To objašnjava zašto su se iznosi potpore iz EGF-a po korisniku u 2015. i 2016. kretali od 1 393 EUR do 7 689 EUR (vidjeti tablicu 1.). U prosjeku je svaka od država članica koja se prijavila za potporu iz EGF-a 2015. i 2016. zatražila 2 644 EUR po ciljanom korisniku. Najveći iznos po korisniku zatražila je Italija (7 689 EUR), nakon čega slijedi Grčka (5 880 EUR) te Švedska (4 311 EUR).

Sadržaj „usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama” koji će se sufinancirati iz EGF-a i koji za svaki slučaj sadržava individualne usluge i pomoć po mjeri mora biti ujednačen s drugim mjerama te ih nadopunjavati. Mjerama koje se sufinanciraju iz EGF-a mogu se prilično nadilaziti standardni postupci i djelovanja. Iz prakse je vidljivo da se EGF-om omogućuje državama članicama da ciljanim korisnicima pruže primjereniju i dosljedniju pomoć od one koju bi im mogle pružiti da EGF ne postoji, uključujući mjere kojima otpušteni radnici inače ne bi imali pristup (npr. srednjoškolsko ili visokoškolsko obrazovanje). Zahvaljujući EGF-u države se članice mogu posebno usredotočiti na ranjive osobe, kao što su osobe s nižom stručnom spremom ili osobe s migrantskim podrijetlom te mogu pružiti potporu uz bolji omjer savjetnika i korisnika i/ili na dulje razdoblje, što bez EGF-a ne bi bilo moguće. Navedeno služi povećanju izgleda korisnika za poboljšanje svoje situacije. Uredba o EGF-u (EU) br. 1309/2013 odstupanjem do kraja 2017. omogućuje državama članicama proširivanje potpore na NEET-ove u regijama u kojima je visoka nezaposlenost mladih osoba. Cilj je poduprijeti provedbu Jamstva za mlade koje je Vijeće podržalo u travnju 2013.

Komisija je sveukupno zaprimila završna izvješća za 121 doprinos iz EGF-a (od 2008. kada su rezultati prvog slučaja EGF-a postali dostupni do prosinca 2016.), što predstavlja 82 % od cjelokupnog broja zahtjeva (147) zaprimljenih do kraja 2016.

Za razdoblje od 2014. do 2020. člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013.kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020. utvrđuje se najviši iznos godišnjeg financiranja i dopušta se upotreba EGF-a do najvišeg godišnjeg iznosa od 150 milijuna EUR (u cijenama iz 2011.). To znači da su u 2015. odobrena sredstava za preuzimanje obveza od 162 365 000 EUR, a u 2016. odobrena sredstava za preuzimanje obveza od 165 612 000 stavljena su na raspolaganje u pričuvnoj liniji EGF-a. Odobrena sredstva za preuzimanje obveza za doprinose odobrene tijekom tih dviju godina prebacivala su se iz pričuve EGF-a u proračunsku liniju EGF-a nakon što bi proračunsko tijelo odobrilo pojedinačne zahtjeve.

Postupci za zaključivanje financijskih doprinosa iz EGF-a utvrđeni su člankom 18. Uredbe (EU) br. 1309/2013. Slučajevi koji su se provodili između 2009. i 2015. (34 slučaja), zaključeni su 2015. i 2016. Detalji o tim slučajevima navedeni su u tablici 3. Priloga.

Slučaj EGF-a zaključen je kada se završno izvješće sa svim potrebnim informacijama pošalje Komisiji nakon što su sva neiskorištena sredstva isplaćena te država članica i Komisija ne moraju poduzimati više ništa, osim što država članica mora poštovati obvezu čuvanja svih popratnih dokumenata iduće tri godine u slučaju da ih zatraži Komisija ili Revizorski sud (članak 21. stavak 5. Uredbe (EU) br. 1309/2013).

Prosječna stopa provedbe proračuna zaključenih slučajeva bila je 57,6 %, s ogromnim razlikama u rasponu od 9 % do 100 % iskorištenosti proračuna. Ukupan iznos nepotrošenih sredstava vraćenih Komisiji za ta 34 slučaja iznosio je 60 573 926 EUR (42,4 % doprinosa iz EGF-a dodijeljenih za ta 34 slučaja). Komisija nastavlja pružati smjernice državama članicama za poboljšanje njihove stope provedbe.

Države članice nisu u potpunosti iskoristile dodijeljene iznose iz različitih razloga. Iako se države članice iznova potiče da provedu realistične procjene proračuna za usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama, planiranje još uvijek može biti netočno i neutemeljeno. Početni su izračuni uključivali previsoku granicu sigurnosti, koja se pokazala nepotrebnom. U fazi planiranja broj radnika koji su željeli sudjelovati u predloženim mjerama procijenjen je višim nego što je zaista bio. Neki su se radnici radije odlučili za jeftinije nego za skuplje mjere ili za kratkoročne umjesto dugoročnih mjera, ili su pronašli novi posao ranije nego što je u početku procijenjeno. Drugi su razlozi za nisku potrošnju bila kašnjenja s pokretanjem mjera ili nepotpuno iskorištavanje postojeće fleksibilnosti u preraspodjeli sredstava među stavkama proračuna tijekom provedbe paketa usluga prilagođenih potrebama.

