HR   HR 
 
 
 EUROPSKA  
KOMISIJA   
Bruxelles, 26.5.2021.  
COM(2021) 262 final  
 
KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, 
EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA  
Smjernice Europske komisije za jačanje Kodeksa dobre prakse u suzbijanju 
dezinformacija   
 
1 
 1 UVOD  
Tijekom krize uzrokovane bolešću COVID -19 na vidjelo su izišle prijetnje i izazovi s 
kojima se naša društva suočavaju zbog dezinformacija. „Infodemija”, koja 
podrazumijeva brzo širenje lažnih, netočnih ili obmanjujućih informacija o pandemiji, 
ozbiljno ugrožava zdravlje pojedinaca, sustave javnog zdravstva, djelotvorno upravljanje 
krizama, gospodarstvo i socijalnu koheziju.  Isto tako, zbog p andemije digitalna 
tehnologija zauzima sve važniju ulogu u našem životu te sve više utječe na naš rad, 
učenje, socijalizaciju, ispunjavanje materijalnih potreba i sudjelovanje u građanskom 
diskursu. Pandemija pokazuje i da je nužno poduzeti korake kako bi internetski 
ekosustav postao sigurno okruženje i da, unatoč svim dosadašnjim nastojanjima, hitno 
treba uložiti više truda u borbu protiv dezinformacija1.  
EU od samog začetka2 svoj pristup borbi protiv dezinformacija temelji na zaštiti slobode 
izražavanja te drugih prava i sloboda zajamčenih Poveljom Europske unije o temeljnim 
pravima. U skladu s tim pravima i slobodama strategija EU -a nije usmjerena na 
kriminalizaciju ili zabranu dezinformacija, nego na povećanje transparentnosti i 
odgovornosti u internets kom okruženju i među njegovim akterima, uspostavu 
transparentnije prakse moderiranja sadržaja, jačanje položaja građana i poticanje 
otvorene demokratske rasprave3. U tu svrhu EU nastoji mobilizirati sve relevantne 
dionike, među ostalim javna tijela, poduze ća, medije, akademsku zajednicu i civilno 
društvo.   
Samoregulatorni Kodeks dobre prakse u suzbijanju dezinformacija okosnica je 
djelovanja EU -a4. Na snazi je od listopada 2018., a među njegovim su potpisnicima sada 
i velike internetske platforme koje djel uju u EU -u i, među  ostalim, velika trgovinska 
udruženja koja zastupaju europski oglašivački sektor. Komisija taj kodeks smatra bitnim, 
dosad nezabilježenim postignućem. On je inovativni alat za povećanje transparentnosti i 
odgovornosti internetskih platfor mi te strukturirani okvir za praćenje i poboljšanje 
politika platformi u pogledu dezinformacija.  
Međutim, u Komisijinoj ocjeni Kodeksa dobre prakse iz 2020.5 utvrđeni su znatni 
nedostaci. Riječ je o nedosljednoj i nepotpunoj primjeni Kodeksa među platform ama i 
državama članicama, ograničenjima koja proizlaze iz samoregulatorne naravi Kodeksa i 
propustima u opsegu obveza iz Kodeksa. U ocjeni su istaknuti i nedostatak 
odgovarajućeg mehanizma praćenja, među ostalim ključnih pokazatelja uspješnosti, 
nedostatak  obveza u pogledu pristupa podacima platformi za potrebe istraživanja 
dezinformacija i ograničeno sudjelovanje dionika, posebno onih iz oglašivačkog sektora. 
Stoga je Komisija u akcijskom planu za europsku demokraciju6 najavila da će u okviru 
sveobuhvatnog  djelovanja radi otklanjanja dezinformacija u internetskom okruženju 
                                                 
1 Zajednička komunikacija o borbi protiv dezinformacija o bolesti COVID -19 – Prepoznavanje činjenica 
(JOIN(2020)  8 final).  
2 U akcijskom planu za borbu protiv dezinformiranja (JOIN(2018)  36 fi nal) Europska komisija i visoka 
predstavnica iznijeli su sveobuhvatnu strategiju borbe protiv dezinformacija u EU -u.    
3 Iako se uvjeti internetskih platformi mogu odnositi i na sadržaj koji je štetan, ali nije nezakonit, u 
situacijama kad dezinformacije odgovaraju nezakonitom sadržaju (npr. govor mržnje ili teroristički 
sadržaj) primjenjuju se odgovarajući pravni lijekovi.  
4 https://ec.europa.eu/digital -single -marke t/en/code -practice -disinformation   
5 SWD(2020)  180 final.  
6 COM(2020)  790 final.  
 
2 
 izdati smjernice za poboljšanje Kodeksa i da će predstaviti posebno zakonodavstvo u 
pogledu transparentnosti političkog oglašavanja.  
Kako bi se pojačala borba protiv dezinformacija, u Ko misijinu Prijedlogu akta o 
digitalnim uslugama7 utvrđuje se okvir za zajedničku regulaciju u obliku Kodeksa 
ponašanja za otklanjanje sistemskih rizika povezanih s dezinformacijama. Nadalje, njime 
se uvode opsežne mjere transparentnosti u pogledu moderiranj a sadržaja i oglašavanja te 
se za vrlo velike internetske platforme8 predlažu obvezujuće i provedive pravne obveze 
koje podrazumijevaju procjenu i otklanjanje sistemskih rizika za temeljna prava ili rizika 
koji proizlaze iz namjerne manipulacije njihovom u slugom.  
Smjernice se temelje na dosadašnjem iskustvu Komisije u praćenju i evaluaciji Kodeksa9 
te na izvješću Komisije o izborima 2019.10 Komisija ih je uzela u obzir pri sastavljanju 
odgovora na zaključke Europskog vijeća iz prosinca 2020.11 Kako bi prikupila 
informacije relevantne za Smjernice, Komisija je organizirala rasprave s više dionika12 i 
radionicu za države članice.  
U ovim se Smjernicama navode stajališta Komisije o tome kako bi platforme i drugi 
relevantni dionici trebali postrožiti  mjere za otklanjanje propusta i nedostataka u 
Kodeksu te stvoriti transparentnije, sigurnije i pouzdanije internetsko okruženje. 
Demonetizacija dezinformacija posebno se ističe kao jedno od područja u kojem se 
Kodeksom nije ostvario dostatan napredak s ob zirom na to da se internetskim oglasima i 
dalje potiče širenje dezinformacija.13 Stoga bi internetske platforme i svi drugi sudionici 
u ekosustavu internetskog oglašavanja trebali preuzeti odgovornost i surađivati kako bi 
onemogućili financiranje dezinforma cija. Nadalje, revidiranim Kodeksom trebalo bi 
povećati angažman usmjeren na ograničavanje manipulativnog ponašanja, unapređenje 
alata za jačanje položaja korisnika, povećanje transparentnosti političkog oglašavanja i 
daljnje jačanje položaja zajednice za istraživanja i provjeravanje činjenica. U 
Smjernicama se predstavljaju i temelji za usavršeni, stabilni okvir za praćenje 
poboljšanog Kodeksa. Poboljšanim Kodeksom ujedno bi trebalo nastojati pridobiti nove 
potpisnike, među ostalim dodatne internetske plat forme koje djeluju u EU -u i druge 
relevantne aktere, kako bi se proširilo sudjelovanje.  
                                                 
7 Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o jedinstvenom tržištu digitalnih usluga (Akt o 
digitalnim uslugama) i izmjeni Direktive 2000/31/EZ (COM(2020)  825 final). Up ućivanja na Akt o 
digitalnim uslugama u ovom dokumentu trebaju se tumačiti kao upućivanja na tekst prijedloga Komisije.  
8 U članku  25. Prijedloga akta o digitalnim uslugama vrlo velike platforme definiraju se kao internetske 
platforme kojima prosječni mjesečni broj aktivnih primatelja usluge u Uniji odgovara 10  % stanovništva 
Unije.  
9 Komisijina ocjena iz rujna 2020. (SWD(20 20) 180 final).  
10 Izvješće Europskom parlamentu o izborima 2019. (SWD(2020)  113 final) 
https://ec.europa.eu/info/files/com_2020_252_en.pdf_en  
11 https://www.consilium.europa.eu/media/47330/1011 -12-20-euco -conclusions -hr.pdf   
12 Sažetak rasprava s dionicima dostupan je na sljedećoj poveznici: https://digital -
strategy.ec.europa.eu/en/library/summary -multi -stakeholder -discussions -preparation -guidance -strengthen -
code -practice -disinformation   
13 Dokazi upućuju i na to da prihodi ostvareni internetskim oglašavanjem i dalje znatno pridonose 
monetizaciji internetskih stranica s dezinformacijama, među ostalim tako što se oglasi velikih robnih marki 
nenamjerno  objavljuju uz dezinformirajući sadržaj (npr. Globalni indeks dezinformacija 
https://disinformationindex.org/2020/03/why -is-ad-tech-giving -millions -to-eu-disinformation -sites/  i 
izvješće organizacije Avaaz https://secure.avaaz.org/campaign/en/youtube_climate_misinformation/ ) 
 
3 
 Poboljšanje Kodeksa prilika je da dionici što prije osmisle odgovarajuće mjere s obzirom 
na donošenje predloženog Akta o digitalnim uslugama. Smjernicama se ujedno post ojeći 
Kodeks dobre prakse posebice nastoji razviti u „Kodeks ponašanja” predviđen 
člankom  35. Prijedloga. Sudjelovanje u poboljšanom Kodeksu posebno će povoljno 
utjecati na vrlo velike platforme14 s obzirom na to da se očekuje da će se u skladu s 
predloženi m Aktom o digitalnim uslugama na njih primjenjivati nove obveze, ponajprije 
kad je riječ o procjeni rizika, smanjenju rizika, jačanju položaja korisnika i 
transparentnosti oglašavanja. Prihvaćanje odgovarajućih obveza iz poboljšanog Kodeksa 
pozitivno će ut jecati i na manje platforme i druge dionike, kojima će primjeri dobre 
prakse iz Kodeksa pomoći da zaštite svoj ugled od rizika povezanih sa zloupotrebom 
njihovih sustava radi širenja dezinformacija.  
Ne dovodeći u pitanje konačni dogovor suzakonodavaca o Ak tu o digitalnim uslugama 
ili o zakonodavnoj inicijativi Komisije u pogledu transparentnosti političkog oglašavanja, 
poboljšani Kodeks dobre prakse može poslužiti kao alat kojim će internetske platforme 
poboljšati svoje politike i smanjiti rizike za demokra ciju povezane s dezinformacijama 
koji proizlaze iz njihovih usluga.  
Poboljšanje Kodeksa nije samo privremeni korak. U ovim se Smjernicama poziva na 
doradu Kodeksa kako bi postao kvalitetan, stabilan i fleksibilan instrument kojim će se 
na internetskim pla tformama ciljano osigurati više transparentnosti, pouzdanosti i 
odgovornosti.  
2 PRAĆENJE BOLESTI COVID -19 – REZULTATI I STEČENA ISKUSTVA  
Osim iskustava stečenih evaluacijom Kodeksa dobre prakse, nove su spoznaje ostvarene 
u okviru programa praćenja pokrenutog na temelju Zajedničke komunikacije o borbi 
protiv dezinformacija o bolesti COVID -1915, tijekom kojeg su internetske platforme koje 
su potpisale Kodeks podnosile mjesečna izvješća o mjerama poduzetima za suzbijanje 
dezinformacija o bolesti COVID -19 u EU -u.  
Tim je programom praćenja omogućen podroban pregled mjera poduzetih u okviru borbe 
protiv dezinformacija o bolesti COVID -19 na temelj u obveza iz Kodeksa, ali je ujedno 
provedeno i ispitivanje otpornosti Kodeksa „na stres”.  
Izvješća platformi pokazuju da su obveze iz Kodeksa provedene s pomoću djelotvornih 
mjera u raznim područjima, kao što su povećana vidljivost mjerodavnih izvora u ok viru 
njihovih usluga, izrada i primjena novih alata i usluga za olakšani pristup pouzdanim 
informacijama, mjere za suzbijanje sadržaja koji uključuje lažne ili obmanjujuće 
informacije koje bi mogle prouzročiti fizičku štetu ili narušiti djelotvornost 
javno zdravstvenih politika, izričita zabrana oglašavanja kojim se iskorištava kriza ili šire 
dezinformacije o bolesti COVID -19.  
Program je općenito pokazao da se Kodeksom osigurava fleksibilan, strukturirani okvir 
koji potpisnici mogu primijeniti i prenijeti u  odlučno djelovanje protiv dezinformacija u 
kriznim situacijama i kojim se dopunjuju obveze iz primjenjivih regulatornih okvira. 
Kodeksom je osigurana i korisna struktura za praćenje tih mjera u izvanrednoj situaciji, u 
                                                 
14 U smislu članka  25. Komisijina Pri jedloga akta o digitalnim uslugama. Vidjeti definiciju u bilješci 8.  
15 Zajednička komunikacija o borbi protiv dezinformacija o bolesti COVID -19 – Prepoznavanje činjenica 
(JOIN(2020)  8 final).  
 
