvrđen je na Europskom 
vijeću u Barceloni 
2002. godine. Time se sve 
države članice pozivaju da 
do 2020. razviju kapacitete 
međusobne povezanosti koji 
čine najmanje 10 % njihovih 
nominalnih kapaciteta 
proizvodnje električne 
energije. To znači da u svakoj 
državi članici trebaju postojati 
elektroenergetski kabeli koji 
omogućuju da se barem 10 % 
električne energije koja se 
proizvodi u tamošnjim 
elektranama prenosi preko 
granica u susjedne zemlje.
35 Opažanja
64 
Pojedine države članice, iako su se 
obvezale provesti reforme povezane 
s unutarnjim energetskim tržištem, 
i dalje ne dopuštaju da cijenu energije 
određuje dinamika ponude i potražnje. 
Jedna od država članica obuhvaćenih 
našom revizijom koristila se regulira -
njem veleprodajne cijene energije, a u 
četiri države članice iz revizijskog uzor -
ka upotrebljavali su se različiti oblici 
reguliranja maloprodajnih cijena.Potpuna primjena ciljnog 
modela tržišta za plin mogla 
bi imati tek malen učinak na 
prosječne veleprodajne cijene 
plina
65 
U sklopu ciljnog modela tržišta za plin 
određena je potreba za trgovinom koja 
se temelji na čvorištima (vidjeti odlo -
mak 12.). Određivanje cijena u čvorišti -
ma zasad postoji samo u sedam država 
članica41. U ostalim državama članica -
ma trgovanje plinom odvija se s po -
moću modela izravne trgovine među 
poduzećima uz ugovore o isključivoj 
uporabi kapaciteta plinovoda, u koji -
ma se proizvođači plina obvezuju na 
isporuku određenih količina plina po 
fiksnoj cijeni. Ta cijena potom služi kao 
osnova za veleprodajnu cijenu u pred -
metnoj zemlji.Približavanje cijena električne energije i cilj od 10 % međusobne elektroenergetske 
povezanosti
Trenutačni kapacitet međusobne povezanosti Estonije i Latvije  iznosi približno 60 % estonskog proizvodnog 
kapaciteta i 33 % latvijskog kapaciteta. Stoga je stopa međusobne povezanosti daleko iznad cilja od 10 %, ali 
razlike u cijenama i dalje su znatne.
Poljska  ima dovoljne kapacitete međusobne povezanosti sa susjednim zemljama. Ako se izostave spojni 
vodovi s državama koje nisu članice EU-a, odnosno Bjelarusom i Ukrajinom, kapacitet međusobne poveza -
nosti iznosi 15 % raspoloživog proizvodnog kapaciteta. Ipak, postojeći prekogranični dalekovodi, s ukupnim 
kapacitetom od 5 GW, uglavnom nisu dostupni za trgovinu zbog ograničenja koja je odredio poljski operator 
prijenosnog sustava kao reakciju na neplanirane priljeve energije iz Njemačke.
Uzrok tih neplaniranih priljeva leži u velikim proizvodnim kapacitetima vjetroelektrana u sjevernoj Njemačkoj 
i ograničenom kapacitetu prijenosa unutar Njemačke. Budući da se električna energija ne može prenositi unu -
tar Njemačke, može doći do otjecanja u mreže susjednih zemalja i stvaranja tzv. „kružnih tokova”. Reagirajući 
na te potencijalne tokove, poljski operator prijenosnog sustava zatvorio je sav kapacitet spojnog voda s Nje -
mačkom za trgovanje električnom energijom osim jednog vrlo malog dijela.
Jedini potpuno operativni spojni vod koji utječe na cijenu električne energije u Poljskoj je spoj SwePol  prema 
Švedskoj (600 MW), koji čini približno 1,6 % ukupnog nacionalnog raspoloživog kapaciteta proizvodnje elek -
trične energije u Poljskoj (vidjeti okvir 7. ).Okvir 5.
41 Prekogranična trgovina 
plinom među čvorištima 
trenutačno je moguća između 
Belgije, Njemačke, Francuske, 
Italije, Nizozemske, Austrije 
i Ujedinjene Kraljevine.
36 Opažanja
66 
Kad je riječ o plinu, u određenoj državi 
članici istodobno se mogu upotre -
bljavati i mehanizam trgovanja koji se 
temelji na čvorištima i izravna trgovina 
među poduzećima. Na primjer, u Italiji 
postoji plinsko čvorište, no tamošnji 
opskrbljivači plinom sklopili su i četiri 
zasebna ugovora o izravnoj trgovini 
među poduzećima. S druge strane, 
i Estonija i Latvija imaju samo po jedan 
izvor plina s ugovorima o izravnoj 
trgovini među poduzećima kojima su 
određene cijene42.
67 
Čvorišta ovise o postojanju više od 
jednog izvora opskrbe plinom, koji se 
isporučuje bilo spojnim plinovodima 
bilo iz drugih izvora kao što je UPP . Za 
razvoj konkurentnog trgovanja u cije -
lom EU-u koje se temelji na plinskim 
čvorištima bila bi potrebna znatna 
ulaganja u infrastrukturu kako bi se 
olakšala isporuka plina iz alternativnih 
izvora. Ako se očekuje da se ti znatni 
troškovi ulaganja nadoknade postu -
pnim povećanjem mrežnih naknada, 
moglo bi biti teško ekonomski oprav -
dati razvoj trgovanja u cijelom EU-u 
koje se temelji na čvorištima, osobito 
s obzirom na to da su prosječne cijene 
u čvorištima samo 10 % niže nego pro -
sječne cijene u izravnoj trgovini među 
poduzećima43.
68 
Nadalje, za konkurentno trgovanje 
koje se temelji na plinskim čvorištima 
potrebna je dostatna opskrba plinom 
iz različitih izvora. Međutim, iako 
postojanje više različitih opskrbljivača 
plinom iz istog nacionalnog izvora 
može dovesti do tržišnog natjecanja 
maržama, time se ne bi nužno zajamči -
le koristi u pogledu sigurnosti opskrbe 
jer prekid u opskrbi iz tog jedinstve -
nog nacionalnog izvora može utjecati 
na sve opskrbne pravce koji iz njega 
polaze.42 U nekim državama članicama 
primjenjuju se određeni 
hibridni sustavi. Na primjer, 
Poljska je regulirala 
veleprodajne i maloprodajne 
cijene plina, ali dio uvezenog 
plina i određenih 
neiskorištenih kapaciteta 
zatim se prodaje na burzi. 
U četvrtom tromjesečju 2014. 
cijena plina na burzi iznosila je 
26,2 eura po MW/h, dok je 
regulirana cijena iznosila 
36 eura po MW/h. Tijekom 
2013. godine samo je tri posto 
ukupne trgovine plinom 
izvršeno na burzi.
43 Na temelju informacija iz 
agencije ACER, prosječna 
cijena u čvorištima 
tijekom 2014. u sedam država 
članica u kojima su čvorišta 
postojala iznosila je 24,8 eura 
po MW/h, dok je prosječna 
uvozna cijena na temelju 
ugovora o izravnoj trgovini 
među poduzećima te iste 
godine iznosila 27,0 eura 
(vidjeti prilog II. ). Raspon 
između najviše i najniže cijene 
iz ugovora o izravnoj trgovini 
među poduzećima kretao se 
od 22,1 do 32,0 eura po MW/h, 
a u čvorištima od 23,4 do 
27,8 eura po MW/h. Pri 
izračunu prosječne cijene 
u izravnoj trgovini među 
poduzećima u obzir se uzima 
retroaktivni popust od 21 % 
koji je Litva dobila na način 
opisan u  okviru 6.
37 Opažanja
69 
Sve to također treba razmatrati 
u kontekstu znatne neizvjesnosti 
u pogledu buduće potražnje za plinom 
u EU-u. Između 2010. i 2013., kao što 
je prikazano na slici 4. , sveukupna 
potražnja za plinom u EU-u smanjila se 
za 14 %, a čak i prognoze same Komi -
sije upućuju na to da se ta potražnja 
vjerojatno neće povećavati. Zbog toga 
su potencijalni ulagači oprezni kad je 
riječ o preuzimanju obveza za buduća 
ulaganja.70 
Komisija nema vlastitu internu služ -
bu za izradu prognoza potražnje za 
plinom u EU-u, nego se koristi pro -
gnozama vanjskih dobavljača (vidjeti 
odlomak 83.). Slika 4.  također pokazu -
je da je Komisija tijekom predmetnog 
razdoblja bez iznimke precjenjivala 
potražnju za plinom te stoga treba 
obnoviti vjerodostojnost prognoza 
kojima se koristi.Slika 4.Potrošnja plina u skupini država EU 27 u razdoblju 2000.–2013. prikazana uz prognoze 
Komisije do 2030.
Bruto domaća potrošnja
u milijunima tona ekvivalenta nafte
prognoza 2011. prognoza 2005. 
prognoza 2009. prognoza 2003. 
prognoza 2013.prognoza 2007. stvarna potrošnja
2030. 2028. 2026. 2024. 2022. 2020. 2018. 2016. 2014. 2012. 2010. 2008. 2006. 2004. 2002. 2000.600
500
400
300
Napomena:  sve prognoze odnose se na potrošnju u skupini država EU 27 u petogodišnjim razdobljima (2005., 2010., 2015. itd.). Najnoviji podatci 
o stvarnoj potrošnji plina kojima Eurostat raspolaže odnose se na 2013.
Izvor:  Europski revizorski sud na temelju polugodišnjih energetskih prognoza Eurostata i Europske komisije objavljenih između 2003. i 2013.
38 Opažanja
71 
Postoje alternativni načini za poticanje 
konkurencije na tržištima plina i, iako 
se u okviru njih određivanje cijena ne 
bi temeljilo na funkcionalnim i kon -
kurentnim čvorištima, svejedno bi 
doprinijeli većoj sigurnosti opskrbe 
energijom. To bi se moglo postići pru -
žanjem alternativnog izvora energije 
koji bi utjecao na cijenu koju nudi 
drugi opskrbljivač plinom. Terminal za 
UPP u Litvi primjer je načina kojim bi 
se mogao postići takav cjenovni učinak 
i kojim bi se istodobno zajamčila do -
stupnost alternativnog izvora energije 
u slučaju prekida u opskrbi koji bi 
utjecao na plinovode u baltičkoj regiji. 
Vidjeti  okvir 6.
„Independence”: terminal za UPP u Klaipėdi, Litva
Plovni terminal za UPP „Independence” (hrv. Neovisnost ) postavljen je u klaipėdskoj luci u studenome 2014. 
Riječ je o plovnom terminalu u norveškom vlasništvu koji je Litva zakupila na razdoblje od 10 godina uz pravo 
da ga kasnije kupi. Tim je terminalom, čiji opskrbni kapacitet iznosi 3,8 milijardi m3 plina godišnje, znatno 
povećana sigurnost Litve u pogledu opskrbe plinom, kao i tržišno natjecanje između opskrbljivača plinom 
u cijeloj regiji.
Prema podatcima litavskog regulatornog tijela, nakon što su 2014. završeni glavni radovi na terminalu za UPP , 
drugi opskrbljivač plinom u Litvi ponudio je popust na uvoznu cijenu plina od 21 %, nakon čega iznosi otprili -
ke 28,6 eura po MW/h, i to čak i prije stavljanja terminala za UPP u puni pogon.Okvir 6.
Fotografija 1. – Uplovljavanje plovnog terminala za UPP 
„Independence” u  klaipėdsku luku
© Hoëgh LNG
39 Opažanja
Energetska infrastruktura 
u Europi općenito još ne 
omogućuje potpunu 
integraciju tržišta te stoga 
trenutačno ne jamči 
stvarnu sigurnost opskrbe 
energijom
72 
Za funkcioniranje unutarnjeg ener -
getskog tržišta podjednako je važno 
postojanje odgovarajuće infrastrukture 
kao i postojanje tržišnih struktura i nji -
hova djelotvornog reguliranja. U ovom 
odjeljku izvješća:
(a) daje se ocjena o tome je li energet -
ska infrastruktura u EU-u trenu -
tačno takva da omogućuje razvoj 
unutarnjeg energetskog tržišta;
(b) daje se procjena toga temelji li se 
razvoj infrastrukture na sveobu -
hvatnoj procjeni potreba; i
(c) razmatra se mogućnost suradnje 
koja je potrebna za provedbu infra -
strukturnih projekata.Infrastruktura unutar 
brojnih država članica 
i među mnogima od njih još 
nije prikladna za unutarnje 
energetsko tržište
Energetska infrastruktura 
u jednoj državi članici može 
utjecati na tržišta energije 
u drugim državama članicama
73 
Značajke energetske infrastrukture 
u državama članicama mogu u praksi 
dovesti do ograničenja protoka elek -
trične energije i plina među susjednim 
i ostalim državama članicama. Takvo 
smo stanje tijekom revizije uočili u slje -
dećim oblicima:
(a) nedovoljan apsorpcijski kapaci -
tet. Taj se problem može pojaviti 
kada infrastruktura unutar odre -
đene države članice nije dovoljnog 
kapaciteta da bi se omogućio uvoz 
i izvoz među susjednim nacio -
nalnim tržištima. Do toga dolazi 
kada su nacionalne prijenosne 
mreže preopterećene, odnosno 
ako frekvencija elektroenergetske 
mreže ili slobodni kapacitet i/ili 
tlak plinskih sustava nisu dostatni. 
Vidi primjere u  okviru 7. ;
Primjeri nedovoljnog apsorpcijskog kapaciteta nacionalne infrastrukture za 
prijenos
Spojni vod SwePol između Poljske i Švedske , čiji je nominalni kapacitet 600 MW i koji je naručen 2000. go -
dine, ne iskorištava se u punom kapacitetu unatoč tome što među veleprodajnim cijenama električne energije 
na tržištima tih dviju država članica postoje znatne razlike. Prema podatcima poljskog operatora prijenosnog 
sustava, infrastruktura za prijenos električne energije u sjevernoj Poljskoj nema dovoljan kapacitet za zaprima -
nje tolike količine električne energije u Poljsku i njezinu distribuciju unutar nacionalne mreže. Tijekom 2014. 
kapacitet stavljen na tržište kretao se između 273 MW i 424 MW, što je znatno niže od maksimalnog kapaciteta 
spojnog voda.
Estonija  ima plinske spojne vodove kojima je spojena s trećim zemljama i Latvijom, a tlak u plinskom susta -
vu jamče joj tlačne stanice u Latviji. U planu je postavljanje novog podvodnog plinovoda između Estonije 
i Finske. Kako bi se njime omogućio protok plina, tlak plina u estonskom sustavu morao bi se povećati, bilo 
izgradnjom tlačne postaje u Estoniji bilo nadogradnjom tlačne stanice u Latviji.Okvir 7.
40 Opažanja
(b) kapacitet nije dovoljan da bi 
omogućio prijenos energije. 
Neke države članice postale su, 
ili se očekuje da će postati, tzv. 
koridori za prijenos energije. Smje -
štene su između država članica 
bogatih energijom koje mogu 
izvoziti plin ili električnu energiju 
po konkurentnim cijenama i drža -
va članica koje bi imale koristi od 
dotoka takve energije. Za tranzit 
energije kroz određenu državu članicu potreban je kapacitet koji 
nije u potpunosti iskorišten u do -
maćoj potražnji. Neke tranzitne ze -
mlje nemaju takav kapacitet pa to 
može uzrokovati preopterećenje, 
vidjeti primjere u  okviru 8.  S dru -
ge se strane može javiti problem 
„rezervacije” plinovoda na temelju 
dugoročnih ugovora o tranzitu 
plina koji tada nisu dostupni za 
unutardržavnu uporabu (vidjeti 
o dlomak 111.).
Izazovi u pogledu prijenosa energije
Švedska  je tranzitna zemlja za protok norveške električne energije u Finsku, Dansku, Njemačku i Poljsku te je 
stoga uložila sredstva u spojne vodove koji taj protok omogućuju. Međutim, unutarnje preopterećenje u Šved -
skoj nije omogućavalo stabilan izvoz energije u Dansku. Stoga je 2011., nakon žalbe koju je Danska uputila 
Europskoj komisiji, Švedska preustrojila svoje tržište električne energije u četiri trgovinske zone. Time su se 
lakše utvrdila područja preopterećenja, što je potom dovelo do pojačanja mreže.
Francuska  bi trebala služiti kao tranzitna zemlja za protok plina između Pirenejskog poluotoka i ostatka Euro -
pe. Međutim, to trenutačno nije moguće zbog tekućih tržišnih uvjeta, preopterećenja mreže u južnoj Francu -
skoj, i problema povezanih s protokom plina između sjevera i juga Francuske.
Osim toga, osim ograničene dostupnosti fizičkih spojeva između Španjolske i Francuske, u elektroenerget -
skom sektoru postoji još jedna važna prepreka integraciji Španjolske i Portugala u unutarnje energetsko 
tržište, a riječ je o potrebi pojačanja unutarnjih elektroenergetskih sustava i u Španjolskoj i Francuskoj. Ako do 
toga ne dođe, prijenos električne energije između Pirenejskog poluotoka i središnje Europe neće biti moguć.Okvir 8.
41 Opažanja
Među državama članicama 
i dalje su prisutne razlike 
u pogledu prekogranične 
infrastrukture
74 
Problemi s kapacitetom prekogranič -
nih spojnih vodova postaju očiti čim 
se poveća potražnja za trgovanjem 
energijom među državama članicama. 