Očekuje se da će se stjecanjem iskustva poboljšati predviđanje proračuna za mjere, kao i predviđanje sudjelovanja radnika u produženom razdoblju od 24 mjeseca. Komisija jednako tako vidi poboljšanja i u odmjeravanju vremena dospijeća sredstava iz EGF-a na pogođeno područje, u sposobnostima različitih struktura za koordinaciju i provedbu te u kvaliteti komunikacije nacionalne i regionalne/lokalne razine. Države članice bolje iskorištavaju mogućnost preispitivanja svojih proračuna i preraspodjele rashoda među različitim mjerama i/ili provedbenim rashodima. Komisija sada poziva države članice da preispitaju proračun tijekom faze podnošenja zahtjeva. Naposljetku, institucije EU-a ulažu velike napore u ubrzanje postupaka odlučivanja i isplate sredstava iz EGF-a radi optimalnog utroška predviđenog vremena i predviđenih sredstava. Uredbom (EU) br. 1309/2013 utvrđuju se vrlo strogi rokovi za procjenu i odobravanje zahtjeva za doprinos iz EGF-a i proračunsku proceduru kako bi sredstva postala dostupna ranije. Unutar granica za financijske doprinose države članice mogu uz suglasnost Komisije ponovno planirati proračunska sredstva te uvesti nove prihvatljive mjere tijekom provedbe.

3.7. Aktivnosti tehničke pomoći koje je provela Komisija

3.7.1. Informiranje i promidžba: Internetska stranica

Prema članku 12. stavku 2. Uredbe (EU) br. 1309/2013 Komisija je dužna pokrenuti i održavati internetske stranice dostupne na svim jezicima Zajednice kako bi dala informacije o EGF-u, upute za podnošenje zahtjeva, kao i ažurirane podatke o prihvaćenim i odbijenim zahtjevima, ističući ulogu proračunskog tijela.

Internetska stranica Komisije o EGF-u redovito je ažurirana bitnim podacima u 2015. i 2016.

3.7.2. Sastanci s nacionalnim tijelima i dionicima EGF-a

15., 16., 17. i 18. sastanak Stručne skupine osoba za kontakt Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji, koje su korespondenti država članica za EGF, održani su u ožujku i listopadu 2015. te ožujku i listopadu 2016. Dio svakog sastanka posvećen je tekućim i planiranim zahtjevima za EGF, Zajedničkom sustavu za podijeljeno upravljanje fondovima (SFC2014), srednjoročnoj evaluaciji EGF-a za 2014.–2020., pravnim i revizorskim pitanjima te nizu drugih točaka dnevnoga reda.

Tri seminara za umrežavanje organizirana su 2015. i 2016. Teme seminara bile su upotreba tehničke podrške EGF-a, postupak srednjoročne evaluacije EGF-a za 2014.–2020. i uloga nacionalnih tijela u tom postupku te motivacijske strategije za otpuštene radnike. Nadalje, seminari su dopunjeni projektnim posjetima, pa se dobila prilika za razmjenu iskustva i susret s korisnicima. Sva su tri seminara posjetili brojni predstavnici država članica, dionici i provedbena tijela EGF-a.

3.7.3. Stvaranje baze znanja

Komisija je 2014. nastojala dodatno pojednostavniti postupke uključivanjem EGF-a u elektronički komunikacijski sustav Komisije i država članica, odnosno Zajednički sustav za podijeljeno upravljanje fondovima (SFC2014). Od travnja 2015. države članice koriste se ovim sustavom kako bi, slijedeći upute na zaslonu, podnijele zahtjev na internetu. To bi moralo dovesti do podnošenja točnijih i potpunijih zahtjeva s obzirom na to da ta platforma pruža priliku državama članicama za razmjenu podataka s Komisijom čak i prije službene predaje zahtjeva. Pojednostavnjuje prikupljanje i obradu podataka te ubrzava izvješćivanje o rezultatima EGF-a. Unaprijeđeni postupak pridonio je dodatnom skraćenju vremena od trenutka kada država članica podnese zahtjev do trenutka donošenja prijedloga koji Komisija podnosi Europskom parlamentu i Vijeću.

U Zajedničkom sustavu za podijeljeno upravljanje fondovima od kolovoza 2016. operativan je i modul za završno izvješće EGF-a te su države članice već počele podnositi završna izvješća za programsko razdoblje 2014.–2020. s pomoću SFC2014. Daljnje mogućnosti Zajedničkog sustava za podijeljeno upravljanje fondovima uključuju razvoj modula za izvješćivanje (Infoview), opciju za povlačenje zahtjeva i mogućnost da Komisija generira nacrt prijedloga odluke Europskog parlamenta i Vijeća te provedbenu odluku Komisije (u pogledu podataka u njoj) izravno iz Zajedničkog sustava za podijeljeno upravljanje fondovima (SFC2014).

3.7.4. Srednjoročna evaluacija EGF-a 2014. – 2020.

U skladu s člankom 20. Uredbe (EU) br. 1309/2013 do 30. lipnja 2017. Komisija će na vlastitu inicijativu provesti srednjoročnu evaluaciju EGF-a. Komisija je 2015. odabrala vanjskog pružatelja usluga u postupku za javni natječaj u sklopu okvirnog ugovora. Izvođaču je dan zadatak da provede evaluacijsku studiju tijekom 2016. te osigura izvješće u kojemu se daju odgovori na evaluacijska pitanja u obliku nalaza, zaključaka i preporuka. Izvješće je trebalo popratiti prilozima koji pružaju informacije o individualnim slučajevima (izvješća o slučaju).

Izvješće se temelji na brojnim kvalitativnim i kvantitativnim informacijama te se oslanja na različite izvore informacija u izvođenju zaključaka.

Komisija je prihvatila završnu verziju ovog Izvješća u prosincu 2016.