4 
 okviru koje se pozornost aktivno pre usmjeravala ovisno o tijeku krize (npr. usmjeravanje 
pozornosti na dezinformacije o cjepivima protiv bolesti COVID -19).  
Istodobno su se pri provedbi programa za praćenje bolesti COVID -19 istaknuli brojni 
nedostaci postojećeg okvira za praćenje iz Kodeksa dobre prakse:  
 kvaliteta izvješćivanja. Izvješća se znatno razlikuju po dosljednosti, kvaliteti i 
podrobnosti. Zbog nedovoljno razrađenih podataka, posebno na razini država 
članica, na temelju dostavljenih informacija često se nije moglo odrediti jesu li 
mjere navedene u izvješćima provedene u s vim državama članicama ili na svim 
jezicima EU -a. Nadalje, nedostatak zajedničkog, dogovorenog predloška izvješća i 
dalje je prepreka učinkovitijem praćenju i usporedbama među platformama;  
 ključni pokazatelji uspješnosti.  Iako su se kvaliteta i razrađenos t izvješćivanja s 
vremenom poboljšale, dostavljeni podaci i dalje su katkad neprikladni i nedovoljno 
podrobni da bi se izmjerio opseg provedbe obveza ili učinak poduzetih mjera;  
 neovisna procjena.  Praćenjem bolesti COVID -19 potvrđena je potreba za 
neovisn om provjerom izvješća potpisnikâ, prije svega kako bi se doznalo jesu li 
politike i mjere navedene u izvješću provedene na razini država članica i na svim 
jezicima EU -a te je li u izvješćima dostatno razmotrena zabrinutost povezana s 
dezinformacijama na na cionalnoj razini16;  
 nedovoljan kapacitet za provjeravanje činjenica. Tijekom „infodemije” povezane s 
bolešću COVID -19 potpisnici su u okviru svojih usluga intenzivirali aktivnosti 
provjeravanja činjenica koje postaju dostupne i korisnicima aplikacija za ra zmjenu 
privatnih poruka. Međutim, s obzirom na to da ne postoji centralizirani repozitorij 
provjera činjenica, sadržaj koji neovisni provjeravatelji činjenica označe kao lažan 
često se ponovno pojavi na platformama;  
 daljnja monetizacija dezinformacija put em objava oglasa. Unatoč  mjerama kojima 
se monetizacija dezinformacija nastoji ograničiti relevantna istraživanja upućuju na 
to da u tom području i dalje postoje problemi17.  
 
3 HORIZONTALNI PROBLEMI  KOJE TREBA RIJEŠITI  
3.1 Jače obveze radi postizanja ciljeva Kod eksa  
Obveze iz postojećeg Kodeksa dobre prakse nisu dovoljno djelotvorne da bi omogućile 
sveobuhvatan odgovor na pojavu dezinformacija. Potrebne su strože i konkretnije obveze 
u svim područjima Kodeksa kako bi se otklonili propusti i nedostaci, uključujući  nove 
rizike i rizike u nastajanju. Kako bi se osigurala daljnja primjenjivost Kodeksa, potpisnici 
bi trebali uvesti trajni mehanizam za njegovu redovitu prilagodbu.  
                                                 
16 Kako je predviđeno u Komunikaciji iz lipnja 2020., Europska skupina regulatora za audiovizualne 
medijske usluge pomaže Komisiji pri provedbi programa praćenja bolesti COVID -19. 
17 U okviru istraživanja Globalnog indeksa dezinformacija (GDI) iz siječnja i veljače 2021. o Francuskoj, 
Italiji, Njemačkoj i Španjolskoj i staknuto je da većina poduzeća koja se bave oglasnom tehnologijom nema 
posebne politike u pogledu dezinformirajućeg sadržaja o bolesti COVID -19 ili da se takve politike krše te 
da se i dalje financiraju internetske stranice s vijestima koje su javno prijav ljene kao širitelji 
dezinformacija: https://disinformationindex.org/2021/02/ad -funded -covid -19-conspiracy -sites-a-look-at-
the-eu/. U istraživanju organizacije Avaaz u kolovozu 2020. istaknuto je da je procijenjeni broj pregleda na 
usluzi Facebook za sadržaj deset najčitanijih internetskih stranica na kojima se šire pogrešne informacije o 
zdravlju gotovo četiri puta veći od broja pregleda za ekvivale ntni sadržaj internetskih stranica deset 
vodećih zdravstvenih ustanova: https://secure.avaaz.org/campaign/en/facebook_threat_health/ . 
 
5 
 3.2 Prošireno područje primjene  
„Infodemija” povezana s pandemijom bolesti COVID -19 pokazala  je da pogrešne 
informacije18 (lažne ili obmanjujuće informacije koje se šire bez zle namjere) mogu 
znatno naškoditi javnom interesu ako se masovno prošire. Iako su u užem smislu 
dezinformacije i dalje glavna meta19, u poboljšanom Kodeksu potpisnici bi se tr ebali 
obvezati da će uspostaviti odgovarajuće politike i da će u slučajevima kad je prisutna 
važna dimenzija štetnog utjecaja na javni interes poduzeti razmjerne mjere za smanjenje 
rizika koji proizlaze iz pogrešnih informacija zajedno s odgovarajućim zašt itnim 
mjerama za slobodu govora. Korisnicima treba omogućiti da te informacije razlikuju od 
onih iz mjerodavnih izvora te ih treba upozoriti ako su informacije koje pregledavaju 
dokazano lažne. U skladu s tim, ovisno o njihovoj prirodi, na pogrešne informa cije ne bi 
se primjenjivale sve obveze iz Kodeksa.  
U ovim se Smjernicama radi lakšeg razumijevanja krovni pojam „dezinformacije” 
upotrebljava za različite pojave koje treba razmotriti, ali se pritom jasno potvrđuje da 
među njima postoje važne razlike20. U tom se kontekstu u dezinformacije ubrajaju 
dezinformacije u užem smislu, pogrešne informacije te operacije utjecaja na informacije21 
i vanjsko uplitanje22 u informacijski prostor, među ostalim kad ih provode strani akteri, u 
okviru kojih se manipulira inform acijama i tako znatno škodi javnom interesu.  
3.3 Prošireno sudjelovanje  
Velike internetske platforme koje djeluju u EU -u potpisnici su postojećeg Kodeksa. 
Međutim, širim sudjelovanjem etabliranih i novih platformi osigurao bi se opsežniji i 
koordinirani odgov or na širenje dezinformacija. Među potencijalnim novim potpisnicima 
mogli bi biti pružatelji internetskih usluga koji šire informacije u javnosti, kao što su 
manji društveni mediji ili servisi za pretraživanje (npr. akteri koji nude usluge na 
nacionalnoj i li regionalnoj razini ili specijalizirane/tematske usluge). S obzirom na 
relevantna opterećenja u pogledu usklađenosti, uključujući obveze izvješćivanja, obveze 
iz poboljšanog Kodeksa trebale bi ovisiti o opsegu usluga potpisnikâ. Dok će u skladu s 
predlož enim Aktom o digitalnim uslugama vrlo velike internetske platforme morati 
poduzeti opsežne mjere za otklanjanje relevantnih sistemskih rizika, primjenjive mjere ne 
bi trebale nerazmjerno opteretiti manje ili nove servise.  
Usluge za razmjenu privatnih poru ka mogu se zloupotrijebiti i za poticanje 
dezinformacija i pogrešnih informacija, kao što je uočeno u nedavnim izbornim 
                                                 
18 U akcijskom planu za europsku demokraciju p ogrešne informacije definiraju se kako slijedi: „pogrešne 
informacije lažni su ili obmanjujući sadržaj koji se dijeli bez štetne namjere, iako njegovi učinci mogu biti 
štetni, npr. kada osobe dijele lažne informacije s prijateljima i obitelji u dobroj vjer i”. 
19 U akcijskom planu za europsku demokraciju dezinformacije se definiraju kako slijedi: „dezinformacije  
su lažni ili obmanjujući sadržaj koji se širi s namjerom zavaravanja ili osiguravanja ekonomske ili političke 
koristi i koji može naškoditi javnom in teresu”.  
20 U Smjernicama se prema potrebi navode konkretne potkategorije.  
21 Kao što je definirano u akcijskom planu za europsku demokraciju:  „operacija  utjecaja  na informacije  
odnosi  se na koordinirane  napore  domaćih  ili stranih  aktera  da utječu  na ciljanu  publiku  koristeći  se nizom  
obmanjujućih  sredstava,  uključujući  suzbijanje  neovisnih  izvora  informacija  u kombinaciji  s 
dezinformacijama”.  
22 Kao što je definirano u akcijskom planu za europsku demokraciju: „vanjsko  uplitanje u informacijski 
prostor, koje s e često provodi kao dio šire hibridne operacije, može se definirati kao prisilno i obmanjujuće 
djelovanje stranih državnih aktera ili njihovih agenata kojim se onemogućuje slobodno stvaranje i 
izražavanje političke volje pojedinaca”.  
 
6 
 kampanjama i tijekom pandemije bolesti COVID -1923. Pružatelji takvih usluga mogli bi 
potpisati Kodeks i tako se obvezati na posebne mjere  primjerene za tu vrstu usluga, pri 
čemu se ne bi oslabilo šifriranje koje se često upotrebljava u tim vrstama usluga i vodilo 
bi se računa o zaštiti privatnosti i prava na privatni i obiteljski život, uključujući 
komunikaciju.  
Šire sudjelovanje dionika i z oglašivačkog ekosustava koji nisu potpisnici Kodeksa 
(europska i nacionalna udruženja iz oglašivačkog sektora) ključno je kako bi se povećao 
utjecaj Kodeksa na demonetizaciju dezinformacija. Kodeksu bi posebno pridonijela veća 
uključenost robnih marki (p osebno one koje ulažu velike iznose u internetsko 
oglašavanje) te drugih sudionika u sektoru internetskog oglašavanja (npr. oglasne burze, 
dobavljači oglasnih tehnologija, komunikacijske agencije) i drugih aktera koji pružaju 
usluge s pomoću kojih se dezin formacije mogu monetizirati (npr. usluge e -plaćanja, 
platforme za e -trgovinu, platforme za skupno financiranje/donacije)24.  
Novi potpisnici mogli bi biti i drugi dionici koji mogu biti iznimno utjecajni zahvaljujući 
svojim alatima, instrumentima, rješenjima ili relevantnom stručnom znanju, među 
ostalim, provjeravatelji činjenica, organizacije koje ocjenjuju stranice s 
dezinformacijama ili procjenjuju dezinformacije te pružatelji tehnoloških rješenja koji 
mogu pridonijeti djelovanju u svrhu suzbijan ja dezinformacija. Takve organizacije mogu 
uvelike pridonijeti učinkovitoj provedbi Kodeksa i njegovu uspjehu.  
3.4 Prilagođene obveze  
Kako bi se olakšalo šire sudjelovanje, poboljšani Kodeks trebao bi sadržavati prilagođene 
obveze koje odgovaraju raznolikim u slugama koje potpisnici pružaju i njihovim 
konkretnim ulogama u ekosustavu.  
Potpisnici bi trebali preuzeti obveze koje se odnose na njihove usluge. Iako je 
sudjelovanje u Kodeksu i preuzimanje povezanih obveza i dalje dobrovoljno, kako bi se 
osigurala dje lotvornost Kodeksa kao alata za smanjenje rizika, potpisnici načelno ne bi 
smjeli odbiti preuzimanje obveza koje se odnose na njihove usluge. Ako potpisnici 
odbiju preuzeti određenu obvezu koja se odnosi na njihove usluge, trebali bi to javno 
obrazložiti u  smislu uvodne izjave 68. predloženog Akta o digitalnim uslugama. 
Potpisnici koji pružaju alate, instrumente ili rješenja za borbu protiv dezinformacija 
mogli bi preuzeti odgovarajuće obveze i svojim stručnim znanjem pomoći drugim 
potpisnicima Kodeksa. Svi  zahtjevi u pogledu izvješćivanja koji se odnose na takve 
organizacije trebali bi biti prilagođeni njihovoj misiji.  
3.5 Europski opservatorij digitalnih medija   
Kako bi se uspješno pridonijelo rješavanju problema dezinformacija, ključna je potpora 
multidisciplinarne zajednice, među ostalim provjeravatelja činjenica, akademskih 
istraživača i drugih relevantnih dionika. Kako bi se pridonijelo stvaranju takve zajednice 
                                                 
23 Stop the virus of di sinformation  (Zaustavimo virus dezinformacija), Međuregionalni istraživački institut 
Ujedinjenih naroda za kriminal i pravdu (UNICRI), http://www.unicri.it/sites/default/files /2020 -
11/SM%20misuse.pdf   
24 How COVID -19 conspiracists and extremists use crowdfunding platforms to fund their activities  (Kako 
promicatelji teorija zavjere o bolesti COVID -19 i ekstremisti financiraju svoje aktivnosti putem platformi 
za skupno financiranj e), EU DisinfoLab  https://www.disinfo.eu/publications/how -covid -19-conspiracists -
and-extremists -use-crowdfund ing-platforms -to-fund-their-activities/   
 