Nema jedinstvene sveobuhvatne anali -
ze nedostataka prekogranične infra -
strukture u EU-u (vidjeti odlomak 82.). 
Iako takva strateška procjena potreba 
ne postoji, ciljevi za međusobno pove -
zivanje sustava za električnu energiju 
i plin utvrđeni su na razini EU-a.75 
Cilj od 10 % međusobne elektroe -
nergetske povezanosti44 utvrđen je 
na Europskom vijeću 2002. godine45. 
Međutim, i dalje postoje države članice 
čija je elektroenergetska poveza -
nost sa susjednim zemljama slaba ili 
nikakva te prema podatcima iz lipnja 
2015. godine cilj od 10 % međusobne 
povezanosti nije ostvarilo 12 država 
članica, vidjeti tablicu 5.  Kao što je 
rečeno u odlomku 62., ostvarivanje 
cilja od 10 % međusobne povezano -
sti ne dovodi nužno do približavanja 
cijena na tržištima električne energije 
u susjednim državama.Tablica 5.Stupanj međusobne elektroenergetske povezanosti država članica EU-a 2014.
Stupanj međusobne elektroenergetske povezanosti iznad  10 %Stupanj međusobne elektroenergetske povezanosti 
ispod  10 %
Država članica % Država članica %
Luksemburg 245 Irska 9
Hrvatska 69 Italija 7
Slovenija 65 Portugal 7
Slovačka 61 Rumunjska 7
Danska 44 Ujedinjena Kraljevina 6
Finska 30 Estonija 4
Mađarska 29 Latvija 4
Austrija 29 Litva 4
Švedska 26 Španjolska 3
Nizozemska 17 Poljska 2
Belgija 17 Cipar 0
Češka 17 Malta 0
Bugarska 11
Grčka 11
Njemačka 10
Francuska 10
Napomena:  tri baltičke zemlje smatraju se jednom regijom, iako pojedinačno ispunjavaju cilj od 10 %.
Izvor:  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o ostvarenju cilja od 10 % međusobne elektroenergetske povezanosti.44 Stupanj međusobne 
povezanosti izračunava se 
usporedbom nominalnog 
kapaciteta proizvodnje 
električne energije s ukupnim 
kapacitetom 
elektroenergetskih spojeva 
određene države članice. 
Postoje različita tumačenja 
o tome bi li se proizvodnja 
električne energije trebala 
računati prema nominalnom 
kapacitetu ili stvarno 
korištenom kapacitetu.
45 Zaključci predsjedništva: 
Europsko vijeće u Barceloni, 
15. i 16. ožujka 2002., 
SN 100/1/02 REV 1.
42 Opažanja
76 
Pojedine države članice, poput Cipra, 
pravi su elektroenergetski otoci i vrlo 
ih je složeno povezivati s ostalim 
energetskim sustavima. Neke države 
članice imaju nizak stupanj međusob -
ne povezanosti jer ograničavaju razvoj 
ili uporabu spojnih vodova, vidjeti 
okvir 5.
77 
Pravilom N-1 za plin46, koje je uvede -
no 2010. uredbom o sigurnosti opskrbe 
plinom, nastoji se zajamčiti dostupnost 
alternativnih opskrbljivača plinom 
na svakom tržištu. Usklađenost s tim 
pravilom trebala se postići do prosin -
ca 2014. Ocjena usklađenosti određene 
države članice s tim pravilom teme -
ljila se na izračunu u sklopu kojeg se 
važnost najvećeg mjesta ulaska plina 
uspoređivala s objedinjenom važnošću 
svih ostalih mjesta ulaska u tu državu 
članicu. S pravilom N-1 moguće se 
uskladiti i na regionalnoj razini ako 
relevantna država članica uspostavi 
zajedničku procjenu rizika i zajednički 
plan za preventivno djelovanje i hitne 
slučajeve. Prema podatcima Komisije, 
na temelju podataka dobivenih od 
država članica, do prosinca 2014. šest 
država članica u kojima postoje mjesta 
ulaska plina u EU nije se pridržavalo 
pravila N-147.
78 
Radi usklađivanja s pravilom N-1, na 
nekima od postojećih plinovoda omo -
gućena je funkcija promjene smjera 
toka plina. Ta funkcija, koja dopušta 
protok plina u oba smjera, omogućena 
je na jednom plinskom spojnom vodu 
ili na više njih u četiri48 od šest država 
članica obuhvaćenih revizijom. Me -
đutim, funkcija promjene smjera toka 
plina nije imala gotovo nikakav učinak 
na funkcioniranje tržišta plina jer je 
u prvom redu namijenjena za uporabu 
tijekom prekida u opskrbi.79 
Kao i cilj od 10 % u pogledu električne 
energije, pravilo N-1 ima tek ograniče -
nu korist u pogledu analize potreba za 
plinsku infrastrukturu. Naime, ako se 
i alternativno mjesto ulaska i najveće 
mjesto ulaska pri opskrbi plinom služe 
istim nacionalnim izvorom plina, takvo 
stanje neće nužno dovesti do pove -
ćanja tržišnog natjecanja i ima sasvim 
mali učinak na sigurnost opskrbe 
energijom. Za primjer se mogu uzeti 
Finska i Latvija: i u jednoj i u drugoj 
državi postoji više od jednog mjesta 
ulaska plina, no zapravo i dalje ovise 
o jednom jedinom opskrbljivaču pli -
nom jer sav plin koji u te zemlje ulazi 
na rečenim mjestima potječe iz istog 
nacionalnog izvora.
80 
Zbog činjenice da izgradnja plinske 
infrastrukture često podrazumijeva 
znatna ulaganja, u pojedinim slučaje -
vima nema utemeljenog ekonomskog 
opravdanja za izgradnju plinskih spoj -
nih vodova s nekoliko različitih opskr -
bljivača (također vidjeti odlomke 67. 
i 69.). U tom kontekstu pojedine države 
članice razmatraju komparativne pred -
nosti alternativnih pristupa razvoju 
tržišta plina, kao što je postavljanje 
terminala za UPP . Projekti terminala 
za UPP su ili u planu ili se dovršavaju, 
među ostalim, u Litvi (vidjeti okvir 6. ), 
Poljskoj, Estoniji, Finskoj, Švedskoj 
i Hrvatskoj.
81 
Međutim, neke države članice i da -
lje razmatraju ambiciozne razvojne 
planove na svojim plinskim mrežama, 
uključujući izgradnju nove plinske 
infrastrukture s ciljem stvaranja plin -
skih čvorišta. U Bugarskoj i Poljskoj, 
primjerice, unatoč smanjenju domaće 
potrošnje plina49 u tijeku su pripreme 
za stvaranje plinskih čvorišta.46 Kriterij N-1 uveden je 
u listopadu 2010. Uredbom 
(EU) br. 994/2010 o sigurnosti 
opskrbe plinom. Ovo pravilo, 
koje se temelji na primjeru iz 
elektroenergetskog sektora, 
obvezuje države članice koje 
su ovisne o samo jednom 
uvoznom plinovodu, 
podzemnom skladišnom 
prostoru ili drugoj vrsti 
osnovne infrastrukture da 
zajamče potraživanu opskrbu 
tijekom vrlo hladnih dana čak 
i ako glavna uvozna 
infrastruktura zakaže.
47 SWD(2014) 325 završna verzija 
od 16. listopada 2014., 
„Commission Staff Working 
Document. Report on the 
implementation of Regulation 
(EU) 994/2010 and its 
contribution to solidarity and 
preparedness for gas 
disruptions in the EU” (hrv. 
„Radni dokument službi 
Komisije. Izvješće o provedbi 
Uredbe 
(EU) br. 994/2010 i njezinom 
doprinosu solidarnosti 
i pripravnosti za prekide 
u opskrbi plinom u EU-u” . Tih 
šest država članica bile su: 
Švedska, Litva, Bugarska, 
Grčka, Slovenija i Luksemburg. 
Trima od njih, i to 
Luksemburgu, Sloveniji 
i Švedskoj, omogućeno je 
izuzeće u skladu s člankom 6. 
stavkom 10. predmetne 
uredbe.
48 Uz iznimku Estonije i Švedske.
49 Prema podatcima bugarskog 
ureda za statistiku, potrošnja 
plina smanjila se 
s 3 218 milijardi prostornih 
metara (bcm) 2011. na 
2 840 bcm 2014.
43 Opažanja
Nema sveobuhvatne 
procjene potreba na razini 
EU-a koja bi poslužila kao 
osnova za određivanje 
prioriteta u pogledu ulaganja 
u energetsku infrastrukturu 
u EU-u
Nema sveobuhvatne procjene 
infrastrukturnih potreba na 
razini EU-a
82 
Kako bi se mogle donositi utemeljene 
odluke o razvoju unutarnjeg energet -
skog tržišta i sigurnosti opskrbe ener -
gijom te ostalih obveza politika EU-a 
u kojima energetski sektor ima važnu 
ulogu, a osobito onih koje se odnose na 
klimatsku politiku, potrebno je provesti 
sveobuhvatnu procjenu infrastrukturnih 
potreba na razini EU-a. Nadalje, budući 
da su u cijelom EU-u potrebna znatna 
ulaganja u energetsku infrastrukturu, 
takva je procjena također ključan instru -
ment za donošenje utemeljenih odluka 
o usmjeravanju ograničenih dostupnih 
sredstava EU-a i iz ostalih izvora. Komisi -
ja nije izradila takav sveobuhvatan plan 
u sklopu kojeg bi se ulazne stavke pred -
metne politike na razini EU-a iskombini -
rale u plan dugoročnog razvoja prijeno -
sne infrastrukture.
83 
Neophodna ulazna stavka na kojoj bi se 
temeljila takva sveobuhvatna procjena 
bio bi sofisticirani model razvoja tržišta 
s pomoću kojega bi se mogla opisati 
predviđanja infrastrukturnih potreba 
u različitim scenarijima predmetne po -
litike i tržišnim scenarijima, uključujući 
čitav niz scenarija potražnje (vidjeti od -
lomak 70.). Komisija trenutačno nema 
interni alat za izradu modela, niti ima 
pristup takvom alatu u okviru agencije 
ACER. Komisija se za izradu modela 
energetskih tržišta dosad koristila 
uslugama vanjskog dobavljača, dok se 
agencija ACER oslanja na izradu modela 
u okviru mreža ENTSO-E i ENTSO-G.84 
Nepostojanje takve procjene potreba 
kao osnove za usmjeravanje sredstava 
EU-a može dovesti do toga da se sred -
stva diljem EU-a izdvajaju za projekte 
koji nisu potrebni za zadovoljavanje 
očekivane potražnje za energijom, 
odnosno koji imaju ograničen poten -
cijal za ostvarivanje koristi u pogledu 
sigurnosti opskrbe energijom. Na pri -
mjer, iako je kapacitet terminala za UPP 
u Klaipėdi (vidjeti okvir 6. ) dovoljan 
da zadovolji sve slabiju potražnju za 
plinom u trima baltičkim zemljama50, 
u plan BEMIP (vidjeti okvir 9. ) svejedno 
je uključen dodatni regionalni terminal 
za UPP u području oko istočne obale 
Baltičkog mora, koji treba biti izgrađen 
u Finskoj ili Estoniji51, te je na popisu 
projekata od zajedničkog interesa 
(vidjeti okvir 12. ).
Alati za planiranje na temelju 
kojih se planiraju ulaganja 
ograničeni su
85 
U nedostatku sveobuhvatne procjene, 
Komisija se oslanja na čitav niz poseb -
nih instrumenata za planiranje infra -
strukture uključujući:
 ο popise projekata od zajedničkog 
interesa (vidjeti analizu u odlom -
ku 103.); i
 ο desetogodišnje planove razvoja 
mreže.50 Prema statistici Eurostata 
ukupna potražnja za 
prirodnim plinom u Estoniji, 
Latviji i Litvi smanjila se 
s 5,6 bcm 2010. na 4,6 bcm 
2014. godine.
51 Sporazumom postignutim 
u studenome 2014. između 
predsjednika vlada Finske 
i Estonije predviđa se 
izgradnja jednog većeg 
regionalnog terminala za UPP 
u Finskoj i jednog manjega za 
lokalnu uporabu u Estoniji. 
Ako finski projekt ne bude 
napredovao prema 
planiranom rasporedu, 
Estonija zadržava mogućnost 
za izgradnju regionalnog 
terminala.
44 Opažanja
86 
Iako se u desetogodišnjim planovima 
razvoja mreže daje pregled planiranih 
ulaganja nacionalnih prijenosnih susta -
va za električnu energiju i plin, u nji -
ma se ne iznosi cjelovita predodžba 
o ulaganjima u smislu potreba razvoja 
predmetne politike i tržišta na razini 
EU-a zbog sljedećih razloga:
 ο ne temelje se na općoj procjeni na 
razini EU-a koja bi u obzir uzela niz 
ciljeva politike EU-a;
 ο ne uzimaju u dovoljnoj mjeri u ob -
zir buduća infrastrukturna ulaganja 
koja planiraju privatni subjekti, kao 
ni buduću proizvodnju energije;
 ο nacionalna regulatorna tijela 
nemaju važnu ulogu u ocjenjiva -
nju prijedloga za desetogodišnje 
planove razvoja mreže;
 ο nisu uvijek usklađeni s nacionalnim 
planovima ulaganja u energetsku 
infrastrukturu. Agencija ACER 
utvrdila je da u nacionalne planove 
razvoja nije bio uključen 51 naci -
onalni projekt iz desetogodišnjeg 
plana razvoja mreže ENTSO E za 
2012.52
87 
Komisija priznaje da obavijesti koje 
države članice šalju Komisiji o postoje -
ćem i planiranom kapacitetu prijenosa 
električne energije često nisu u skladu 
s desetogodišnjim planovima razvoja 
mreže. Stoga Komisija nije u mogućno -
sti donositi konačne zaključke i pro -
vesti odgovarajuću procjenu buduće 
neusklađenosti između energetske 
infrastrukture i njezina potencijala da 
zadovolji potrebe53. Agencija ACER, 
koja prati provedbu desetogodišnjih 
planova razvoja mreže, također je 
izrazila zabrinutost o nizu praktičnih 
pitanja u vezi s njima54.Za razvoj prekogranične 
infrastrukture nužna je 
suradnja među susjednim 
državama članicama
88 
Za provedbu svih prekograničnih 
infrastrukturnih projekata nužan su 
preduvjet dobra regionalna suradnja 
i uzajamno shvaćanje razvojnih potre -
ba. Međutim, prekogranične projektne 
inicijative u praksi se mogu suočiti 
s brojnim izazovima, uključujući nedo -
statak shvaćanja potreba za projekte 
s jedne ili s obje strane, poteškoće u is -
hođenju svih lokacijskih dozvola, kao 
i ravnomjerno financiranje projekata 
za energetsku infrastrukturu i raspo -
djelu u pravilu visokih troškova među 
zainteresiranim stranama. Međutim, 
postoje i primjeri djelotvorne suradnje 
u EU-u koji su utabali stazu za razvoj 
zajedničke infrastrukture i razvoj 
tržišta.
Regionalna suradnja 
u energetskom sektoru 
postupno jača
89 
U području energetike, regionalna 
suradnja dviju ili više država članica 
rezultat je bilo političke bilo tehničke 
inicijative.52 Mišljenje agencije ACER 
br. 8/2014.
53 Radni dokument službi 
Komisije „Investment Projects 
in Energy Infrastructure” (hrv. 
Projekti ulaganja u energetsku 
infrastrukturu ) uz 
Komunikaciju Komisije 
Europskom parlamentu, 
Vijeću, Europskom 
gospodarskom i socijalnom 
odboru i Odboru regija 
„Progress towards completing 
the Internal Energy Market” 
(hrv. Napredak u pogledu 
dovršavanja uspostave 
unutarnjeg energetskog tržišta ) 
(SWD(2014) 313 završna verzija 
od 13.10.2014., str. 4.).
54 U svom mišljenju br. 16/2014, 
agencija ACER izrazila je 
zabrinutost u vezi 
s desetogodišnjim planovima 
razvoja mreže, osobito 
u pogledu ograničene 
dostupnosti podataka, 
predstavljanja mrežnog 
kapaciteta za prijenos, 
korištenja analizom troškova 
i koristi za sva ulaganja 
u prijenos i nedovoljne 
jasnoće u opisima pojedinih 
ulaganja.
55 Zajednička izjava koju su 
4. ožujka 2015. potpisali 
predsjednik Europske komisije 
Jean-Claude Juncker, francuski 
predsjednik François Hollande, 
predsjednik španjolske vlade 
Mariano Rajoy i predsjednik 
portugalske vlade 
Pedro Passos Coelho oko 
dogovora o načinima jačanja 
veza između Pirenejskog 
poluotoka i ostatka 
energetskog tržišta EU-a.
