Prijedlog ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o upotrebi sredstava iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji, u skladu s točkom 13. Međuinstitucijskog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2014/008 FI/STX Rauma) /* COM/2014/0630 final - 2014/ () */





OBRAZLOŽENJE KONTEKST PRIJEDLOGA 1. Pravila koja se primjenjuju na financijske doprinose iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) utvrđena su Uredbom (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006[1] („Uredba o EGF-u”). 2. Finska tijela podnijela su zahtjev EGF/2014/008 FI/STX Rauma za financijski doprinos iz EGF-a slijedom otpuštanja u poduzeću STX Finland Oy u Raumi u Finskoj. 3. Komisija je utvrdila da su informacije koje je dostavila država članica potpune. Nakon ocjenjivanja zahtjeva Komisija je, u skladu sa svim primjenjivim odredbama Uredbe o EGF-u, donijela zaključak da su ispunjeni uvjeti za dodjelu financijskog doprinosa iz EGF-a. SAŽETAK ZAHTJEVA Zahtjev za dodjelu sredstava iz EGF-a || EGF/2014/008 FI/STX Rauma Država članica || Finska Predmetna regija/regije (razina NUTS 2) || Zapadna Finska (FI 19) Datum podnošenja zahtjeva || 27. 5. 2014. Datum potvrde primitka zahtjeva || 10. 6. 2014. Datum podnošenja zahtjeva za dodatne informacije || 10. 6. 2014. Rok za dostavu dodatnih informacija || 22. 7. 2014. Rok za dovršetak ocjenjivanja || 14. 10. 2014. Intervencijski kriterij || Članak 4. stavak 1. točka (a) Uredbe o EGF-u Primarno poduzeće || STX Finland Oy u Raumi Područje/područja ekonomske djelatnosti (odjeljak NACE Rev. 2)[2] || Odjeljak 30 („Proizvodnja ostalih prijevoznih sredstava”) Broj podružnica, dobavljača i daljnjih proizvođača || 0 Referentno razdoblje (četiri mjeseca): || 7. 11. 2013. – 7. 3. 2014. Broj otpuštanja ili prestanaka djelatnosti tijekom referentnog razdoblja (a) || 577 Broj otpuštanja ili prestanaka djelatnosti prije ili nakon referentnog razdoblja (b) || 57 Ukupan broj otpuštanja (a + b) || 634 Ukupan predviđeni broj ciljanih korisnika || 565 Broj ciljanih mladih osoba koje nisu zaposlene, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEET-ovi) || 0 Proračun za usluge prilagođene potrebama (EUR) || 2 265 000 Proračun za provedbu EGF-a[3] (EUR) || 113 000 Ukupni proračun (EUR) || 2 378 000 Doprinos iz EGF-a (60 %) (EUR) || 1 426 800 OCJENA ZAHTJEVA Postupak 4. Finska tijela podnijela su 27. svibnja 2014. zahtjev EGF/2014/008 FI/STX Rauma unutar 12 tjedana od datuma na koji su ispunjeni intervencijski kriteriji utvrđeni stavcima od 7. do 9. u nastavku teksta. Komisija je 10. lipnja 2014. potvrdila primitak zahtjeva, unutar dva tjedna od dana njegova podnošenja, te je istog dana od finskih tijela zatražila dodatne informacije. Te dodatne informacije dostavljene su unutar šest tjedana od zahtjeva. Rok u trajanju od 12 tjedana od dana primitka potpunog zahtjeva unutar kojeg bi Komisija trebala dovršiti ocjenu usklađenosti zahtjeva s uvjetima za pružanje financijskog doprinosa istječe 14. listopada 2014. Prihvatljivost zahtjeva Predmetna poduzeća i korisnici 5. Zahtjev se odnosi na 634 radnika koji su proglašeni viškom u poduzeću STX Finland Oy, većina u brodogradilištu u Raumi, a dio i u većem brodogradilištu tog poduzeća u Turkuu. Poduzeće STX Finland Oy posluje u gospodarskom području koje je razvrstano u odjeljak 30 NACE Rev. 2 („Proizvodnja ostalih prijevoznih sredstava”). Do otpuštanja u predmetnom poduzeću većinom je došlo u regiji zapadne Finske (FI19) na drugoj razini NUTS-a[4]. Intervencijski kriteriji 6. Finska tijela podnijela su zahtjev na temelju intervencijskog kriterija iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u prema kojem je uvjet najmanje 500 radnika proglašenih viškom ili samozaposlenih osoba koje prestaju sa svojom djelatnošću, u referentnom razdoblju od četiri mjeseca, u poduzeću u državi članici, uključujući radnike proglašene viškom kod dobavljača ili daljnjih proizvođača i/ili samozaposlene osobe koje su prestale sa svojom djelatnošću. 7. Referentno razdoblje od četiri mjeseca traje od 7. studenoga 2013. do 7. ožujka 2014. 