7 
 i olakšao njezin rad, osnovan je Europski opservatorij za digitalne medije (EDMO)25 . 
Potpora koju EDMO i njegovi nacionalni centri pružaju neovisnim istraživačima i 
provjeravateljima činjenica povećat će njihov kapacitet za otkrivanje i analizu kampanja 
dezinformiranja. EDMO može imati važnu ulogu u postizanju više ciljeva iz Kodeksa. 
Stoga se od potpisnika Kodeksa očekuje da prema potrebi surađuju s EDMO -om.  
3.6 Sustav brzog uzbunjivanja  
Kao što je navedeno u akcijskom planu za borbu protiv dezinformiranja iz 2018.26, s 
internetskim platformama trebalo bi surađivati u okviru EU -ova sustava br zog 
uzbunjivanja, koji povezuje sve države članice i nadležne institucije EU -a kako bi one, 
na temelju razmjene informacija i izdavanja pravodobnih upozorenja o kampanjama 
dezinformiranja, mogle zajednički reagirati na dezinformacije. Na toj bi osnovi u ok viru 
poboljšanog Kodeksa trebalo istražiti mogućnosti za jačanje takve suradnje, posebno u 
vidu olakšavanja neslužbene razmjene među potpisnicima kako bi predstavili svoj rad i 
otkrića te kako bi se na nacionalnoj razini prema potrebi osigurale uske, racio nalne i 
usklađene veze među svim državama članicama i potpisnicima. Pritom bi, kako je već 
navedeno, trebalo razmotriti i suradnju s EDMO -om. 
4 KONTROLA OBJAVLJIVANJ A OGLASA  
Kao što je objašnjeno, za uspjeh Kodeksa ključne su odlučne mjere usmjerene na 
demo netizaciju širitelja dezinformacija. Stoga bi obveze iz poboljšanog Kodeksa trebale 
uključivati poduzimanje razrađenijih, prilagođenijih mjera za otklanjanje rizika od 
dezinformacija koji proizlaze iz distribucije internetskih oglasa imajući na umu 
predsto jeće regulatorne zahtjeve iz predloženog Akta o digitalnim uslugama koji se 
primjenjuju na cjelokupno internetsko oglašavanje, uključujući političko i tematsko 
oglašavanje i, u opsegu u kojem je to primjenjivo, najavljenu inicijativu u pogledu 
političkog o glašavanja .  
4.1 Demonetizacija dezinformacija  
Kodeksom bi se trebale proširiti obveze čiji je cilj onemogućiti financiranje širenja 
dezinformacija u okviru usluga potpisnikâ ili na internetskim stranicama trećih strana27. 
Kako bi se povećale transparentnost i  odgovornost pri objavljivanju oglasa, potpisnici 
koji sudjeluju u objavljivanju oglasa, među ostalim poduzeća za oglasne tehnologije28, 
trebali bi utvrditi kriterije za objavljivanje oglasa i donijeti mjere kojima će se omogućiti 
provjera odredišnih mjesta  oglasâ kako bi se spriječilo objavljivanje oglasa pokraj 
dezinformirajućeg sadržaja ili na mjestima koja su poznata po opetovanom objavljivanju 
dezinformacija. Platforme bi se posebno trebale obvezati da će, za programe 
monetizacije sadržaja i dijeljenja prihoda od oglasa u okviru svojih usluga, postrožiti i 
zahtjeve u pogledu prihvatljivosti i postupke pregleda sadržaja kako bi se spriječilo 
sudjelovanje aktera koji sustavno objavljuju sadržaj koji je razotkriven kao 
                                                 
25 https://edmo.eu/   
26 JOIN(2018)  36 final.  
27 Dokazi upućuju i na to da monetizaciji internetskih stranica s dezinformacijama i dalje znatno pridonose 
prihodi ostvareni na temelju int ernetskog oglašavanja, među ostalim oglasa velikih robnih marki koji se 
nenamjerno objavljuju uz dezinformirajući sadržaj. Na primjer, u okviru Globalnog indeksa dezinformacija 
procijenjeno je da internetske stranice s dezinformacijama koje su usmjerene na  Europu ostvaruju prihod 
od oglašavanja od približno 76  milijuna  USD: https://disinformationindex.org/2020/03/why -is-ad-tech-
giving -millions -to-eu-disinformation -sites/ . 
28 Ograničeni broj poduzeća za oglasne tehnologije već je donio takve politike.  
 
8 
 dezinformacija29. Nadalje, platforme bi  se trebale obvezati i da će poboljšati mjerodavne 
politike i postupati uz dužnu pažnju kako bi se internetskim stranicama koje neprestano 
šire dezinformirajući sadržaj onemogućilo sudjelovanje u oglasnim mrežama ili oglasnim 
burzama.  
Isto tako, obveze u t om području trebale bi uključivati i nadogradnju i poboljšanje 
dostupnosti i primjene alata za zaštitu robnih marki, u kojima bi se trebale objediniti 
informacije i analiza provjeravatelja činjenica, istraživača i drugih relevantnih dionika 
koji pružaju in formacije, npr. o izvorima kampanja dezinformiranja. Uz potporu takvih 
informacija i alata vlasnici robnih marki i drugi oglašivači trebali bi se obvezati da će 
poduzeti sve što mogu kako bi spriječili da se njihovi oglasi objavljuju pokraj 
dezinformirajuć eg sadržaja ili na mjestima na kojima se opetovano objavljuju 
dezinformacije.  
4.2 Poboljšanje suradnje među relevantnim akterima  
Da bi se postigli konkretni rezultati, potrebna je uska suradnja aktera u oglašivačkom 
ekosustavu. Kao što je navedeno u odjeljku  3.3, u tu je svrhu ključno šire sudjelovanje 
dionika iz oglašivačkog ekosustava.  Poboljšanim Kodeksom trebalo bi osigurati okvir za 
takvo prošireno sudjelovanje kojim bi se ojačala suradnja svih relevantnih aktera i 
dodatno olakšale postojeće međuindustri jske inicijative u tom području30.  
U okviru poboljšanog Kodeksa svi akteri koji sudjeluju u kupnji, prodaji i objavljivanju 
digitalnih oglasa trebali bi se obvezati na razmjenu primjera dobre prakse i jačanje 
suradnje. Takva suradnja trebala bi olakšati integraciju i protok informacija u ci jelom 
lancu vrijednosti oglašavanja, posebno onih relevantnih za prepoznavanje širitelja 
dezinformacija, uz potpuno poštovanje mjerodavnih pravila o zaštiti podataka.   
Međuplatformska suradnja mogla bi uključivati i razmjenu informacija o oglasima s 
dezin formacijama koje je odbila određena platforma, na primjer u okviru zajedničkog 
repozitorija odbijenih oglasa, kako bi se spriječilo objavljivanje tih oglasa na drugim 
platformama, ali i na njih upozorilo druge platforme na čije bi usluge također mogli 
utjecati.  
Mjere kojima se nastoji onemogućiti financiranje dezinformacija trebalo bi proširiti 
uključivanjem aktera koji se bave lancem vrijednosti monetizacije na internetu, kao što 
su internetski servisi za e -plaćanja, platforme za e -trgovinu i relevantni s ustavi za skupno 
financiranje/donacije .  
                                                 
29 Vidjeti, na primjer, izvješće organizacije Avaaz iz 2020.  Why is YouTube Broadcasting Climate 
Misinformation to Millions?  (Zašto YouTube milijunim a ljudi prikazuje pogrešne informacije o klimi?) : 
https://secure.avaaz.org/campaign/en/youtube_climate_misinformation/ . 
30 Globalni savez za medijsku odgovornost, utemeljen  u lipnju 2019. pod pokroviteljstvom Svjetske 
federacije oglašivača (WFA), okuplja potpisnike Kodeksa iz redova platformi i oglašivačkog sektora te 
druge istaknute dionike iz cijelog oglašivačkog ekosustava. Trenutačno priprema skup zajedničkih 
definicija i normi na razini industrije kojima će se utvrditi kako se štetni sadržaj kategorizira na raznim 
platformama, kako ga oglašivači odobravaju i kako ga platforme unose u svoje oglašivačke proizvode i 
alate za zaštitu robnih marki. Savez u taj skup namjerava posebice uvrstiti zasebnu kategoriju za 
dezinformacije i pogrešne informacije. Vidjeti dokument WFA -a Interim Report on Activities related to the 
EU Code of Practice on Disinformation  (Privremeno izvješće o aktivnostima povezanima s EU -ovim 
Kodeksom dobre prakse u suzbijanju dezinformacija), rujan 2020., str.  2.: 
https://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=69683  
 
9 
 4.3 Obveze u pogledu suzbijanja oglasa koji sadržavaju dezinformacije  
U skladu s poboljšanim Kodeksom potpisnici bi se trebali obvezati da će osmisliti 
odgovarajuće i prilagođene politike oglašavanja za borbu protiv zlo upotrebe njihovih 
sustava oglašavanja u svrhu širenja dezinformacija31. Te bi politike trebali provoditi 
dosljedno i djelotvorno. U tu svrhu potpisnici bi trebali surađivati s provjeravateljima 
činjenica kako bi otkrili oglase koji sadržavaju činjenično pro vjerene i razotkrivene 
dezinformacije. Kako bi se osigurala dosljedna provedba, potpisnici bi se trebali obvezati 
na prilagodbu svojih postojećih sustava za provjeru i pregled oglasa kako bi oglasi koji 
se objavljuju u okviru njihovih usluga bili u skladu s njihovim politikama oglašavanja 
koje se odnose na dezinformacije. Potpisnici bi se isto tako trebali obvezati da će, u 
situacijama kad odbiju ili uklone oglase s dezinformacijama ili deaktiviraju račune za 
oglašavanje, oglašivačima jasno obrazložiti koje  su politike oglašavanja prekršene32.  
5 POLITIČKO I TEMATSKO OGLAŠAVANJE  
„Političko oglašavanje” i „tematsko oglašavanje”33 imaju važnu ulogu u osmišljavanju 
političkih kampanja i javnim raspravama o ključnim društvenim pitanjima. Takav plaćeni 
internetski s adržaj može biti presudan pri oblikovanju javnog mnijenja i utjecati na 
rezultate izbora. Organizacija izbora u EU -u uglavnom se uređuje na razini država 
članica, pri čemu na političko oglašavanje, uključujući njegovu transparentnost, utječu 
razni mjerodav ni propisi. Komisija je u akcijskom planu za europsku demokraciju 
najavila zakonodavstvo kojim će se povećati transparentnost političkog oglašavanja. 
Kako bi se osigurala odgovarajuća razina transparentnosti i odgovornosti u tom području, 
potrebno je dodat no proširiti obveze iz Kodeksa kako bi se pridonijelo širem pravnom 
okviru.  
Pri reviziji Kodeksa u tom području bit će potrebno razmotriti predstojeći zakonodavni 
prijedlog Komisije o transparentnosti sponzoriranog političkog sadržaja i mjerodavne 
odredbe  predloženog Akta o digitalnim uslugama. Poboljšani Kodeks služit će kao važno 
sredstvo za postizanje vidljivog napretka u podupiranju postojećeg pravnog okvira, za 
stvaranje temelja za poboljšanje zakonodavstva i jednostavnije snalaženje u novom 
zakonodav nom okviru nakon što se on uspostavi te za razvoj rješenja koje bi predložila 
struke kako bi se pridonijelo njegovoj provedbi i ostvario trajni napredak u tom području.  
Kako bi se obveze provodile dosljedno i djelotvorno, među potpisnicima je potrebno 
utvrditi zajedničko poimanje „političkog oglašavanja” i „tematskog oglašavanja” pri 
čemu se na odgovarajući način moraju uzeti u obzir postojeći primjenjivi nacionalni 
pravni okviri. Potpisnici bi se trebali pridržavati primjenjivih zakona i prilagoditi svoju  
praksu predstojećem zakonodavstvu u pogledu transparentnosti sponzoriranog političkog 
sadržaja.  
                                                 
31 Dokazi upućuju na to da internetski oglasi koji sadržavaju dezinformacije, a koje provjeravatelji 
činjenica identificiraju i razotkriju , ostaju u optjecaju. Vidjeti  Facebook Approved Ads With Coronavirus 
Misinformation  (Facebook je odobravao oglase s pogrešnim informacijama o koronavirusu): 
https://www.consumerreports.org/social -media/facebook -approved -ads-with-coronavirus -misinformation/ . 
32 Kao što je Komisija istaknula, politike  platformi sadržavaju brojne ciljeve, a neki od njih nisu posebno 
prilagođeni za borbu protiv dezinformacija, npr. neosnovane trgovačke tražbine, zavaravajuće poslovne 
prakse. Vidjeti SWD(2020)  180 final.  
33 Iako Kodeks trenutačno ne sadržava zajedničku de finiciju tematskih oglasa, čini se da je prihvaćeno 
tumačenje da je riječ o oglasima koji uključuju sponzorirani sadržaj o društvenim pitanjima ili sadržaj 
povezan s raspravom od općeg interesa koji bi mogao utjecati na javni diskurs. Takva pitanja, na pri mjer, 
obuhvaćaju klimatske promjene, pitanja povezana s okolišem, imigraciju ili bolest COVID -19. 
 