45 Opažanja
90 
Među političkim inicijativama  aktual -
ni je primjer Plan međusobnog pove -
zivanja baltičkog energetskog tržišta 
(plan BEMIP), vidjeti okvir 9.  Tome 
se može pridodati i druga regionalna 
inicijativa u obliku energetskog foruma 
za jugoistočnu i središnju Europu. Valja 
spomenuti i zajedničke političke ini -
cijative za razvoj infrastrukture poput 
Madridske deklaracije55, regionalne 
inicijative za suradnju kao što je CORE -
SO56 te skupine za sigurnost opskrbe 
energijom poput baltičke i finske koor -
dinacijske skupine za plin. Te skupine, 
koje s radom uglavnom započinju uz 
sudjelovanje Komisije, svoj formal -
ni status često dobivaju na temelju 
sporazuma među državama članicama 
na visokoj političkoj razini. Ponekad im 
se djelovanje proširuje na sporazume 
o posebnim projektima, primjerice 
o nedavno otvorenom elektroener -
getskom spoju Španjolska – Francuska 
(vidjeti okvir 10.  i odlomak 93.).91 
Inicijative za tehničku suradnju  
uglavnom su inicijative koje su pokre -
nute u okviru vijeća CEER57 i agencije 
ACER, poput skupina koje razmatra -
ju razvoj mrežnih kodeksa (vidjeti 
također prilog III. ). Te skupine također 
mogu omogućiti nove oblike regional -
ne suradnje, poput regionalnih inicija -
tiva za koordinaciju sigurnosti58.
Što je Plan međusobnog povezivanja baltičkog energetskog tržišta (plan BEMIP)?
Plan međusobnog povezivanja baltičkog energetskog tržišta (plan BEMIP)  podržali su 17. lipnja 2009. 
šefovi država u Litvi, Poljskoj, Latviji, Danskoj, Estoniji, Švedskoj, Finskoj i Njemačkoj te predsjednik Europske 
komisije.
Cilj je plana BEMIP uključivanje Estonije, Latvije i Litve u europska energetska tržišta radi okončanja njihova 
statusa „energetskih otoka” i liberalizacije tamošnjih energetskih tržišta, i to kako bi ih se pripremilo za pristu -
panje zajedničkoj burzi električne energije. Plan također obuhvaća niz infrastrukturnih projekata, počevši od 
danskih vjetroelektrana na Sjevernom moru do razvoja plinske mreže u Estoniji. Elektroenergetski spojni vod 
EstLink 2 između Estonije i Finske, koji je uključen u plan BEMIP , izgrađen je uz financijsku potporu EU-a i već 
je utjecao na tržište električne energije u Estoniji (vidjeti okvir 13. ).
Plan BEMIP još uvijek se provodi. Primjerice, maloprodajne cijene plina i električne energije u Litvi i dalje su 
regulirane, a određeni infrastrukturni projekti nisu realizirani, poput regionalnog baltičkog terminala za UPP 
čija je izgradnja predviđena u Finskoj ili Estoniji.Okvir 9.56 CORESO (koordinacija 
operatora elektroenergetskih 
sustava, engl. Coordination of 
Electricity System Operators ), 
prvi regionalni tehnički 
koordinacijski centar za 
električnu energiju koji 
okuplja nekoliko operatora 
prijenosnih sustava iz 
Francuske, Belgije, Njemačke, 
Italije i Ujedinjene Kraljevine.
57 CEER – Vijeće europskih 
energetskih regulatora: 
nevladina organizacija sa 
sjedištem u Bruxellesu koja 
u procesu razvoja unutarnjeg 
energetskog tržišta nastoji 
zastupati interese nacionalnih 
regulatornih tijela.
58 Sudjelovanje organizacija iz 
država članica u inicijativama 
za regionalnu suradnju uvelike 
se razlikuje od države do 
države. Na primjer, švedsko 
regulatorno tijelo sudjelovalo 
je u svim radnim skupinama 
agencije ACER i inicijativama 
za ranije usvajanje kodeksa. 
Također, švedski operator 
prijenosnog sustava za 
električnu energiju sudjeluje 
u različitim regionalnim 
inicijativama za suradnju, kao 
i u skupinama za raniju 
primjenu mrežnih kodeksa. 
S druge strane, u trenutku 
revizije, dva bugarska 
operatora prijenosnih sustava 
nisu sudjelovala ni u jednoj 
skupini za regionalnu suradnju 
ili raniju primjenu kodeksa.
46 Opažanja
92 
Komisija promiče infrastrukturnu su -
radnju država članica i radi na razmjeni 
svega onoga što smatra dobrom prak -
som u sklopu plana BEMIP s drugim 
regijama poput središnje i jugoistoč -
ne Europe te Pirenejskog poluotoka. 
U potonjem slučaju, suradnja u ener -
getskom sektoru između Francuske, 
Portugala i Španjolske nedavno je 
obznanjena i dogovorena na najvišoj 
političkoj razini.
93 
U razdoblju 2007.–2013. Komisija je 
također imenovala četiri koordinatora 
s ciljem potpore sklapanju sporazuma 
među državama članicama o izgradnji 
posebnih sastavnih dijelova prekogra -
nične infrastrukture59. Rad koordinato -
ra za poboljšanje međusobne energet -
ske povezanosti Francuske i Španjolske 
obuhvaćao je dijalog s nacionalnim 
i lokalnim političarima i dionicima 
te utvrđivanje potrebe za tehničkim 
rješenjima. To je olakšalo oblikovanje 
projekta elektroenergetskog spoj -
nog voda koji je naknadno izgrađen 
uz potporu iz fondova EU-a60 (vidjeti 
okvir 10. ).Prekogranična raspodjela 
troškova složena je
94 
Prekogranični energetski projekti 
odnose se na izgradnju infrastruktu -
re u najmanje dvije države članice. 
Raspodjela troškova izgradnje u sklo -
pu tih projekata složen je proces, 
pri čemu predmetne države članice 
nastoje zajamčiti da troškovi koje 
snose odgovaraju budućim koristima 
koje očekuju ostvariti. Komplikacije se 
osobito javljaju u projektima u koje je 
uključeno više od dvije države članice 
i/ili u kojima nije sasvim očito kako i za 
koga će se buduće koristi ostvariti.59 Ostali projekti za koje su 
imenovani koordinatori su: 
„Spoj Poljska – Litva”, 
„Nabucco” i „Povezivanje 
vjetroelektrana na moru 
u Danskoj, Njemačkoj 
i Poljskoj”.
47 Opažanja
Projekt međusobnog elektroenergetskog povezivanja Španjolske i Francuske
Projekt međusobnog elektroenergetskog povezivanja Španjolske i Francuske  uključivao je izgradnju 
istosmjernog visokonaponskog spoja od 2 000 MW između tih dviju zemalja. Spojni vod dug 64,5 km sastoji se 
od dijela od 33,5 km u Francuskoj, 31 km u Španjolskoj te prelazi Pireneje kroz tunel dug 8,5 km.
Potreba za tim spojnim vodom utvrđena je 1978., a tehničke su se studije provodile između 1998. i 2006. 
Uz pomoć europskog koordinatora 2007. i 2008. godine odluka o izradi projekta donesena je u lipnju 2008. 
kada su francuska i španjolska vlada potpisale sporazum. Troškovi projekta podijeljeni su između Francuske 
i Španjolske na dva jednaka dijela, uz doprinos EU-a. Izgradnja je započela u rujnu 2011., a tehnička isporuka 
dovršena je u prosincu 2014. Spojni vod trebao je biti pušten u rad u lipnju 2015., ali do 30. lipnja 2015. to se 
još nije bilo dogodilo.
Ukupni troškovi projekta iznosili su 721 milijun eura, od čega je 225 milijuna eura izdvojeno iz programa EEPR. 
Provlačenje spojnog voda ispod zemlje kroz Pireneje povećalo je troškove 10 puta iznad procijenjenih troš -
kova nadzemnog kabela. Zahvat se smatrao neophodnim uglavnom zbog ekoloških aspekata te je definiran 
kao iznimno rješenje za izniman skup problema na danoj lokaciji. Tim je spojem stupanj elektroenergetske 
povezanosti Španjolske udvostručen s 3 % na 6 %, a Francuske povećan s 10 % na 11 %.Okvir 10.
Fotografija 2. – Dio istosmjernog visokonaponskog spojnog voda u trenutku 
ugradnje u tunel kroz Pireneje
© RTE, Philippe Grollier 
48 Opažanja
95 
Prekogranična raspodjela troškova bit -
na je u okviru raspodjele sredstava EU-a 
na temelju Instrumenta za povezivanje 
Europe. U uredbi o mrežama TEN-E stoji 
da odluke o prekograničnim raspo -
djelama troškova donose nacionalna 
regulatorna tijela predmetnih država 
članica. Ako se predlagatelji projekata 
iz država članica žele prijaviti za financi -
ranje u okviru Instrumenta za poveziva -
nje Europe, no nacionalna regulatorna 
tijela ne uspijevaju postići dogovor ni 
u roku od šest mjeseci, ona mogu pred -
met uputiti agenciji ACER kako bi se 
donijela odluka kojom će se riješiti spor 
(vidjeti primjer u  okviru 11. ). Taj proces 
ima sljedeće nedostatke:
(a) postizanje dogovora među na -
cionalnim regulatornim tijelima 
i naknadno dobivanje odluke od 
agencije ACER dugotrajan je postu -
pak koji traje i do godine dana;
(b) pojedine zainteresirane strane 
imaju primjedbe na metodologiju 
koja se primjenjuje.Ishođenje dozvola može biti 
problematično i dovesti do 
kašnjenja
96 
Prekogranični projekti često se su -
očavaju s prigovorima na lokalnoj 
razini jer ih se može percipirati kao 
da uzrokuju poremećaje u lokalnim 
djelatnostima, a istodobno ostvaruju 
male ili nikakve lokalne koristi. U tom 
je smislu ishođenje lokacijskih dozvola 
na lokalnoj razini često dugotrajan 
i složen proces te su operatori prijeno -
snih sustava i regulatorna tijela tijekom 
revizije naglasili da je upravo to jedan 
od glavnih razloga kašnjenja u proved -
bi infrastrukturnih projekata. Komisija 
je izvijestila da se zbog takvih kašnje -
nja do 2020. neće dovršiti oko 50 % 
komercijalno održivih elektroenerget -
skih projekata61.
Raspodjela troškova za projekt prekograničnog spojnog voda LitPol
Projekt LitPol uključuje izgradnju elektroenergetskog spojnog voda između Poljske i Litve u cilju smanjenja 
izolacije triju baltičkih zemalja u odnosu na energetsko tržište Europske unije. Za radove u okviru projekta 
na teritoriju Litve litavsko je regulatorno tijelo ustvrdilo da bi Švedska trebala izdvojiti doprinos od 47 mili -
juna eura zbog stava da bi Švedska tim projektom ostvarila koristi. Ni švedsko regulatorno tijelo ni operator 
prijenosnog sustava ne slažu se sa stavom litavskog regulatornog tijela o traženom doprinosu, navodeći svoje 
razloge agenciji ACER kada je pozvana da odluči o tom pitanju. Agencija ACER složila se sa Švedskom i od -
lučila, za potrebe financiranja iz Instrumenta za povezivanje Europe, da je Litva jedina zemlja koja će imati 
koristi od tog projekta i da Švedska ne bi trebala izdvajati financijski doprinos projektu. Ta je odluka naknadno 
omogućila Litvi da se prijavi za financiranje u okviru Instrumenta za povezivanje Europe (vidjeti tablicu 6. ). 
Odlučivanje je trajalo gotovo godinu dana.Okvir 11.60 Rapport du Coordonnateur 
Europeen, Mario Monti, Projet 
d’Interet Europeen EI 3, 
„Interconnexion électrique 
France – Espagne”, Bruxelles, 
rujan 2008.
61 2020 COM (2010) 677.
49 Opažanja
97 
Uredbom o mrežama TEN-E iz 2013. ti 
se problemi nastoje riješiti i to:
(a) uvođenjem krajnjeg roka od 
3 i pol godine za postupke izdava -
nja dozvola;
(b) obvezivanjem država članica na 
usavršavanje postupaka izdavanja 
ekoloških odobrenja;
(c) obvezivanjem država članica na 
konsolidaciju ovlasti za izdavanje 
dozvola ili koordinaciju njihova 
izdavanja u samo jednom nadlež -
nom tijelu, tj. službi koja pruža sve 
usluge na jednom mjestu, i to do 
studenoga 2013. Do lipnja 2015. 
sve države članice uspostavile su 
službu koja pruža sve usluge na 
jednom mjestu i sve osim jedne 
objavile su priručnike za izdavanje 
dozvola62. Međutim, službe koje 
pružaju sve usluge na jednom 
mjestu inicijative su koje su tek 
nedavno pokrenute pa je prerano 
za ocjenu njihove djelotvornosti.
98 
Europski koordinator koji je radio na 
spojnom vodu Francuska – Španjol -
ska (vidjeti okvir 10. ) primijetio je da 
je najbolje rješenje za prigovore na 
infrastrukturne projekte koji dolaze 
iz lokalnih zajednica izravna i lokalna 
komunikacija u kojoj se navode sve 
koristi dodatnih spojnih vodova, pose -
bice za potrošače. Općenito govoreći, 
povećanjem znanja potrošača o nači -
nu funkcioniranja energetskih tržišta 
također se mogu razviti pametne 
potrošačke navike te se može povećati 
stupanj prihvaćanja takvih projekata 
međusobnog povezivanja.Financijskom potporom 
iz proračuna EU-a 
u području energetske 
infrastrukture ostvaren 
je tek malen doprinos 
u pogledu unutarnjeg 
energetskog tržišta 
i sigurnosti opskrbe 
energijom
99 
EU je u razdoblju 2007.–2013. za ula -
ganja u energetsku infrastrukturu iz 
nekoliko instrumenata izdvojio 3,7 mi -
lijardi eura, a za razdoblje 2014.–2020. 
predviđeno je dodatnih 7,35  mili -
jardi  eura63. Iako je riječ o znatnim 
sredstvima, ona pokrivaju tek oko 5 % 
procijenjenih potreba za infrastruk -
turnim ulaganjima koje su navedene 
u desetogodišnjim planovima razvoja 
mreža za električnu energiju i plin. Sto -
ga se raspoloživa sredstva EU-a trebaju 
koristiti strateški, za najvažnije pro -
jekte i na temelju strateških procjena 
potreba (vidjeti odlomak 83.).62 Prema informacijama koje su 
Europskoj komisiji pružile 
države članice.
63 Taj iznos isključuje sve 
potencijalne buduće potpore 
za energetsku infrastrukturu iz 
Europskog fonda za strateška 
ulaganja, u okviru kojeg je 
predviđeno 16  milijardi  eura 
jamstava iz proračuna EU-a.
50 Opažanja
EU raspolaže s nekoliko 
instrumenata financiranja 
za potporu projektima za 
energetsku infrastrukturu, 
ali ni u jednom od njih 
unutarnje energetsko tržište 
nije glavni cilj
Nedostatno određivanje 
prioriteta u pogledu projekata 
smanjilo je djelotvornost 
financijskih sredstava EU-a za 
energetsku infrastrukturu
100  
Budući da su sredstva EU-a za finan -
ciranje energetske infrastrukture 
ograničena, važno je raspolagati nekim 
načinom određivanja prioriteta u po -
gledu projekata. Iako procjena potreba 
na razini EU-a ne postoji, Komisija je za 
određivanje prioriteta u pogledu ula -
ganja iz proračuna EU-a i utvrđivanje 
projekata koji su prihvatljivi za finan -
ciranje upotrebljavala nekoliko popisa 
posebnih projekata:
 ο popis projekata od zajedničkog 
interesa u okviru propisa za mrežu 
TEN-E;
 ο popis ključnih projekata od 
zajedničkog interesa iz strategije 
energetske sigurnosti iz 2014.; ο popis projekata koji su prihvatljivi 
za potporu iz Europskog energet -
skog programa za oporavak (EEPR);
 ο popis projekata koji su prihvatljivi 
za potporu iz Europskog fonda za 
strateška ulaganja.
101  
Popis projekata od zajedničkog inte -
resa u okviru Uredbe o mreži TEN-E 
sastavljao se u dvije faze:
(a) prvotni popis projekata od za -
jedničkog interesa sastavljen 
je 2006. Na njemu je bilo navedeno 
550 projekata od europskog inte -
resa u svim tadašnjim državama 
članicama, ali bez jasnih smjernica 
o tome koji bi projekti trebali biti 
prioriteti za financiranje sredstvi -
ma EU-a (vidjeti okvir 12. );
Kako projekt za energetsku infrastrukturu može dobiti oznaku projekta od 
zajedničkog interesa?
Koncept projekata od zajedničkog interesa postoji od početka programa transeuropskih mreža. Trebalo bi 
omogućiti da su postupci izdavanja dozvola za projekte od zajedničkog interesa brži i učinkovitiji, a regulator -
ni tretman tih projekata bolji.
U okviru važeće Uredbe o mrežama TEN-E projekti od zajedničkog interesa utvrđeni su unutar „prioritetnih 
koridora”. Postupak odabira projekata koji će biti uvršteni na popis projekata od zajedničkog interesa temelji 
se na desetogodišnjim planovima razvoja mreže koje su izradile mreže ENTSO-G i ENTSO-E. Kako bi se određe -
ni projekt uvrstilo na popis, on mora predstavljati osjetne koristi za najmanje dvije države članice, doprinijeti 
integraciji tržišta i dodatnom jačanju tržišnog natjecanja, povećati sigurnost opskrbe i smanjiti emisije CO2.Okvir 12.
51 Opažanja
(b) Uredbom o mreži TEN-E iz 2013.64 
uspostavljen je okvir za određiva -
nje prioriteta ulaganja u energet -
sku infrastrukturu utvrđivanjem 
dvanaest prioritetnih koridora65. 