8. Zahtjev se odnosi na 577 radnika proglašenih viškom[5] u poduzeću STX Finland Oy tijekom referentnog razdoblja od četiri mjeseca. Izračun broja otpuštanja i prestanaka djelatnosti 9. Sva su otpuštanja izračunata od datuma na koji je poslodavac obavijestio radnika o otpuštanju ili raskidu ugovora o radu. Prihvatljivi korisnici 10. Uz već navedenih 577 radnika, u prihvatljive korisnike spada i 57 radnika koji su proglašeni viškom nakon referentnog razdoblja od četiri mjeseca. Svi su ti radnici proglašeni viškom nakon opće objave o planiranim otpuštanjima od 16. rujna 2013. Moguće je uspostaviti jasnu uzročno-posljedičnu vezu s događajem koji je izazvao otpuštanja tijekom referentnog razdoblja. 11. Ukupni broj prihvatljivih korisnika stoga iznosi 634. Veza između otpuštanja i velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine nastalih zbog globalizacije 12. Kako bi dokazala vezu između otpuštanja i velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine nastalih zbog globalizacije, Finska tvrdi da je posljednjih godina došlo do dramatičnih promjena u svjetskoj pomorskoj industriji. Zbog iznimno brzog porasta broja narudžbi u razdoblju od 2002. do 2008. otvorena su nova brodogradilišta, većinom u Aziji. Međutim, zbog svjetske financijske krize broj narudžbi se u razdoblju između 2007 i 2013. prepolovio. Zbog smanjenog broja narudžbi i značajnog porasta udjela azijskih proizvođača na tržištu brodogradnje, u sektoru trenutačno postoje preveliki proizvodni kapaciteti, zbog čega je došlo do oštre konkurencije. 13. U okviru tog trenda tržišni udio EU-a naglo je opao. Mjereno obujmom proizvodnje, tržišni udio EU-a u brodogradnji bio je 5 % u prva tri tromjesečja 2013., što predstavlja pad u odnosu na 13 % u 2007. Ekvivalentni zajednički udio Kine, Južne Koreje i Japana u prva tri tromjesečja 2013. bio je 86 %, dok je taj isti udio 2007. bio 77 %. 14. Broj naručenih novih plovila u 2012. pao je za 20 % u odnosu na prethodnu godinu, na 24,7 CGT (kompenzirana bruto tonaža) te predstavlja polovinu ukupnog obujma proizvodnje. Udio europskih brodogradilišta u narudžbama iznosio je 7,5 % (mjereno u CGT-u), dok je od 2005. do 2008., europski udio još uvijek je bio 12 – 14 %. Najveći tržišni udio u 2012. imala je Kina (34,6 %), drugi najveći Južna Koreja (28,8 %), a treći najveći Japan (17,8 %). Mjereno vrijednošću narudžbi, vodeći položaj na tržištu trenutačno ima Južna Korenja, koja je dobila više značajnih narudžbi u smislu njihove vrijednosti nego njezini konkurenti. 15. Mjereno obujmom proizvodnje, europski tržišni udio u brodogradnji u 2012. bio je 4,6 %. Vodeći položaj na tržištu imali su Kina (41,1 %), Južna Koreja (27,9 %) i Japan (17,5 %) U pogledu broja narudžbi, u 2012. je europski udio bio 5,8 %. Kina, kao zemlja s vodećim položajem na tržištu, imala je udio od 35,9 %, Južna Koreja 30,7 %, a Japan 14,1 %.[6] 16. U mnogim je azijskim zemljama brodogradnja postala instrument zapošljavanja na nacionalnoj razini i zarade stranih valuta. Države stoga podupiru industriju brodogradnje zbog njezina globalnog karaktera i utjecaja na zapošljavanje. Europa, kolijevka moderne industrije brodogradnje, stoga je u nepovoljnom položaju zbog niskih troškova rada u azijskim zemljama. Tradicionalna industrija brodogradnje ne temelji se na visokoj razini stručnosti, već na organiziranoj, radno intenzivnoj isporuci kojom se veže značajan kapital, pri čemu važnu ulogu imaju intenzivnost rada, troškovi sirovih materijala i ulaganje u opremu. 17. Do danas je zaprimljeno šest zahtjeva za dodjelu sredstava iz EGF-a za široko područje brodogradnje[7], od kojih se jedan temelji na učincima globalizacije na trgovinu, a ostalih pet na učincima svjetske financijske i gospodarske krize. Od tih su slučajeva tri povezana s brodogradilištima kao takvima, a ostala tri povezana su sa strojevima i opremom za brodove. Događaji zbog kojih dolazi do otpuštanja i prestanka aktivnosti 18. Do otpuštanja je došlo zbog zatvaranja brodogradilišta STX-a u Raumi, a nekoliko radnika izgubilo je posao i u većem brodogradilištu u Turkuu. Potonje brodogradilište ostaje otvoreno, ali je u međuvremenu, otkad je podnesen zahtjev za Raumu, prodano njemačkom Meyer Werftu i državi Finskoj. Grad Rauma poznat je po brodogradnji od 1945., kad su u gradu otvorena dva brodogradilišta. Dva finska brodogradilišta koja su preživjela krizu u brodogradnji u 1970-ih i 1980-ih spojila su se 1992. i postala novo poduzeće Finnyards Oy. To je brodogradilište 1998. potpalo pod norvešku upravu i promijenilo ime u Aker Finnyards, a 2009. novi korejski vlasnici preimenovali su poduzeće u STX Finland Oy. Tijekom 2000-ih, brodogradilište u Raumi postiglo je uspjeh svojom specijalizacijom za isporuke putničko-teretnih brodova i plovila za posebne namjene finskim i međunarodnim kupcima, uključujući finsku vojsku, finsku graničnu službu, pa čak i Ministarstvo ribarstva i morskih resursa Namibije. Brodogradilište je u rujnu 2011. potpisalo pismo namjere s norveškim poduzećem Eide Marine Semi AS za opremanje, dovršenje i predaju dvaju servisnih plovila za naftna i plinska područja. Plovila su projektirana tako da se njima mogu obavljati različiti zadaci povezani sa servisiranjem naftnih i plinskih područja u teškim uvjetima na moru u brazilskom kontinentalnom šelfu. Vrijednost tog ugovora bila je veća od 300 milijuna EUR. Međutim, uvjeti iz pisma namjere nisu bili ispunjeni te je ulazak brodogradilišta iz Raume na brazilsko tržište u zadnji trenutak onemogućen. Korejsko poduzeće STX Group, koje je imalo vlasništvo nad brodogradilištima u Turkuu i Raumi, zapalo je u teškoće početkom 2013. Poduzeće STX Offshore & Shipbuilding, koje je u toj grupaciji bili nadležno za brodogradnju, od vjerovnika je 2013. zatražilo dobrovoljni sporazum. Sva brodogradilišta STX-a u Europi, uključujući ono u Raumi, stavljena su na tržište u svibnju 2013., ali nije bilo potencijalnih kupaca. Situacija se za brodogradilište u Raumi naizgled poboljšala u ljeto 2013., kad su STX Finland i Scandlines potpisali pismo namjere za izgradnju dvaju trajekata za automobile za relaciju od Rostocka do Gedsera. U poduzeću STX Finland očekivalo se da će na temelju te narudžbe do 2015. biti popunjeni kapaciteti za zapošljavanje. Međutim, u rujnu 2013. STX Finland neočekivano je objavio da će radovi u brodogradilištu u Raumi u tadašnjem obliku biti obustavljeni te da će se poduzeće usredotočiti na brodogradilište u Turkuu. Ta je odluka vjerojatno prouzročena problemima i pregovorima s poduzećem Scandlines. Konačno, u veljači 2014. objavljena je vijest da su produženi pregovori s poduzećem Scandlines bili neuspješni. Nakon zatvaranja brodogradilišta, bez posla je ostalo 700 zaposlenika poduzeća STX Finland u Raumi i njih 70-ak u Turkuu. Predviđene posljedice otpuštanja na lokalno, regionalno ili nacionalno gospodarstvo i zaposlenost 19. U Raumi je 2013. bilo registrirano prosječno 3100 nezaposlenih osoba, od kojih su njih više od 900 bili industrijski radnici. Taj je broj u siječnju 2014. narastao na 3400. Nakon otpuštanja u STX-u, porast će gotovo za 700, od čega će biti gotovo 500 industrijskih radnika. 20. Najniža stopa nezaposlenosti u regiji, 7,1 %, zabilježena je u 2008. Stopa nezaposlenosti u 2013. bila je 10,0 %, a u siječnju 2014. 11,1 %. Očekuje se da će stopa nezaposlenosti porasti za više od dva postotna boda nakon zatvaranja STX-a. 21. Najveći dio nezaposlenih u Raumi (48 %) ima srednjoškolsko obrazovanje. Udio onih koji imaju samo osnovnoškolsko obrazovanje nešto je manji (34 %), dok ih 8 % ima najnižu ili nižu razinu tercijarnog obrazovanja. Višu razinu tercijarnog obrazovanja ima 3 % nezaposlenih. Zbog otpuštanja u STX-u doći će do značajnog povećanja udjela nezaposlenih sa srednjoškolskim ili samo osnovnoškolskim obrazovanjem. 22. Od svih nezaposlenih iz tog područja, 30 % ih je starije od 55 godina. Sljedeća je najveća dobna skupina između 45 i 54 godine, s udjelom od 22 %. Udio nezaposlenih osoba mlađih od 25 godina je 11 %. Među otpuštenima iz STX-a najviše ih je starijih od 55 godina, odnosno gotovo 250 ljudi. Posao je izgubilo i mnogo radnika u dobnoj skupini između 45 i 54 godine, odnosno više od 200 ljudi. Otpuštenim će radnicima zbog dobi biti teže pronaći novo zaposlenje, čime se riskira da neki od starijih radnika odu u prijevremenu mirovinu. 23. Zbog niskog standarda obrazovanja u kombinaciji s relativno odmaklom dobi vjerojatno će se povećati rizik dugotrajne nezaposlenosti. Broj dugotrajno nezaposlenih povećao se za 23 % između siječnja 2010. i svibnja 2014. U tom se istom razdoblju broj dugotrajno nezaposlenih osoba starijih od 55 godina povećao za 42 %. Budući da je najviše radnika koji gube posao u STX-u u dobnim skupinama starijih od 55 godina i onih između 45 i 54 godine, postoji velik rizik od dugotrajne nezaposlenosti i isključenosti. 24. Posljedice će se osjetiti i u Turkuu na jugozapadu Finske jer se ondje očekuje otpuštanje 70-ak radnika, posebno onih koji su radili na projektiranju brodova za brodogradilište u Raumi. 25. Zbog svjetske financijske i gospodarske krize, koja u toj regiji traje četiri godine, trenutačno je u regiji oko Turkua stopa nezaposlenosti 12,7 %, odnosno 5,5 postotnih bodova više nego na početku 2008., dok je taj porast na nacionalnoj razini 4,0 postotnih bodova. Na regiju oko Turkua utjecat će i mogućnost otpuštanja u sektorima trgovine i usluga. 26. U vrijeme podnošenja zahtjeva, STX Finland u Turkuu nije imao novih narudžbi, koje su važne za pomorsku industriju. U to je vrijeme Mein Schiff 3 bio u fazi opremanja, a Mein Schiff 4 u fazi sklapanja po blokovima. Prvi će biti predan brodogradilištu TUI do ljeta 2014., a drugi u proljeće 2015. Zbog financijskih problema vlasnika, brodogradilište u Turkuu nije uspijevalo privući nove narudžbe. To će se vjerojatno promijeniti s novim vlasnicima i već se očekuju nove narudžbe. 27. Na opći ciklički položaj poduzeća na jugozapadu Finske utječu stroži uvjeti vanjskog financiranja i smanjenje trgovine s Rusijom. Tehnološka industrija u toj regiji (gdje je Nokia ranije bila najsnažnije poduzeće) izgubila je dio svojeg udjela na nacionalnoj razini. Ciljani korisnici i predložena djelovanja Ciljani korisnici 28. Predviđa se da će u mjerama sudjelovati 565 ciljanih radnika. Raščlamba ciljanih radnika po spolu, državljanstvu i dobnoj skupini: Kategorija || Broj ciljanih korisnika Spol: || muškarci: || 496 || (87,79 %) || Žene: || 69 || (12,21 %) Državljanstvo: || Državljani zemalja EU-a: || 565 || (100,00 %) || Državljani zemalja izvan EU-a: || 0 || (0,00 %) Dobna skupina: || 15 – 24 godine: || 7 || (1,24 %) || 25 – 29 godina: || 28 || (4,96 %) || 30 – 54 godine: || 294 || (52,04 %) || 55 – 64 godine: || 234 || (41,42 %) || preko 64 godine: || 2 || (0,35 %) Prihvatljivost predloženih djelovanja 29. Finska planira tri vrste mjera za otpuštene radnike na koje se odnosi ovaj zahtjev: i. pomoć pri prelasku na novo radno mjesto, ii. pomoć za pokretanje vlastitog posla i iii. omogućavanje osposobljavanja i obrazovanja. Kombinacijom sljedećih mjera oblikuje se usklađen paket usluga prilagođenih potrebama s ciljem ponovnog uključivanja otpuštenih radnika na tržište rada: 30. Poučavanje i druge pripremne mjere: Nezaposlenim se radnicima može pomoći pri traženju posla savjetovanjem, posjetima sajmovima poslova te pružanjem pomoći pri prijavama za radna mjesta i sastavljanju životopisa. Te će se usluge pružati skupinama različitih veličina. Ovisno o skupini, osposobljavanje će trajati između 5 i 20 dana. Za skupine se organizira i detaljno profesionalno usmjeravanje, s naglaskom na interakciji i radnoj praksi. To poučavanje može trajati do 40 dana. Pojedinci ili skupine mogu dobiti „trenere za posao”, koji mogu funkcionirati kao sparing-partneri pri traženju posla i kao mentori za poslodavce i zaposlenike pri početku novog radnog odnosa. Godišnje se po tražitelju zaposlenja može pružiti do 50 sati rada s „trenerima”. Radnicima je dostupan i širok raspon stručnih ocjenjivanja, na kojima se, primjerice, može ocijeniti radna sposobnost pojedinca, uključujući zdravstvene aspekte, stručnost i strukovne vještine ili poduzetničke vještine i potencijal radnika. Tražitelji zaposlenja mogu dobiti priliku za provođenje probnih osposobljavanja, na kojima mogu testirati svoju sposobnost u različitim područjima tijekom probnog razdoblja od oko deset dana. 31. Usluge zapošljavanja i poslovne usluge na Uslužnoj točki: Otpušteni radnici imaju pristup Uslužnim točkama, na kojima dobivaju potporu tijekom faze provedbe. Uslužne točke organizirane su tako da se na njima dotičnim radnicima od samog početka pruža usluga na dubljoj osobnoj razini nego što bi je državni ured za zapošljavanje inače mogao pružiti. S posebnom se pozornošću osigurava da nijedan radnik ne bude dugotrajno nezaposlen. 32. Osposobljavanje i ponovno osposobljavanje : Cilj je mjera osposobljavanja stjecanje temeljnih strukovnih kvalifikacija u industriji s visokom stopom zapošljavanja; svrha je trajnog osposobljavanja poboljšati postojeće kompetencije te usmjeriti osobe bez konkretnog plana za buduću karijeru te im omogućiti pripremno osposobljavanje za tržište rada. Osposobljavanje je osmišljeno po mjeri ciljne skupine, a tečajevi mogu uključivati podizanje stručnosti za sektor ICT-a, upravljanje projektima, kvalitetom i financijama i razvijanje poslovnih vještina. Strukovno osposobljavanje za tržište rada uglavnom ima za cilj kvalificiranje; za odgovarajuće tražitelje zaposlenja omogućit će se obrazovanje povezano s pokretanjem novog poduzeća. 33. Promicanje poduzetništva te osposobljavanje i stručne usluge: Promicanje poduzetništva započinje osposobljavanjem potencijalnih budućih poduzetnika za tržište rada. Osim toga, novim se poduzetnicima nude savjetovanje i potpora te bespovratna sredstva za početak poslovanja. Oni koji planiraju pokrenuti svoj posao mogu se okušati u poduzetništvu, primjerice praksom u postojećem poduzeću. Određena bespovratna sredstva za početak poslovanja mogu se namijeniti za dnevne troškove novih poduzetnika u ranim fazama pokretanja novog poduzeća. Najduže je dopušteno trajanje takvih bespovratnih sredstava 18 mjeseci. 34. Istraživanje poduzeća: Istraživanje o radnim mjestima u regiji oko Raume provest će se u suradnji s predstavnicima poduzećima i industrije u Raumi. Istraživanjem će se dobiti najnovije informacije o potrebama poduzeća za osobljem. S pomoću prikupljenih informacija, ciljani radnici koji traže zaposlenje mogu se usmjeriti u pravome smjeru te se mogu izraditi planovi i pripreme za potrebna osposobljavanja. Godišnje će se provesti oko 500 razgovora. 35. Subvencije za plaće: Subvencije se mogu dodijeliti poslodavcima iz javnog i privatnog sektora koji budu voljni zaposliti ciljane radnike i osigurati da im se isplaćuje razumna plaća te da dobiju sve potrebne oblike potpore i osposobljavanja na radnome mjestu dok se uhodavaju u nepoznat posao. Samim radnicima može biti izdana kartica kojom se potencijalnom novom poslodavcu dodjeljuje subvencija za plaću. Iznos i trajanje su fiksni i određeni prema stručnosti i potrebama radnika. Unatoč činjenici da ne postoji najkraće propisano trajanje, Finska dodaje da je trajanje te mjere obično tri mjeseca. Kad je korisnik mladi tražitelj posla, trajanje se može skratiti na mjesec dana ili dva tjedna. 36. Naknade za putne troškove, troškove smještaja i troškove selidbe: Tražitelju zaposlenja može se odobriti naknada za putne troškove nastale tijekom traženja posla ili putne troškove i troškove smještaja nastale zbog sudjelovanja na osposobljavanju s ciljem promicanja zaposlenja. Može se odobriti i kompenzacija za troškove selidbe nastale zbog prihvaćanja zaposlenja na udaljenosti većoj od 43 km. S pomoću tih naknada potaknut će se ljude koji su izgubili posao da potraže novo zaposlenje čak i na većem zemljopisnom području. 37. Ovdje opisana predložena djelovanja predstavljaju aktivne mjere na tržištu rada u okviru prihvatljivih djelovanja utvrđenih člankom 7. Uredbe o EGF-u. Ta djelovanja ne zamjenjuju pasivne mjere socijalne zaštite. 38. Finska nadležna tijela dostavila su zatražene podatke o djelovanjima koja su obvezna za predmetno poduzeće na temelju nacionalnog zakonodavstva ili kolektivnih ugovora. Potvrdila su da financijski doprinos iz EGF-a neće biti zamjena za te mjere. Predviđeni proračun 39. Predviđeni ukupni troškovi iznose 2 378 000 EUR, u što su uključeni izdaci za usluge prilagođene potrebama u iznosu od 2 265 000 EUR i izdaci za aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te kontrole i izvješćivanja u iznosu od 113 000 EUR. 40. Ukupan financijski doprinos zatražen iz EGF-a iznosi 1 426 800 EUR (60 % ukupnih troškova). Djelovanja || Predviđeni broj sudionika || Predviđeni trošak po sudioniku (u EUR)[8] || Predviđeni ukupni troškovi (u EUR)[9] Usluge prilagođene potrebama (djelovanja na temelju članka 7. stavka 1. točaka (a) i (c) Uredbe o EGF-u) Poučavanje i druge pripremne mjere || 405 || 400 || 162 000 Usluge zapošljavanja i poslovne usluge na Uslužnoj točki || 550 || 360 || 200 000 Osposobljavanje i ponovno osposobljavanje || 208 || 4 900 || 1 016 000 Promicanje poduzetništva te osposobljavanje i stručne usluge || 60 || 6 000 || 360 000 Bespovratna sredstva za početak poslovanja || 30 || 6 000 || 180 000 Istraživanje poduzeća || 550 || 45 || 25 000 Međuzbroj (a): || – || 1 943 000 (85,78 %) Naknade i poticaji (djelovanja na temelju članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u) Subvencije za plaće || 62 || 5 000 || 310 000 Naknade za putne troškove, troškove smještaja i troškove selidbe || 80 || 150 || 12 000 Međuzbroj (b): || – || 322 000 (14,22 %) Djelovanja na temelju članka 7. stavka 4. Uredbe o EGF-u 1. Aktivnosti pripreme || – || 2 500 2. Upravljanje || – || 73 000 3. Informiranje i promidžba || – || 25 000 4. Kontrola i izvješćivanje || – || 12 500 Međuzbroj (c): || – || 113 000 (4,75 %) Ukupni troškovi (a + b + c): || – || 2 378 000 Doprinos iz EGF-a (60 % ukupnih troškova) || – || 1 426 800 41. Troškovi djelovanja utvrđenih u prethodnoj tablici kao djelovanja na temelju članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u ne prelaze 35 % ukupnih troškova za usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama. Finska tijela potvrdila su da ta djelovanja ovise o aktivnom sudjelovanju ciljanih korisnika u traženju posla ili aktivnostima osposobljavanja. 42. Finska tijela potvrdila su da troškovi ulaganja za samozapošljavanje, i pokretanje posla neće prelaziti 15 000 EUR po korisniku. Razdoblje prihvatljivosti izdataka 43. Finska tijela započela su s pružanjem usluga prilagođenih potrebama ciljanim korisnicima 15. siječnja 2014. Izdaci za djelovanja iz točaka 29. – 37. stoga su prihvatljivi za financijski doprinos iz EGF-a od 15. siječnja 2014. do 27. svibnja 2016. 44. Finska tijela počela su stvarati administrativne izdatke za provedbu EGF-a 15. siječnja 2014. Izdaci za aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te kontrole i izvješćivanja stoga su prihvatljivi za financijski doprinos iz EGF-a od 15. siječnja 2014. do 27. studenoga 2016. Komplementarnost s djelovanjima koja se financiraju iz nacionalnih fondova ili fondova Unije 45. Potrebno nacionalno sufinanciranje osigurat će se većinom iz sredstava javnih službi za zapošljavanje u administrativnom odjelu Ministarstva zapošljavanja i gospodarstva. Neke će se usluge sufinancirati kao troškovi poslovanja Centara za gospodarski razvoj, promet i zaštitu okoliša te Ureda za zapošljavanje i gospodarski razvoj. Tehnička podrška sufinancirat će se kao troškovi poslovanja Ministarstva zapošljavanja i gospodarstva i Centara za gospodarski razvoj, promet i okoliš. Nastojat će se osigurati nacionalno pretfinanciranje za sva djelovanja i zadaće kako bi se omogućilo da se aktivnosti s potporom iz EGF-a pokrenu što je brže i učinkovitije moguće u očekivanju zatraženog financiranja iz EGF-a. 46. U okviru novog programskog razdoblja ESF-a u pripremi je nacionalni paket mjera pod nazivom „Modeli između poduzeća poslodavca i poduzeća koje reže troškove”. Cilj je tog skupa mjera dopuniti i razviti aktivnosti povezane s nacionalnim strukturnim promjenama i sigurnošću u promjenjivim okolnostima. Glavna je svrha nacionalne koordinacije povećanje djelotvornosti i učinkovitosti i izbjegavanje preklapanja, uzimajući u obzir regionalnu aktivnost ESF-a i iskustva iz prijašnjih programskih razdoblja. Namjera je, među ostalim, pokrenuti zajednički razvoj proizvoda, identificirati dobre i loše prakse, poboljšati komunikaciju i zadržati dobre rezultate projekata. Upravljačko tijelo EGF-a pratit će te aktivnosti kako bi ih dobro iskoristilo za buduće zahtjeve podnesene EGF-u. 47. Finska su tijela potvrdila da se za prethodno navedene mjere za koje se dodjeljuje financijski doprinos iz EGF-a neće dodijeliti financijski doprinos i iz drugih financijskih instrumenata Unije te su dostavila opis sustava koji će se koristiti u tu svrhu. Postupci za savjetovanje s ciljanim korisnicima, njihovim predstavnicima ili socijalnim partnerima te s lokalnim i regionalnim tijelima 48. Finska tijela navela su da je u dogovoru s predstavnicima uključenih socijalnih partnera i raznim drugim dionicima sastavljen usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama. 49. Savjetovanje se održalo i održava se i dalje u obliku radne skupine koju je sastavilo Ministarstvo zapošljavanja i gospodarstva upravo s ciljem pronalaska rješenja za radnike otpuštene iz poduzeća STX Finland. U radnoj su skupini predstavnici Centra za gospodarski razvoj, promet i okoliš za Satakuntu, Centra za gospodarski razvoj, promet i zaštitu okoliša za jugozapadnu Finsku, Ureda za zapošljavanje i gospodarski razvoj za Satakuntu, Grada Raume i socijalnih partnera, Vijeća finskih industrijskih sindikata (uključujući sindikat Pro, Sindikat finskih radnika u metalnoj industriji, Akademske inženjere i arhitekte u Finskoj, Federaciju profesionalnog i rukovodećeg osoblja YTN i sindikat profesionalnih inženjera Finske) i Saveza finskih tehnoloških industrija , kao i predstavnici poduzeća STX Finland. Sustavi upravljanja i kontrole 50. Zahtjev sadržava opis sustava upravljanja i kontrole kojim se utvrđuju nadležnosti uključenih tijela. Finska je obavijestila Komisiju da će financijskim doprinosom upravljati Ministarstvo zapošljavanja i gospodarstva, koje upravlja i ESF-om. Isto ministarstvo djeluje i kao potvrdno tijelo. Postoji oštra podjela dužnosti i izvještavanja o odnosima između odijela odgovornih za ove dvije funkcije. Upravljačke djelatnosti za EGF dodijeljene su Odjelu zapošljavanja i poduzetništva, a one za ESF dodijeljene su Regionalnom odjelu. Djelatnosti potvrđivanja za oba Fonda dodijeljene su Jedinici za ljudske resurse i administraciju. Ministarstvo je pripremilo priručnik u kojem se detaljno navode postupci koje treba slijediti. 51. Tijelo odgovorno za revizije jest nezavisna jedinica za unutarnju reviziju, koja djeluje u sklopu Tajništva. Djelatnosti koje se odnose na nadzor i reviziju također su uključene u raspon djelatnosti upravljačkih i potvrdnih tijela. Obveze predmetne države članice 52. Finska tijela dostavila su sva potrebna jamstva u vezi sa sljedećim: – u pristupu predloženim djelovanjima i njihovoj provedbi poštovat će se načela jednakog postupanja i nediskriminacije, – ispunjeni su zahtjevi utvrđeni nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a o kolektivnom otpuštanju, – poduzeće koje otpušta radnike nakon otpuštanja nastavilo je s radom; djelovalo je u skladu s pravnim obvezama kojima se uređuju viškovi radnih mjesta te se u skladu s njima pobrinulo za svoje radnike; – predloženim mjerama pružit će se potpora pojedinačnim radnicima i neće se upotrebljavati za restrukturiranje poduzeća ili sektora; – za predložena djelovanja neće se primati financijska potpora iz drugih fondova ili financijskih instrumenata Unije te će se spriječiti dvostruko financiranje, – predložena djelovanja nadopunjavat će se djelovanjima koja se financiraju iz strukturnih fondova; – financijski doprinos iz EGF-a bit će u skladu s proceduralnim i materijalnim pravilima Unije o državnim potporama. PRORAČUNSKE IMPLIKACIJE Proračunski prijedlog 53. Sredstva EGF-a ne prelaze najveći godišnji iznos od 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.) kako je utvrđeno člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020.[10] 54. Nakon što je proučila zahtjev u odnosu na uvjete utvrđene člankom 13. stavkom 1. Uredbe o EGF-u te uzela u obzir broj ciljanih korisnika, predložena djelovanja i predviđene troškove, Komisija predlaže da se radi osiguravanja financijskog doprinosa za zahtjev upotrijebe sredstva iz EGF-a u iznosu od 1 426 800 EUR, što predstavlja 60 % ukupnih troškova predloženih djelovanja. 55. Predloženu odluku o upotrebi sredstava iz EGF-a zajednički će donijeti Europski parlament i Vijeće, kako je utvrđeno točkom 13. Međuinstitucijskog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju.[11] Povezani akti 56. Istodobno s podnošenjem ovog prijedloga odluke o upotrebi sredstava iz EGF-a, Komisija će Europskom parlamentu i Vijeću podnijeti prijedlog za prijenos iznosa od 1 426 800 EUR u odgovarajuću proračunsku liniju. 57. Komisija će istodobno s donošenjem navedenog prijedloga odluke o upotrebi sredstava iz EGF-a provedbenim aktom donijeti odluku o financijskom doprinosu koja će stupiti na snagu na dan na koji Europski parlament i Vijeće donesu predloženu odluku o upotrebi sredstava iz EGF-a. Prijedlog ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o upotrebi sredstava iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji, u skladu s točkom 13. Međuinstitucijskog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2014/008 FI/STX Rauma) EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006[12], a posebno njezin članak 15. stavak 4., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, djelujući u skladu s postupkom utvrđenim točkom 13. Međuinstitucijskog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju[13], budući da: (1) Europski fond za prilagodbu globalizaciji (EGF) uspostavljen je u cilju pružanja potpore radnicima koji su proglašeni viškom i samozaposlenim osobama koje su prestale sa svojom djelatnošću zbog velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine uzrokovanih globalizacijom, kao posljedica nastavka svjetske financijske i gospodarske krize razmatrane Uredbom (EZ) br. 546/2009[14] ili kao posljedica nove svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im se pomoglo da se ponovno uključe u tržište rada. (2) EGF ne premašuje maksimalni godišnji iznos od 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.), kako je utvrđeno člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020.[15] (3) Finska je 27. svibnja 2014. podnijela zahtjev za upotrebu sredstava iz EGF-a u vezi s otpuštanjima[16] u poduzeću STX Finland Oy u Raumi u Finskoj te ga je dopunila dodatnim podacima kako je predviđeno člankom 8. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1309/2013. Taj je zahtjev u skladu sa zahtjevima za utvrđivanje financijskog doprinosa iz EGF-a, kako je utvrđeno člankom 13. Uredbe (EU) br. 1309/2013. (4) Stoga bi trebalo upotrijebiti sredstva iz EGF-a u cilju osiguravanja financijskog doprinosa u iznosu od 1 426 800 EUR za zahtjev koji je podnijela Finska, DONIJELI SU OVU ODLUKU: Članak 1. U okviru općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2014. osigurava se 1 426 800 EUR iz EGF-a u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i za plaćanje. Članak 2. Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu Europske unije. Sastavljeno u Bruxellesu Za Europski parlament Za Vijeće Predsjednik Predsjednik [1] SL L 347, 20.12.2013., str. 855. [2] Uredba (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Revision 2 te izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o posebnim statističkim područjima (SL L 393, 30.12.2006., str. 1.). [3] U skladu s člankom 7. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1309/2013. [4] Uredba Komisije (EU) br. 1046/2012 od 8. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS), u pogledu prosljeđivanja vremenskih okvira za novu regionalnu raspodjelu (SL L 310, 9.11.2012., str. 34.). [5] U smislu članka 3. točke (a) Uredbe o EGF-u. [6] Izvor: Praćenje tržišta 1-3Q/2013 udruge Sea Monitoring [7] To su: EGF/2010/001 DK/Nordjylland COM(2010)451; EGF/2010/006 PL/Cegielski-Poznan COM(2010)631; EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard COM(2011)251; EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard COM(2012)272; EGF/2011/019 ES/Galicia Metal COM(2012)451, i trenutačni predmet EGF/2014/008 FI/STX Rauma. [8] Kako bi se izbjegle decimale, predviđeni troškovi po radniku su zaokruženi. Međutim, zaokruživanje ne utječe na ukupni trošak pojedine mjere, koji je isti kao u zahtjevu koji je podnijela Finska. [9] Ukupni se iznosi ne podudaraju zbog zaokruživanja. [10] SL L 347, 20.12.2013., str. 884. [11] SL C 373, 20.12.2013., str. 1. [12] SL L 347, 20.12.2013., str. 855. [13] SL C 373, 20.12.2013., str. 1. [14] SL L 167, 29.6.2009., str. 26. [15] SL L 347, 20.12.2013., str. 884. [16] U smislu članka 3. točke (a) Uredbe o EGF-u.