10 
 5.1 Učinkovito označivanje političkih i tematskih oglasa  
Kodeks bi trebao sadržavati proširene obveze kojima se osigurava transparentnost i javno 
otkrivanje politi čkih i tematskih oglasa uzimajući u obzir mjerodavne odredbe 
predloženog Akta o digitalnim uslugama34 i predstojeću zakonodavnu inicijativu o 
transparentnosti političkog oglašavanja  te ne dovodeći u pitanje postojeće regulatorne 
okvire. Ti bi oglasi trebali  biti jasno i djelotvorno označeni i prepoznatljivi kao plaćeni 
sadržaj, a korisnicima bi trebalo biti razumljivo da prikazani sadržaj uključuje oglase 
povezane s političkim ili društvenim pitanjima. Poboljšani Kodeks mogao bi sadržavati 
skup zajedničkih k riterija i primjera obilježavanja i označivanja političkih i tematskih 
oglasa. Potpisnici bi prema potrebi trebali navesti i relevantna istraživanja kako bi se 
oznakama djelotvornije informiralo korisnike35. Kodeks bi trebao sadržavati obveze 
kojima se osig urava da oznake političkih ili tematskih oglasa ostanu na mjestu čak i kad 
ih korisnici organski dijele36 kako bi se i dalje moglo jasno prepoznati da je riječ o 
oglasima.  
5.2 Obveze u pogledu provjere i transparentnosti koje se odnose na političke i 
tematske oglase  
Potpisnici koji prikazuju političke i tematske oglase trebali bi osigurati da identitet 
oglašivača bude vidljiv korisnicima, uključujući posebnu obvezu kojom se utvrđuju 
dužnosti u pogledu transparentnosti u skladu sa zahtjevima iz predloženog Akta o 
digitalnim uslugama37.  
Potpisnici bi ujedno trebali uložiti razuman trud kako bi s pomoću djelotvornih sustava 
za provjeru i odobravanje identiteta  osigurali da se prije nego što se dopusti objavljivanje 
tih vrsta oglasa ispune svi potrebni uvjeti.   
5.3 Tran sparentnost na platformama za razmjenu poruka  
Revidirani Kodeks dobre prakse trebao bi sadržavati nove, prilagođene obveze koje se 
odnose na upotrebu platformi za razmjenu poruka u svrhu širenja političkih i tematskih 
oglasa uz potpuno poštovanje Opće ured be o zaštiti podataka i zahtjeva EU -a u pogledu 
privatnosti u okviru elektroničkih komunikacijskih usluga. Navedeni zahtjev, u skladu s 
kojim bi oznake plaćenog sadržaja na sponzoriranom političkom sadržaju trebale ostati 
na mjestu čak i kad ga korisnici m eđusobno dijele, trebao bi se primjenjivati i na 
sponzorirani politički sadržaj koji se dijeli preko platformi za razmjenu poruka kad god 
je to moguće. U tu svrhu potpisnici bi trebali osmisliti rješenja koja su kompatibilna s 
tehnologijom šifriranja koju platforme za razmjenu poruka često upotrebljavaju i koja 
pritom ne oslabljuju šifriranje.  
                                                 
34 Posebno članak  24. 
35 Dobber et al., Effectiveness of online political ad disclosure labels:  empirical findings  (Učinkovitost 
oznaka za otkrivanje internetsk ih političkih oglasa: empirijski rezultati), ožujak 2021.: https://www.uva -
icds.net/wp -content/uploads/2021/03/Summary -transparency -discloures -experiment_update.pdf . 
36 Organski sadržaj je besplatan sadržaj koji korisnici međusobno dijele bez plaćanja naknade. U to se 
ubrajaju i situacije u kojima korisnici međusobno dijele sponzorirani sadržaj koji tada postaje organski 
sadržaj.  
37 Članak  30. Prijedloga akta o digitalnim uslugama.  
 
11 
 5.4 Ciljano političko oglašavanje  
Mikrociljanje u okviru političkog oglašavanja moglo bi uzrokovati razne bojazni. Dovodi 
do problema u pogledu usklađenosti s propisima o  zaštiti podataka jer se mikrociljanje 
temelji na osobnim informacijama  i katkad uključuje sofisticirane tehnike psihološkog 
profiliranja38. Može utjecati na pravo birača na informacije jer u okviru mikrociljanja 
politički oglašivači mogu slati prilagođene poruke ciljnim skupinama, pri čemu bi ostale 
skupine mogle biti uskraćene za te informacije. Mikrociljanje otežava provjeravanje 
činjenica ili nadzor takvih oglasa, a pojedincima otežava ostvarivanje prava, među 
ostalim u pogledu zaštite podataka. Zbog tog a bi moglo doći do povećanja rizika od 
političke polarizacije39.  
Poboljšanim Kodeksom trebalo bi se pridonijeti ograničavanju ili izbjegavanju rizika 
povezanih s mikrociljanjem pojedinaca u okviru političkog i/ili tematskog oglašavanja. U 
tom bi smislu trebalo postići potpunu usklađenost s Općom uredbom o zaštiti podataka i 
drugim mjerodavnim zakonima, a prema potrebi bi posebno trebalo ishoditi valjanu 
privolu40. Trebalo bi olakšati pristup informacijama kako bi nadležna tijela mogla 
obavljati funkciju p raćenja i provedbe.  
Potpisnici bi se trebali obvezati da će građanima omogućiti da dobiju jasnu obavijest u 
slučajevima kad su izloženi mikrociljanju, kao i smislene informacije o kriterijima i 
podacima koji se upotrebljavaju u tu svrhu. U vezi s tim treba li bi uvesti stroge mjere 
transparentnosti, među ostalim namjenske zbirke oglasa koje se mogu pretraživati i koje 
će sadržavati sve mikrociljane oglase koji se prikazuju određenim skupinama korisnika41 
uz pridružene informacije o kriterijima ciljanja i optj ecaja.  
5.5 Poboljšani repozitoriji oglasa i minimalne funkcije za aplikacijska 
programska sučelja (API -je)  
Platforme potpisnice trebalo bi poboljšanim Kodeksom obvezati na unapređenje 
cjelovitosti i kvalitete informacija u njihovim repozitorijima političkih oglasa kako bi se 
njima djelotvorno obuhvatio sav sponzorirani politički sadržaj koji je u optjecaju. U 
okviru tih repozitorija trebale bi se pružati aktualne, redovito ažurirane informacije o 
količini i proračunu političkih oglasa koje politički oglašivač i objavljuju u državama 
članicama, broju prikaza svakog oglasa na internetu i kriterijima ciljanja koje je 
oglašivač primijenio, pri čemu treba uzeti u obzir mjerodavne odredbe predloženog Akta 
o digitalnim uslugama i predstojeći zakonodavni prijedlog o po litičkom oglašavanju42.  
                                                 
38 Posebne obveze u pogledu transparentnosti navedene su u Prijedlogu akta o digitalnim uslugama i u 
Prijedlogu akta o digitalnim tržištima.  
39 Vidjeti, na primjer, Papakyriakopoulos et al., Social media an d microtargeting:  Political data processing 
and the consequences for Germany  (Društveni mediji i mikrociljanje: obrada političkih podataka i 
posljedice u Njemačkoj), Big Data & Society, studeni 2018., doi 10.1177/2053951718811844, ili 
Lewandowsky et al., Understanding the influence of online technologies on political behaviour and 
decision -making  (Razumijevanje utjecaja internetskih tehnologija na političko ponašanje i odlučivanje), 
EUR 30422 EN, Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg.  
40 Više smjern ica navedeno je u Smjernicama Europskog odbora za zaštitu podataka 5/2020 o privoli na 
temelju Uredbe 2016/679  i Smjern icama 8/2020 o ciljanju korisnika društvenih medija  (navode se primjeri 
kad je potrebna privola za ciljano oglašavanje).  
41 Na primjer, ako sadržavaju potrebne podatke, zbirke oglasa mogu se upotrebljavati za provjeru jednake 
vremenske izloženosti politički m porukama na internetu.  
42 Vidjeti članak  30. Prijedloga akta o digitalnim uslugama.  
 
12 
 Neke su platforme razvile aplikacijska programska sučelja (API -ji) ili druga sučelja koja 
korisnicima i istraživačima omogućuju da u svojim repozitorijima političkih oglasa 
obavljaju prilagođena pretraživanja. Međutim, funkcije tih API-ja vrlo su ograničene. U 
skladu s poboljšanim Kodeksom API -ji za repozitorije političkih oglasa platformi trebali 
bi sadržavati skup minimalnih funkcija, kao i skup minimalnih kriterija pretraživanja koji 
korisnicima i istraživačima omogućuju da obavlj aju prilagođena pretraživanja radi 
dohvaćanja podataka u stvarnom vremenu i u standardnim formatima te  omogućuju 
jednostavniju međuplatformsku usporedbu, istraživanja i praćenje . Ako se izrade 
repozitoriji tematskih oglasa, trebali bi sadržavati usporedive  funkcije API -ja i 
mogućnosti pretraživanja. Obvezama bi se trebao osigurati i širok pristup API -jima te 
redovito ažuriranje njihovih funkcija kako bi se zadovoljile potrebe istraživača.  
6 INTEGRITET USLUGA  
Poboljšanim Kodeksom trebalo bi cjelovito obuhvat iti postojeće i nove oblike 
manipulativnog ponašanja kojim se šire dezinformacije. U njemu bi trebalo voditi računa 
o promjenjivoj prirodi širenja dezinformacija i povezanim širim rizicima, na primjer 
činjenici da kampanje dezinformiranja mogu biti dio hib ridnih prijetnji sigurnosti, 
posebno u kombinaciji s kibernapadima43. Trebao bi sadržavati prilagođene obveze za 
otklanjanje slabosti i osiguranje transparentnosti i odgovornosti u pogledu mjera koje 
potpisnici poduzimaju kako bi ograničili manipulativno po našanje koje je zabranjeno u 
okviru usluga potpisnikâ u skladu s mjerodavnim uvjetima pružanja usluge i s obzirom 
na predstojeće regulatorne zahtjeve utvrđene u predloženom Aktu o digitalnim 
uslugama44.  
6.1 Zajedničko poimanje nedopuštenog manipulativnog ponaš anja  
Kako bi se zauzeo dosljedan pristup, poboljšanim Kodeksom među potpisnicima bi 
trebalo utvrditi zajednički dogovoreno poimanje manipulativnog ponašanja koje nije 
dopušteno u okviru njihovih usluga, uključujući „neautentično ponašanje” i pritom ne 
dovo deći u pitanje postojeće pravo EU -a i nacionalno pravo. To bi poimanje trebalo biti 
dovoljno široko kako bi se njime obuhvatio cijeli niz ponašanja s pomoću kojih bi 
zlonamjerni akteri mogli pokušati manipulirati uslugama. U tu svrhu potpisnici bi trebali 
sastaviti iscrpan popis manipulativnih taktika, tehnika i procedura (TTP -i) koje se u 
okviru njihovih usluga smatraju nedopuštenim neautentičnim ponašanjem. Utvrđene 
tehnike trebale bi biti dovoljno jasno definirane kako bi se moglo uspoređivati pojavnost 
nedopuštenog ponašanja na platformama, kao i djelotvornost mjera poduzetih kako bi se 
ono suzbilo. Zajedničko poimanje trebalo bi omogućiti zajednički jezik s pomoću kojeg 
će potpisnici, regulatorna tijela, civilno društvo i ostali dionici raspravljati o p roblemima 
dezinformiranja i manipulacije na internetu u kontekstu Kodeksa dobre prakse i u okviru 
drugih foruma, kao što su EU -ov sustav brzog uzbunjivanja i mreža za suradnju u 
području izbora, te u okviru pripreme za primjenu predloženog Akta o digitalni m 
uslugama. Pri radu na tome trebalo bi razmotriti brzi razvoj situacije u pogledu TTP -a i 
uzeti u obzir te moguće promjene pri osmišljavanju terminologije i definicija.  
                                                 
43 Zajednička komunikacija o jačanju otpornosti i povećanju sposobnosti za odgovor na hibridne prijetnje 
(JOIN(2018)  16 final).  
44 U članku  26. stavku  1. točki  (c) Prijedlog a akta o digitalnim uslugama „namjerno manipuliranje” 
uslugom definirano je kao sistemski rizik u pogledu kojeg vrlo velike platforme moraju poduzeti mjere za 
smanjenje rizika.  
 