U toj se uredbi također pružaju 
smjernice o utvrđivanju i provedbi 
projekata od zajedničkog interesa. 
Na popisu projekata od zajednič -
kog interesa u okviru te uredbe 
nalazilo se 248 projekata, od 
kojih su se 132 odnosila na elek -
troenergetsku, a 107 na plinsku 
infrastrukturu66. Na tom je popisu 
manje projekata nego na popisu 
projekata od zajedničkog interesa 
iz 2006. godine. Međutim, u skladu 
s člankom 4. stavkom 4. Uredbe 
o mrežama TEN-E Komisija nema 
pravo razvrstavati projekte unutar 
svakog prioritetnog koridora po 
važnosti;
(c) popis projekata od zajedničkog 
interesa ažurira se svake dvije go -
dine, a sljedeće ažuriranje planira -
no je u studenome 2015.
102  
Tijekom 2014. sastavljen je dodatni 
popis od 33 projekta u okviru Europske 
strategije energetske sigurnosti67 koja 
te projekte naziva „ključnim projek -
tima od zajedničkog interesa”. Tim je 
popisom obuhvaćeno 27 projekata za 
plin i samo 6 za električnu energiju, 
a njihovi procijenjeni troškovi iznose 
približno 17  milijardi  eura. Komisija je 
smatrala da su ti projekti neophodni za 
poboljšanje sigurnosti opskrbe ener -
gijom i bolje povezivanje energetskih 
tržišta u kratkoročnom i srednjoroč -
nom razdoblju.103  
Svi navedeni popisi sastavljeni su bez 
jasne, utemeljene i analitičke procjene 
projekata koji bi trebali biti prioritet 
kako bi se omogućilo da EU ostvari 
svoje ciljeve energetske politike (vidje -
ti odlomak 82.). Uporaba tih popisa kao 
osnove za donošenje odluka o finan -
ciranju sredstvima EU-a sa sobom nosi 
niz rizika te Komisija, ako se namjerava 
i dalje služiti popisima kao sredstvom 
za utvrđivanje prioriteta ulaganja, 
treba imati te rizike na umu:
(a) količina projekata na popisu može 
biti tolika da se njome ozbilj -
no ugrozi i sam koncept popisa 
prioritetnih projekata jer on u tom 
slučaju nije usredotočen na mali 
broj projekata kojima bi se ponu -
dila rješenja za goruće potrebe 
EU-a. Početni popis projekata 
od zajedničkog interesa u vezi 
s mrežama TEN-E sadržavao je 
550 projekata, a nakon što je 2006. 
racionaliziran, na njemu je i dalje 
bilo 248 projekata;
(b) budući da se popis sastavlja na 
temelju prijedloga država članica 
umjesto da sadržava projekte koji 
neupitno nude rješenja za potrebe 
na razini EU-a, popis u praksi može 
biti tek niz projekata za koje pred -
lagatelji projekata iz država članica 
žele osigurati financiranje zbog 
unutardržavnih razloga; te
(c) pojedini projekti s takvih popisa 
mogu već biti u fazi provedbe ili 
čak i dovršeni s pomoću financij -
skih sredstava iz drugih nacional -
nih ili privatnih izvora68.64 Uredba (EU) br. 347/2013.
65 „Prioriteti energetske 
infrastrukture do 2020. i nakon 
toga”, 2011., str. 14.  
Električna energija: mreža na 
Sjevernom moru, međusobno 
povezivanje sjevera i juga 
u zapadnoj Europi, 
međusobno povezivanje 
sjevera i juga u srednjoistočnoj 
i jugoistočnoj Europi, Plan 
međusobnog povezivanja 
baltičkog energetskog tržišta, 
uvođenje pametnih mreža, 
dugoročne elektroenergetske 
autoceste  
Plin: međusobno plinsko 
povezivanje sjevera i juga 
u zapadnoj Europi, 
međusobno plinsko 
povezivanje sjevera i juga 
u srednjoistočnoj 
i jugoistočnoj Europi, Južni 
koridor za plin, Plan 
međusobnog povezivanja 
baltičkog energetskog tržišta.
66 Preostalih devet projekata 
obuhvaćaju sedam koji se 
odnose na naftu i dva koja se 
odnose na pametne mreže.
67 COM(2014) 330 završna verzija, 
str. 10.
68 U listopadu 2014. dovršen je 
dalekovod napona 400 kV 
između gradova Bescanó 
i Santa Llogaia u Španjolskoj, 
što je konkretan pomak 
u pogledu novog 
elektroenergetskog spoja 
Francuske i Španjolske. Taj je 
projekt i dalje naveden na 
popisu projekata od 
zajedničkog interesa i EFSU-a.
52 Opažanja
Glavna namjena 
programa EEPR, 
instrumenta CEF i ESI fondova 
nije unaprijediti unutarnje 
energetsko tržište
104  
Prvotni cilj energetskog progra -
ma EEPR bio je financiranje dobro 
razrađenih projekata za energetsku 
infrastrukturu kojima se u kratkom 
roku može ostvariti gospodarski rast. 
Stoga razvoj unutarnjeg energetskog 
tržišta i ostvarivanje koristi u pogledu 
sigurnosti opskrbe energijom nisu bili 
glavni ciljevi tog programa. Svim su dr -
žavama članicama dodijeljena određe -
na sredstva za projekte za energetsku 
infrastrukturu. Prvotni cilj programa, 
odnosno ostvarenje gospodarskog 
rasta u kratkom roku, u najvećoj 
mjeri nije ostvaren, i to zbog sljedećih 
razloga:
(a) dio projekata za koje su sred -
stva izdvojena nije bio dovoljno 
razrađen. Projekti u vrijednosti 
od 422  milijuna  eura, odnosno 
18,6 % ukupnih dodijeljenih 
bespovratnih sredstava EEPR-a, 
prekinuti su. Kao primjer mogu se 
navesti plinovod Nabucco, plinski 
spojni vod ITGI – Poseidon, plino -
vodi GALSI i rumunjski projekt za 
omogućavanje promjene smjera 
toka plina;
(b) došlo je do znatnih kašnjenja 
u provedbi projekata i, slijedom 
toga, do 28. veljače 2015. izvršena 
je samo 1,1  milijarda  eura plaćanja 
u okviru EEPR-a. To čini 48 % prvot -
no dodijeljenog iznosa.105  
Cilj Instrumenta za povezivanje 
Europe  (CEF) na području energetike 
pružanje je podrške pri provedbi pro -
jekata od zajedničkog interesa. Samo 
projekti od zajedničkog interesa koji 
nisu komercijalno održivi na temelju 
postojećeg regulatornog okvira, uz 
nadopunu prekogranične raspodjele 
troškova, prihvatljivi su za financiranje 
iz instrumenta CEF. Njime se osigurava -
ju bespovratna sredstva i ostali finan -
cijski instrumenti za radove i potrebne 
tehničke studije, i to na temelju poziva 
za podnošenje prijedloga.
106  
Određeni aspekti načina na koji je 
instrument CEF osmišljen ograničavaju 
njegov potencijal za potporu razvoju 
unutarnjeg energetskog tržišta:
(a) Komisija može financirati samo 
projekte koji su prijavljeni u sklopu 
poziva na podnošenje prijedloga. 
To znači da Komisija ima tek ogra -
ničene mogućnosti usmjeravanja 
na posebne projekte od zajednič -
kog interesa;
(b) budući da je stupanj razrađenosti 
projekta jedan od bitnih kriterija 
za dodjelu bespovratnih sredstava, 
vjerojatnije je da će se financirati 
bolje razrađeni projekti. Takvi pro -
jekti ne moraju nužno imati najveći 
učinak na razvoj unutarnjeg ener -
getskog tržišta;
(c) budući da stupanj primjene 
unutarnjeg energetskog tržišta 
u državama članicama nije jedan 
od kriterija za odabir projekata, 
Komisija ima tek ograničene mo -
gućnosti uporabe instrumenta CEF 
za poticanje reformi povezanih 
s unutarnjim energetskim tržištem.
53 Opažanja
107  
U razdoblju 2007.–2013. za financira -
nje elektroenergetske i plinske infra -
strukture iz europskih strukturnih 
i investicijskih fondova  (ESI fondovi) 
izdvojen je iznos od približno 1,3 mili -
jarde eura. U razdoblju 2014.–2020. taj 
bi se iznos trebao povećati na otprilike 
2 milijarde eura. U razdoblju 2007.–
2013. sredstva je primilo jedanaest 
država članica, a najveći je iznos otišao 
u Poljsku, koja je primila 63 % ukupnih 
sredstava iz ESI fondova dodijeljenih 
za energetsku infrastrukturu.
108  
Većina tih sredstava iskorištena je za 
regionalne spojne vodove i nadograd -
nju postojeće energetske infrastruk -
ture unutar određene države članice. 
Dio sredstava također je iskorišten 
za izgradnju prekograničnih spojnih 
vodova, terminala za UPP i podzemnih 
skladišta plina. U razdoblju 2014.–2020. 
šest država članica (Bugarska, Češ -
ka, Grčka, Litva, Poljska i Rumunjska) 
planira upotrijebiti sredstva iz ESI 
fondova za ulaganja u energetsku 
infrastrukturu.
109  
Odabir projekta u okviru ESI fondova 
prepušten je državama članicama. 
Komisija odobrava samo velike pro -
jekte69. U okviru pregovora o spora -
zumima o partnerstvu i operativnim 
programima za razdoblje financiranja 
2014.–2020. koje je vodila s državama 
članicama Komisija je imala priliku 
zatražiti da se u njih uključe i pokaza -
telji uspješnosti povezani s unutarnjim 
energetskim tržištem, ali to se nije 
dogodilo. Ulaganja u energetsku in -
frastrukturu nisu prioritet ESI fondova. 
Ona čine oko 0,5 % ukupnih izdvoje -
nih sredstava iz EFRR-a, Kohezijskog 
fonda i ESF-a, podjednako u razdoblju 
2007.–2013., kao i 2014.–2020.Učinak velikog dijela 
energetske infrastrukture 
koju je sufinancirao EU na 
unutarnje energetsko tržište 
tek će se pokazati
110  
U sklopu revizije pregledano je 15 pro -
jekata za energetsku infrastrukturu 
koje je EU sufinancirao, od čega se 
10 odnosilo na plin, a 5 na električnu 
energiju (vidjeti tablicu 6. ). Analizirali 
smo mogući utjecaj tih projekata na 
funkcioniranje unutarnjeg energet -
skog tržišta.69 Za ulaganja u energetsku 
infrastrukturu u okviru 
tematskog cilja za promicanje 
održivog prijenosa i uklanjanje 
uskih grla iz ključne mrežne 
infrastrukture to su projekti čiji 
ukupni prihvatljivi troškovi 
iznose više od 75 milijuna eura, 
a za ostala ulaganja 
u energetsku infrastrukturu iz 
ESI fondova, koja u najvećoj 
mjeri nisu predmet ovoga 
izvješća, navedeni prag iznosi 
50 milijuna  eura.
54 Opažanja
111 
Kad je riječ o tim projektima, do 
srpnja 2015.:
(a) jedan je projekt imao znatan 
utjecaj na unutarnje energetsko 
tržište, a to je elektroenerget -
ski spojni vod EstLink 2  između 
Finske i Estonije, koji je dovršen i u 
radu u punom kapacitetu (vidjeti 
okvir 13. );
(b) nedavno je dovršen i stavljen na 
raspolaganje za uporabu i jedan 
drugi važan projekt, a riječ je 
o elektroenergetskom spojnom 
vodu Francuska – Španjolska  
(također vidjeti okvir 10. ).
Projekt EstLink 2 promijenio je tržište električne energije u predmetnoj regiji
Za EstLink 2  iz programa EEPR izdvojeno je 100 milijun eura. Cilj je projekta bio izgraditi drugi elektroenerget -
ski spojni vod između Finske i Estonije kapaciteta prijenosa od 650 MW. Taj se projekt dosad pokazao uspješ -
nim, nakon što su se prevladali tehnički i drugi izazovi u vezi s njegovim dovršetkom i puštanjem u rad. Na 
tržištu električne energije zabilježen je njegov pozitivan učinak, osobito u Estoniji u kojoj su cijene električne 
energije postale stabilnije i približile su se onima u Finskoj.Okvir 13.
1. 330 kV Püssi substation
2. 650 MW Püssi converter station3. Underground cable4. Connection joints for the underground cable and submarine cable5. Submarine cable6. Connection station for the submarine cable and overhead power lines in Nikuviken7. Overhead lines8. 650 MW Anttila converter station9. 400 kV Anttila substation1. 330 kV Püssi substation2. 650 MW Püssi converter station3. Underground cable4. Connection joints for the underground cable and submarine cable5. Submarine cable6. Connection station for the submarine cable and overhead power lines in Nikuviken7. Overhead lines8. 650 MW Anttila converter station9. 400 kV Anttila substation
© Elering
55 Opažanja
Popis projekata pregledanih u sklopu revizije
ProjektStanje  
(u lipnju  2015.)Države članiceTroškovi 
projekta  
(u milijunima 
eura)Sufinanciranje 
EU-a  
(u milijunima 
eura)Instrument 
financiranja EU-aPlinSpojni vod Bugarska – Grčkaočekivani dovrše -
tak 2018.Bugarska, Grčka 220 45 Program EEPR
Spojni vod Bugarska – Rumunjskaočekivani dovrše -
tak 2015.Bugarska, Rumunjska 24 9 Program EEPR
Plinovod Nabucco prekinutoAustrija, Bugarska, Mađar -
ska, Njemačka, Rumunjska7 900  
(planirano)200 
(dodijeljeno)Program EEPR
Spojni vod Latvija – Litva dovršeno 2013. Litva, Latvija 33 13 Program EEPR
Plinovod Jurbarkas  – Klaipėda dovršeno 2013. Litva 46 21 ESI fondovi
Povećanje kapaciteta 
Klaipėda – Kiemėnaiu tijeku Litva 64 28 Instrument CEF
Świnoujście  
Terminal za UPPočekivani dovrše -
tak 2015.Poljska 65755 Program EEPR
199 ESI fondovi
Plinovod Gustorzyn – Odolanów dovršeno 2014. Poljska 102 49 ESI fondovi
Spojni vod  
GIPLu tijeku Poljska, Litva 558 306 Instrument CEF
Spojni vod Francuska – Španjolska dovršeno 2012. Francuska, Španjolska 617 45 Program EEPR
Međuzbroj 2 321 970Električna energijaSpojni vod  
Francuska – Španjolskapušten u rad 
u lipnju 2015.Francuska, Španjolska 721 225 Program EEPR
Pojačanje veze Portugal – Španjolska dovršeno 2011. Portugal, Španjolska 136 46 Program EEPR
Spojni vod EstLink 2 pušten u rad 2014. Estonija, Finska 320 100 Program EEPR
Spojni vod NordBaltočekivani dovrše -
tak 2015.Švedska, Litva 366 175 Program EEPR
Spojni vod  
LitPoločekivani dovrše -
tak 2015.Poljska 528207 ESI fondovi
2 Mreža TEN-E
Litva 1322 Mreža TEN-E
58Instrument CEF 
(zahtjev)
Međuzbroj 1 543 815
Ukupno 3 864 1 785Tablica 6.
56 Opažanja
112  
Ostali projekti još nisu utjecali na unu -
tarnje tržište energije u istom opsegu 
zbog sljedećih razloga:
(a) jedan od deset projekata u vezi 
s plinom otvara nove tržišne per -
spektive, a riječ je o projektu  GIPL  
između Poljske i Litve koji će 
omogućiti trgovinu plinom između 
tih zemalja koje trenutačno nisu 
međusobno povezane. Preosta -
lih devet projekata uglavnom je 
bilo usredotočeno na povećanje 
postojećih kapaciteta ili izravno 
pronalaženje rješenja za proble -
me u pogledu sigurnosti opskrbe 
energijom;(b) dovršeno je pet od 15 projekata. 
Što se projekti prije dovrše i počnu 
upotrebljavati, to je veći njihov 
utjecaj na unutarnje tržište. Me -
đutim, za dovršetak projekata koji 
nisu bili potpuno razrađeni kada su 
se donosile odluke o financiranju 
može biti potrebno više vremena 
nego što je planirano. S obzirom 
na navedeno, veliki infrastrukturni 
projekti često su tehnički složeni 
te planirani radovi često traju dulje 
nego što se očekuje, djelomično 
zbog nepredviđenih okolnosti 
(vidjeti primjer u  okviru 14. );
Projekt NordBalt
Projekt NordBalt  projekt je izgradnje elektroenergetskog spojnog voda između Švedske i Litve. Mogao bi 
imati znatan utjecaj na funkcioniranje tržišta električne energije u državama članicama koje surađuju u okviru 
plana BEMIP jer bi mogao povećati razinu trgovanja na zajedničkoj nordijskoj i baltičkoj burzi energije. Među -
tim, polaganje kabela kroz Baltičko more pokazalo se kao složen proces te je dovršetak tog projekta predvi -
đen tek za lipanj 2016., šest i pol godina nakon njegova uvrštavanja na popis projekata koji se financiraju iz 
programa EEPR.Okvir 14.
