Prijedlog je u skladu s načelom supsidijarnosti jer glavne utvrđene probleme (narušavajući učinci, visoki administrativni troškovi itd.) prouzročuju pravila postojeće Direktive o PDV-u i povezani akti. Budući da je PDV porez koji je usklađen na razini EU-a, države članice ne mogu samostalno utvrđivati drugačija pravila te stoga svaka inicijativa za moderniziranje PDV-a za prekograničnu e-trgovinu zahtijeva prijedlog Komisije kako bi se izmijenila Direktiva o PDV-u. Prijedlogom će se jasno ponuditi vrijednost iznad one koju je moguće postići na razini država članica s obzirom na to da je glavno pojednostavnjenje u tome što će se sustav MOSS-a primjenjivati u svim državama članicama i biti dostupan poduzećima kako bi jednostavno i učinkovito obračunavala porezne obveze u svim državama članicama. Pristup neobvezujućih propisa kao kad države članice dobrovoljno primjenjuju MOSS, nije moguć jer se radi o iznimci od uobičajenih pravila te je stoga potreban koordiniran pristup koji se temelji na informacijskoj infrastrukturi.

U sklopu plana za bolju regulativu Komisija je pripremajući prijedlog izvršila provjeru regulatorne prikladnosti postojećeg minisustava „sve na jednom mjestu” (MOSS) koji se primjenjuje na elektroničke usluge koje poduzeća isporučuju potrošačima kao i promjena u pravilima o mjestu isporuke takvih usluga iz 2015. Prijedlogom se u obzir uzima navedena procjena. Prijedlog će se posebice baviti nedostatcima i preprekama s kojima se suočavaju MSP-ovi i mikropoduzeća. U kvantitativnom smislu uvođenjem prekograničnog praga unutar EU-a 2018. godine iz trenutačnog će sustava MOSS-a biti izuzeto 6500 poduzeća, što će dovesti do potencijalne uštede za ta poduzeća od 13 milijuna EUR. Od uvođenja pojednostavnjenih uvjeta u pogledu dokaza 2018. koristi će imati dodatnih 1000 poduzeća. Od praga koji će se primjenjivati i na robu kada se MOSS proširi 2021. koristi će imati 430 000 poduzeća, uz potencijalne uštede tim poduzećima do 860 milijuna EUR.

Nadalje, trenutačni sustav nije neutralan jer su poduzeća iz EU-a u očigledno nepovoljnijem položaju od poduzeća iz trećih zemalja koja mogu legitimno i zahvaljujući visokim razinama neusklađenosti isporučivati u EU bez plaćanja PDV-a. Budući da stope PDV-a mogu iznositi i do 27 %, dolazi do znatnog narušavanja tržišnog natjecanja u korist poduzeća iz trećih zemalja ako se PDV ne primjenjuje.

ponajprije, složenost obveza plaćanja PDV-a neprestano se pokazuje kao jedan od ključnih razloga zašto se poduzeće ne uključuje u prekograničnu e-trgovinu te to stoga znači da mnoga poduzeća ne mogu pristupiti jedinstvenom tržištu. Procijenjeno je da troškovi usklađivanja s obvezama PDV-a u prosjeku iznose 8000 EUR godišnje za svaku državu članicu u koju poduzeće isporučuje svoje proizvode i usluge. To je znatan trošak za poduzeća, posebice za MSP-ove.

Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti, tj. ne nadilazi ono što je potrebno kako bi se zadovoljili ciljevi Ugovora, posebice neometano funkcioniranje jedinstvenog tržišta. Kao i u slučaju testa supsidijarnosti, države članice ne mogu rješavati probleme i uzroke problema bez prijedloga o izmjeni Direktive o PDV-u. Proporcionalnost prijedloga ima mnoge važne aspekte. Prvo, provedbom prijedloga u dvije faze omogućuje se da se određene mjere, poput praga i pojednostavnjenih obveza, mogu uvesti 2018. bez potrebe za bilo kakvim razvojem informacijske tehnologije. Međutim, utvrđivanjem 2021. kao datuma provedbe glavnih elemenata prijedloga uzima se u obzir činjenica da će državama članicama biti potrebno odgovarajuće razdoblje kako bi osigurale da se sustavi informacijske tehnologije mogu razviti i testirati. To omogućuje i daljnje savjetovanje s poduzećima. Drugo, iako će se carinske uprave suočiti s izazovima s obzirom na to da će ukidanje oslobođenja od plaćanja PDV-a za uvoz malih pošiljaka dovesti do znatnog porasta broja pošiljaka za koje se PDV mora naplatiti, jasno je da će to biti ublaženo pojednostavnjenjem koje se nudi u sklopu MOSS-ova programa za uvoz za sve pošiljke u vrijednosti do 150 EUR, povećanjem prihoda od PDV-a za države članice u iznosu od sedam milijardi EUR godišnje te jednakim uvjetima za poduzeća iz EU-a koja su trenutačno u nepovoljnom položaju.

•Odabir instrumenta

Prijedlogom se zahtijeva izmjena četiriju pravnih akata. Primarno će biti izmijenjene Direktiva 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost („Direktiva o PDV-u”) i Uredba (EU) 904/2010 o administrativnoj suradnji i suzbijanju prijevare u području poreza na dodanu vrijednost. Relativno manje izmjene bit će unesene u Direktivu 2009/132/EZ o utvrđivanju područja primjene članka 143. točaka (b) i (c) Direktive 2006/112/EZ o oslobođenju od plaćanja poreza na dodanu vrijednost prilikom konačnog uvoza određene robe i Uredbu (EU) 282/2011 o utvrđivanju provedbenih mjera za Direktivu 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost.

3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

•Savjetovanja s dionicima

Strategija savjetovanja imala je dvije glavne svrhe. Prva je bila pomoći u analizi u sklopu REFIT-a provedbe promjena iz 2015. u pogledu pravila o mjestu isporuke i MOSS-u, a druga je bila saznati stajališta dionika o obvezi Komisije u Strategiji jedinstvenog digitalnog tržišta u pogledu modernizacije okvira PDV-a za prekograničnu e-trgovinu.

Proces savjetovanja imao je četiri glavna aspekta:

(1)savjetovanja i radionice s dionicima koje je provodio Deloitte kao dio Studije o „Mogućnostima modernizacije prekogranične e-trgovine” (veljača 2015. – srpanj 2016.);

(2)seminar Fiscalis (rujan 2015., Dublin) s državama članicama i poduzećima;

(3)ciljana savjetovanja s ključnim dionicima;

(4)jedno javno savjetovanje.

Središnji cilj te procjene učinaka bio je učinak različitih mogućnosti na MSP-ove. Poduzete su posebne mjere kako bi se razumjeli i uzeli u obzir problemi s kojima se suočavaju MSP-ovi, a koji su i kvantitativno i kvalitativno bili temelj ove procjene. U tom je pogledu internetska anketa, koja je bila posebno usmjerena na mala i mikropoduzeća i njihove predstavničke skupine, a Komisija je osigurala zastupljenost MSP-ova na konferenciji dionika.

Dodatni detalji navedeni su u Prilogu 2. Procjeni učinka „Sažetak savjetovanja s dionicima”.

Pitanja koja su tijekom procesa savjetovanja postavila poduzeća i poslovna udruženja, uključujući mala i srednja poduzeća, uglavnom se odnose na pravila o mjestu isporuke iz 2015. te na primjenu MOSS-a za predmetne usluge (potreba za postavljanjem praga, primjena pravila matične države za određene posebne obveze PDV-a poput izdavanja računa i vođenja evidencije, koordinacija revizije itd.) te ih ovaj prijedlog u velikoj mjeri odražava.

•Prikupljanje i primjena stručnih znanja

Komisija je iskoristila analizu koju je proveo Deloitte za studiju „Aspekti PDV-a u prekograničnoj e-trgovini – Mogućnosti modernizacije (veljača 2015. – srpanj 2016.), Grupa 1, Grupa 2 i Grupa 3. Studija je objavljena na mrežnoj stranici Komisije, na sljedećoj stranici: http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/vat/key_documents/reports_published/index_en.htm . Studija je imala trostruki cilj. Prvi cilj bio je pružiti gospodarsku analizu aspekata PDV-a e-trgovine u skladu s trenutačnim pravilima o PDV-u (Grupa 1). Drugi cilj bio je procijeniti učinak razmatranih mogućnosti za modernizaciju aspekata PDV-a prekogranične e-trgovine (Grupa 2). Treći cilj bio je procijeniti provedbu promjena u pravilima za mjesto isporuke za telekomunikacijske usluge, usluge emitiranja i elektroničke usluge (dalje u tekstu: „elektroničke usluge”) te povezani MOSS koji su na snagu stupili u siječnju 2015. (Grupa 3). Dodatno su organizirana dva sastanka sa stručnjacima. Seminar Fiscalis 2020. organiziran je u rujnu 2015. u Irskoj, a na njemu su sudjelovali i stručnjaci za PDV iz država članica i poduzeća. Glavna svrha seminara bila je procijeniti pravila o mjestu isporuke iz 2015. i MOSS kao i mogućnosti modernizacije PDV-a za prekograničnu e-trgovinu koje su uključene u početnu procjenu učinka prijedloga. Druga radionica Fiscalis 2020. i Carina (engl. Customs) 2020. organizirana je u travnju 2016. u Švedskoj. Na njoj su sudjelovali porezni i carinski stručnjaci država članica, uglavnom kako bi razmotrili dio prijedloga koji se odnosi na uvoz (uklanjanje oslobođenja od plaćanja PDV-a za uvoz malih pošiljaka i proširenje MOSS-a na uvoz malih pošiljaka vrijednosti do 150 EUR). Oba sastanka imala su dobar ishod, a preporuke dobivene tijekom tih sastanaka dodatno su razmotrene u ovom prijedlogu.

•Procjena učinka