13 
 6.2 Proširene obveze u pogledu ograničavanja nedopuštenog manipulativnog 
ponašanja  
Poboljš anim Kodeksom trebalo bi utvrditi nove obveze u području nedopuštenog 
manipulativnog ponašanja, kojima bi se obuhvatio cijeli niz manipulativnih tehnika i 
zahtijevali djelotvorni odgovori za njihovo suzbijanje. Tim bi se obvezama od potpisnika 
trebalo zaht ijevati da se posvete problemu rastućeg broja manipulativnih tehnika, kao što 
su operacije „hakiranja i objavljivanja informacija” (engl. hack and leak), preuzimanje 
računâ, izrada neautentičnih grupa, prijevara na temelju sličnosti, uvjerljiv krivotvoreni  
sadržaj (engl. deepfake), kupnja lažnog angažmana ili netransparentno sudjelovanje 
utjecajnih osoba na društvenim mrežama. Nadalje, osim što bi se tim obvezama od 
potpisnika trebalo zahtijevati da objavljuju mjerodavne politike, trebalo bi utvrditi i 
osno vne elemente, ciljeve i referentne vrijednosti za mjere poduzete radi suzbijanja 
nedopuštenog manipulativnog ponašanja. Poboljšanim Kodeksom trebalo bi uzeti u obzir 
obveze u pogledu transparentnosti za sustave umjetne inteligencije s pomoću kojih se 
sadrž aj stvara ili se njime manipulira te popis primjera manipulativne prakse koja je 
zabranjena na temelju Prijedloga akta o umjetnoj inteligenciji45. 
6.3 Prilagodba obveza, suradnja i transparentnost  
Kako bi Kodeks ostao relevantan i prikladan, njegovom poboljšano m inačicom trebalo bi 
uspostaviti mehanizam s pomoću kojeg se obveze iz Kodeksa s vremenom mogu 
prilagođavati na temelju najnovijih dokaza o ponašanju i TTP -ima koje primjenjuju 
zlonamjerni akteri.  
Potpisnici bi se trebali obvezati na uspostavu kanala za razmjenu među svojim timovima 
zaduženima za povjerenje, kibersigurnost i sigurnost. Ti kanali razmjene trebali bi 
olakšati proaktivnu razmjenu informacija o operacijama utjecaja i vanjskom uplitanju u 
informacijski prostor u okviru usluga potpisnikâ kako b i se spriječila ponovna pojava tih 
kampanja na drugim platformama. Rezultate i stečena iskustva trebalo bi navesti u 
godišnjim izvješćima potpisnikâ o praćenju, o njima bi trebala raspravljati stalna radna 
skupina46 i trebalo bi ih redovito objavljivati u u običajenim podatkovnim formatima47.  
Obvezama se mora osigurati da se sve politike i mjere jasno priopćavaju korisnicima, 
među ostalim putem centra za transparentnost48. S obzirom na mjerodavne odredbe 
predloženog Akta o digitalnim uslugama potpisnici bi se ujedno trebali obvezati da će 
sve mjere protiv nedopuštenog manipulativnog ponašanja podlijegati internom sustavu 
rješavanja pritužbi49.  
7 JAČANJE POLOŽAJA KORI SNIKA  
Jačanje položaja korisnika ključno je kako bi se ograničio utjecaj dezinformacija. Bolje 
razumijevanje načina rada internetskih usluga, kao i alata kojima se potiče odgovornije 
ponašanje na internetu ili koji korisnicima omogućuju otkrivanje i prijavu lažnog i/ili 
                                                 
45 COM(2021)  206 final.  
46 Više o stalnoj radnoj skupini vidjeti u odjeljku  9.2.3 u nastavku.  
47 Pritom bi trebalo uzeti u obzir i okvir za štetne taktike i tehnike za širenje pogrešnih informacija i 
utjecaja (AMITT): https://cogsec -collab.org/    
48 Više o centru za transparentnost vidjeti u od jeljku  9.2.2 u nastavku.  
49 Konkretno, članak  17., koji se već primjenjuje na odluke koje nisu u skladu s njihovim uvjetima, 
uključujući odluke o uklanjanju sadržaja ili onemogućavanju pristupa sadržaju, suspenziji ili prestanku 
pružanja usluge primatelju, u cijelosti ili djelomično , ili odluke o suspenziji ili ukidanju računa primatelja.  
 
14 
 obmanjujućeg sadržaja, može znatno ograničiti širenje dezinformacija. Obveze iz 
Kodeksa u tom području trebalo bi proširiti kako bi se obuhvatio širok spektar usluga, 
uključujući, na primjer, prilagođene obveze za usluge razmjene poruka. Trebale bi 
uključivati i mehanizme za podnošenje žalbe protiv mjera koje potpisnici poduzmu u 
okviru  daljnjeg postupanja povodom korisničke prijave. Potpisnici bi ujedno trebali 
posebno razmotriti pitanje djece, koja mogu biti posebno ranjiva kad je riječ o 
dezinformacijama.  
7.1 Obvezivanje na provedbu mjera za poboljšanje medijske pismenosti  
Više se potpisn ika angažiralo u području medijske pismenosti i korisnicima ponudilo 
relevantne alate. Na temelju poboljšanog Kodeksa potpisnici bi se trebali obvezati da će 
nastaviti s tim angažmanom i posebno se obvezati na aktivnije sudjelovanje zajednice za 
medijsku p ismenost u osmišljavanju i uvođenju alata te u procjeni kampanja medijske 
pismenosti u okviru svojih usluga, među ostalim radi zaštite djece. Te bi se aktivnosti 
mogle uskladiti s inicijativama Komisije u području medijske pismenosti50, uključujući 
novi Akc ijski plan za digitalno obrazovanje (2021. –2027.)51, kako bi se iskoristile 
relevantne sinergije. U tu svrhu Komisijina Stručna skupina za medijsku pismenost52  i 
EDMO mogu pridonijeti uspostavi stalnog okvira za raspravu.  
7.2 Obvezivanje na „sigurni dizajn”  
Dizajn i arhitektura internetskih usluga znatno utječu na ponašanje korisnika53. Stoga bi 
se potpisnici trebali obvezati na procjenu rizika koji proizlaze iz njihovih sustava i 
arhitekturu svojih usluga dizajnirati tako da se rizici povezani54 sa širenjem i 
umnožavanjem informacija55 što više smanje. To bi moglo uključivati i prethodno 
ispitivanje arhitekture sustava. Potpisnici bi ujedno trebali ulagati u istraživanja i razvijati 
značajke i dizajn proizvoda kojima se korisnike potiče na kritičko razmišljanje te  na 
odgovornu i sigurnu upotrebu njihovih usluga.  
                                                 
50 Posebno vidjeti mjere utvrđene u akcijskom planu za europsku demokraciju (COM(2020)  790 final) i 
akcijskom planu za medijski i audiovizualni sektor (COM(2020)  784 final).  
51 U akcijskom planu za d igitalno obrazovanje (COM(2020)  624 final) predlaže se izrada smjernica za 
nastavno osoblje u svrhu borbe protiv dezinformacija i promicanja digitalne pismenosti u okviru 
obrazovanja i osposobljavanja.  
52 https://digital -strategy.ec.europa.eu/en/policies/media -literacy   
53 Vidjeti npr. Lewandowsky et al., Understanding the influence of online technologies on political 
behaviour and decision -making  (Razumijevanje utjecaja interne tskih tehnologija na političko ponašanje i 
odlučivanje), EUR 30422 EN, Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg, 2020.  
54 Za više pojedinosti o povezanoj procjeni rizika vidjeti članak  26. stavak  1. točku  (c) Prijedloga akta o 
digitalnim uslugama.  
55 Korisnike se jednostavnim tehničkim intervencijama (na primjer, skočne poruke u kojima se korisnike 
pita žele li zaista podijeliti poveznicu koju nisu pregledali) može potaknuti da prouče sadržaj prije nego što 
ga prošire i tako pridonesu ograničavanju lažn ih i/ili obmanjujućih informacija koje korisnici šire u dobroj 
vjeri. Primjeri: podsjetnik Check it out before you Tweet it  (Provjerite sadržaj prije nego što ga podijelite) 
na Twitteru: https://help.twitter.com/en/using -twitter/how -to-retweet ,  
informativne kartice o provjeri činjenica na YouTubeu: 
https://support.google.com/youtube/answer/9229632?hl=hr , skočna ob avijest na Facebooku prije podjele 
sadržaja koji je provjeravatelj činjenica razotkrio kao netočan: 
https://www.facebook.com/journalismproject/programs/third -party -fact-checking/faqs , 
alat za provjeravanje činjenica usluge TikTok: https://newsroom.tiktok.com/en -gb/taking -action -against -
covid -19-vaccine -misin formation . 
 
15 
 Internetske platforme mogle bi surađivati i s pružateljima tehnoloških rješenja kako bi u 
svoje usluge integrirale rješenja  za provjeru autentičnosti ili točnosti ili za utvrđivanje 
podrijetla ili izvora d igitalnog sadržaja56.  
Mjerodavne odredbe predloženog Akta o umjetnoj inteligenciji trebali bi razmotriti i 
pružatelji internetskih sustava koji se temelje na umjetnoj inteligenciji.  
7.3 Odgovornost sustava za preporučivanje sadržaja  
S obzirom na to da o njima ovisi redoslijed prikaza informacija, sustavi za 
preporučivanje sadržaja uvelike utječu na to kojim informacijama korisnici stvarno 
pristupaju. Iznimno je važno da se potpisnici u okviru poboljšanog Kodeksa obvežu da 
će u svoje sustave za preporučivanje sa držaja uvesti transparentnost u pogledu kriterija 
koji se primjenjuju za davanje ili oduzimanje prednosti informacijama, kao i mogućnost 
da korisnici prilagode algoritme za rangiranje. Sve bi to trebalo provesti u skladu s 
načelom slobode medija i uzimajuć i u obzir zahtjeve iz mjerodavnih odredbi Prijedloga 
akta o digitalnim uslugama57.  
Obveze bi trebale uključivati i konkretne mjere za smanjenje rizika od masovnog širenja 
dezinformacija sustavima za preporučivanje, kao što je uklanjanje iz preporučenog 
sadržaja lažnih i/ili obmanjujućih informacija koje su razotkrili neovisni provjeravatelji 
činjenica, kao i internetskih stranica i aktera koji opetovano šire dezinformacije.  
7.4 Vidljivost pouzdanih informacija od javnog interesa  
Tijekom pandemije bolesti COVI D-19 pokazalo se da je važno, posebno u kriznim 
razdobljima, promicati pouzdane informacije od javnog interesa, kao što su informacije 
koje tijela nadležna za zdravstvo pružaju u vezi s mjerama za sprečavanje bolesti ili 
sigurnošću cjepivâ58. Potpisnici su proveli razna rješenja kako bi korisnicima pružili 
takve informacije i kako bi one postale vidljive i pristupačne. Na temelju tog iskustva 
potpisnici poboljšanog Kodeksa trebali bi se obvezati da će nastaviti razvijati i 
primjenjivati takve  posebne alate (npr. informativne ploče, natpise, skočne prozore, karte 
i podsjetnike) koji, kad je riječ o temama od posebnog javnog i društvenog interesa ili 
kriznim situacijama, prednost daju mjerodavnim izvorima i vode korisnike do tih izvora.  
Kako bi  se proširila postojeća obveza iz Kodeksa59 u pogledu davanja prednosti 
relevantnom, autentičnom i mjerodavnom sadržaju, potpisnici bi se trebali obvezati i na 
objavu informacija o metodologiji koja se u tom pogledu upotrebljava u okviru njihovih 
sustava za  preporučivanje. Te bi informacije trebalo navesti u okviru centra za 
transparentnost. Potpisnici Kodeksa trebali bi razmisliti o uvođenju mogućnosti da te 
informacije provjeravaju treće strane ili da se to čini u okviru neovisne revizije, pri čemu 
bi treb alo uzeti u obzir mjerodavne odredbe Prijedloga akta o digitalnim uslugama.  
                                                 
56 U odjeljku  3.3 Smjernica dionike koji raspolažu alatima, instrumentima ili rješenjima koja mogu 
pridonijeti borbi protiv dezinformacija poziva se na potpisivanje Kodeksa.  
57 Konkretno, članaka 26., 27. i 29.  
58 U izvješćima o praćenju bolesti CO VID-19 navode se podaci o pregledima ili stopama klikova (engl. 
click -through rate) za informativne kartice i natpise na kojima su dostupne takve informacije: 
https://digital -strategy.ec.europa.eu/en/library/reports -march -actions -fighting -covid -19-disinformation -
monitoring -programme   
59 Vidjeti 8. obvezu u Kodeksu dobre prakse u suzbijanju dezinformacija.  
 
16 
 7.5 Upozorenja za korisnike koji su u interakciji ili su bili u interakciji s lažnim ili 
obmanjujućim sadržajem  
Razotkrivanje lažnih i/ili obmanjujućih informacija ključno je za ograničavanje pojave 
dezinformacija60. Više potpisnika uspostavilo je suradnju s neovisnim provjeravateljima 
činjenica i/ili je osnovalo interne timove za moderiranje radi označivanja lažnog ili 
obmanjujućeg sadržaja. Međutim, Kodeks trenutačno ne sadržava obveze povezane s 
time. U skladu s tim, kako bi dopunili nove obveze i osigurali dosljednu primjenu 
provjeravanja činjenica, kako je navedeno u odjeljku  8.3, potpisnici bi se trebali obvezati 
da će za sve jezike EU -a na kojima se pruža njihova usluga uvest i sustave za redovito i 
dosljedno označivanje sadržaja za koji je utvrđeno da je lažan ili obmanjujući te za 
izdavanje ciljanih upozorenja korisnicima koji su bili u interakciji s takvim sadržajem. 
Potpisnici bi se trebali obvezati da će korisnike obavijes titi zašto su određeni sadržaj ili 
računi označeni, degradirani ili drukčije zahvaćeni mjerama, kao i o osnovi za takvo 
djelovanje. Potpisnici bi se trebali obvezati da će svoje sustave oznaka i upozorenja 
osmišljavati u skladu s najnovijim znanstvenim dok azima o tome kako takvim 
intervencijama postići najveći mogući učinak i da će pritom posebno voditi računa o 
tome da privuku pozornost korisnika61. 
7.6 Funkcija za označivanje štetnih lažnih informacija  
Iako su neki potpisnici već uveli namjensku funkciju kojom  korisnici mogu označiti 
lažne i/ili obmanjujuće informacije, ta funkcija još nije dostupna na svim uslugama. 
Poboljšani Kodeks trebao bi sadržavati namjensku obvezu kojom će se od relevantnih 
potpisnika zahtijevati da u okviru svojih usluga korisnicima po nude jednostavne, 
djelotvorne postupke za označivanje dezinformacija koje bi mogle naškoditi javnom ili 
pojedinačnom interesu. Ta bi funkcija ujedno trebala pridonijeti radu sustava oznaka i 
mehanizmima za pomoć u otkrivanju ponovne pojave lažnih informaci ja koje su na 
drugim jezicima ili na drugim uslugama već označene kao lažne uz potpuno poštovanje 
slobode izražavanja. U okviru te obveze trebalo bi navesti da se funkcija mora propisno 
zaštititi od zloupotrebe (tj. taktike „masovnog označivanja” kako bi s e ušutkala drukčija 
mišljenja) i da mora biti dostupna na svim jezicima država članica EU -a na kojima se 
pružaju njihove usluge. Koraci koje potpisnici poduzmu u vezi s označenim sadržajem 
trebali bi biti u skladu sa slobodom izražavanja i ne bi trebali bi ti nerazmjerni. U okviru 
mjera u tom području označeni sadržaj mogao bi se podvrgavati transparentnom 
postupku provjeravanja činjenica i naknadnim daljnjim koracima, kao što je označivanje 
sadržaja prema potrebi. Potpisnici bi se trebali obvezati da će kor isnike obavijestiti o 
daljnjem postupanju u vezi s označenim sadržajem, na primjer o tome je li sadržaj 
pregledan te, ako jest, o rezultatima procjene i svim koracima koji su u vezi s njime 
poduzeti. Isto tako, korisnike na čiji se sadržaj ili račune primi jene takve mjere trebalo bi 
o tome obavijestiti kako bi razumjeli razloge za takvo postupanje i kako bi mogli 
pristupiti odgovarajućem i transparentnom mehanizmu za podnošenje žalbe i traženje 
zaštite od primijenjenih mjera.  
7.7 Dostupnost pokazatelja za info rmiranu upotrebu interneta  
Poboljšanim Kodeksom ne nastoji se ocjenjivati istinitost uredničkog sadržaja. Međutim, 
s obzirom na to da su na internetu dostupne brojne informacije, korisnicima je teško 
                                                 
60 The Debunkin g Handbook 2020  (Priručnik o razotkrivanju 2020.): https://sks.to/db2020 .  
61 Optimizacija se, na primjer, može odnositi na vizualni dizajn, vrijeme ili grafički prikaz intervencije.  
 
17 
 odabrati izvore informacija koje će pretraživati i kojim a će vjerovati. Pri donošenju 
informiranih odluka korisnicima mogu pomoći pokazatelji pouzdanosti usmjereni na 
integritet izvora, koje su razvile neovisne treće strane u suradnji s informativnim 
medijima, među ostalim s udruženjima novinara i organizacijam a za slobodu medija, kao 
i provjeravateljima činjenica62.  
Potpisnici bi mogli olakšati pristup takvim pokazateljima i korisnicima omogućiti da ih 
upotrebljavaju u okviru njihovih usluga. U tom bi slučaju na temelju poboljšanog 
Kodeksa potpisnici trebali os igurati transparentnost u pogledu takvih pokazatelja trećih 
strana, među ostalim kad je riječ o njihovoj metodologiji.  
Uvođenje takvih pokazatelja pouzdanosti trebalo bi biti posve u skladu s načelima 
slobode i pluralizma medija. U tu bi svrhu korisnicima trebalo prepustiti da odluče žele li 
upotrebljavati takve alate63. 
7.8 Mjere za ograničavanje dezinformacija u aplikacijama za razmjenu poruka  
Osim nedavnih inicijativa osmišljenih u suradnji s provjeravateljima činjenica64 
potpisnici koji nude aplikacije za pri vatnu razmjenu poruka trebali bi ispitati i uvesti 
tehničke značajke koje će korisnicima omogućiti da prepoznaju dezinformacije koje se 
šire u okviru takvih usluga. Takva rješenja trebala bi biti u skladu s prirodom tih usluga, 
posebno s pravom na privatno st komunikacije, i ne bi trebala podrazumijevati slabije 
šifriranje. Takve bi značajke mogle, na primjer, pomoći korisnicima da provjere je li 
određeni sadržaj koji dobiju činjenično provjeren i razotkriven kao lažan. To bi se moglo 
postići, na primjer, rj ešenjima kojima se pri širenju sadržaja s društvenih medija u 
aplikaciji za razmjenu poruka osigurava vidljivost oznaka provjere činjenica. Potpisnici 
bi mogli razmotriti i rješenja koja bi korisnicima omogućila da sadržaj primljen putem 
aplikacije za razm jenu poruka provjere u repozitoriju provjera činjenica.  
8 JAČANJE POLOŽAJA ZAJE DNICE ZA ISTRAŽIVANJ A I PROVJERAVANJE ČI NJENICA  
S obzirom na to da uvelike pridonosi djelotvornoj strategiji za borbu protiv 
dezinformacija, poboljšanim Kodeksom trebalo bi utvr diti okvir kojim će se zajednici za 
istraživanja i provjeravanje činjenica omogućiti stabilan pristup podacima platformi i 
odgovarajuća potpora za njezine aktivnosti.  
8.1 Pristup podacima potpisnikâ radi istraživanja dezinformacija  
S obzirom na to da provode  analize na temelju dokaza, istraživači su ključni za ispravno 
razumijevanje razvoja rizika povezanih s dezinformacijama65 i mogu pridonijeti 
osmišljavanju mehanizama za smanjenje rizika. Te aktivnosti uvelike ovise o pristupu 
                                                 
62 Primjeri takvih pokazatelja mogu b iti Globalni indeks dezinformacija, inicijativa Journalism Trust ili 
Trust Project, kao i usluga NewsGuard.  
63 Alati za procjenu pouzdanosti izvora informacija, kao što su znakovi pouzdanosti, trebali bi biti dostupni 
korisnicima za upotrebu po želji. Korisnicima bi se moglo omogućiti i da se signali povezani s 
pouzdanošću medijskih izvora šalju u automatizirane s ustave za odabir i rangiranje sadržaja koji se 
prikazuje u korisničkom sažetku sadržaja.  
64 Uz potporu nekih pružatelja aplikacija za razmjenu poruka organizacije za provjeravanje činjenica 
omogućuju korisnicima aplikacija  za razmjenu poruka da provjere činjenice iz poruka koje su primili 
takvim privatnim kanalima: https://faq.whatsapp.com/general/ifcn -fact-checking -organi zations -on-
whatsapp/?lang=hr   
65 To je ključno i za obavješćivanje potpisnikâ, Komisije, nadležnih nacionalnih tijela i javnosti.  
 
18 
 podacima platformi . Predloženi m Aktom o digitalnim uslugama predviđen je regulatorni 
mehanizam na temelju kojeg provjereni istraživači mogu pristupiti podacima kako bi 
istraživali rizike koji proizlaze iz usluga platformi66. Poboljšanim Kodeksom trebalo bi 
uspostaviti okvir kojim bi se istraživačima omogućio potreban pristup podacima 
platformi u razdoblju do donošenja Akta o digitalnim uslugama i ujedno dugoročno 
olakšala izrada posebnog okvira za pristup podacima prilagođenog za provedbu 
istraživanja o pojavi dezinformacija.  
8.1.1 Opći okvir za pristup podacima  
Relevantni potpisnici poboljšanog Kodeksa, ponajprije platforme, trebali bi se obvezati 
na zajedničko stvaranje stabilnog okvira za pristup podacima u svrhu istraživanja. Uvjeti 
za pristup trebali bi biti transparentni, otvoreni i nedi skriminirajući, razmjerni i 
opravdani. Uvjeti povezani s osobnim podacima moraju biti u skladu s Općom uredbom 
o zaštiti podataka. Uvjeti pristupa svim podacima općenito bi trebali biti u skladu s 
pravom na privatnu komunikaciju i na odgovarajući način šti titi prava i legitimne interese 
svih uključenih strana.  
Potpisnici bi trebali razviti okvir u suradnji s istraživačkom zajednicom, EDMO -om i 
nadležnim nacionalnim tijelima. Obveze bi trebale uključivati podroban vremenski plan 
očekivanog napretka u izradi i provedbi okvira.  
U okviru bi trebalo uzeti u obzir razne režime za pristup podacima i odgovarajuće 
zaštitne mjere za i.  anonimizirane i neosobne podatke te za ii. podatke za koje je potrebna 
dodatna kontrola, među ostalim osobne podatke. Okvirom bi se t rebao predvidjeti pristup 
određenim vrstama podataka u stvarnom vremenu u svrhu brze procjene novih ili 
promjenjivih rizika i izrade odgovarajućih mjera za njihovo smanjenje.  
U fazi izrade okvira potpisnici bi trebali ispitati privremena rješenja. Na primj er, sigurna 
testna okruženja (engl. sandboxes) mogu se upotrijebiti kako bi se ograničenom broju 
istraživača omogućio pristup podacima platformi koji su im potrebni za istraživanje 
posebnih tema čiji rezultati pomažu u izradi okvira i kako bi se testirala operativna 
rješenja za širi pristup podacima na svim platformama.  
8.1.2 Pristup anonimiziranim i neosobnim podacima  
Poboljšani Kodeks trebao bi sadržavati obvezu da se, kad god je to izvedivo, s pomoću 
API-ja ili drugih otvorenih i pristupačnih tehničkih rješenja za potpuno iskorištavanje 
skupova podataka omogući stalan, stabilan i usklađen pristup anonimiziranim, 
agreg iranim ili drugim neosobnim podacima u stvarnom vremenu u svrhu istraživanja.  
Pristup podatkovnim rješenjima trebao bi olakšati pretraživanje i analizu podataka. 
Relevantni potpisnici trebali bi osigurati da su funkcije sustava pristupa u skladu s 
potreba ma istraživača te da su interoperabilne. U okviru obveza trebalo bi utvrditi 
postupke za prijavu nepravilnosti u radu sustava pristupa te za ponovnu uspostavu 
pristupa i popravak neispravnih funkcija u razumnom roku.  
                                                 
66 Posebno članak  31. 
 
19 
 8.1.3 Pristup podacima za koje je potrebna d odatna kontrola, među ostalim 
osobnim podacima  
Podaci na temelju kojih bi se mogle otkriti osobne informacije, uključujući one 
osjetljive67, zahtijevaju dodatnu sigurnost i zaštitne mjere. Povjerljive informacije, 
ponajprije poslovne tajne, ili podaci pove zani sa sigurnošću usluga platformi isto tako 
zaslužuju odgovarajuću zaštitu. Istodobno bi okvirom za pristup podacima trebalo 
akademskim istraživačima omogućiti barem pristup skupovima podataka koji su nužni za 
razumijevanje izvora, vektora, metoda i obra zaca širenja karakterističnih za 
dezinformacije.  
U tu svrhu Kodeksom bi se trebao uvesti transparentan postupak, u koji bi bili uključeni 
svi relevantni dionici, ponajprije platforme i istraživačka zajednica, i kojim bi se utvrdili 
uvjeti za pristup tim s kupovima podataka. Uvjeti bi načelno trebali biti standardizirani i 
ujednačeni na svim platformama. Tim bi postupkom, među ostalim,  trebalo urediti i. 
minimalne standarde i kvalifikacije istraživača kojima će se odobriti pristup, ii. 
minimalne kategorije p odataka za koje će se omogućiti pristup, iii. mjere tehničke i 
organizacijske sigurnosti koje treba poštovati pri obradi takvih podataka, uključujući 
ograničenja namjene i smanjenja količine podataka, i iv. sve potrebne mjere za 
sprečavanje ponovnog pripis ivanja pseudonimiziranih podataka konkretnim osobama68.  
8.1.4 Uloga EDMO -a  
S obzirom na svoju neovisnost i funkcije koordinacije EDMO bi mogao pridonijeti 
području pristupa podacima, na primjer pružanjem smjernica o, među ostalim,  
kategorijama podataka kojima t reba omogućiti pristup, mogućim svrhama obrade 
podataka i odgovarajućim sigurnosnim mjerama za obradu osobnih podataka i za 
sprečavanje ponovnog pripisivanja anonimiziranih podataka konkretnim osobama.  
Uz pomoć EDMO -a istražuju se mogućnosti  izrade kodeks a ponašanja u skladu s 
člankom  40. Opće uredbe o zaštiti podataka kojim bi se nastojala osigurati ispravna 
primjena zahtjeva u pogledu privatnosti i zaštite podataka na razmjenu osobnih podataka 
između platformi i istraživača. Općom uredbom o zaštiti podat aka utvrđuju se  opći uvjeti 
obrade osobnih podataka i u smislu razmjene osobnih podataka između platformi i 
istraživača. Takvim bi se kodeksom smanjile pravne nesigurnosti i rizici za platforme 
koje omogućuju pristup podacima te bi se uspostavilo sigurno i  usklađeno okruženje za 
obradu osobnih podataka u svrhu istraživanja69. Potpisnike bi poboljšanim Kodeksom 
trebalo obvezati da će prema potrebi olakšati izradu kodeksa ponašanja u skladu s 
člankom  40. Opće uredbe o zaštiti podataka.  
8.1.5 Pristup podacima za druge dionike  
Važnu ulogu u otkrivanju i analizi kampanja dezinformiranja, oblikovanju odgovora u 
okviru politika te promicanju informiranja javnosti i socijalne otpornosti imaju i drugi 
dionici, kao što su organizacije civilnog društva, neakademski istraž ivački centri i 
                                                 
67 U smislu članka  9. Opće uredbe o zaštiti podataka.  
68 U skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka osobni podaci moraju se otkrivati na temelju jasne pravne 
osnove i uz odgovarajuće zaštitne mjere, uključujući režim za posebne kategorije podataka iz članka  9. 
69 Tijekom  rasprave  s dionicima  pokazalo  se da potpisnici  Kodeksa  i istraživačka  zajednica  podržavaju  tu 
inicijativu:  https://digital -strategy.ec.europa.eu/en/library/summary -multi -stakeholder -discussions -
preparation -guidance -strengthen -code -practice -disinformation . 
 
20 
 istraživački novinari. U skladu sa zahtjevima u pogledu privatnosti i ovisno o pojačanom 
nadzoru radi sprečavanja zloupotrebe osobnih podataka i ponovnog pripisivanja 
pseudonimiziranih podataka konkretnim osobama, potpisnici Kodeksa tim bi dionicima 
trebali omogućiti dovoljnu razinu pristupa, posebno u državama članicama u kojima ne 
postoji odgovarajući akademski kapacitet.  
8.2 Okvir suradnje između potpisnikâ i istraživača   
Kako bi se pot aknula i osnažila šira multidisciplinarna zajednica neovisnih istraživača, 
Kodeksom bi se trebao uspostaviti okvir za transparentnu, otvorenu i nediskriminirajuću 
suradnju potpisnikâ i istraživačke zajednice u EU -u u pogledu resursa i potpore koji će 
istraživačima biti na raspolaganju. Tim bi se okvirom  istraživačkoj zajednici trebalo 
omogućiti da neovisno upravlja sredstvima koja im potpisnici osiguraju za istraživanje 
dezinformacija, pri čemu treba utvrditi znanstvene prioritete i transparentne postupke 
dodjele na temelju znanstvenih zasluga. U tom bi pogledu EDMO mogao pomoći pri 
dodjeli tih resursa.  
8.3 Suradnja s provjeravateljima činjenica  
Provjeravatelji činjenica važni su akteri u borbi protiv pojave dezinformacija70. Oni 
procjenjuju i provjeravaju sadr žaj na temelju činjenica, dokaza i kontekstnih informacija 
te informiraju korisnike o dezinformacijama na internetu. Poboljšanim Kodeksom trebala 
bi se predvidjeti izraženija potpora njihovu radu i intenzivirati aktivnosti provjeravanja 
činjenica na razini  država članica i jezika EU -a. 
8.3.1 Oblici suradnje  
S obzirom na to da se aktivnosti provjeravanja činjenica među uslugama i državama 
članicama primjenjuju neujednačeno i uz znatne propuste71, platforme koje potpišu 
Kodeks trebale bi se obvezati da će poduzeti konkretne korake s jasnim ciljevima i 
vremenskim planovima kako bi proširile suradnju s provjeravateljima činjenica i 
osigurale dosljednu primjenu provjeravanja činjenica u okviru svojih usluga. Djelovanje 
bi posebno trebalo usmjeriti na države članice i j ezike za koje provjeravanje činjenica još 
nije osigurano 72. 
To bi se moglo postići multilateralnim sporazumima između platformi i neovisnih 
organizacija za provjeravanje činjenica koje zadovoljavaju visoke etičke i strukovne 
standarde. Takvi bi se sporazumi trebali temeljiti na transparentnim, otvorenim i 
nediskriminirajućim uvjetima te bi se njima trebala osigurati neovisnost provjeravatelja 
činjenica. Tim bi se sporazumima trebala predvidjeti pravedna naknada za rad 
provjeravatelja čin jenica koje platforme angažiraju, poticati prekogranična suradnja 
među provjeravateljima činjenica i olakšati protok provjera činjenica među uslugama 
potpisnikâ.  
                                                 
70 Organizacije za provjeravanje činjenica redovito  objavljuju  nepristrana  izvješća  o točnosti  izjava  javnih  
ličnosti  i važnih  institucija  te drugih  izjava  od društvenog  interesa  koje su u širem  optjecaju.  Riječ  je o 
neovisnim  organizacijama  koje slijede  stroga pravila u pogledu etičkog postupanja i transparentnosti , kao 
što su pravila  Međunarodne  mreže  za provjeravanje  činjenica  
(IFCN)  (https://www.poynter.org/international -fact-checking -network -fact-checkers -code -principles ). 
71 https://www.disinfo.eu/publications/bulgaria%3A -the-wild-wild-east-of-vaccine -disinformation/   
72 EDMO -ova karta aktivnosti provjeravanja činjenica u EU -u: https://edmo.eu/fact -checking -activities/   
 
21 
 S obzirom na svoju ulogu u poticanju zajedničkih aktivnosti provjeravanja činjenica 
EDMO može  pomoći platformama i provjeravateljima činjenica u izradi okvira za 
suradnju, uključujući izradu zajedničkog sučelja za provjeravatelje činjenica, razmjenu 
informacija među provjeravateljima činjenica i promicanje prekogranične suradnje.73  
8.3.2 Primjena i inte gracija provjeravanja činjenica u okviru usluga potpisnikâ  
Poboljšani Kodeks trebao bi sadržavati obveze kojima će se zahtijevati da se rad 
provjeravateljâ činjenica dosljednije primjenjuje i integrira u okviru usluga platformi, 
među ostalim u sustavima pr ogramskog oglašavanja i u videosadržajima. Platforme bi se 
trebale obvezati na primjenu mehanizama koji omogućuju brzo i dosljedno uključivanje 
provjera činjenica, među ostalim brzog i učinkovitog označivanja, u njihove usluge 
nakon primitka obavijesti od provjeravateljâ činjenica. Relevantni potpisnici trebali bi 
olakšati izradu zajedničkog repozitorija članaka u kojima se provjeravaju činjenice 
(provjerâ činjenica) koje sastavljaju provjeravatelji činjenica i istražiti tehnološka 
rješenja kako bi se olakš ala njegova učinkovita upotreba na raznim platformama i 
jezicima i kako bi se spriječilo ponovno širenje dezinformacija koje su provjeravatelji 
činjenica razotkrili74.  
8.3.3 Pristup provjeravateljâ činjenica relevantnim informacijama  
Kako bi se postigla najveća  moguća kvaliteta i učinak provjeravanja činjenica, platforme  
koje potpišu poboljšani Kodeks trebale bi se obvezati da će provjeravateljima činjenica 
omogućiti automatski pristup informacijama o koracima  koje su poduzele u pogledu 
činjenično provjerenog  sadržaja  i provjerâ činjenica . Te bi informacije trebale sadržavati 
sljedeće kvantificirane podatke: i. korisničke interakcije tijekom vremena (npr. broj 
pregleda, oznaka „sviđa mi se”, dijeljenja, komentara prije i poslije provjeravanja 
činjenica)75 s činjen ično provjerenim sadržajem i ii. doseg provjeravanja činjenica 
tijekom vremena u okviru internetskih usluga na kojima su objavljene. Platforme i 
provjeravatelji činjenica trebali bi se usuglasiti o zajedničkom sučelju za provjeravanje 
činjenica kako bi se osiguralo dosljedno postupanje platformi pri angažiranju 
provjeravatelja činjenica, pripisivanju zasluga za njihov rad i pružanju povezanih 
povratnih informacija. Nadalje, radi daljnjeg jačanja suradnje Kodeksom bi se trebala 
predvidjeti  redovita razmjena informacija  između relevantnih potpisnika Kodeksa i 
zajednice za provjeravanje činjenica.   
9 PRAĆENJE KODEKSA  
Poboljšani Kodeks trebalo bi dopuniti stabilnim sustavom praćenja u skladu s 
dosadašnjim iskustvom Komisije u praćenju Kodeksa, uključujući program  praćenja 
bolesti COVID -19. U okviru unaprijeđenog sustava praćenja trebalo bi predvidjeti 
redovitu procjenu potpisnika u pogledu provedbe obveza iz Kodeksa, potaknuti 
poboljšanje njihovih politika i mjera te omogućiti evaluaciju djelotvornosti Kodeksa kao  
alata za borbu protiv dezinformacija. Poboljšanim sustavom praćenja trebala bi se 
                                                 
73 Kako bi se dodatno potaknuo rad europskih provjeravatelja činjenica, njihova suradnja i priprema 
zajedničkih strukovnih  standarda, u okviru pilot-projekta „Integritet društvenih medija” u suradnji s 
EDMO -om podržat će se izrada Kodeksa za strukovni integritet europskih provjeravatelja činjenica. 
Vidjeti: godišnji program rada donesen na temelju Odluke Komisije C  (2020)  2259.  
74 Pri izradi repoz itorija provjera činjenica potpisnici bi mogli nastojati ostvariti sinergije s EDMO -om. 
75 U njih bi trebalo uključiti i anonimizirane demografske podatke i lokalizaciju osoba koje dijele/primaju 
činjenično provjeren sadržaj.  
 
22 
 povećati odgovornost internetskih platformi u razdoblju do donošenja Akta o digitalnim 
uslugama te osigurati okvir za, među  ostalim, strukturirani dijalog s vrlo velikim 
platformama o osmišljavanju i uvođenju mjera za procjenu i smanjenje rizika imajući u 
vidu predviđene pravne obveze koje će se na njih primjenjivati u skladu s predloženim 
Aktom o digitalnim uslugama.  
S obzirom na te ciljeve postojeće obveze iz Kodeksa u pog ledu praćenja trebalo bi 
pojačati i proširiti kako bi se stvorio stabilan okvir koji uključuje temeljne elemente 
navedene u nastavku. Poboljšanim bi se Kodeksom posebno trebalo osigurati da 
potpisnici pravodobno dostavljaju informacije i podatke za praćenj e u standardiziranim 
formatima uz raščlambu na razini država članica.  
9.1 Ključni pokazatelji uspješnosti  
Praćenje Kodeksa trebalo bi se temeljiti na ključnim pokazateljima uspješnosti kojima se 
mogu mjeriti provedba i djelotvornost obveza iz Kodeksa te učina k Kodeksa na pojavu 
dezinformacija. U tu svrhu relevantne su dvije kategorije ključnih pokazatelja 
uspješnosti: i. pokazatelji razine usluge, kojima se mjere rezultati i učinak politika koje 
su potpisnici proveli kako bi ispunili svoje obveze iz Kodeksa, i  ii. strukturni pokazatelji, 
kojima se mjeri ukupni učinak Kodeksa na dezinformacije u EU -u.  
9.1.1 Pokazatelji razine usluge  
Potpisnike bi revidiranim Kodeksom trebalo obvezati na izradu konkretnih pokazatelja 
razine usluge. Pokazatelji razine usluge trebali bi  djelotvorno mjeriti provedbu obveza iz 
Kodeksa i utjecaj politika potpisnikâ. Pokazatelji bi trebali biti dovoljno fleksibilni kako 
bi se u obzir uzele razne usluge potpisnikâ i istodobno omogućilo dosljedno izvješćivanje 
i usporedbe među uslugama.  
Potpi snike bi poboljšanim Kodeksom trebalo obvezati na utvrđivanje minimalnog skupa 
kvalitativnih i kvantitativnih pokazatelja, izvješćivanje o njima i obvezivanje na njih, a 
njime će se nastojati ocijeniti, među  ostalim:  
 učinak alata i značajki čiji je cilj in formirati korisnike i ojačati njihov 
položaj, uključujući interakcije korisnika s takvim alatima i značajkama76, 
 učinak alata i značajki koji prikazuju pouzdane informacije od javnog 
interesa ili povećavaju njihovu vidljivost, uključujući interakcije korisn ika s 
takvim alatima i značajkama77, 
 broj provjera činjenica, postotak činjenično provjerenog sadržaja u odnosu 
na sadržaj koji su označili korisnici i financijska sredstva za aktivnosti 
provjeravanja činjenica , 
 učinak aktivnosti provjeravanja činjenica i i nterakcije korisnika s 
informacijama koje su provjerom činjenica prepoznate kao lažne ili 
obmanjujuće78, 
                                                 
76 Učinak bi se mogao mjeriti po kazateljima s pomoću kojih se kvantificira razina interakcije (npr. 
pregledi, stope klikova, dijeljenja itd.) korisnika s takvim alatima i kvalificira mišljenje korisnika o 
korisnosti takvih alata. Osim toga, pokazatelji bi trebali sadržavati podatke o upo trebi alata za označivanje 
i prijavu sadržaja koji se smatra lažnim.  
77 Učinak bi se mogao mjeriti pokazateljima kojima se kvantificira razina interakcije (npr. pregledi, 
impresije, stope klikova, dijeljenja itd.) korisnika s takvim alatima i kvalificira mi šljenje korisnika o 
korisnosti takvih alata.  
 
23 
  broj žalbi povezanih s mjerama nad sadržajem koje su platforme poduzele 
zbog označivanja dezinformacija i informacija o njihovu ishodu,  
 broj stranica, računa, profila i grupa u kojima se dijele dezinformacije koje 
podliježu mjerama kojima se smanjuje njihova vidljivost79 i količina takvog 
sadržaja koji je podijeljen,  
 učinak utvrđenog nedopuštenog manipulativnog ponašanja, uključujući 
slučajeve u kojima su  sadržaj ili računi uklonjeni ili degradirani80,  
 broj partnerstava između potpisnikâ Kodeksa iz oglašivačke industrije i 
subjekata treće strane koji procjenjuju kvalitetu izvora informacija,  
 broj primijenjenih mjera za kontrolu objavljivanja oglasa81,  
 količina i raščlanjenost podataka dostupnih u svrhu istraživanja i broj 
europskih istraživačkih organizacija koje mogu pristupiti podacima 
platformi,  
 količina sredstava koje potpisnici stavljaju na raspolaganje za potrebe 
istraživanja dezinformacija i broj e uropskih istraživačkih organizacija koje 
takvim resursima mogu pristupiti,  
 informacije o ljudskoj radnoj snazi uključenoj u ispunjavanje obveza iz 
Kodeksa82.  
9.1.2 Strukturni pokazatelji  
Potpisnici Kodeksa trebali bi se obvezati i da će pridonijeti izradi strukturnih pokazatelja 
kojima se može djelotvorno mjeriti ukupni učinak Kodeksa na pojavu dezinformacija. 
Kao što je podrobnije opisano u nastavku, potpisnici bi trebali osnovati stalnu radnu 
skupinu koja će biti zadužena za izradu, ispitivanje i prilagodbu strukturnih pokazatelja.  
Strukturni pokazatelji mogli bi se, na primjer, temeljiti na reprezentativnim uzorcima 
korisnika u raznim državama članicama kako bi se izmjerila pojavnost ko ntinuiranih 
širitelja dezinformacija83 u internetskom medijskom sadržaju koji prate europski 
građani84. Takvim bi se pokazateljima mogla mjeriti interakcija javnosti s izvorima 
informacija, a redovnim standardiziranim anketama moglo bi se mjeriti koliko su g rađani 
izloženi dezinformacijama.  
                                                                                                                                                 
78 Učinak bi se mogao mjeriti pokazateljima kojima se kvantificira razina interakcije (npr. pregledi, stope 
klikova, dijeljenja) s dijelovima sadržaja prije i nakon što su označeni ili degradirani jer su provjer om 
činjenica prepoznati kao lažni. Kao izvor informacija o interakcijama korisnika mogli bi poslužiti i drugi 
pokazatelji.  
79 Uključujući mjere kao što su niže rangiranje sadržaja te zatvaranje profila i grupa.  
80 Učinak bi se mogao mjeriti pokazateljima ko jima se kvantificira razina interakcije (npr. pregledi, stope 
klikova, dijeljenja itd.) sa sadržajem, računima i instancama prije njihova uklanjanja te prije i poslije 
degradacije.  
81 Učinak bi se mogao mjeriti pokazateljima kojima se kvantificira broj ogl asa objavljenih na internetskim 
stranicama za koje je utvrđeno da neprestano šire dezinformacije i broj uklonjenih oglasa koji su sadržavali 
dezinformacije.  
82 To uključuje i broj zaposlenika zaduženih za aktivnosti borbe protiv dezinformacija i jezike obuh vaćene 
njihovim aktivnostima.  
83 Identifikacija internetskih širitelja dezinformacija trebala bi se temeljiti na jasnoj i usuglašenoj 
metodologiji koju bi utvrdio širi skup dionika, uključujući akademske istraživače, provjeravatelje činjenica, 
nevladine org anizacije i organizacije civilnog društva.  
84 Metode mjerenja gledanosti kojima se služi audiovizualni sektor mogle bi poslužiti kao nadahnuće za 
mehanizam mjerenja strukturnih pokazatelja.  
 
24 
 Dok se ne razvije stabilniji skup strukturnih pokazatelja, potpisnici i dionici trebali bi 
usuglasiti minimalan održiv skup strukturnih pokazatelja koji se mogu brzo primijeniti i 
ispitati te raditi na izradi stabilnog sk upa djelotvornih strukturnih pokazatelja.  
9.2 Okvir za praćenje  
Okvirom za praćenje trebalo bi se omogućiti da se redovito procjenjuje kako potpisnici 
provode obveze iz Kodeksa, uključujući promjene i razvoj relevantnih politika i mjera. U 
tu svrhu potpisnici  bi trebali redovito izvješćivati Komisiju o provedbi svojih obveza, 
među ostalim o relevantnim ključnim pokazateljima uspješnosti.  
S obzirom na pozitivno iskustvo pri provedbi programa praćenja tijekom izbora u EU -u 
2019.85 i pandemije bolesti COVID -19 Ko misija će se pri praćenju provedbe Kodeksa u 
državama članica osloniti na potporu Europske skupine regulatora za audiovizualne 
medijske usluge (ERGA). EDMO i njegovi centri trebali bi pomoći Komisiji u analizi 
informacija i podataka koje su potpisnici dost avili i u procjeni učinka Kodeksa na 
nacionalnoj razini i razini EU -a.  
Komisija će redovito ocjenjivati napredak u provedbi Kodeksa i njegov učinak na pojavu 
dezinformacija te objavljivati svoje zaključke, a pritom će uvažavati stručne savjete i 
potporu E RGA -e i EDMO -a. Komisija bi mogla pripremiti i dodatne smjernice o tome 
kako bi potpisnici trebali otkloniti preostale propuste i nedostatke u Kodeksu.  
9.2.1 Redovito izvješćivanje  
U okviru obveza izvješćivanja iz poboljšanog Kodeksa trebalo bi uzeti u obzir vel ičinu 
potpisnika i vrste usluga koje pružaju. Pružatelji internetskih usluga koje se često 
upotrebljavaju u EU -u i podrazumijevaju više profile rizika u pogledu širenja 
dezinformacija trebali bi svakih šest mjeseci podnositi izvješća o provedbi obveza koje  
su prihvatili i dostavljati informacije o odgovarajućim pokazateljima razine usluge. Isto 
tako, svake bi godine trebali procjenjivati rizike povezane s pojavom dezinformacija. 
Ostali potpisnici Kodeksa trebali bi podnositi godišnja izvješća i dostavljati odgovarajuće 
podatke u skladu sa svojim aktivnostima. Godišnja izvješća o svojim aktivnostima i 
nalazima relevantnima za provedbu i djelotvornost Kodeksa trebali bi podnositi i 
potpisnici koji nude alate, instrumente ili rješenja za borbu protiv dezinforma cija ili koji 
stručnim znanjem pridonose Kodeksu. Izvješćivanje bi se trebalo provoditi u skladu s 
utvrđenim rasporedom kojim se određuju razdoblja pokrivenosti i rokovi za podnošenje. 
Podaci za mjerenje ključnih pokazatelja uspješnosti trebali bi biti raš članjeni po 
državama članicama.  
Izvješćivanje bi se trebalo temeljiti na usklađenom predlošku koji omogućuje, u mjeri u 
kojoj je to izvedivo, uspoređivanje platformi. Nadalje, potpisnici bi trebali usuglasiti niz 
standardnih formata koji se mogu podvrgnuti  reviziji, a služe za dostavu podataka 
povezanih s ključnim pokazateljima uspješnosti. Te bi formate trebalo razviti u suradnji s 
relevantnim dionicima iz stalne radne skupine te bi oni trebali zadovoljavati norme i u 
okviru njih trebale bi se primjenjivat i metode zajednice za istraživanja i provjeravanje 
činjenica. Naposljetku bi ti formati trebali omogućiti stalno ažuriranje javne nadzorne 
ploče dostupne u okviru centra za transparentnost kako je opisano u nastavku.  
                                                 
85 https://erga -online.eu/wp -content/uploads/2020/05/ERGA -2019 -report -published -2020 -LQ.pdf   
 
25 
 9.2.2 Centar za transparentnost  
Kako bi se p ovećala transparentnost i odgovornost u pogledu provedbe Kodeksa, 
potpisnici bi se trebali obvezati da će uspostaviti i održavati javno dostupan centar za 
transparentnost. Potpisnici bi u okviru centra za transparentnost trebali uputiti na posebne 
politike  koje su donijeli radi provedbe svake obveze iz Kodeksa koju su prihvatili i 
navesti osnovne informacije o načinu na koji se te politike provode, među ostalim o 
zemljopisnoj i jezičnoj pokrivenosti. Centar bi trebao sadržavati i javnu nadzornu ploču 
na koj oj se prikazuju relevantni ključni pokazatelji uspješnosti. Centar za transparentnost 
trebao bi biti posebno osmišljen tako da omogućuje usporedbe na razini usluge u pogledu 
napretka potpisnikâ u provedbi obveza iz Kodeksa i ostvarivanje mjerljivih učinaka  u 
borbi protiv dezinformiranja. Potpisnici bi se trebali obvezati da će redovito ažurirati 
centar za transparentnost i da će sve promjene mjerodavnih politika objavljivati 
najkasnije 30 dana od najave ili provedbe promjene.  
9.2.3 Stalna radna skupina  
Poboljšani m Kodeksom trebalo bi osnovati stalnu radnu skupinu usredotočenu na doradu 
i prilagodbu Kodeksa s obzirom na tehnološke, društvene, tržišne i zakonodavne 
promjene. U radnoj skupini trebali bi sudjelovati potpisnici Kodeksa i predstavnici 
EDMO -a i ERGA -e te bi se relevantne stručnjake moglo pozvati da pridonesu njezinu 
radu. Radnom skupinom trebala bi predsjedati Komisija i u njoj bi trebali sudjelovati 
predstavnici Europske službe za vanjsko djelovanje. U skladu s općim ciljem da se 
pridonese preispitivanju  i prilagodbi Kodeksa aktivnosti radne skupine trebale bi, među  
ostalim, uključivati:  
 utvrđivanje metodologije za procjenu rizika i sustava za brz odgovor koji će se 
upotrebljavati u posebnim situacijama kao što su izbori ili krize,  
 preispitivanje kvalit ete i djelotvornosti usklađenog predloška za izvješćivanje, te 
formata i metoda za objavu podataka u svrhu praćenja ,  
 optimizaciju kvalitete i preciznosti dostavljenih podataka na temelju kojih će se 
mjeriti pokazatelji,  
 doprinos procjeni kvalitete i djelotvornosti pokazatelja razine usluge i njihovoj 
odgovarajućoj prilagodbi,  
 izradu, ispitivanje i prilagodbu strukturnih pokazatelja i izradu mehanizama za 
njihovo mjerenje na razini država članica,  
 pružanje stručnog doprinosa i ažuriranih dokaza relevan tnih za obveze iz 
Kodeksa, kao što su, među  ostalim, novi oblici neautentičnog ponašanja.  
10 ZAKLJUČCI I DALJNJI K ORACI  
U ovim se Smjernicama utvrđuju ključni elementi koje Komisija smatra potrebnima kako 
bi Kodeks postao kvalitetniji instrument za borbu protiv dezinformacija i stvaranje 
sigurnijeg i transparentnijeg internetskog okruženja.  
Komisija poziva potpisnike Kodek sa da se sastanu i poboljšaju Kodeks u skladu s ovim 
Smjernicama. Komisija poziva potpisnike da najesen dostave prvi nacrt revidiranog 
Kodeksa kako bi se omogućila odgovarajuća rasprava. Ujedno poziva potencijalne nove 
potpisnike, uključujući etablirane i nove platforme, korporativne aktere i ostale sudionike 
u sektoru internetskog oglašavanja te druge dionike koji svojim resursima ili stručnim 
znanjem mogu pridonijeti djelotvornoj primjeni Kodeksa, da se pridruže Kodeksu i 
sudjeluju u njegovoj reviziji.  
 
26 
 Kako bi se ojačao stvarni učinak Kodeksa dobre prakse, s obzirom na to da 
dezinformacije ne poznaju granice, bilo bi korisno djelovati u europskom susjedstvu, na 
primjer u vidu suradnje s civilnim društvom, suradnje s medijskim stručnjacima i 
inicijativa za  medijsku pismenost.