Fotografija  3. – Kopnena trafostanica iz projekta NordBalt u  Klaipėdi, Litva
© Litgrid
57 Opažanja
(c) potencijal spojnih vodova da olak -
šaju protok energije među susjed -
nim tržištima ovisi o kapacitetu 
energetskih prijenosnih sustava 
unutar država članica (vidjeti od -
lomak 73.). Taj je problem uočen 
u dvama projektima pregledanima 
u sklopu revizije (vidjeti okvir 15. );(d) učinkovitost dvaju projekata za 
plinske spojne vodove vjerojatno 
će biti ograničena jer oni uključuju 
stvaranje novih prijenosnih kapa -
citeta povrh postojećih kapaciteta, 
vidjeti primjere u  okviru 16.
Primjeri spojnih vodova koje unutardržavne mreže ne podržavaju
Projekt LitPol  projekt je izgradnje elektroenergetskog spojnog voda između Poljske i Litve radi smanjenja 
izolacije triju baltičkih zemalja u odnosu na energetsko tržište Europske unije. Međutim, njegova potencijalna 
uporaba za uvoz električne energije iz Poljske u Litvu ograničena je zbog nedostatka proizvodnog kapacite -
ta u Poljskoj blizu granice s Litvom i nedostatne povezanosti s drugim regijama Poljske u kojima postoji veći 
kapacitet proizvodnje električne energije. Mogućnost dvosmjernih tokova energije postojat će samo ako se 
mreža u Poljskoj poboljša, ali to nije predviđeno prije 2020. godine.
Plinski spojni vod Bugarska – Rumunjska  omogućit će protok 1,3 milijuna m3/dan zaliha prirodnog plina iz 
Rumunjske u Bugarsku. Međutim, prema sadašnjim uvjetima, nizak tlak u rumunjskom plinskom sustavu one -
mogućio bi prekogranične tokove u Bugarsku u tolikim količinama. Potencijalni tokovi plina u Mađarsku i iz nje 
također bi se trenutačno suočili s takvim ograničenjima. Kako bi se unutarnji prijenosni sustav spojio s prijeno -
snim tranzitnim plinovodom koji prolazi kroz Rumunjsku, potrebna su dodatna ulaganja u rumunjsku mrežu za 
prijenos plina. Rumunjska bi također trebala staviti izvan snage zakon koji zabranjuje takav izvoz plina.
Izgradnja novih plinovoda povrh postojećih
U sklopu projekata za plinske spojne vodove između Rumunjske, Bugarske i Grčke  povrh postojećih pli -
novoda grade se novi. Razlog je taj što je kapacitet postojeće tranzitne mreže za plin kroz Rumunjsku i Bugar -
sku do Grčke dugoročnim ugovorom rezervirao opskrbljivač iz treće zemlje.Okvir 15. Okvir 16.
58
 Zaključci i preporuke
113  
Cilj EU-a o dovršavanju usposta -
ve unutarnjeg energetskog tržišta 
do 2014. nije postignut. Energetska 
infrastruktura u Europi općenito još ne 
omogućuje potpunu integraciju tržišta 
te stoga trenutačno ne jamči stvarnu 
sigurnost opskrbe energijom. Finan -
cijskom potporom iz proračuna EU-a 
u području energetske infrastrukture 
ostvaren je tek malen doprinos u po -
gledu unutarnjeg energetskog tržišta 
i sigurnosti opskrbe energijom (vidjeti 
odlomak 27.).
Cilj dovršavanja uspostave 
unutarnjeg energetskog tržišta 
do 2014. nije postignut
114  
Unutarnje energetsko tržište je od 
2007. godine u središtu razvoja ener -
getske politike EU-a. U trećem paketu 
energetskih propisa, koji je usvo -
jen 2009., propisano je da se odredbe 
direktiva o plinu i električnoj energiji 
moraju prenijeti u nacionalno zakono -
davstvo do 3. ožujka 2011. Međutim, taj 
cilj nije ostvaren u navedenom roku. 
Vijeće je 2011. iznova naglasilo preda -
nost uspostavi unutarnjeg energet -
skog tržišta, navodeći da bi ona trebala 
biti dovršena do 2014. Međutim, ni 
taj kasniji cilj nije ostvaren zbog niza 
problema (vidjeti odlomak 29.).115  
Dug je put do trenutka u kojem će se 
treći paket energetskih propisa moći 
smatrati potpuno provedenim. Komi -
sija i dalje prati provedbu njegovih 
odredbi u državama članicama, neovi -
sno o tome što je rok za 2014. prošao 
(vidjeti odlomke 30.–33.).
1. preporuka –  
dovršenje provjera 
neusklađenosti
S obzirom na to da uspostava unu -
tarnjeg energetskog tržišta još nije 
dovršena, Komisija bi trebala dovršiti 
svoje procjene i do kraja 2016. protiv 
država članica pokrenuti sve potrebne 
postupke radi utvrđivanja povrede 
obveze.
59 Zaključci i preporuke
116  
Nacionalna regulatorna tijela u cijelom 
EU-u i dalje se suočavaju s izazovima 
u pogledu neovisnosti u radu i slobode 
davanja stručnih prosudbi. Pojedina 
nacionalna regulatorna tijela ne ras -
polažu sredstvima koja su razmjerna 
zadatcima koje trebaju obaviti, uklju -
čujući sudjelovanje u aktivnostima na 
razini EU-a, poput onih kojima je na 
čelu Agencija za suradnju energetskih 
regulatornih tijela (agencija ACER). 
Agencija ACER nema ovlasti kojima bi 
primorala nacionalna regulatorna tijela 
u svim državama članicama da joj daju 
relevantne podatke o energetskom 
tržištu (odlomci 35. i 36.).
2. preporuka –  
nacionalna regulatorna 
tijela i agencija ACER
(a) Države članice trebale bi zajamčiti 
neovisnost nacionalnih regulator -
nih tijela i nepostojanje ograniče -
nja u pogledu uloge tih tijela. Na -
cionalna regulatorna tijela trebala 
bi raspolagati s dovoljno sredstava 
za provedbu svojih aktivnosti, pri 
čemu im se treba omogućiti da pu -
nopravno sudjeluju u aktivnostima 
suradnje na razini EU-a.
(b) Komisija bi trebala zajamčiti 
agenciji ACER potrebne ovlasti da 
od ključnih institucija u državama 
članicama može dobiti informacije 
koje su joj potrebne za izvršavanje 
zadaća koje su joj dodijeljene.117  
Znatne razlike u načinu na koji države 
članice organiziraju vlastita ener -
getska tržišta nepovoljno utječu na 
daljnji razvoj unutarnjeg energetskog 
tržišta. Postoji, naime, 28 nacionalnih 
pravnih okvira koji u praksi, umjesto 
unutarnjeg energetskog tržišta, čine 
fragmentiranu mrežu lokalnih, naci -
onalnih i regionalnih tržišta. Iako su 
izdvajanje aktivnosti prijenosa i druge 
mjere za cilj imali stvaranje regulator -
nih uvjeta za unutarnje energetsko 
tržište, često nije došlo do otvaranja 
liberaliziranog i konkurentnog tržišta. 
Daljnji razvoj unutarnjeg energetskog 
tržišta EU-a, koji polazi od pronala -
ska praktičnih rješenja za zajedničko 
funkcioniranje tih tržišta, i dalje je velik 
izazov. Razlog je u tome što se u EU-u 
koristi nekoliko različitih mehanizama 
trgovanja, a na energetska tržišta utje -
ču različite intervencije (odlomci 39. 
i 43.–46.).
3. preporuka –  
transparentno trgovanje
Komisija bi trebala promicati razvoj 
transparentnih mehanizama trgovanja 
plinom i električnom energijom na 
svim razinama. Time bi se trebalo obu -
hvatiti pružanje potpore i pomoći pri 
osnivanju burzi u državama članicama 
u kojima one trenutačno ne postoje 
ili u kojima prevladavaju mehanizmi 
izravne trgovine među poduzećima.
60 Zaključci i preporuke
118  
Mrežni kodeksi tehnička su pravila ko -
jima se želi pružiti osnova za tehničku 
interoperabilnost među prijenosnim 
sustavima električne energije i plina 
u EU-u. U tim kodeksima utvrđeni su 
zajednički tehnički standardi kojima bi 
se trebao zajamčiti slobodan protok 
energije preko granica. Iako je nedav -
nim donošenjem mrežnih kodeksa 
za plin ostvaren određen napredak, 
u okviru postupka odbora još uvijek 
nije konačno donesen nijedan mrežni 
kodeks za električnu energiju. U okviru 
regionalnih inicijativa za njihovu raniju 
primjenu, pojedine su države članice 
usvojile određene mrežne kodekse 
i prije njihova konačnog donošenja 
(odlomci 47.–51.).
4. preporuka –  
donošenje i primjena 
mrežnih kodeksa
Komisija bi trebala ubrzati postupak 
odbora, s ciljem da se mrežni kodek -
si za električnu energiju donesu do 
kraja 2015. Također bi trebala poti -
cati agenciju ACER i europske mreže 
operatora prijenosnih sustava (ENTSO) 
da pruže državama članicama potporu 
u pogledu ranije primjene mrežnih 
kodeksa u okviru regionalnih inicijativa 
za suradnju.119  
Iako je ostvaren određeni napredak, 
stvarni učinci unutarnjih energetskih 
tržišta na cijene još nisu ostvareni te 
u različitim državama članicama i dalje 
postoje znatne razlike u cijenama 
energije.
120  
Veleprodajne cijene električne energije 
u EU-u nisu se približile te se čak i u 
nekim susjednim državama članicama 
bilježe znatne razlike. U cilju poticanja 
prekogranične trgovine električnom 
energijom, EU je kao jedan od ciljeva 
odredio da prekogranični elektroener -
getski spojevi među državama člani -
cama trebaju činiti najmanje 10 % nje -
gova nominalnog proizvodnog 
kapaciteta. Međutim, taj cilj nije sasvim 
relevantan jer je usmjeren na razvoj 
infrastrukture umjesto da se temelji na 
dinamici potražnje kako bi se postiglo 
približavanja cijena (odlomci 59.–64.).
121  
Čak i kada bi se primijenio trenutač -
ni ciljni model tržišta za plin, koji se 
temelji na trgovanju u čvorištima, to bi 
moglo imati tek malen učinak na pro -
sječne veleprodajne cijene plina. Za iz -
gradnju raširene mreže plinovoda u ci -
jelom EU-u, kojima bi se diljem Europe 
olakšao razvoj konkurentnog trgovanja 
koje se temelji na plinskim čvorištima, 
potrebna su znatna ulaganja. Među -
tim, u pojedinim slučajevima možda 
ne postoje ekonomska opravdanja za 
takva nastojanja. Postoje alternativni 
načini za poticanje konkurentnosti na 
tržištima plina, kao što je postavljanje 
terminala za UPP na strateške lokacije 
radi opskrbe tržišta jedne države člani -
ce ili više njih (odlomci 65.–71.).
61 Zaključci i preporuke
5. preporuka –  
modeli tržišnog 
i infrastrukturnog razvoja 
za električnu energiju i plin
Komisija bi trebala:
(a) razmisliti o postavljanju ciljeva za 
međusobno elektroenergetsko  
povezivanje koji bi se temeljili 
na tržišnim potrebama, a ne na 
fiksnim proizvodnim kapacitetima 
država članica;
(b) nanovo procijeniti moguće troško -
ve i koristi ciljnog modela za tržište 
plina  te, s obzirom na nestabilnost 
potražnje, razmotriti postoje li 
alternative izgradnji raširene mreže 
plinovoda, kao što je postavlja -
nje terminala za UPP na strateške 
lokacije radi opskrbe tržišta jedne 
države članice ili više njih s pomo -
ću kompatibilnih rješenja unutar -
njeg energetskog tržišta. To bi se 
trebalo temeljiti na sveobuhvatnoj 
procjeni potreba na razini EU-a 
(vidjeti 7. preporuku ).
Energetska infrastruktura 
u Europi još nije prikladna za 
potpunu integraciju tržišta 
te stoga trenutačno ne jamči 
stvarnu sigurnost opskrbe 
energijom
122  
Energetska infrastruktura unutar 
država članica i među njima još nije 
prikladna za unutarnje energetsko trži -
šte. U praksi, nedovoljni infrastrukturni 
kapaciteti unutar države članice mogu 
nepovoljno utjecati na mogući uvoz 
i izvoz, kao i na mjeru u kojoj države 
članice mogu djelovati kao tranzitne 
zemlje. Među državama članicama 
također su i dalje prisutne razlike u po -
gledu prekogranične infrastrukture 
za prijenos plina i električne energije 
(odlomci 73.–81.).6. preporuka –  
optimalna uporaba 
postojeće infrastrukture
Komisija bi trebala:
(a) utvrditi svu prekograničnu ener -
getsku infrastrukturu koja ima 
veći potencijal od onoga koji se 
trenutačno iskorištava za potporu 
unutarnjem energetskom tržištu, 
neovisno o tome je li razlog za to 
što je predmet dugotrajnih bilate -
ralnih ugovora koji onemogućuju 
pristup trećim stranama ili se ne 
iskorištavaju njezini tehnički kapa -
citeti poput promjene smjera toka;
(b) surađivati s dionicima u državama 
članicama kako bi se povećala mjera 
u kojoj se takva infrastruktura zapra -
vo neprekidno upotrebljava u korist 
unutarnjeg energetskog tržišta;
(c) razmotriti koje bi se koristi ostvari -
le osnivanjem regionalnih opera -
tora prijenosnih sustava kako bi se 
učinkovito upravljalo prekogranič -
nim energetskim tokovima i olak -
šalo ih, uz optimalno iskorištavanje 
postojeće infrastrukture.
123  
Kako bi se mogle donositi utemeljene 
odluke o razvoju unutarnjeg ener -
getskog tržišta i sigurnosti opskrbe 
energijom, potrebna je sveobuhvatna 
procjena potreba na razini EU-a u po -
gledu energetske infrastrukture (odlo -
mak 82.). Budući da su u cijelom EU-u 
potrebna znatna ulaganja u energetiku, 
takva je analiza ključan instrument za 
usmjeravanje sredstava EU-a i iz drugih 
izvora u navedenom sektoru (odlom -
ci 82., 84. i 99.). Alati za planiranje 
kojima se Komisija služi, a uglavnom su 
to popisi projekata od zajedničkog in -
teresa i desetogodišnji planovi razvoja 
mreže, trenutačno imaju bitna ograni -
čenja (odlomci 85.–87.). Komisija nema 
ni napredni model tržišnog razvoja 
kojim bi pružila potporu u pogledu po -
trebne analize potreba (odlomak 83.).
62 Zaključci i preporuke
7 . preporuka –  
sastavljanje sveobuhvatne 
procjene infrastrukturnih 
potreba na razini EU-a
Komisija bi trebala:
(a) izraditi sveobuhvatnu procjenu 
potreba na razini EU-a u pogledu 
energetske infrastrukture za razvoj 
unutarnjeg energetskog tržišta 
koja bi trebala služiti kao referenca 
za ostale dokumente poput dese -
togodišnjih planova razvoja mreže;
(b) kako bi se pružila potpora u pogle -
du procjene potreba, uspostaviti 
službu za izradu modela ener -
getskih tržišta, uključujući širok 
raspon projekcija potražnje, bilo 
interno ili u Agenciji za suradnju 
energetskih regulatora (ACER);
(c) surađivati s Europskom mrežom 
operatora prijenosnih sustava za 
električnu energiju (ENTSO-E) i Eu -
ropskom mrežom operatora prije -
nosnih sustava za plin (ENTSO-G) 
na način da procjena potreba služi 
kao izvor informacija pri planiranju 
infrastrukture povezane s unutar -
njim energetskim tržištem u EU-u, 
uključujući desetogodišnje plano -
ve razvoja mreže.124  
Za razvoj prekogranične energetske 
infrastrukture nužna je suradnja među 
susjednim državama članicama. U tom 
smislu, financiranje projekata, raspo -
djela troškova i ishođenje lokacijskih 
dozvola mogu predstavljati izazov. U 
cijelom EU u postoje dobra iskustva 
u pogledu regionalne suradnje u 
energetskom sektoru koja se sve više 
pojavljuje u obliku političkih i tehnič -
kih inicijativa. U pogledu pojedinih 
koordinacijskih aktivnosti Komisije 
zabilježeni su pozitivni rezultati (vidjeti 
odlomke 88.–93.).
Financijskom potporom 
Europske unije u području 
energetske infrastrukture 
ostvaren je tek malen doprinos 
u pogledu razvoja unutarnjeg 
energetskog tržišta i sigurnosti 
opskrbe energijom
125  
Nedostatno određivanje prioriteta 
u pogledu projekata smanjilo je dje -
lotvornost financijskih sredstava EU-a 
za energetsku infrastrukturu. Kako bi 
odredila prioritete u pogledu ulaganja 
iz proračuna EU-a i utvrdila projek -
te koji su prihvatljivi za financiranje, 
Komisija je upotrebljavala nekoliko 
popisa posebnih projekata. Međutim, 
Komisija nije utvrdila te popise na te -
melju sveobuhvatne procjene potreba 
za razvojem infrastrukture na razini 
EU-a. Iz toga su proizašli rizici koji 
ugrožavaju korisnost takvih popisa kao 
instrumenata za određivanje priorite -
ta u pogledu ulaganja i usmjeravanje 
sredstava EU-a (odlomci 100.–103.).
63 Zaključci i preporuke
8. preporuka –  
bolja uporaba popisa 
projekata od zajedničkog 
interesa
Komisija bi trebala usavršiti postupke 
planiranja, posebice u smislu da bi 
se davanje prednosti projektima od 
zajedničkog interesa i njihovo financi -
ranje trebalo temeljiti na sveobuhvat -
noj procjeni potreba na razini EU-a 
u pogledu energetske infrastrukture 
(vidjeti 7. preporuku ).
126  
Glavna namjena glavnih instrume -
nata EU-a za financiranje projekata 
za energetsku infrastrukturu, odno -
sno programa EEPR, Instrumenta za 
povezivanje Europe (instrument CEF) 
i europskih strukturnih i investicijskih 
fondova (ESI fondovi), nije unaprijediti 
unutarnje energetsko tržište, i to je 
vidljivo u pojedinim aspektima načina 
na koji se njima upravlja. Financiranje 
iz instrumenta CEF nije povezano s re -
formama energetskih tržišta, a uvjeti 
u vezi s razvojem energetskih tržišta 
nisu obuhvaćeni sporazumima o par -
tnerstvu u okviru ESI fondova za raz -
doblje 2014.–2020. (odlomci 104.–109.).9. preporuka –  
pravilno i trajno 
funkcioniranje unutarnjeg 
energetskog tržišta kao 
uvjet za financiranje 
projekata za energetsku 
infrastrukturu EU-a
Komisija bi trebala izraditi zakonodav -
ne prijedloge o načinu donošenja vla -
stitih odluka o tome koji će se projekti 
za energetsku infrastrukturu financirati 
ovisno o pravilnom i trajnom funkcio -
niranju energetskog tržišta u državama 
članicama.
127  
Postoje primjeri projekata za energet -
sku infrastrukturu koje je financirao 
EU i koji su imali pozitivan učinak na 
unutarnje energetsko tržište i sigur -
nost opskrbe. Međutim, učinak velikog 
broja drugih projekata dosad je bio 
ograničen. Razlozi su u tome što neki 
od tih projekata nisu bili dovoljno 
usmjereni na razvojne potrebe unu -
tarnjeg tržišta, mali broj ih je dovršen 
i pušten u rad, za neke od njih pro -
blemi povezani s kapacitetom u su -
sjednim državama članicama kočili su 
im uporabu, a učinkovitost pojedinih 
projekata je ograničena jer se njima 
nastoji razviti dodatna infrastruktura 
povrh postojeće (odlomci 110.–112.).
Ovo je izvješće usvojilo II. sudsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog suda 
g. Henri GRETHEN, na sastanku održanom u Luxembourgu 21. listopada 2015.
 Za Revizorski sud
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsjednik

64
 Prilozi Prilog I.(a) Prosječne maloprodajne cijene električne energije s porezima za kućanstva: 
1. tromjesečje 2015. u centima po 1 kWh
> 22,0119,01 – 22,00 14,01 – 1 9,00 < 14,00sivo: izvan EU-aCijena po kWh (u centima)
 14,54
 20,23 18,26 17,67
 13,12 16,23 11,33
 9,31 13,17 19,37 15,84
 12,66
 14,43
 ,7912
 14,59
 ,3520
 24,21 12,47 17,41
 29,74 30,83
 18,08
 20,80 24,35 19,11
 22,53 22,33 10,06
Napomena:  pristupačnost potrošačkih cijena zasebno je pitanje koje treba razmatrati u kontekstu razine neto raspoloživog dohotka u svakoj 
državi članici. Kao što je navedeno u odlomku 23., u sklopu ove revizije nije se razmatralo energetsko siromaštvo.
Izvor:  Europska komisija.
65 Prilozi Prilog I.(b) Prosječne cijene električne energije bez PDV-a i poreza za koje se ne može zatra -
žiti povrat za industrijske potrošače: 1. tromjesečje 2015. u centima po 1 kWh
 > 14,01 12,01 – 14,00  9,01 – 12,00 < 9,00 sivo: izvan EU-a Cijena po kWh (u centima)
13,8010,24
16,09
15,439,568,628,61
8,358,966,977,44
8,87
8,38
8,27
11,15
10,95
17,0210,9514,94
15,828,47
10,23
10,8513,5212,84
12,0412,3510,06
Izvor:  Europska komisija.
66 Prilozi Prilog II.Procijenjene nabavne cijene plina koje plaćaju dobavljači u državama članicama 
EU-a – godišnji prosjek 2014. (u eurima po MWh)
Izvor:  Sud na temelju podataka iz agencije ACER. Cipar i Malta trenutačno nemaju tržišta plina pa stoga nisu uključeni. 
 cijena u čvorištu  uvozna cijena prijavljena na granici 
 
   
        
 
 
  
  
 
  
    
   26,4jug  
24,7sjever  
27,822,1
24,1
31,8 26,227,0 25,724,724,0 23,923,7
23,924,127,628,8
32,0
29,3
35,3
25,1
26,7
30,9
28,224,3
26,4
28,927,625,4
25,0
67 Prilozi Prilog III.Sudjelovanje država članica u radnim skupinama agencije ACER, razdoblje od siječ -
nja 2013. do svibnja 2015.
Odbor regulatoraRadna skupina za 
električnu energijuRadna skupina 
za plinRadna skupina za 
provedbu, praćenje 
i referentna 
mjerenjaRadna skupina 
za cjelovitost i  tran -
sparentnost tržišta
Broj održanih sastanaka 22 24 25 24 20
Austrija 22 24 25 19 20
Njemačka 22 23 25 17 19
Ujedinjena Kraljevina 22 24 24 15 20
Francuska 20 23 24 17 20
Belgija 22 21 25 24 11
Španjolska 22 19 25 19 17
Švedska 22 23 21 17 19
Portugal 22 24 25 5 16
Italija 22 20 21 11 16
Nizozemska 22 24 22 6 16
Poljska 21 22 25 2 16
Mađarska 22 18 22 0 19
Danska 22 21 16 6 11
Finska 22 21 15 0 16
Češka 22 13 9 4 19
Irska 22 14 14 0 12
Luksemburg 19 8 9 0 14
Slovenija 18 0 8 0 7
Hrvatska 15 3 5 1 4
Grčka 20 1 5 0 2
Litva 18 1 3 0 2
Latvija 16 0 6 0 1
Malta 22 0 0 0 0
Rumunjska 18 1 2 0 1
Estonija 18 0 0 0 0
Cipar 14 0 0 0 0
Bugarska 2 0 0 0 0
Slovačka 1 0 0 0 0
68
1. preporuka
Komisija prihvaća preporuku.
Službe Komisije izjavile su da je provedba pravila iz 
trećeg paketa prioritet za 2015. Provjere usklađeno -
sti u pogledu provedbe trećeg paketa dovršene su 
u svih 28 država članica i s nadležnim tijelima pred -
metnih država članica razgovara se o svim mogućim 
elementima koji su neusklađeni sa zakonodavstvom 
o unutarnjem tržištu.
2. preporuka (a)
Ova je preporuka upućena državama članicama. 
Komisija se, međutim, slaže s preporukom i tijekom 
procjene usklađenosti pravila trećeg paketa za 
unutarnje energetsko tržište posebno će analizirati 
neovisnost nacionalnih regulatornih tijela.
2. preporuka (b)
Komisija prihvaća preporuku i istražuje mogućno -
sti jačanja postojećih ovlasti Agencije za suradnju 
energetskih regulatora (ACER), uključujući u odnosu 
na države članice, u cilju njegove prilagodbe stvar -
nostima integriranijeg tržišta.
3. preporuka
Komisija prihvaća preporuku.
U cilju rješavanja problema nedovoljno razvije -
nog trgovanja na burzama, Komisija je donijela 
uredbe u području plina i električne energije 
kojima će se uvesti obveza uspostave energetskih 
burzi (npr. Uredba „CAM” (u pogledu mehanizama 
raspodjele kapaciteta u transportnim sustavima 
za plin) i Uredba u pogledu „uravnoteženja plina” 
u području plina te Uredba „CACM” kojom se uspo -
stavljaju pravila za povezivanje tržišta diljem EU-a, 
u području električne energije). Osim toga, u tijeku 
je provedba Uredbe (EU) br. 1227/2011 Europskog 
parlamenta i Vijeća o cjelovitosti i transparentnosti 
veleprodajnog tržišta energije (REMIT).Sažetak
IV
Komisija ističe da je dobro funkcioniranje trži -
šta električne energije i plina važno za sigurnost 
opskrbe.
V
U Komunikaciji „Napredak u dovršavanju unutar -
njeg energetskog tržišta” (COM(2014) 634 završna 
verzija) priznaje se da je Europa ostvarila znatan 
napredak u dovršavanju unutarnjeg energetskog 
tržišta. Prekogranična trgovina raste, obnovljivi 
izvorni energije uspješno se ugrađuju u sustav 
i počelo je uvođenje pametnih mreža i olakšavanje 
distribuirane proizvodnje energije. Međutim jasno 
je da posao još nije dovršen. Tržište zbog prepreka 
ne može glatko funkcionirati. Te se prepreke nastoje 
ukloniti projektom energetske unije. Komisija je 
poduzela konkretne korake kako bi uklonila preo -
stale tržišne prepreke na unutarnjem energetskom 
tržištu, posebno svojom inicijativom oblikovanja 
tržišta.
U odnosu na energetsku infrastrukturu važno je 
istaknuti sljedeće:
–  očekuje se da će se energetska infrastruktura 
financirati tržištem – odnosno naknadama koje 
plaćaju potrošači koje su odobrila neovisna 
regulatorna tijela; stoga bi financijska potpora iz 
proračuna EU-a trebala biti iznimka, a ne pravilo,
–  u slučajevima kada je dodijeljena financijska 
potpora, u određenim regijama znatno se 
poboljšala sigurnost opskrbe energijom (vidje -
ti primjerice primjere za Europski energetski 
program za oporavak (EEPR) u okviru opažanja 
Suda iz odlomka 103. ili neke revidirane projekte 
koji su se sufinancirali u okviru Instrumenta za 
povezivanje Europe ili iz europskih strukturnih 
i investicijskih fondova, a spomenuti su u opaža -
njima Suda u pogledu odlomaka 109.–111.).Odgovori  
Komisije
Odgovori Komisije 69
VII
Komisija smatra da treba poboljšati transeuropsku 
infrastrukturu kako bi se ostvario njezin puni učinak 
na unutarnje energetsko tržište. Komisija potvrđuje 
da je potrebna sveobuhvatna procjena potreba 
u pogledu infrastrukture na razini EU-a, ali želi 
i istaknuti do koje se mjere planiranje infrastrukture 
već u velikoj mjeri provodi na razini EU-a te kako to 
utječe na politiku Komisije. Iako je možda potrebno 
optimizirati postupke i alate, već postoji dobra 
procjena potreba u pogledu ključne europske ener -
getske infrastrukture. Vidjeti odgovor Komisije na 
preporuku 7. i odlomak 82.
6. preporuka (a)
Komisija prihvaća preporuku. Već je počela pro -
voditi mjere u tom pogledu. To je posebno slučaj 
sa Skupinom na visokoj razini za plinsku poveza -
nost središnje i jugoistočne Europe. Cilj je skupine 
koordinirati napore usmjerene na stvaranje pre -
kogranične i transeuropske infrastrukture kojom se 
diversificira opskrba plinom u regiji te na provedbu 
usklađenih pravila.
6. preporuka (b)
Komisija prihvaća preporuku. Ona već djeluje u tom 
smjeru u okviru regionalnih inicijativa: jedan od 
glavnih ciljeva regionalnih inicijativa jest usmjeriti 
se na uska grla (fizička ili regulatorna) u prekogra -
ničnoj infrastrukturi.
6. preporuka (c)
Komisija prihvaća preporuku.
Suradnja među operatorima prijenosnih sustava 
(OPS) već je propisana kao obvezna u mnogim 
provedbenim pravilima („mrežni kodeksi”) koja se 
odnose na rad mreže i trgovanje energijom.
U kontekstu inicijative oblikovanja tržišta elek -
trične energije, ona istražuje mogućnosti za jačanje 
suradnje i podjele odgovornosti među operatorima 
prijenosnih sustava na temelju pojma inicijativa za 
koordinaciju regionalne sigurnosti (RSCI), posebno 
u usko povezanim regijama, kao prvi korak prema 
većoj integraciji operatora prijenosnih sustava na 
regionalnoj razini.4. preporuka
Komisija prihvaća preporuku.
Povjerenik za klimatsku i energetsku politiku izja -
vio je da je donošenje mrežnih kodeksa prioritet. 
Komisija je u suradnji s regulatorima, operatorima 
prijenosnih sustava/OPS-ovima i ostalim dionicima 
intenzivno radila na preoblikovanju predloženih 
mrežnih kodeksa na način kojim bi se zajamčila 
njihova neutralnost i osigurala učinkovita provedba. 
Očekuje se da će Odbor do kraja 2015. glasovati o 8 
od 10 predloženih mrežnih kodeksa za električnu 
energiju.
Komisija aktivno promiče ranu provedbu mrežnih 
kodeksa u okviru inicijativa regionalne suradnje.
5. preporuka (a)
Komisija prihvaća preporuku.
Dok se postojeći cilj od 10 % za 2020. temelji na 
proizvodnom kapacitetu, kod oblikovanja cilja za 
međusobno povezivanje za 2030. na regionalnoj ili 
nacionalnoj razini uzet će se u obzir i imati važnu 
ulogu troškovni aspekti i potencijal za trgovinske 
razmjene (koji će u tome imati važnu ulogu). Time 
će se omogućiti nužna fleksibilnost kako bi se cilj od 
najmanje 15 % međusobno povezanih elektroener -
getskih sustava u 2030. mogao prilagoditi potre -
bama tržišta.
5. preporuka (b)
Komisija prihvaća ovu preporuku.
U desetogodišnjem planu razvoja mreže u području 
plina iz 2015. već je dana dobra procjena infra -
strukturnih potreba u okviru različitih scenarija 
u pogledu buduće potražnje, cijena, razvoja infra -
strukture i drugih aspekata. Iz analize je jasno 
vidljivo da neće biti potrebni svi planirani projekti. 
Tekući proces projekata od zajedničkog interesa 
(PCI) temelji se na toj procjeni. Nadalje, kako bi se 
izradila poboljšana procjena potreba za tržište plina 
EU-a, započeo je pripremni rad na strategiji EU-a 
za ukapljeni prirodni plin (UPP) i skladištenje plina 
te će Komisija svoju strategiju za UPP i skladištenje 
objaviti u siječnju 2016.
Odgovori Komisije 70
Do kraja 2016. bit će uspostavljena čvršća kombi -
nirana analiza potreba tržišta električne energije 
i plina. Pogledajte odgovor Komisije na preporuku 
7. (a).
U pogledu financiranja, kod odabira mjera kojima 
će se pružiti financijska potpora, u pogledu proje -
kata za koje je utvrđena potreba za javnom potpo -
rom, uzimaju se u obzir stupanj razrađenosti i drugi 
kriteriji procjene. Komisija usko surađuje s EIB-om 
i ostalim dionicima na povećanju tehničke pomoći 
za poboljšanje portfelja projekata od strateškog 
interesa. Stoga nisu predviđene daljnje mjere.
9. preporuka
Komisija ne prihvaća preporuku.
Komisija je čvrsto uvjerena da je potrebno ostvariti 
jednak napredak u pogledu infrastrukture i uređe -
nja tržišta kako bi se osiguralo učinkovito unutarnje 
energetsko tržište. Međutim, stroge uvjete bilo bi 
previše složeno primjenjivati na zakonsko prove -
div način te bi se time bi moglo naštetiti razvoju 
potrebne infrastrukture.7. preporuka (a)
Komisija prihvaća preporuku.
Ona je već djelovala u tom smjeru. Kontinuirano se 
radilo na razvoju desetogodišnjih planova razvoja 
mreže (od 2013.) i na pratećoj analizi troškova i kori -
sti. Osim toga, u članku 11. stavku 8. uredbe o TEN-E 
predviđen je model (međusobno povezane) mreže 
električne energije i plina koji će razviti Europska 
mreža operatora prijenosnih sustava (ENTSO) za 
električnu energiju i ENTSO za plin te ga dostaviti 
Komisiji i ACER-u do 31. prosinca 2016. Komisija će 
osigurati da se to učini na vrijeme.
7. preporuka (b)
Komisija djelomično prihvaća preporuku.
Interno oblikovanje analitičkih kapaciteta i kapaci -
teta za izradu modela moglo bi imati znatne impli -
kacije za resurse Komisije ili ACER-a. Odgovarajuća 
alternativa mogla bi biti eksternalizacija kapaciteta 
ENTSO-ovima uz nadzor ACER-a i Komisije.
7. preporuka (c)
Komisija prihvaća preporuku.
ENTSO-ovi, u bliskoj suradnji s Komisijom 
i ACER-om, uspostavljaju analizu troškova i koristi za 
cijeli energetski sustav na kojoj se temelji planira -
nje i procjena potreba te desetogodišnje planove 
razvoja mreže.
8. preporuka
Komisija djelomično prihvaća preporuku.
U pogledu određivanja prioriteta, Komisija pod -
sjeća da je poboljšanje postupaka planiranja dio 
redovitog mehanizma suradnje sa svim uključenim 
dionicima.
Primjerice, cilj odabira projekata od zajedničkog 
interesa jest utvrditi kojim se projektima najviše 
pridonosi ostvarenju ciljeva energetske politike 
EU-a (cjenovna pristupačnost, sigurnost opskrbe, 
održivost).
Odgovori Komisije 71
Zajednički odgovor Komisije na 
odlomke 14. do 18.
U području energetske infrastrukture povećava 
se međusobna povezanost europskih prijenosnih 
sustava za električnu energiju i plin, ali još uvijek su 
potrebna znatna ulaganja u infrastrukturu. Do kraja 
2015. bit će dovršeno 13 projekata s prvog Unijinog 
popisa projekata od zajedničkog interesa (PCI) za 
plin i električnu energiju. Nešto više od 100 PCI-
jeva nalazi se u fazi ishođenja dozvole te se može 
očekivati da će uskoro ući u fazu izgradnje. Iako 
većina ulaganja u energetsku infrastrukturu potječe 
iz privatnog sektora, dostupan je niz posebnih alata 
EU-a za prevladavanje daljnjih financijskih izazova. 
Od pokretanja Instrumenta za povezivanje Europe 
(CEF) 2014. dodijeljeno je 796 milijuna eura u obliku 
bespovratnih sredstava za prijedloge ključnih 
infrastrukturnih projekata diljem Europe. Dodatna 
potpora dostupna je i iz europskih strukturnih 
i investicijskih fondova (ESIF). Nadalje, sredstvima 
iz Europskog fonda za strateška ulaganja osigurat 
će se dodatna potpora za energetske projekte od 
strateške važnosti.
Kako bi se djelotvornije riješili posebni infrastruk -
turni problemi u nekim regijama Europe, pojačana 
je regionalna suradnja među predmetnim državama 
članicama. Uslijed toga osnovane su skupine na 
visokoj razini, za povezivanje tržišta plina i elek -
trične energije Pirenejskog poluotoka i za plinsku 
povezanost srednje i jugoistočne Europe (CESEC) 
te je pokrenuta reforma Skupine na visokoj razini 
za regiju Baltičkog mora (BEMIP). Očekuje se da će 
skupine dati konkretne prijedloge za rješavanje 
infrastrukturnih problema i za osiguranje provedbe 
odgovarajućih projekata.Uvod
03
Države članice snose glavnu odgovornost za 
primjenu i provedbu prava EU-a te je od velike 
važnosti njihova spremnost za potpunu i točnu 
provedbu zakonodavstva. Trenutačno su nacionalne 
vlade odgovorne za razvoj zakonodavstva i politika 
u području energije koji utječu na unutarnje tržište. 
One su, kao vlasnici trgovačkih društava za opskrbu 
energijom i prijenos energije, glavni igrači na ener -
getskim tržištima EU-a.
05
Komisija smatra da je zaista otvoreno, konkurentno 
i dobro povezano energetsko tržište najbolji način 
za osiguranje sigurnosti opskrbe energijom te će 
se time omogućiti Europi da ostvari nužni prelazak 
na energetski sektor s niskim emisijama ugljika na 
najekonomičniji i najsigurniji način.
Komisija je stoga, uz potporu Vijeća i Parlamenta, 
pripremila strategiju za energetsku uniju, čiji se 
ključni dio odnosi na predanost uklanjanju glav -
nih prepreka integriranijim energetskim tržištima 
u Europi.
U okviru te strategije ona će pojačati svoje napore 
usmjerene na potpunu provedbu postojećeg 
zakonodavstva u području energije i povezanog 
zakonodavstva. Komisija je također pokrenula sve -
obuhvatni pregled postojećeg zakonodavstva EU-a 
u području energije, posebno u području električne 
energije („inicijativa za oblikovanje tržišta”) u cilju 
prilagodbe postojećih pravila „trećeg paketa” kada 
je to potrebno radi promicanja integracije tržišta. 
Povrh toga, započela je sveobuhvatni postupak 
revizije svojeg zakonodavstva koje se odnosi na 
sigurnost opskrbe.
13
Vidjeti odgovor Komisije na odlomak 5.
Komisija smatra da je, budući da države članice, 
u okviru prava EU-a, moraju uzeti u obzir učinke 
svojih nacionalnih odluka na susjedne zemlje, 
za organizaciju unutarnjeg energetskog tržišta 
potrebna bliska suradnja EU-a i država članica/naci -
onalnih vlada.
Odgovori Komisije 72
40
Cilj je inicijative Komisije za oblikovanje tržišta 
pokrenute 15. srpnja 2015. (COM (2015) 34509 poja -
čati pravni okvir za suradnju između OPS-ova.
44
Komisija smatra i da su u sadašnjem kontekstu 
postojeći mehanizmi heterogeni. Kako bi prevladala 
tu situaciju, Komisija je donijela zakonodavstvo za 
usklađivanje mehanizama trgovanja za plin i elek -
tričnu energiju. U tijeku je provedba tog zakono -
davstva (posebno donošenjem smjernica za dodjelu 
kapaciteta i upravljanje zagušenjima (CACM) 
u području električne energije te mrežnih kodeksa/
smjernica za mehanizme raspodjele kapaciteta 
i upravljanje zagušenjima te uravnoteženje plina, 
u području plina) i znatno će se smanjiti neučinko -
vitosti postojećeg regulatornog okvira za trgovanje 
energijom.
46
Komisija smatra da je pitanje nekoordiniranih držav -
nih intervencija na energetskim tržištima jedna 
od glavnih prepreka integriranom tržištu i stoga 
je od ključne važnosti za funkcioniranje IEM-a te 
za sigurnost opskrbe.  Komisija  je istaknula glavna 
pitanja i svoje predložene mjere u svojoj Komunika -
ciji „Uspostava unutarnjeg tržišta električne ener -
gije i optimalno iskorištavanje javnih intervencija” 
(C(2013) 7243 završna verzija) te posebno ističe ukla -
njanje nepotrebnih intervencija u svojoj inicijativi za 
oblikovanje tržišta (vidjeti „Komunikaciju o pokreta -
nju postupka javnog savjetovanja o novom modelu 
energetskog tržišta”, (COM (2015) 340)).
50 (a)
Komisija napominje da nacionalni operatori pri -
jenosnih sustava, nacionalna regulatorna tijela 
i države članice često oklijevaju pristati na prila -
godbu postojećih nacionalnih ili regionalnih pravila 
u korist kompromisnog rješenja kojim bi se stvorilo 
integriranije/veće regionalno tržište ili tržište na 
razini EU-a. Komisija promiče daljnju integraciju 
unutarnjeg energetskog tržišta čak i za tržišta koja 
ispravno funkcioniraju kako bi se u potpunosti 
mogle ostvariti moguće koristi europske integracije, 
kao što je više tržišnog natjecanja, povećana likvid -
nost i sigurnost opskrbe.Opažanja
29 – prva alineja
Države članice imaju ključ za stvaranje unutarnjeg 
tržišta. Vidjeti i odgovor Komisije na odlomak 3. 
One svojim postupcima određuju hoće li stvarno 
biti uklonjene prepreke za prekograničnu trgovinu 
energijom te hoće li se postići koordinacija rada 
sustava sa susjedima. Komisija može uspješno izvr -
šiti svoju zadaću stvaranja unutarnjeg energetskog 
tržišta samo s državama članicama koje proak -
tivno rade na uklanjanju prepreka prekograničnoj 
trgovini.
32 – treća alineja
Pitanja povezana sa zaštitom potrošača u trećem 
paketu dodatan su važan aspekt koji Komisija pro -
vjerava u okviru provjera prenošenja i usklađenosti.
35
Komisija smatra da je sve važnije pronaći rješenja 
za sporna prekogranična pitanja među državama 
članicama. S većom integracijom tržišta javlja se 
veća potreba za neovisnim tijelom koje bi posredo -
valo i u konačnici rješavalo sukobe među državama 
članicama u vezi s regulatornim pitanjima.
Komisija nastavlja poticati sve države članice da 
sudjeluju na sastancima radne skupine. U cilju 
osiguranja transparentnosti njihova rada, rezultati 
sastanka stavljaju se na raspolaganje svim državama 
članicama.
Odgovori Komisije 73
51
Komisija napominje da su posebno u području elek -
trične energije operatori prijenosnih mreža i nacio -
nalna regulatorna tijela bili vrlo aktivni u projektima 
rane provedbe mrežnih kodeksa (vidjeti npr. proces 
dobrovoljnog povezivanja tržišta, inicijative uspo -
stavljanja ravnoteže ili rad na regionalnim centrima 
za koordinaciju sigurnosti).
53
Komisija aktivno surađuje s Bugarskom na ubrza -
nju postupka uspostave energetske burze kako bi 
mogla u potpunosti sudjelovati u trgovanju energi -
jom u cijelom EU-u („spajanje tržišta”), uključujući 
sa zemljama Energetske zajednice (koje zajedno 
čine „8. regiju”).
54
Komisija napominje da okvir za praćenje REMIT 
stvoren Provedbenom uredbom (EU) br. 1348/2014 
(Uredba „REMIT”) još nije stupio na snagu u pogledu 
trgovine B2B (takozvane „nestandardne transak -
cije”). Uredbom su do sada obuhvaćene samo tako -
zvane „standardne transakcije” (tj. transakcije na 
mjestima trgovanja). Odredbe o „nestandardnim” 
transakcijama (tj. bilateralne transakcije izvan mje -
sta trgovanja) stupit će na snagu u ožujku 2016.
59
Konvergencija cijena zaostaje za očekivanim, 
većinom zbog državnih intervencija koje se znatno 
razlikuju, što pogoduje vrlo različitim oblicima 
opskrbe električnom energijom. Međutim, cijene 
su usklađene zahvaljujući inicijativama na unutar -
njem tržištu kao što je povezivanje tržišta (vidjeti 
nedavno iskustvo s povezivanjem tržišta temelje -
nim na protoku), a moguće je i daljnje usklađivanje, 
posebno kada države članice odluče više uskladiti 
svoje državne intervencije.
61
Uredbom CACM, koja će postati pravno obvezujuća 
u svim državama članicama u kolovozu 2015., stvo -
reni su usklađeni mehanizmi trgovanja. Komisija se 
slaže da potpunu konvergenciju cijena još uvijek 
onemogućuju drugi čimbenici (kao što je nedo -
voljna međusobna povezanost, nekoordinirane 
državne intervencije u različitim državama člani -
cama i slično).50 (b)
Za donošenje zakonodavstva EU-a o tehničkim 
pravilima potrebne su promjene u uspostavljenim 
nacionalnim sustavima te pronalaženje kompromisa 
među 28 država članica o često složenim tehničkim 
pitanjima rada sustava ili trgovanja energijom, sa 
znatnim distribucijskim učincima. Time se ogra -
ničava mogućnost točnog planiranja vremena za 
pronalaženje nužnih kompromisa.
Komisija je poduzela korake kako bi osigurala jasno 
i transparentno planiranje redovitom objavom oče -
kivanog postupka donošenja.
50 (c)
Komisija razmatra moguća unaprjeđenja postupka 
donošenja mrežnog kodeksa u okviru svoje inicija -
tive za oblikovanje tržišta.
50 (d)
Mrežni kodeksi i smjernice dokumenti su Komisije 
kojima se nastoje ukloniti prepreke trgovini usklađi -
vanjem pravila za rad tržišta i mreža.
Zadaća je Komisije osigurati usklađenost nacrta 
tekstova koje predlažu ENTSO-E i ACER sa zakono -
davstvom EU-a, njihovu neutralnost prema svim 
dionicima te da se njima ne potvrđuje samo status 
quo , već ostvaruje stvarni napredak na unutarnjem 
energetskom tržištu (vidjeti odgovor Komisije na 
odlomak 50. (a).
U slučaju predloženih kodeksa za električnu ener -
giju Komisija je morala intenzivno raditi na predlo -
ženim tekstovima prije nego što ih je mogla donijeti 
kao zakone EU-a. Postupak donošenja stoga je 
trajao duže nego što je izvorno predviđeno, između 
ostalog i zbog velike gospodarske važnosti mogućih 
distribucijskih učinaka donesenih pravila. Vrijeme 
uloženo u preradu tekstova kodeksa i u pregovore 
s državama članicama i dionicama o potrebi za 
ambicioznim zakonodavstvom dobro je uloženo jer 
će se kodeksima koji su u konačnici doneseni ostva -
riti stvarni napredak u usklađivanju.
Odgovori Komisije 74
83
Uzimajući u obzir ograničenja broja zaposlenih (i 
slična ograničenja u ACER-u), Komisija smatra da bi 
modeliranje infrastrukture i razvoj raspona scenarija 
mogli obavljati ENTSO-ovi pod strogim nadzorom 
Komisije i ACER-a.
Treba napomenuti da verzija desetogodišnjeg 
plana razvoja mreže za električnu energiju iz 
2014. već uključuje četiri scenarija. Metodologija 
i izgradnja scenarija mogu se razraditi i ažurirati 
i Komisija i ACER u tome području usko surađuju 
s ENTSO-ovima.
84
Financiranje se ne temelji samo na unaprijed defi -
niranim procjenama potreba (odozgo prema dolje), 
već se mora procjenjivati i ocjenjivati i u odnosu na 
posebne zahtjeve. Stupanj razrađenosti jedan je od 
ključnih kriterija za procjenu određenih projekata, 
zajedno s koristima koje se provedbom projekta 
mogu postići u regiji u kojoj se provodi. To se pri -
mjenjuje na financijske instrumente i bespovratna 
sredstva.
86 – četvrta alineja
Desetogodišnji planovi razvoja mreže ne moraju 
u potpunosti odgovarati nacionalnim planovima jer 
bi trebali biti više od samog popisa svih nacionalnih 
planova. Oni su usmjereni na razvoj transeuropske 
infrastrukture, čiji su glavni ciljevi integracija tržišta, 
sigurnost opskrbe i održivost.
87
Planiranje se mora temeljiti na skupu potpunih, 
pouzdanih i utemeljenih podataka. Prikupljanje tih 
podataka, posebno od nositelja projekta, ali i od 
država članica, jedan je od ključnih izazova sljede -
ćeg kruga TYNDP-ova. 64
Komisija se slaže da bi trebalo istisnuti reguliranje 
cijena kojima se cijena energije spušta ispod troška 
proizvodnje i počela je o tome raspravljati s drža -
vama članicama i u okviru postupaka zbog povrede 
prava. Sud Europske unije nedavno je podržao 
provedbene mjere Komisije protiv reguliranih cijena 
(C-36/24).
70
Komisija ima odjel koji se bavi praćenjem tržišta 
i predviđanjima u području energije. Komisija 
potvrđuje da ima ograničene kapacitete za složenu 
analizu zbog manjka resursa. Ona bi pozdravila 
jačanje svojih kapaciteta.
U svakom slučaju, Komisija će se možda trebati 
obratiti vanjskim stručnjacima.
75
Glavni instrument kojim se državama članicama 
pomaže da postignu cilj od 10 % jest pronalaženje 
i podupiranje provedbe relevantnih projekata od 
zajedničkog interesa. Na primjer, veliki dio akcijskog 
plana regionalne inicijative u jugozapadnoj Europi 
posvećen je povećanju stope međusobne poveza -
nosti između Pirenejskog poluotoka i kontinental -
nog tržišta električne energije.
82
Komisija potvrđuje da je potrebna sveobuhvatna 
procjena potreba infrastrukture na razini EU-a, ali 
također želi istaknuti do koje se mjere planiranje 
infrastrukture već odvija na razini EU-a i kako to 
utječe na politiku Komisije.
Desetogodišnji planovi razvoja mreže (TYNDP) koje 
izrađuje Europska mreža operatora prijenosnih 
sustava (ENTSO) temelje se na detaljnoj evaluaciji 
infrastrukturnih potreba, kojom je obuhvaćena 
i potražnja. Učestalošću ažuriranja planova, svake 
dvije godine, osigurava se da se u planu odraža -
vaju promjene u uzorcima potražnje i proizvodnje. 
Na temelju tih planova i primjenom metodologije 
iz analize troškova i koristi cijelog energetskog 
sustava propisane u Uredbi o mrežama TEN-E biraju 
se projekti za Unijin popis projekata od zajedničkog 
interesa (PCI). Postupak odabira PCI-jeva obavlja se 
na transparentan i čvrst način.
Odgovori Komisije 75
104
Komisija priznaje da se zbog kašnjenja u provedbi 
projekata programom EEPR-a nije mogao brzo 
ostvariti gospodarski rast.
Međutim, znatne su dugoročne koristi od tih proje -
kata, posebno u pogledu sigurnosti opskrbe:
Dovršeni su svi osim jednog projekta obrnutog pro -
toka i međusobnog povezivanja u srednjoj i istočnoj 
Europi, čime se znatno poboljšala otpornost plinske 
mreže EU-a u slučaju poremećaja u opskrbi, kao što 
je onaj s početka 2009.
Projektom „NordBalt 02” pridonijelo se nužnoj 
nadogradnji litavske prijenosne mreže kako bi se 
olakšao protok električne energije kroz spojni vod. 
Projektom „EstLink 2” estonska mreža i baltička 
mreža povezane su s nordijskim tržištem električne 
energije s pomoću podmorskog kabela do Finske.
Novom podmorskom kabelskom vezom između 
Italije i Malte okončana je izolacija malteške mreže 
od ostatka Europe.
109
Za operativne programe za razdoblje 2014.–2020. 
samo šest država članica odabralo je prioritet za 
ulaganja iz Europskog fonda za regionalni razvoj 
(EFRR) koji je povezan, među ostalim, s pobolj -
šanjem sigurnosti opskrbe razvojem pametnih 
sustava za skladištenje i prijenos energije. U zako -
nodavstvu je predviđen poseban ex ante  uvjet 
koji se odnosi na taj prioritet za ulaganja, kojim se 
osigurava usklađenost s relevantnim dijelovima 
zakonodavstva u pogledu unutarnjeg energet -
skog tržišta i s okvirom za PCI. Pokazatelji rezultata 
utvrđeni su u relevantnim operativnim programima 
(a ne u sporazumima o partnerstvu) za svaki od 
posebnih dogovorenih ciljeva i uključuju pokaza -
telje rezultata povezane s aspektima unutarnjeg 
energetskog tržišta.90
Komisija je izjavila da je integracija regionalnog 
tržišta ključni instrument za ostvarivanje napretka 
u pogledu stvaranja unutarnjeg energetskog tržišta. 
Ona će nastaviti aktivno podržavati i dalje razvijati 
regionalne inicijative u svim područjima unutarnjeg 
tržišta (npr. infrastruktura, trgovanje energijom, rad 
sustava, prikladnost proizvodnje, sustavi za podu -
piranje obnovljivih izvora energije), ali pritom neće 
smetnuti s uma svoj konačni cilj integriranog tržišta 
u cijelom EU-u.
100
Postupkom izrade desetogodišnjih planova razvoja 
mreže u području plina i električne energije, za što 
su nadležne europske mreže operatora prijenosnih 
sustava, pruža se dobar pregled područja u kojima 
su potrebna ulaganja u mrežu na europskoj razini.
Na tim se podacima temelje postupci kao što je 
popis PCI-jeva. Međutim, važno je podsjetiti da za 
provedbu prioritetnih ili strateški važnih projekata 
nisu nužno potrebna sredstva EU-a. Često su važ -
nije druge, nefinancijske prepreke (npr. izdavanje 
dozvola). Cilj postupka određivanja projekata od 
zajedničkog interesa jest omogućiti uklanjanje tih 
prepreka. Ako postoje posebne prepreke povezane 
s financijama, razmatra se potpora iz proračuna 
EU-a (primjerice u okviru Instrumenta za povezi -
vanje Europe). Stoga se popisi obično ne utvrđuju 
isključivo s ciljem određivanja prioriteta u pogledu 
ulaganja iz proračuna EU-a.
103
Popis projekata od zajedničkog interesa temelji 
se na detaljnoj procjeni koja se poboljšava razra -
dom različitih aspekata analize troškova i koristi 
(primjerice u pogledu načina vrednovanja sigur -
nosti opskrbe). Prema postojećem zakonodavstvu 
o Instrumentu za povezivanje Europe uvrštenost na 
popis preduvjet je za dobivanje financijske potpore. 
Međutim, odluka o davanju potpore donosi se, 
u skladu s postojećim pravnim okvirom, nakon ispi -
tivanja zahtjeva na temelju niza kriterija za dodjelu 
kojima se uzimaju u obzir ciljevi politike i tehnički 
i financijski aspekti.
Odgovori Komisije 76
1. preporuka
Komisija prihvaća preporuku.
Službe Komisije izjavile su da je provedba pravila iz 
trećeg paketa prioritet za 2015. Provjere usklađeno -
sti u pogledu provedbe trećeg paketa dovršene su 
u svih 28 država članica i s nadležnim tijelima pred -
metnih država članica razgovara se o svim mogućim 
elementima koji su neusklađeni sa zakonodavstvom 
o unutarnjem tržištu.
2. preporuka (a)
Ova je preporuka upućena državama članicama. 
Komisija se, međutim, slaže s preporukom i tijekom 
procjene usklađenosti pravila trećeg paketa za 
unutarnje energetsko tržište posebno će analizirati 
neovisnost nacionalnih regulatornih tijela.
2. preporuka (b)
Komisija prihvaća preporuku i istražuje mogućno -
sti jačanja postojećih ovlasti ACER-a, uključujući 
u odnosu na države članice u cilju njegove pri -
lagodbe stvarnostima integriranijeg unutarnjeg 
tržišta.
3. preporuka
Komisija prihvaća preporuku.
U cilju rješavanja problema nedovoljno razvije -
nog trgovanja na burzama, Komisija je donijela 
uredbe u području plina i električne energije 
kojima će se uvesti obveza uspostave energetskih 
burzi (npr. Uredba „CAM” (u pogledu mehanizama 
raspodjele kapaciteta u transportnim sustavima 
za plin) i Uredba u pogledu „uravnoteženja plina” 
u području plina, te Uredba „CACM” kojom se uspo -
stavljaju pravila za povezivanje tržišta diljem EU-a, 
u području električne energije). Nadalje, u tijeku 
je provedba Uredbe (EU) br. 1227/2011 Europskog 
parlamenta i Vijeća o cjelovitosti i transparentnosti 
veleprodajnog tržišta energije (REMIT).Podrška prelasku na gospodarstvo s niskim emi -
sijama ugljika, uključujući ulaganja u energetsku 
učinkovitost, obnovljivu energiju i pametne distri -
bucijske mreže, jedan je od prioriteta u provedbi 
europskih strukturnih i investicijskih fondova u raz -
doblju 2014.–2020., posebno s obveznim minimal -
nim dodijeljenim sredstvima iz EFRR-a. Za određene 
države članice važna su ulaganja u drugu energet -
sku infrastrukturu, kao što je uklanjanje uskih grla 
u ključnim mrežnim infrastrukturama. Takva ulaga -
nja zaista predstavljaju u prosjeku otprilike 0,5 % 
ukupnih dodijeljenih sredstava iz EFRR-a, Kohezij -
skog fonda (KF) i Europskog socijalnog fonda (ESF) 
u razdoblju od 2007. do 2013. i u razdoblju od 2014. 
do 2020., ali u nekim je državama članicama taj udio 
veći (otprilike 2 %), čime se odražavaju nacionalne 
potrebe i prioriteti.
112 (b)
Provedba svih projekata koji se sufinanciraju iz pro -
računa EU-a strogo se nadzire i zahtjevi provoditelja 
projekata za izmjene odluka o dodjeli bespovratnih 
sredstava pažljivo se razmatraju i odbacuju ako 
dostavljeni argumenti nisu dovoljni.
Zaključci i preporuke
113
Važno je istaknuti sljedeće: 
–  očekuje se da će se energetska infrastruktura 
financirati naknadama koje plaćaju potrošači 
i tržištem; stoga bi potpora iz proračuna EU-a 
trebala biti iznimka, a ne pravilo,
–  u slučajevima kada je dodijeljena financij -
ska potpora, u određenim regijama znatno 
se poboljšala sigurnost opskrbe energijom 
(vidjeti primjerice primjere za program EEPR 
u okviru opažanja Suda iz odlomka 103. ili neke 
revidirane projekte koji su se sufinancirali iz 
Instrumenta za povezivanje Europe ili iz eu -
ropskih strukturnih i investicijskih fondova koji 
su spomenuti u opažanjima Suda u pogledu 
o dlomak a 109.–111.).
Odgovori Komisije 77
5. preporuka (b)
Komisija prihvaća ovu preporuku.
U desetogodišnjem planu razvoja mreže u području 
plina iz 2015. već je dana dobra procjena infrastruktur -
nih potreba u okviru različitih scenarija buduće potra -
žnje, cijena, razvoja infrastrukture i drugih aspekata. Iz 
analize je jasno vidljivo da neće biti potrebni svi plani -
rani projekti. Tekući proces projekata od zajedničkog 
interesa (PCI) temelji se na toj procjeni. Nadalje, kako 
bi se izradila poboljšana procjena potreba povećanih 
potreba za tržište plina EU-a, započeo je pripremni 
rad na strategiji EU-a za ukapljeni prirodni plin (UPP) 
i skladištenje plina te će Komisija svoju strategiju za 
UPP i skladištenje objaviti u siječnju 2016.
6. preporuka (a)
Komisija prihvaća preporuku.
Već je počela provoditi mjere u tom pogledu. To 
je posebno slučaj sa Skupinom na visokoj razini za 
plinsku povezanost središnje i jugoistočne Europe. 
Cilj je skupine koordinirati napore usmjerene na 
stvaranje prekogranične i transeuropske infrastruk -
ture kojom se diversificira opskrba plinom u regiji te 
primjenjivati usklađena pravila.
6. preporuka (b)
Komisija prihvaća preporuku.
Ona već djeluje u tom smjeru u okviru regionalnih 
inicijativa: jedan od glavnih ciljeva regionalnih inici -
jativa jest usmjeriti se na uska grla (fizička ili regula -
torna) u prekograničnoj infrastrukturi.
6. preporuka (c)
Komisija prihvaća preporuku.
Suradnja među operatorima prijenosnih sustava 
(OPS) već je propisana kao obvezna u mnogim 
provedbenim pravilima („mrežni kodeksi”) koja se 
odnose na rad mreže i trgovanje energijom.
U kontekstu inicijative oblikovanja tržišta električne 
energije, ona istražuje mogućnosti za jačanje suradnje 
i podjele odgovornosti među operatorima prijenosnih 
sustava na temelju pojma inicijativa za koordinaciju 
regionalne sigurnosti (RSCI), posebno u usko poveza -
nim regijama, kao prvi korak prema većoj integraciji 
operatora prijenosnih sustava na regionalnoj razini.4. preporuka
Komisija prihvaća preporuku.
Povjerenik za klimatsku i energetsku politiku izja -
vio je da je donošenje mrežnih kodeksa prioritet. 
Komisija je u suradnji s regulatorima, operatorima 
prijenosnih sustava (OPS) i ostalim dionicima inten -
zivno radila na preoblikovanju predloženih mrežnih 
kodeksa na način kojim bi se zajamčila njihova neu -
tralnost i osigurala učinkovita provedba. Očekuje se 
da će Odbor do kraja 2015. glasovati o 8 od 10 pred -
loženih mrežnih kodeksa za električnu energiju.
Komisija aktivno promiče ranu provedbu mrežnih 
kodeksa u okviru inicijativa regionalne suradnje.
120
Konvergencija cijena zaostaje za očekivanim, 
većinom zbog državnih intervencija koje se znatno 
razlikuju, što pogoduje vrlo različitim oblicima 
opskrbe električnom energijom. Međutim, cijene 
su usklađene zahvaljujući inicijativama na unutar -
njem tržištu kao što je povezivanje tržišta (vidjeti 
nedavno iskustvo s povezivanjem tržišta temelje -
nim na protoku), a moguće je i daljnje usklađivanje, 
posebno kada države članice odluče više uskladiti 
svoje državne intervencije.
5. preporuka (a)
Komisija prihvaća preporuku.
Dok se postojeći cilj od 10 % za 2020. temelji na 
proizvodnom kapacitetu, kod oblikovanja cilja za 
međusobno povezivanje za 2030. na regionalnoj ili 
nacionalnoj razini uzet će se u obzir i imati važnu 
ulogu troškovni aspekti i potencijal za trgovinske 
razmjene. Time će se omogućiti nužna fleksibilnost 
kako bi se cilj od najmanje 15 % međusobno pove -
zanih elektroenergetskih sustava u 2030. mogao 
prilagoditi potrebama tržišta.
Odgovori Komisije 78
Na njima se temelje postupci kao što je popis PCI-
jeva. Međutim, važno je podsjetiti da za provedbu 
prioritetnih ili strateški važnih projekata nisu nužno 
potrebna sredstva EU-a. Često su važnije druge nefi -
nancijske prepreke (npr. izdavanje dozvola). Cilj je 
postupka PCI-ja omogućiti uklanjanje tih prepreka. 
Ako postoje posebne prepreke povezane s finan -
cijama, razmatra se potpora iz proračuna EU-a 
(primjerice u okviru Instrumenta za povezivanje 
Europe). Zbog toga jedini cilj popisa nije odrediti 
prioritete za ulaganja iz proračuna EU-a.
8. preporuka
Komisija djelomično prihvaća preporuku.
U pogledu određivanja prioriteta, Komisija podsjeća 
da je planiranje postupaka dio redovitog meha -
nizma suradnje sa svim uključenim dionicima.
Primjerice, cilj odabira projekata od zajedničkog 
interesa jest utvrditi kojim se projektima najviše 
pridonosi ostvarenju ciljeva energetske politike 
EU-a (cjenovna pristupačnost, sigurnost opskrbe, 
održivost).
Do kraja 2016. bit će uspostavljena čvršća kom -
binirana analiza potreba tržišta električne ener -
gije i plina. Pogledajte odgovor Komisije na 
preporuku 7. (a).
U pogledu financiranja, kod odabira mjera kojima 
će se pružiti financijska potpora, u pogledu proje -
kata za koje je utvrđena potreba za javnom potpo -
rom, uzimaju se u obzir stupanj razrađenosti i drugi 
kriteriji procjene. Komisija usko surađuje s EIB-om 
i ostalim dionicima na povećanju tehničke pomoći 
za poboljšanje portfelja projekata od strateškog 
interesa. Stoga nisu predviđene daljnje mjere.7. preporuka (a)
Komisija prihvaća preporuku.
Ona je već djelovala u tome smjeru. Kontinuirano se 
radilo na razvoju desetogodišnjih planova razvoja 
mreže (od 2013.) i na pratećoj analizi troškova i kori -
sti. Osim toga, u članku 11. stavku 8. uredbe o TEN-E 
predviđen je model (međusobno povezane) mreže 
električne energije i plina koji će razviti Europska 
mreža operatora prijenosnih sustava (ENTSO) za 
električnu energiju i ENTSO za plin te ga dostaviti 
Komisiji i ACER-u do 31. prosinca 2016. Komisija će 
osigurati da se to učini na vrijeme.
7. preporuka (b)
Komisija djelomično prihvaća preporuku.
Interno oblikovanje analitičkih kapaciteta i kapaci -
teta za izradu modela moglo bi imati znatne impli -
kacije za resurse Komisije ili ACER-a. Odgovarajuća 
alternativa mogla bi biti eksternalizacija kapaci -
teta ENTSO-ovima uz nadzor i kontrolu ACER-a 
i Komisije.
7. preporuka (c)
Komisija prihvaća preporuku.
ENTSO-ovi, u bliskoj suradnji s Komisijom 
i ACER-om, uspostavljaju analizu troškova i koristi za 
cijeli energetski sustav na kojoj se temelji planira -
nje i procjena potreba te desetogodišnje planove 
razvoja mreže.
125
Postupkom izrade desetogodišnjih planova razvoja 
mreže u području plina i električne energije, za što 
su nadležne europske mreže operatora prijenosnih 
sustava, pruža se dobar pregled područja u kojima 
su potrebna ulaganja u mrežu na europskoj razini.
Odgovori Komisije 79
126
U odnosu na ESIF, svrha EFRR-a u okviru tematskog 
cilja promicanja održivog prometa i uklanjanja 
uskih grla u ključnim mrežnim infrastrukturama 
jest poboljšati sigurnost opskrbe energijom na 
domaćem tržištu i u susjednim zemljama. Sigurnost 
opskrbe jedan je od ciljeva unutarnjeg tržišta. Ex 
ante uvjetima za europske strukturne i investicijske 
fondove, koji su uvedeni u regulatornom okviru za 
razdoblje 2014.–2020. radi osiguranja učinkovitosti 
ulaganja iz ESIF-a, pridonosi se provedbi reformi 
unutarnjeg tržišta i boljoj provedbi projekata koji se 
financiraju iz europskih strukturnih i investicijskih 
fondova.
CEF jasno ima ciljeve unutarnjeg energetskog tržišta 
kako je navedeno u članku 4. Uredbe. To se ističe 
kao jedan od prioritetnih ciljeva koji će biti obuhva -
ćeni prvim dvama programima rada u članku 17. 
stavku 6.
Međutim nije moguće povezati financiranje iz CEF-a 
s nepostojanjem/postojanjem reformi unutarnjeg 
energetskog tržišta kako je objašnjeno u odgovoru 
Komisije na preporuku 9.
9. preporuka
Komisija ne prihvaća preporuku.
Komisija je čvrsto uvjerena da je potrebno ostvariti 
jednak napredak u pogledu infrastrukture i uređe -
nja tržišta kako bi se osiguralo učinkovito unutarnje 
energetsko tržište. Međutim, stroge uvjete bilo bi 
previše složeno primjenjivati na zakonski provediv 
način te bi se time moglo naštetiti razvoju potrebne 
infrastrukture.

Besplatne publikacije:
  jedan primjerak:  
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
  više od jednog primjerka ili plakati/zemljovidi:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
pri delegacijama u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hr.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_hr.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatni poziv iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (premda neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
 u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU-a
Cilj revizije koju smo proveli bio je utvrditi jesu li provedba 
mjera u okviru politike unutarnjeg energetskog tržišta 
i rashodi EU-a za energetsku infrastrukturu na djelotvoran 
način ostvarili koristi u  pogledu sigurnosti opskrbe 
energijom. Cilj EU-a o dovršavanju uspostave unutarnjeg 
energetskog tržišta do 2014. nije postignut. Energetska 
infrastruktura u Europi općenito još ne omogućuje 
potpunu integraciju tržišta te stoga trenutačno ne jamči 
stvarnu sigurnost opskrbe energijom. Financijskom 
potporom iz proračuna EU-a u  području energetske 
infrastrukture ostvaren je tek malen doprinos u  pogledu 
unutarnjeg energetskog tržišta i  sigurnosti opskrbe 
energijom.
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD