Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o utvrđivanju stajališta Unije za Odluku Zajedničkog Odbora uspostavljenog sporazumom između Europske unije i Ukrajine o pojednostavnjenu izdavanja viza u pogledu donošenja zajedničkih smjernica za provođenje Sporazuma /* COM/2014/0679 final - 2014/0315 (NLE) */





OBRAZLOŽENJE 1. KONTEKST PRIJEDLOGA Sporazum između Europske unije i Ukrajine o pojednostavnjenju izdavanja viza stupio je na snagu 1. siječnja 2008. Sporazumom su utvrđeni, na temelju uzajamnosti, pravno obvezujuća prava i obveze u cilju pojednostavnjenja postupaka izdavanja viza za građane Ukrajine. Člankom 12. ovog Sporazuma uspostavljen je Zajednički odbor koji ima zadatak nadzirati provedbu Sporazuma. Zajednički odbor naveo je potrebu za zajedničkim smjernicama kako bi se osigurala potpuna usklađenost u provedbi Sporazuma o pojednostavnjenju izdavanja viza među konzulatima država članica i za razjašnjenjem odnosa između odredbi tog Sporazuma i odredbi ugovornih stranaka, koje se nastavljaju primjenjivati na pitanja povezana s vizama koja nisu obuhvaćena Sporazumom. Zajednički odbor donio je te smjernice Odlukom br. 1/2009 od 25. studenoga 2009. Smjernice nisu dio Sporazuma te stoga nisu pravno obvezujuće. Međutim, preporučuje se da ih diplomatsko i konzularno osoblje sustavno primjenjuje pri provedbi odredbi Sporazuma. Nakon stupanja na snagu, 1. srpnja 2013., izmijenjenog Sporazuma između Europske unije i Ukrajine o pojednostavnjenju izdavanja viza bilo je potrebno na odgovarajući način prilagoditi smjernice. Smjernice su prilagođene u skladu sa Sporazumom koji sadržava nove odredbe o daljnjem pojednostavnjenju postupaka za izdavanje viza za namjeravani boravak u trajanju od najviše 90 dana u razdoblju od 180 dana u schengenskom području za građane Ukrajine i s novim zakonodavstvom EU-a u području zajedničke vizne politike, kao što je Zakonik o vizama. Stoga one odražavaju primjenjivu pravnu stečevinu EU-a u pogledu viza, koja je trenutačno na snazi. 2. REZULTATI SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM STRANKAMA I PROCJENE UTJECAJA Smjernice koje su priložene Prilogu ovom prijedlogu Odluke Vijeća rezultat su savjetovanja s državama članicama u okviru Radne skupine za vize održanih 2. prosinca 2013., 10. siječnja, 20. veljače i 15. travnja 2014. Komisija se u više navrata savjetovala o Smjernicama s nadležnim tijelima u Ukrajini, uključujući i na sastanku Zajedničkog odbora 14. svibnja 2014. 3. PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA Smjernice, koje je potrebno donijeti na temelju ovlasti koje su dodijeljene predstavniku Komisije u Zajedničkom odboru na temelju ovog prijedloga, neće biti pravno obvezujuće za države članice. Tim smjernicama se treba pružiti vodstvo i detaljno obrazložiti odredbe Sporazuma osobama koje provode izmijenjeni Sporazum o pojednostavnjenju izdavanja viza između EU-a i Ukrajine. Smjernicama se uzimaju u obzir odredbe Zakonika o vizama i druge zakonodavne akte u području vizne politike EU-a u cilju osiguravanja da konzularni predstavnici država članica djeluju u skladu s cjelokupnom pravnom stečevinom EU-a u pogledu viza prilikom provedbe odredbi Sporazuma o pojednostavnjenju izdavanja viza. Odredbe Sporazuma imaju prednost nad odredbama Zakonika o vizama u pitanjima koja oba reguliraju. 4. FINANCIJSKI I PRORAČUNSKI UČINAK Ovaj prijedlog nema nikakav učinak na proračun. 2014/0315 (NLE) Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o utvrđivanju stajališta Unije za Odluku Zajedničkog Odbora uspostavljenog sporazumom između Europske unije i Ukrajine o pojednostavnjenu izdavanja viza u pogledu donošenja zajedničkih smjernica za provođenje Sporazuma VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, Uzimajući u obzir ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavak 9; budući da: (1) Člankom 12. Sporazuma između Europske unije i Ukrajine o pojednostavnjenju izdavanja viza[1] („Sporazum o pojednostavnjenju izdavanja viza”) uspostavlja Zajednički odbor. Njime se propisuje da Zajednički odbor mora posebno nadzirati provedbu tog Sporazuma. (2) Unutar te nadležnosti, Zajednički odbor naveo je potrebu za zajedničkim smjernicama kako bi se osigurala potpuna usklađenost u provedbi Sporazuma o pojednostavnjenju izdavanja viza među konzulatima država članica i za razjašnjavanje odnosa između odredbi tog Sporazuma i odredbi ugovornih stranaka koje se nastavljaju primjenjivati na pitanja povezana s vizama koja nisu obuhvaćena Sporazumom. (3) Zajednički odbor već je donio takve smjernice Odlukom br. 1/2009 od 25. studenoga 2009. Te smjernice moraju biti prilagođene novim odredbama izmijenjenog Sporazuma o pojednostavnjenju izdavanja viza i izmjenama u Unijinim unutarnjim pravnim propisima o viznoj politici. Radi jasnoće prikladno je zamijeniti te smjernice. (4) Sporazum o izmjeni između Europske unije i Ukrajine o pojednostavnjenju izdavanja viza[2]stupio je na snagu 1. srpnja 2013. (5) Uredbom (EZ) br. 810/2009 Europskog parlamenta i Vijeća [3]koja je stupila na snagu 5. travnja 2010. uspostavljeni su postupci i uvjeti za izdavanje viza za potrebe tranzita ili planiranih boravaka na području država članica u trajanju od najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana. (6) Potrebno je utvrditi stajalište koje se treba donijeti unutar Zajedničkog odbora u odnosu na donošenje zajedničkih smjernica, ODLUČILO JE: Jedini članak Stajalište koje Unija treba donijeti u Zajedničkom odboru osnovanom člankom 12. Sporazuma između Europske unije i Ukrajine o pojednostavnjenju izdavanja viza u pogledu donošenja zajedničkih smjernica za njegovu provedbu temelji se na nacrtu Odluke Zajedničkog odbora priložene ovoj Odluci. Sastavljeno u Bruxellesu Za Vijeće Predsjednik [1] SL L 332 od 29.11.2007., str. 68. [2] SL L 168 od 20.6.2013., str. 11. [3] Uredba (EZ) br. 810/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o uspostavi Zakonika Zajednice o vizama (Zakonik o vizama) (SL L 243, 15.9.2009., str. 1.). PRILOG ODLUCI VIJEĆA o utvrđivanju stajališta Unije za Odluku Zajedničkog Odbora uspostavljenog sporazumom između Europske unije i Ukrajine o pojednostavnjenu izdavanja viza u pogledu donošenja zajedničkih smjernica za provođenje Sporazuma NACRT ODLUKA BR. ..../2014 ZAJEDNIČKOG ODBORA USPOSTAVLJENOG SPORAZUMOM IZMEĐU EUROPSKE UNIJE I UKRAJINE O POJEDNOSTAVNJENJU IZDAVANJA VIZA od.......2014 u pogledu donošenja zajedničkih smjernica o njegovoj provedbi (…/…/…) ODBOR, uzimajući u obzir Sporazum između Europske unije i Ukrajine o pojednostavnjenju izdavanja viza (dalje u tekstu „Sporazum”), a posebno njegov članak 12., budući da je Sporazum stupio na snagu 1. siječnja 2008., ODLUČIO JE SLJEDEĆE: Članak 1. Zajedničke smjernice o provedbi Sporazuma između Europske unije i Ukrajine o pojednostavnjenju izdavanja viza utvrđene su u prilogu ove Odluke. Članak 2. Odluka br. 1/2009 Zajedničkog odbora stavlja se izvan snage. PRILOG ZAJEDNIČKE SMJERNICE ZA PROVEDBU SPORAZUMA IZMEĐU EUROPSKE UNIJE I UKRAJINE O POJEDNOSTAVNJENJU IZDAVANJA VIZA Svrha je Sporazuma između Europske unije i Ukrajine o pojednostavnjenju izdavanja viza, koji je stupio na snagu 1. siječnja 2008., kako je izmijenjen Sporazumom između Europske unije i Ukrajine od 23.07.2012., koji je stupio na snagu 1.07.2013. (dalje u tekstu „Sporazum”), pojednostavnjenje, na temelju uzajamnosti, postupaka izdavanja viza za namjeravani boravak u trajanju od najviše 90 dana u razdoblju od 180 dana za građane Ukrajine. Sporazumom se utvrđuju, na temelju uzajamnosti, pravno obvezujuća prava i obveze u cilju pojednostavnjenja postupaka izdavanja viza za građane Ukrajine. Cilj je smjernica, koje je donio Zajednički odbor osnovan Sporazumom, osigurati ispravnu i usklađenu provedbu odredbi Ugovora od strane diplomatskih misija i konzularnih ureda država članica. Smjernice nisu dio Sporazuma i stoga nisu pravno obvezujuće. Međutim, preporučuje se diplomatskom i konzularnom osoblju da ih se dosljedno pridržava pri provedbi odredbi Sporazuma. Smjernice su osmišljene kao živi dokument, koji je potrebno ažurirati s obzirom na iskustvo u provedbi Sporazuma na temelju odgovornosti Zajedničkog odbora osnovanog temeljem članka 12. Sporazuma. Smjernice, koje je Zajednički odbor donio 25. studenoga 2009., prilagođene su u skladu sa Sporazumom između Europske unije i Ukrajine o izmjeni Sporazuma između Europske zajednice i Ukrajine o pojednostavnjenju izdavanja viza, i s novim zakonodavstvom EU-a poput Zakonika o vizama. I. OPĆA PITANJA 1.1. Svrha i područje primjene. Člankom 1. Sporazuma određuje se sljedeće: „Svrha je ovog Sporazuma pojednostavniti izdavanje viza građanima Ukrajine za namjeravani boravak od najviše 90 dana u razdoblju od 180 dana.” Sporazum se primjenjuje na sve građane Ukrajine koji podnesu zahtjev za vizu za kratkotrajni boravak, bez obzira na državu u kojoj borave. Člankom 1. stavkom 2. Sporazuma određuje se sljedeće: „Ukrajina može ponovno uvesti obvezu pribavljanja vize samo za građane ili određene kategorije građana svih država članica, a ne za građane ili određene kategorije građana pojedinih država članica. Ako bi Ukrajina ponovno uvela obavezu ishođenja viza za građane EU-a ili za određene kategorije građana EU-a, iste olakšice koje su odobrene ovim sporazumom ukrajinskim državljanima automatski bi se, na osnovi uzajamnosti, primjenjivale na dotične građane EU-a,” U skladu s odlukama ukrajinske vlade od 1. svibnja 2005. odnosno od 1. siječnja 2008., građani EU-a izuzeti su od obveze pribavljanja vize prilikom putovanja u Ukrajinu na razdoblje u trajanju od najviše 90 dana ili za provoz preko državnog područja Ukrajine. Ovom odredbom ne utječe se na pravo ukrajinske vlade o izmjeni tih odluka. 1.2. Područje primjene Sporazuma. Člankom 2. Sporazuma određuje se sljedeće: „1. Pojednostavnjenja viznih postupaka utvrđena ovim Sporazumom primjenjuju se na građane Ukrajine samo ako oni nisu izuzeti od zahtjeva koje u pogledu viza postavljaju zakoni i propisi Zajednice ili država članica, ovaj sporazum ili drugi međunarodni sporazumi 2. Nacionalno zakonodavstvo Ukrajine ili država članica ili propisi Zajednice primjenjuju se na pitanja koja nisu obuhvaćena odredbama ovog Sporazuma, poput odbijanja izdavanja vize, priznanja putnih isprava, dokaza o dostatnim sredstvima za uzdržavanje i odbijanja ulaska te mjera izgona” Ne dovodeći u pitanje članak 10. (kojim se predviđa izuzeće od obveze pribavljanja vize za osobe koje posjeduju diplomatske putovnice ili biometrijske putovnice Ukrajine), Sporazumom se ne utječe na postojeća pravila o obvezama pribavljanja vize ili o izuzeću od posjedovanja vize. Na primjer, člankom 4. Uredbe Vijeća br. 539/2001 dopušta se državama članicama da izuzmu od obveze pribavljanja vize, među ostalim kategorijama, posade civilnog zrakoplovstva i pomorstva. Schengenski propisi i, po potrebi, nacionalno zakonodavstvo i dalje se primjenjuju na sva pitanja koja nisu obuhvaćena ovim Sporazumom, kao što su odbijanje izdavanja vize, priznavanje putnih isprava, dokazivanje dovoljnih sredstava za život, odbijanje ulaska i mjere protjerivanja. To se odnosi i na schengenska pravila kojima se određuje schengenska država članica odgovorna za obradu zahtjeva za vizu. Stoga građanin Ukrajine treba nastaviti s podnošenjem zahtjeva za vizu konzulatu države članice koja je glavno odredište njegova putovanja; ako glavno odredište ne postoji zahtjev treba podnijeti konzulatu države članice prvog ulaska u schengenski prostor. Čak i ako su uvjeti iz Sporazuma ispunjeni, na primjer, podnositelj zahtjeva za vizu pružio je dokaz o dokumentaciji u vezi sa svrhom putovanja za kategorije predviđene u članku 4., izdavanje vize i dalje se može odbiti ako uvjeti iz članka 5. Zakonika o schengenskim granicama nisu ispunjeni, odnosno ako osoba ne posjeduje valjanu putnu ispravu, izdano je upozorenje u SIS-u, smatra se da osoba predstavlja prijetnju javnom poretku, unutarnjoj sigurnosti itd. Druge mogućnosti za fleksibilnost u izdavanju viza dopuštene u Zakoniku o vizama i dalje se primjenjuju. Na primjer, vize za višekratni ulazak s dužim razdobljem valjanosti do pet godina mogu se izdati za kategorije osoba osim onih navedenih u članku 5. ako su ispunjeni uvjeti iz Zakonika o vizama (vidi članak 24. stavkom 2. Zakonika o vizama). Na isti način odredbe iz Zakonika o vizama kojima se dopušta oslobađanje od ili smanjenje pristojbe za vizu nastavit će se primjenjivati (vidi II.2.1.1.). 1.3. Vrsta viza koje su obuhvaćene područjem primjene Sporazuma. U članku 3. točki (d) Sporazuma „viza” se definira kao „odobrenje koje je izdala država članica ili odluka koju je ta država donijela, a koja je potrebna za: – ulazak u svrhu namjeravanog boravka u toj državi članici ili u nekoliko država članica u ukupnom trajanju od najviše 90 dana. – ulazak zbog provoza preko državnog područja te države članice ili nekoliko država članica,” Sljedeće vrste viza obuhvaćene su Sporazumom: — vize „C” (vize za kratkotrajni boravak). Pojednostavnjenja iz Sporazuma primjenjuju se na jedinstvene vize koje su valjane za cjelokupno područje država članica i na vize s ograničenim područjem valjanosti (LTV). 1.4. Izračun duljine boravka koji je odobren vizom, a posebno pitanje kako odrediti šestomjesečno razdoblje Nedavnom izmjenom Zakonika o schengenskim granicama ponovno je definiran pojam kratkog boravka. Trenutačna definicija glasi kako slijedi: „90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana koje podrazumijeva uzimanje u obzir razdoblja od 180 dana koje prethodi svakom danu boravka”. Datum ulaska računa se kao prvi dan boravka na području država članica, a datum izlaska računa se kao posljednji dan boravka na području država članica. Pojam „bilo koji” podrazumijeva primjenu „pomičnog” referentnog razdoblja od 180 dana, računajući svaki dan boravka u posljednjem razdoblju od 180 dana, kako bi se provjerilo poštuje li se i dalje uvjet maksimalno dozvoljenog boravka od 90 dana u razdoblju od 180 dana. To znači da se u slučaju odsutnosti u neprekinutom razdoblju od 90 dana dozvoljava novi boravak u trajanju do 90 dana. Definicija je stupila na snagu 18. listopada 2013. Kalkulator za izračun može se pronaći na internetu na sljedećoj adresi: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/border-crossing/index_en.htm Primjer izračuna boravka na temelju nove definicije: Osoba koja posjeduje vizu za više ulazaka u trajanju od 1 godine (18. 4. 2014. – 18. 4. 2015.) prvi put ulazi 19. 4. 2014. i ostaje 3 dana. Zatim ponovno ulazi 18. 6. 2014. i ostaje 86 dana. Kakvo je stanje na određene datume? Kada će ta osoba ponovno smjeti ući? Dana 11.9.2014.: Tijekom posljednjih 180 dana (16.3.2014. – 11.9.2014.) osoba je boravila tri dana (19. – 21.4.2014.) plus 86 dana (18.6.2014. – 11.9.2014.) = 89 dana = Nema prekoračenja boravka. Osoba može ostati još 1 dan. Od 16.10.2014.: Osoba može ući i boraviti još dodatna tri dana, 16.10.2014. boravak od 19.4.2014. postaje nevažan (izvan razdoblja od 180 dana); Dana 17.10.2014. boravak od 20.4.2014. postaje nevažan (izvan razdoblja od 180 dana itd.). Od 15.12.2014.: Osoba može ući i boraviti dodatnih 86 dana, 15.12.2014. boravak od 18.6.2014. postaje nevažan (izvan razdoblja od 180 dana); 16.12.2014. boravak od 19.6.2014. postaje nevažan itd.). 1.5. Stanje u odnosu na države članice koje još ne primjenjuju u potpunosti schengensku pravnu stečevinu, države članice koje ne sudjeluju u EU-ovoj Zajedničkoj viznoj politici i pridružene zemlje. Države članice koje su pristupile EU-u 2004. (Cipar, Estonija, Mađarska, Latvija, Litva, Malta, Poljska, Slovačka, Slovenija i Češka), 2007. (Bugarska i Rumunjska) i 2013. (Hrvatska) obvezane su Sporazumom od njegova stupanja na snagu. Samo Cipar, Rumunjska, Bugarska i Hrvatska još ne primjenjuju u potpunosti schengensku pravnu stečevinu. Te države članice nastavit će izdavati nacionalne vize čija je valjanost ograničena na njihovo nacionalno područje. Nakon što te države članice u potpunosti primjene schengensku pravnu stečevinu, nastavit će s primjenom Sporazuma. Nacionalno zakonodavstvo nastavlja se primjenjivati na sva pitanja koja nisu obuhvaćena Sporazumom do datuma kada će te države članice započeti s potpunom primjenom schengenske pravne stečevine. Od tog datuma, schengenska pravila/nacionalno pravo primjenjuju se na pitanja koja nisu uređena ovim Sporazumom. Bugarska, Hrvatska, Cipar i Rumunjska ovlašteni su priznati boravišne dozvole, vize D i vize za kratkotrajni boravak, koje su izdale države schengenskog prostora i pridružene zemlje za kratke boravke na njihovu području. U skladu s člankom 21. Konvencije o provedbi schengenskog sporazuma, sve države schengenskog prostora moraju priznati vize za dugotrajni boravak i boravišne dozvole koje su te države izdale kao valjane za kratkotrajne boravke na njihovu području. Države članice schenegenskog prostora prihvaćaju boravišne dozvole, vize D i vize za kratkotrajni boravak pridruženih zemalja za ulazak i kratki boravak i obratno. Sporazum se ne primjenjuje na Ujedinjenu Kraljevinu, Irsku i Dansku, ali obuhvaća zajedničke izjave da je poželjno da te države članice sklope bilateralne sporazume o pojednostavnjenju izdavanja viza s Ukrajinom. Bilateralni sporazum o pojednostavljenju izdavanja viza između Danske i Ukrajine stupio je na snagu 1. ožujka 2009. Nije došlo do pregovora o pojednostavnjenju izdavanja viza između Ukrajine i Ujedinjene Kraljevine te Irske. Iako pridružene Schengenu, Sporazum se ne primjenjuje na Norvešku, Švicarsku, Lihtenštajn i Island, ali obuhvaća zajedničke izjave da je poželjno da te države članice schenegenskog prostora sklope bilateralne sporazume o pojednostavnjenju izdavanja viza s Ukrajinom. Norveška je potpisala bilateralni sporazum o pojednostavnjenju izdavanja viza 13. veljače 2008. Sporazum je stupio na snagu 1. rujna 2011. Švicarska je zaključila pregovore o bilateralnom sporazumu o pojednostavnjenju izdavanja viza u studenome 2011. Island je naveo da su pregovori s Ukrajinom započeli. 1.6. Sporazum Europske unije / bilateralni sporazumi Člankom 13. stavkom 1. Sporazuma određuje se sljedeće: „1. Ovaj Sporazum od trenutka njegova stupanja na snagu ima prednost pred odredbama bilo kojih bilateralnih ili multilateralnih sporazuma ili dogovora sklopljenih između pojedinih država članica i Ukrajine, u mjeri u kojoj odredbe potonjih sporazuma ili dogovora obuhvaćaju pitanja koja su uređena ovim Sporazumom.” Od datuma stupanja na snagu ovog Sporazuma, odredbe iz bilateralnih sporazuma, koji su na snazi između država članica i Ukrajine, o pitanjima uređenima sporazumom o pojednostavnjenju izdavanja viza prestaju se primjenjivati. U skladu s pravom Europske unije, države članice moraju poduzeti potrebne mjere kako bi uklonile neusklađenosti između svojih bilateralnih sporazuma i Sporazuma Europske unije. Međutim, člankom 13. stavkom 2. Sporazuma određuje se sljedeće: „2. Odredbe bilateralnih sporazuma ili dogovora između pojedinih država članica i Ukrajine, koji su sklopljeni prije stupanja na snagu ovog Sporazuma, a kojim se omogućuje nositeljima nebiometrijskih službenih putovnica izuzeće od obveze pribavljanja vize, nastavljaju se primjenjivati ne dovodeći u pitanje pravo dotičnih država članica ili Ukrajine da otkažu ili obustave te bilateralne sporazume ili dogovore.” Sljedeće su države članice sklopile bilateralni sporazum s Ukrajinom o izuzeću od obveze posjedovanja vize za nositelje službenih putovnica: Bugarska, Hrvatska, Cipar, Latvija, Litva, Mađarska, Poljska, Rumunjska i Slovačka. U skladu s člankom 13. stavkom 1., u mjeri u kojoj ti sporazumi obuhvaćaju nositelje biometrijskih službenih putovnica, članak 10. stavak 2. izmijenjenog Sporazuma ima prednost nad tim sporazumima. U skladu s člankom 13. stavkom 2., ti sporazumi, koji su sklopljeni prije stupanja na snagu Sporazuma o izmjeni, nastavljaju se primjenjivati u mjeri u kojoj obuhvaćaju nositelje nebiometrijskih službenih putovnica ne dovodeći u pitanje pravo dotičnih država članica ili Ukrajine da otkažu ili obustave te bilateralne sporazume ili dogovore. Izuzeće od obveze pribavljanja vize za nositelje nebiometrijskih službenih putovnica, koje je izdala država članica, primjenjuje se samo za putovanje na području te države članice, a ne za putovanje u druge države članice schenegenskog prostora. Ako država članica sklopi bilateralni sporazum ili dogovor s Ukrajinom o pitanjima koja nisu obuhvaćena Sporazumom Europske unije, to izuzeće nastavilo bi se primjenjivati nakon stupanja na snagu Sporazuma Europske unije o pojednostavnjenju izdavanja viza. 1.7. Izjava Europske zajednice o pristupu podnositelja zahtjeva za izdavanje vize i usklađivanju informacija o postupcima za izdavanje viza za kratkotrajni boravak i dokumenata koji se trebaju podnijeti kada se traži izdavanje vize za kratkotrajni boravak. U skladu s tom Izjavom Europske zajednice priloženom prvobitnom Sporazumu, izrađene su opće osnovne informacije o pristupu podnositelja zahtjeva za izdavanje vize diplomatskim misijama i konzularnim uredima država članica i o postupcima i uvjetima za izdavanje viza te o valjanosti izdanih viza kako bi se podnositeljima zahtjeva za vizu pružile dosljedne i jedinstvene informacije. Te informacije dostupne su na internetskoj stranici predstavništva EU-a u Ukrajini: http://eeas.europa.eu/delegations/ukraine/index_en.htm Od diplomatskih misija i konzularnih ureda traži se da šire te informacije (na informacijskim pločama, letcima, internetskim stranicama itd.) te da šire i točne informacije o uvjetima za izdavanje viza, zastupljenosti država članica u Ukrajini i usklađenog popisa EU-a o zahtijevanoj popratnoj dokumentaciji. II. SMJERNICE O POSEBNIM ODREDBAMA 2.1. Pravila koja se primjenjuju na sve podnositelje zahtjeva za vizu Važno: Podsjeća se da niže navedena pojednostavnjenja povezana s pristojbama za obradu zahtjeva za vizu, trajanjem postupka obrade zahtjeva za izdavanje vize, odlaskom u slučaju krađe ili gubljenja dokumenata i produljenja važenja vize u iznimnim okolnostima primjenjuje se na sve ukrajinske podnositelje zahtjeva za vizu i nositelje viza. 2.1.1. Naknada za obradu zahtjeva za vizu. Člankom 6. stavkom 1. Sporazuma određuje se sljedeće: „Naknada za obradu molbi za izdavanje vize koje podnose ukrajinski državljani iznosi 35 EUR. Gore navedeni iznos može se revidirati u skladu s postupkom predviđenim u članku 14. stavku 4.” U skladu s člankom 6. stavkom 1. naknada za obradu zahtjeva za izdavanje vize iznosi 35 EUR. Ta naknada primjenjivat će se na sve podnositelje zahtjeva za vizu iz Ukrajine (uključujući turiste) i odnosi se na vize za kratkotrajni boravak, neovisno o broju ulazaka u zemlju. Primjenjuje se i na zahtjeve za izdavanje vize podnesene na vanjskim granicama. Člankom 6. stavkom 2. Sporazuma određuje se sljedeće: „Ako bi Ukrajina ponovno uvela obvezu ishođenja viza za građane EU-a, naknada koju će Ukrajina naplaćivati ne smije biti veća od 35 EUR ili od usuglašenog iznosa ako se naknada preispituje u skladu s postupkom predviđenim u članku 14. stavku 4.” Člankom 6. stavkom 3. Sporazuma određuje se sljedeće: „Države članice naplaćuju naknadu od 70 EUR za obradu viza u slučajevima kada je, s obzirom na udaljenost između mjesta boravišta podnositelja zahtjeva i mjesta gdje je zahtjev podnesen, podnositelj zahtjeva zatražio da se odluka o zahtjevu za vizu donese u roku od tri dana od dana podnošenja, a konzulat je prihvatio donijeti odluku u roku od tri dana.” Naknada od 70 EUR naplaćuje se za obradu zahtjeva za izdavanje vize u slučajevima kada je zahtjev za izdavanje vize zajedno s popratnim dokumentima predao podnositelj zahtjeva za vizu čije je mjesto boravka u oblasti u kojoj država članica u koju podnositelj zahtjeva za vizu namjerava putovati nema konzularno predstavništvo (ako u toj oblasti ne postoji konzulat ni vizni centar ni konzulat država članica koje su sklopile sporazume o zastupanju s državom članicom u koju podnositelj zahtjeva namjerava putovati), i kada je diplomatska misija ili konzularni ured pristao donijeti odluku o zahtjevu za izdavanje vize u roku od tri dana. Dokaz o mjestu boravka podnositelja zahtjeva za vizu nalazi se u obrascu zahtjeva za vizu. U načelu, cilj je člankom 6. stavkom 3. olakšati podnošenje zahtjeva za vizu podnositeljima zahtjeva koji žive na velikoj udaljenosti od konzulata. U slučaju kada je potrebno preći veliku udaljenost da bi se podnio zahtjev za vizu, cilj je da se viza izda brzo tako da podnositelj zahtjeva može dobiti vizu bez da se mora ponovno preći veliku udaljenost. Zbog gore navedenih razloga, u slučajevima kada diplomatska misija ili konzularni ured u „standardnom” vremenu obradi zahtjev za izdavanje vize u roku od tri dana ili manje, naplatit će se standardna pristojba za vizu u iznosu od 35 EUR. Za diplomatske misije i konzularne urede koji imaju sustav zakazivanja termina, vremensko razdoblje potrebno za dobivanje termina ne uračunava se u vrijeme obrade zahtjeva (pogledaj točku 2.1.2). Člankom 6. stavkom 4. Sporazuma određuje se sljedeće: „4. Ne dovodeći u pitanje stavak 5., od plaćanja naknada za obradu zahtjeva za vizu oslobođene su sljedeće kategorije osoba: (a) bliski rođaci – bračni drugovi, djeca (uključujući usvojenu djecu), roditelji (uključujući skrbnike), djedovi i bake te unuci – građana Ukrajine koji zakonito borave na državnom području država članica ili građana Unije koji borave na području države članice čiji su državljani;” Ovim stavkom uređuje se situacija bliskih rođaka iz Ukrajine koji putuju u države članice radi posjećivanja građana Ukrajine koji zakonito borave na području država članica ili građana Unije koji borave na području države članice čiji su državljani. Ukrajinskim podnositeljima zahtjeva za vizu koji su članovi obitelji građanina Unije, u smislu članka 5. stavka 2. Direktive 2004/38/EZ od 29. travnja 2004., izdaju se vize bez plaćanja pristojbe i na temelju ubrzanog postupka. „(b) članovi službenih delegacija koji na temelju službenog poziva naslovljenog Ukrajini sudjeluju na sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili u programima razmjene, kao i na događanjima koje na državnom području jedne od država članica održavaju međuvladine organizacije; (c) članovi nacionalnih i regionalnih vlada i parlamenata, ustavnih sudova i vrhovnih sudova, ako ovim Sporazumom nisu izuzeti od zahtjeva u pogledu viza; (d) učenici, studenti, studenti poslijediplomskih studija i učitelji koji se nalaze u pratnji, a koji putuju zbog studija ili strukovnog obrazovanja; (e) osobe s invaliditetom i i osobe koje ih prate ako je potrebno;” (napomena: da bi se iskoristilo pravo oslobađanja od plaćanja naknade, potrebno je priložiti dokaze da su oba podnositelja zahtjeva za vizu obuhvaćena ovom kategorijom.) „(f) osobe koje su dostavile dokumente koji dokazuju nužnost njihova putovanja iz humanitarnih razloga, uključujući primanje hitne medicinske skrbi, te osobe koje su u pratnji tih osoba ili osobe koje prisustvuju pogrebu bliskog rođaka ili osobe koje posjećuju teško bolesnog bliskog rođaka; (g) sudionici međunarodnih sportskih događaja i osobe koje ih prate;” (napomena: osobe koje prate smatraju se samo one koje to obavljaju zbog posla; navijači se ne smatraju osobama u pratnji) „(h) osobe koje sudjeluju u znanstvenim, kulturnim i umjetničkim aktivnostima, uključujući sveučilišne i druge programe razmjene; (i) sudionici službenih programa razmjene koje organiziraju gradovi-prijatelji i druga općinska tijela; (j) novinari i tehničko osoblje koje ih prati zbog obavljanja posla; (Napomena: obuhvaćeni su novinari navedeni u članku 4. stavku 1. točki (e)). (k) umirovljenici; (napomena: da bi se iskoristilo pravo oslobađanja od plaćanja naknade iz ove kategorije, podnositelji zahtjeva moraju priložiti dokaze koji potvrđuju njihov status umirovljenika.) „(l) vozači koji obavljaju usluge međunarodnog prijevoza roba i putnika na državna područja država članica u vozilima koja su registrirana u Ukrajini; (m) članovi osoblja na vlaku, hladnjačama i lokomotivama na međunarodnim vlakovima koji putuju na državna područja država članica; (n) djeca do 18 godina starosti i uzdržavana djeca do 21 godine starosti.” (Napomena: da bi se iskoristilo pravo oslobađanja od plaćanja naknade iz ove kategorije, podnositelji zahtjeva moraju priložiti dokaze o njihovoj dobi; i – ako su mlađi od 21 - moraju dodatno priložiti dokaz o uzdržavanju.); „(o) predstavnici vjerskih zajednica; (p) članovi profesija koji sudjeluju na međunarodnim izložbama, konferencijama, simpozijima, seminarima ili drugim sličnim događajima na državnom području država članica: (q) sudionici stari 25 godina ili mlađi na seminarima, konferencijama, sportskim, kulturnim ili obrazovnim događanjima koje organiziraju neprofitne organizacije (r) predstavnici organizacija civilnog društva koji redovito putuju za potrebe stručnog usavršavanja, seminara, konferencija, uključujući u okviru programa razmjene; (s) sudionici službenih programa prekogranične suradnje u EU-u, poput Instrumenta za europsko susjedstvo i partnerstvo (ENPI). Prvi podstavak primjenjivat će se i kada je svrha putovanja provoz.” Potonje se primjenjuje samo ako je svrha putovanja u treću zemlju jednaka jednoj od svrha navedenih u članku 6. stavku 4. točkama od (a) do (s), npr. ako je provoz potreban radi sudjelovanja na seminaru, posjete članovima obitelji, sudjelovanja u programu razmjene organizacija civilnog društva itd. u trećoj zemlji. Gore navedene kategorije osoba u potpunosti su oslobođene od plaćanja naknade. Nadalje, u članku 16. stavku 6. Zakonika o vizama „u pojedinačnim slučajevima, iznos pristojbe za vizu koja se naplaćuje, može se ne naplatiti ili umanjiti, ako to pridonosi promidžbi kulturnih ili sportskih interesa ili interesa u području vanjske politike, razvojne politike, drugim područjima važnog javnog interesa ili iz humanitarnih razloga.” Međutim, ovo se pravilo ne može primijeniti na oslobađanje od plaćanja naknade za vizu u iznosu od 70 EUR za obradu viza u pojedinačnim slučajevima kada je zahtjev za izdavanje vize skupa s popratnom dokumentacijom predao podnositelj zahtjeva čije je mjesto boravka daleko od diplomatske misije ili konzularnog ureda države članice i koji pripada jednoj od kategorija oslobođenih od plaćanja naknada navedenih u članku 6. stavku 4. Sporazuma. Treba podsjetiti da kategorije osoba oslobođenih od plaćanja naknade za vizu mogu biti podložne naknadi za uslugu ako država članica surađuje s vanjskim pružateljem usluga. Člankom 6. stavkom 5. Sporazuma određuje se sljedeće: „5. Ako država članica surađuje s vanjskim pružateljem usluga u cilju izdavanja vize, taj vanjski pružatelj usluga može naplaćivati naknadu za uslugu. Ta naknada za uslugu treba biti razmjerna troškovima vanjskog pružatelja usluga u obavljanju njegovih zadaća i ne smije biti viša od 30 EUR. Države članice zadržavaju mogućnost da svi podnositelji zahtjeva podnesu svoje zahtjeve izravno kod svojih konzulata. Ako podnositelji zahtjeva moraju unaprijed zakazati termin za predaju zahtjeva, taj se sastanak, u pravilu, održava u roku od dva tjedna od dana kad je sastanak zatražen.” Zadržavanje mogućnosti da sve kategorije podnositelja zahtjeva za vizu podnesu zahtjeve izravno na konzulatu umjesto putem vanjskog pružatelja usluga podrazumijeva da treba postojati stvarni izbor između te dvije mogućnosti. Čak i ako se izravan pristup ne mora organizirati pod istim ili sličnim uvjetima kakvi su kod pružatelja usluga, ti uvjeti ne bi trebali onemogućiti izravan pristup u praksi. Čak i ako je prihvatljivo da imaju različito vrijeme čekanja za dobivanje termina u slučaju izravnog pristupa, vrijeme čekanja ne bi trebalo biti tako dugo da bi se njime onemogućio izravan pristup u praksi. 2.1.2. Trajanje postupaka za obradu zahtjeva za vizu Člankom 7. Sporazuma određuje se sljedeće: „1. Diplomatska i konzularna predstavništva država članica odlučuju o zahtjevu za izdavanje vize u roku od 10 kalendarskih dana od datuma primitka molbe i dokumenata koji su potrebni za izdavanje vize. 2. Vremensko razdoblje za donošenje odluke o molbi za izdavanje vize može u pojedinačnim slučajevima biti produljeno do 30 kalendarskih dana, posebno ako je potrebno daljnje proučavanje molbe. 3. Vremensko razdoblje za donošenje odluke o molbi za izdavanje vize može u hitnim slučajevima biti skraćeno na dva radna dana ili manje.” Odluka o zahtjevu za izdavanje vize donosi se, u načelu, u roku od 10 kalendarskih dana od datuma primitka potpunog zahtjeva za izdavanje vize i popratnih dokumenata. To se razdoblje može produljiti na 30 dana ako je potrebno daljnje razmatranje, npr. savjetovanje sa središnjim tijelima. Svi ti rokovi počinju teći tek kada je priložena dokumentacija u cijelosti, odnosno od dana primitka zahtjeva za izdavanje vize zajedno s popratnom dokumentacijom. Za diplomatske misije i konzularne urede koji imaju sustav zakazivanja termina vremensko razdoblje potrebno za dobivanje termina ne uračunava se u vrijeme obrade. Pri određivanju termina treba uzeti u obzir eventualnu hitnost koju izjavljuje podnositelj zahtjeva u cilju provedbe članka 7. stavka 3. U pravilu, termin bi se trebao dobiti u roku od dva tjedna od dana kada je termin zatražen (vidi članak 6. stavak 5.) Dulje razdoblje trebalo bi biti iznimka i u razdobljima najveće potražnje. Zajednički odbor pažljivo će pratiti to pitanje. Države članice nastojat će osigurati da termini za podnošenje zahtjeva u diplomatskim misijama i konzularnim uredima, na zahtjev članova službenih delegacija Ukrajine, budu što prije, po mogućnosti u roku od dva radna dana, u hitnim slučajevima kada je poziv bio poslan kasno. Odluku o smanjenom vremenu za donošenje odluke o zahtjevu za izdavanje vize, kako je definirano u članku 7. stavku 3., donosi konzularni službenik. 2.1.3. Produljenje vize u iznimnim okolnostima. Člankom 9. Sporazuma određuje se sljedeće: „Državljanima Ukrajine koji nemaju mogućnost napustiti državno područje države članice do datuma navedenog u njihovim vizama zbog više sile produljuje se rok valjanosti njihovih viza bez ikakve naknade u skladu sa zakonodavstvom koje država primateljica primjenjuje za vrijeme koje je potrebno za njihov povratak u državu u kojoj borave.” U vezi s mogućnošću produljenja valjanosti vize u slučajevima više sile, na primjer boravka u bolnici zbog nepredviđenih razloga/iznenadne bolesti/nesreće, kada nositelj vize nema mogućnost napustiti područje države članice do datuma navedenog u vizi, odredbe iz članka 33. stavka 1. Zakonika o vizama primjenjivat će se dok su u skladu sa Sporazumom (na primjer, produljena viza ostaje jedinstvena viza koja omogućava ulazak na područje svih država članica schengenskog prostora za koje je viza bila valjana u vrijeme izdavanja). Međutim, na temelju Sporazuma, u slučaju više sile produljenje je vize besplatno. 2.2. Pravila koja se primjenjuju na određene kategorije podnositelja zahtjeva za vizu. 2.2.1. Dokumenti kojima se dokazuje svrha putovanja. Za sve kategorije osoba navedenih u članku 4. stavku 1., uključujući vozače koji pružaju usluge međunarodnog prijevoza robe i putnika, tražit će se dokumenti kojima se dokazuje svrha putovanja. Za te kategorije podnositelja zahtjeva, nikakvi drugi dokumenti u vezi sa svrhom putovanja neće se tražiti. Kako je navedeno u članku 4. stavku 3., drugo opravdanje, poziv ili potvrda u vezi sa svrhom putovanja neće se tražiti. Ako u pojedinim slučajevima i dalje postoje sumnje u vezi sa stvarnom svrhom putovanja, podnositelj zahtjeva za vizu bit će pozvan na (dodatni) detaljni razgovor u veleposlanstvo/konzulat gdje će ga se moći detaljno ispitati o stvarnoj svrsi putovanja ili o njegovu planiranom povratku - vidi članak 21. stavak 8. Zakonika o vizama. U pojedinačnim slučajevima, podnositelj zahtjeva za vizu može priložiti dodatne dokumente ili ih u iznimnim slučajevima može zatražiti konzularni službenik. Zajednički odbor pomno će nadzirati to pitanje. Trenutačna pravila u vezi s dokumentacijom koja dokazuje svrhu putovanja i dalje će se primjenjivati na kategorije osoba koje nisu navedene u članku 4. Isto se odnosi i na dokumente povezane s pristankom roditelja za putovanja djece mlađe od 18 godina. Schengenska pravila ili nacionalno pravo primjenjuju se na pitanja koja nisu obuhvaćena odredbama ovog Sporazuma, kao što su priznavanje putnih isprava, putnog zdravstvenog osiguranja i jamstva u vezi s povratkom i dostatnim sredstvima za život (vidi gore s I.1.2.) U skladu s „Deklaracijom Europske unije, „o dokumentima koje je potrebno priložiti prilikom podnošenja zahtjeva za vizu za kratkotrajni boravak”, koja je priložena Sporazumu, „Europska unija će uspostaviti usklađeni popis popratnih dokumenata u skladu s člankom 48. stavkom 1. točkom (a) Zakonika o vizama, kako bi osigurala da podnositelji zahtjeva iz Ukrajine moraju priložiti, u načelu, iste popratne dokumente”; Od konzulata država članica, u skladu sa schengenskom suradnjom na lokalnoj razini, traži se da osiguraju pružanje dosljednih i jedinstvenih osnovnih informacija ukrajinskim podnositeljima zahtjeva za vizu te su obvezni priložiti, u načelu, iste popratne dokumente neovisno od konzulata države članice u kojem su predali zahtjev. U načelu, originalni zahtjev ili potvrda o zahtijevanom dokumentu iz članka 4. stavka 1. prilaže se zajedno sa zahtjevom za izdavanje vize. Međutim, konzulat može početi obradu zahtjeva za izdavanje vize faksom ili preslikama zahtjeva ili potvrde dokumenta. Ipak, konzulat može zatražiti izvorni dokument u slučaju podnošenja prvog zahtjeva za izdavanje vize te ga može zatražiti u pojedinačnim slučajevima gdje postoje sumnje. S obzirom na to da popisi tijela ponekad sadržavaju i ime osobe koja može potpisivati mjerodavne zahtjeve/potvrde, ukrajinska tijela trebala bi obavijestiti schengensku suradnju na lokalnoj razini, kada dođe do zamjene tih osoba. Članak 4. — Popratni dokumenti o svrsi putovanja „1. Za sljedeće kategorije građana Ukrajine dostatni su sljedeći dokumenti za opravdanje svrhe putovanja u drugu stranku: (a) za članove službenih delegacija koji na temelju službenog poziva naslovljenog Ukrajini sudjeluju na sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili u programima razmjene, kao i na događanjima koja na državnim područjima država članica održavaju međuvladine organizacije: – dopis koji je izdalo ukrajinsko državno tijelo u kojem se potvrđuje da je podnositelj molbe član delegacije tog tijela koja putuje u drugu stranku kako bi sudjelovala u ranije navedenim događanjima, uz priloženi primjerak službenog poziva;” Ime podnositelja zahtjeva mora biti navedeno u dopisu nadležnog tijela, kojim se potvrđuje da je ta osoba dio delegacije koja putuje na područje druge stranke kako bi sudjelovala na službenom sastanku. Ime podnositelja zahtjeva ne mora nužno biti navedeno i u službenom pozivu za sudjelovanje na sastanku, iako to može biti slučaj ako je službeni poziv upućen određenoj osobi. Ova se odredba primjenjuje na članove službenih delegacija bez obzira na putovnicu koju imaju (nebiometrijska službena ili obična putovnica). „(b) za poslovne ljude i predstavnike poslovnih organizacija: – pisani zahtjev subjekta-domaćina: pravne osobe ili trgovačkog društva ili ureda ili njihovih podružnica, državnih i lokalnih tijela država članica ili organizacijskih odbora trgovinskih ili industrijskih izložbi, konferencija i simpozija koji se održavaju na državnim područjima država članica;” „(c) za vozače koji obavljaju usluge međunarodnog prijevoza roba i putnika na državna područja država članica u vozilima koja su registrirana u Ukrajini: – pisani zahtjev nacionalnog udruženja prijevoznika Ukrajine koji pružaju usluge međunarodnog cestovnog prijevoza, uz navođenje svrhe, trajanja, odredišta i učestalosti tih putovanja;” Nadležna tijela koja su zadužena za međunarodni cestovni promet i koja su odgovorna za navođenje svrhe, trajanja, odredišta i učestalosti putovanja vozača koji pružaju usluge međunarodnog prijevoza robe i putnika na područja država članica EU-a u vozilima registriranima u Ukrajini su: Udruženje međunarodnih cestovnih prijevoznika Ukrajine (AsMAP/„АсМАП”) Adresa za slanje pošte AsMAP-u je: 11, Shorsa str. Kijev, 03150, Ukrajina Službenici ovlašteni za potpisivanje zahtjeva su: Kostiuchenko Leonid – predsjednik AsMAP-a Ukrajine; Dokil’ Leonid – potpredsjednik AsMAP-a Ukrajine; Kuchynskiy Yurii – potpredsjednik AsMAP-a Ukrajine. Državno poduzeće „Usluga na međunarodnom cestovnom prometu” (SE „SIRC”) Adresa za slanje pošte SE „SIRC”-u je: 57, av. Nauka Kijev, 03083, Ukrajina Tel.: +38 044 524, 21 01 Faks: +38 044 524 00 70 Službenici ovlašteni za potpisivanje zahtjeva su: Tkachenko Anatolij – direktor SE „SIRC”-a; Neronov Oleksandr – prvi zamjenik direktora SE „SIRC”-a; Ukrajinski sindikat za cestovni prijevoz i logistiku Adresa za slanje pošte Ukrajinskom sindikatu za cestovni prijevoz i logistiku je: 28, Predslavinska str. Kijev, 03150, Ukrajina Tel./faks + 38 044 528 71 30/+ 38 044 528 71 46/+ 38 044 529 44 40 Službenik ovlašten za potpisivanje zahtjeva je: Lypovskiy Vitalij – predsjednik Sindikata Ukrajinsko udruženje automobilskih prijevoznika (AAAC) (Всеукраїнська асоціація автомобільних перевізників) Adresa za slanje pošte AAAC-u je: 139, Velyka Vasylkivska str. Kijev, 03150, Ukrajina Tel./faks: +38044-538-75-05, +38044-529-25-21 Službenici ovlašteni za potpisivanje zahtjeva su: Reva Vitalii (віталій рева aaac) — predsjednica AAAC-a Glavatskyi Petro (Петро Главатський) - potpredsjednik AAAC-a adresa e-pošte: vaap@i.com.ua4. Ukrajinska udruga autoprijevoznika (AAAC) (Всеукраїнська асоціація автомобільних перевізників) Adresa za slanje pošte AAAC-u je: 3, Rayisy Okipnoyi str. Kijev, 02002, Ukrajina Tel./faks: +38044-517-44-31, +38044-516-47-26 Službenici ovlašteni za potpisivanje zahtjeva su: Vakulenko Volodymyr (Вакуленко Володимир Михайлович) - potpredsjednik AAAC-a 5. Ukrajinsko državno poduzeće „Ukrinteravtoservice” (Українське державне підприємство по обслуговуванню іноземних та вітчизняних автотранспортних засобів „укрінтеравтосервіс”) Adresa za slanje pošte ukrajinskom državnom poduzeću „Ukrinteravtoservice” je: 57, av. Nauky Kijev, 03083, Ukrajina Službenici ovlašteni za potpisivanje zahtjeva su: Dobrohod Serhii (Доброход Сергій Олександрович) – generalni direktor ukrajinskog državnog poduzeća „Ukrinteravtservice” (telefon: +38 044 524 -09 -99, mobitel: +38 050 463 -89 -32); Kubalska Svitlana (Кубальська Світлана Сергіївна) – zamjenica glavnog direktora ukrajinskog državnog poduzeća „Ukrinteravtoservice” (telefon: +38 044 524 -09 -99, mobitel: +38 050 550 -82 -62); Uzimajući u obzir trenutačne probleme s ovom kategorijom podnositelja zahtjeva za vizu Zajednički odbor pomno će pratiti provedbu te odredbe. „(d) za članove osoblja na vlaku, hladnjačama i lokomotivama na međunarodnim vlakovima koji putuju na državna područja država članica: – pisani zahtjev nadležnog željezničkog trgovačkog društva Ukrajine, uz navođenje svrhe, trajanja i učestalosti tih putovanja;” Nadležno tijelo u području željezničkog prijevoza Ukrajine je Državna administracija željezničkog prijevoza Ukrajine („Ukrzaliznytsia”/„Укрзалізниця”). Adresa za slanje pošte „Ukrzaliznytsia” je: 5-7 Tverskaya str. Kijev, 03680, Ukrajina U skladu s raspodjelom odgovornosti u vodstvu „Ukrzaliznytsia”, službenici odgovorni za pružanje informacija u vezi sa svrhom, trajanjem i učestalošću putovanja članova posada vlakova, hladnjača i lokomotiva na međunarodnim vlakovima koji putuju na područje država članica EU-a su: Bolobolin Serhii (Болоболін Сергій Петрович) – prvi generalni direktor Ukrzaliznytsie (telefon: +38 044 465 00 10); Serhiyenko Mykola (Сергієнко Микола Іванович) – prvi zamjenik generalnog direktora Ukrzaliznytsie (telefon: +38 044 465 00 01); Zhurakivskyy Vitaliy (Жураківський Віталій Олександрович) – prvi zamjenik generalnog direktora Ukrzaliznytsie (telefon: +38 044 465 00 41); Slipchenko Oleksiy (Сліпченко Олексій Леонтійович) – zamjenik generalnog direktora Ukrzaliznytsie (telefon: +38 044 465 00 14); Naumenko Petro (Науменко Петро Петрович) –zamjenik generalnog direktora Ukrzaliznytsie (telefon: +38 044 465 00 12); Chekalov Pavlo (Чекалов Павло Леонтійович) - zamjenik generalnog direktora Ukrzaliznytsie (telefon: +38 044 465 00 13); Matviiv Igor – načelnik odjela za međunarodne odnose Ukrzaliznytsie (telefon: +38 044 465 04 25). „(e) za novinare i tehničko osoblje koje ih prati zbog obavljanja posla: – potvrda ili drugi dokument koji je izdala strukovna organizacija ili poslodavac podnositelja zahtjeva za vizu, koji dokazuje da je predmetna osoba kvalificirani novinar i da je svrha putovanja obavljanje novinarskog posla ili koji dokazuje da je osoba član tehničkog osoblja koje je u pratnji novinara zbog obavljanja posla;” Ovom kategorijom nisu obuhvaćeni slobodni novinari. Potrebno je predočiti potvrdu ili dokument kojim se dokazuje da je podnositelj zahtjeva profesionalni novinar te izvorni dokument koji je izdao njegov poslodavac u kojem se navodi da je svrha putovanja obavljanje novinarskog posla ili kojim se dokazuje da je osoba član tehničkog osoblja u pratnji novinara zbog obavljanja posla. Nadležna ukrajinska strukovna organizacija koja dokazuje da je osoba u pitanju kvalificirani novinar je: 1. Nacionalni sindikat novinara Ukrajine (NUJU) („Національна спілка журналістів України”, НСЖУ). NUJU izdaje kvalificiranim zaposlenicima masovnih medija nacionalne novinarske iskaznice i međunarodne tiskovne iskaznice standardnog uzorka koje je odredila Međunarodna federacija novinara. Adresa za slanje pošte NUJU-u je: 27-a Khreschatyk str. Kijev, 01001, Ukrajina Ovlaštena osoba NUJU-a je: Nalyvaiko Oleg Igorovych (Наливайко Олег Ігорович) – voditelj NUJU-a Telefon/telefaks: +38044-234-20-96; +38044-234-49-60; +38044-234-52-09 adresa e-pošte: spilka@nsju.org; admin@nsju.org. 2. Nezavisni sindikat medija Ukrajine (IMUU) незалежна медіа-профспілка україни. Adresa za slanje pošte je: Office 25, 27 – A, Khreshchatyk Str., Kijev, 01001, Ukrajina Ovlaštene osobe su: Lukanov Yurii (Луканов Юрій Вадимович)– voditelj IMUU-a Vynnychuk Oksana (Оксана Винничук) – izvršna tajnica IMUU-a Telefon: +38 050 356 57 58 adresa e-pošte: secretar@profspilka.org.ua „(f) za osobe koje sudjeluju u znanstvenim, kulturnim i umjetničkim aktivnostima, uključujući sveučilišne i druge programe razmjene: – pisani zahtjev organizacije domaćina za sudjelovanje u tim aktivnostima;” „(g) za učenike, studente, studente poslijediplomskih studija i učitelje koji se nalaze u pratnji, a koji putuju zbog studija ili strukovnog obrazovanja, kako u okviru programa razmjene, tako i drugih školskih aktivnosti: – pisani zahtjev ili potvrda o upisu sveučilišta, visoke škole ili škole domaćina ili studentske iskaznice ili potvrde o tečajevima koje će osoba pohađati;” Studentska iskaznica može biti prihvaćena kao opravdanje svrhe putovanja samo kada je izda sveučilište, visoka škola ili škola domaćin gdje će se pohađati studij ili stručna izobrazba. „(h) za sudionike međunarodnih sportskih događaja i osobe koje ih prate u svojstvu stručnjaka: – pisani zahtjev organizacije domaćina: nadležnih tijela, nacionalnih sportskih federacija i nacionalnih olimpijskih odbora država članica.” Popis osoba u pratnji kada je riječ o međunarodnim sportskim događajima bit će ograničen na one osobe koje prate sportaše/sportašice u svojstvu stručnjaka: treneri, maseri, rukovoditelji, zdravstveno osoblje i vođe sportskih klubova. Navijači se ne smatraju osobama u pratnji. „(i) za sudionike službenih programa razmjene koje organiziraju gradovi-prijatelji i druga općinska tijela: pisani zahtjev voditelja uprave/gradonačelnika tih gradova ili drugih općinskih tijela;” Voditelj uprave/gradonačelnik grada ili drugo lokalno tijelo nadležno za izdavanje pisanog zahtjeva jest voditelj uprave/gradonačelnik grada domaćina ili općina u kojoj će se aktivnost prijateljskog povezivanja gradova/općina odvijati. Ova kategorija obuhvaća isključivo službene aktivnosti prijateljskog povezivanja gradova/općina. „(j) za bliske rođake – bračne drugove, djecu (uključujući usvojenu djecu), roditelje (uključujući skrbnike), djedove i bake te unuke – u posjetu građanima Ukrajine koji zakonito borave na državnom području država članica ili građanima Unije koji borave na području države članice čiji su državljani: – pisani zahtjev osobe-domaćina;” Ovim stavkom uređuje se situacija bliskih rođaka iz Ukrajine koji putuju u države članice radi posjećivanja građana Ukrajine koji zakonito borave na području država članica ili građana Unije koji borave na području države članice čiji su državljani. Nadležno tijelo mora dokazati vjerodnostojnost potpisa osobe koja poziva u skladu s nacionalnim zakonodavstvom države boravka. Važno je dokazati i zakoniti boravak osobe koja poziva i obiteljsku vezu; na primjer, pružajući zajedno s pisanim zahtjevom osobe domaćina, preslike dokumenata u kojima se objašnjava njegov status, poput preslika dozvole boravka i kojima se potvrđuje obiteljska veza. Ova se odredba primjenjuje i na srodnike osoblja diplomatskih misija i konzulata koji putuju u posjet obitelji u trajanju od najviše 90 dana na područje država članica, osim za potrebu dokazivanja zakonitog boravka i obiteljskih veza. U skladu s Deklaracijom Europske unije o olakšicama za članove obitelji, koja je priložena Sporazumu, „kako bi se olakšala mobilnost povećanog broja osoba koje imaju obiteljske veze (posebno sestara i braće i njihove djece) s ukrajinskim građanima koji zakonito borave na područjima država članica ili s građanima Europske unije koji borave na području države članice čiji su državljani, Europska unija poziva konzularne urede država članica da u cijelosti iskoriste postojeće mogućnosti Zakonika o vizama za pojednostavnjenje izdavanja viza za ovu kategoriju osoba, uključujući, posebno, pojednostavnjenje dokaznih isprava koje se traže za podnositelje zahtjeva, izuzeća od plaćanja pristojbi za vize te, prema potrebi, izdavanje viza za višekratni ulazak.” „(k) za rođake koji koji putuju radi sudjelovanja na sahranama: – službeni dokument koji potvrđuje smrtni slučaj kao i obiteljsku ili drugu vezu između podnositelja molbe i pokopane osobe;” U sporazumu se ne navodi točno tijela koje države bi trebala izdati gore navedeni službeni dokument: države u kojoj će se obaviti pokop ili države boravišta osobe koja želi ići na pokop. Trebalo bi prihvatiti da nadležna tijela obiju zemalja mogu izdati takve službene dokumente. Potrebno je predočiti gore navedeni službeni dokument kojim se potvrđuje smrtni slučaj, kao i obiteljska ili druga veza između podnositelja zahtjeva i preminulog; npr. rodni i/ili vjenčani list. „(l) za posjet vojnim i civilnim grobljima: – službeni dokument kojim se potvrđuje postojanje i održavanje groba, kao i obiteljsku ili drugu vezu između podnositelja molbe i pokopane osobe;” U sporazumu se ne navodi točno treba li gore navedeni službeni dokument izdati tijelo države u kojoj se nalazi groblje ili države boravišta osobe koja želi posjetiti groblje. Trebalo bi prihvatiti da nadležna tijela obiju zemalja mogu izdati takve službene dokumente. Potrebno je predočiti gore navedeni službeni dokument kojim se potvrđuje postojanje i očuvanje groba te obiteljski ili drugi odnosi između podnositelja zahtjeva i pokopane osobe. U skladu s Deklaracijom priloženom Sporazumu, u pravilu, viza za kratkotrajni boravak za osobe u posjeti vojnim i civilnim grobljima izdaje se za razdoblje od najviše 14 dana. „(m) za posjet zbog zdravstvenih razloga i za osobe koje su u potrebnoj pratnji: – službeni dokument zdravstvene ustanove kojim se potvrđuje potreba za zdravstvenom skrbi u toj ustanovi, potreba pratnje i dokaz da postoje dovoljna financijska sredstva za plaćanje liječenja.” Dostavlja se dokument zdravstvene ustanove kojim se potvrđuje nužnost zdravstvene skrbi u toj ustanovi i dokaz o dostatnim financijskim sredstvima za plaćanje liječenja, kojim se treba potvrditi i da je pratnja potrebna. (n) za predstavnike organizacija civilnog društva kada putuju za potrebe stručne izobrazbe, seminara, konferencija, uključujući u okviru programa razmjene: — pisani zahtjev organizacije domaćina, potvrda da osoba zastupa organizaciju civilnog društva i potvrda odgovarajućeg registra o osnivanju te organizacije koju izdaje državno tijelo u skladu s nacionalnim zakonodavstvom;” Isprava kojom se dokazuje registracija organizacije civilnog društva u Ukrajini pismo je koje izdaje Ukrajinski državni ured za registraciju s podacima iz Registra javnih udruženja. „(o) za članove profesija koji sudjeluju na međunarodnim izložbama, konferencijama, simpozijima, seminarima ili drugim sličnim događajima na području država članica: — pisani zahtjev organizacije domaćina kojim se potvrđuje da dotična osoba sudjeluje na događaju; (p) za predstavnike vjerskih zajednica: — pisani zahtjev vjerske zajednice registrirane u Ukrajini u kojem se navodi svrha, trajanje i učestalost putovanja;” Isprava kojom se dokazuje registracija vjerske zajednice u Ukrajini izvadak je iz Unificiranog državnog registra pravnih osoba i samostalnih poduzetnika s podatkom da je organizacijski i pravni oblik pravne osobe vjerska zajednica. „(q) za sudionike službenih programa prekogranične suradnje u EU-u, poput Instrumenta za europsko susjedstvo i partnerstvo (ENPI): — pisani zahtjev organizacije domaćina.” Važno: Sporazumom se ne stvaraju nova pravila o odgovornosti za fizičke ili pravne osobe koje izdaju pisani zahtjev. Mjerodavno EU-ovo/nacionalno zakonodavstvo primjenjuje se u slučajevima lažnog izdavanja takvih zahtjeva. 2.2.2. Izdavanje viza za višekratni ulazak U slučajevima u kojima podnositelj zahtjeva za vizu mora često ili redovito putovati na područje država članica, vize za kratkotrajni boravak izdaju se za više posjeta, pod uvjetom da ukupno trajanje tih posjeta ne prelazi 90 dana u razdoblju od 180 dana. Člankom 5. Sporazuma određuje se sljedeće: „1. Diplomatska i konzularna predstavništva država članica izdaju vize za višekratni ulazak s rokom valjanosti od pet godina sljedećim kategorijama osoba: (a) članovima nacionalnih i regionalnih vlada i parlamenata, ustavnih i vrhovnih sudova, nacionalnim i regionalnim tužiteljima i njihovim zamjenicima, ako ovim Sporazumom nisu izuzeti od zahtjeva u pogledu viza, za izvršavanje njihovih dužnosti; (b) stalnim članovima službenih delegacija koji na temelju službenih poziva naslovljenih Ukrajini redovito sudjeluju na sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili u programima razmjene, kao i na događanjima koja na državnim područjima država članica održavaju međuvladine organizacije; (c) bračnim drugovima i djeci (uključujući usvojenu djecu) koja su mlađa od 21 godine ili su uzdržavana, i roditeljima (uključujući skrbnike) u posjetu građanima Ukrajine koji zakonito borave na državnom području država članica ili građanima Unije koji borave na državnom području države članice čiji su državljani; (d) poslovnim ljudima i predstavnicima poslovnih organizacija koji redovito putuju u države članice; (e) novinarima i tehničkom osoblju koje ih prati zbog obavljanja posla. Odstupajući od prvog podstavka, kada je potreba ili namjera za učestalim ili redovitim putovanjem očigledno ograničena na kraće razdoblje, rok valjanost vize za višekratni ulazak ograničen je na to razdoblje, posebno: - u slučaju osoba iz točke (a), njihov mandat, - u slučaju osoba iz točke (b), rok važenja statusa stalnog člana službene delegacije, - u slučaju osoba iz točke (c), rok važenja ovlaštenja za zakoniti boravak građana Ukrajine koji zakonito borave u Uniji, - u slučaju osoba navedenih u točki (d), rok važenja statusa predstavnika poslovne organizacije ili ugovora o radu, - u slučaju osoba nevedenih u točki (e), ugovor o radu, kraći od pet godina.” Za te kategorije osoba, uzimajući u obzir njihov profesionalni status ili obiteljske veze s građaninom Ukrajine koji zakonito boravi na području država članica ili građaninom Europske unije koji boravi na području države članice čiji je državljanin, opravdano je izdati, kao pravilo, vizu za višekratni ulazak s valjanosti od pet godina. U prethodnom Sporazumu izrazom „s rokom valjanosti do najviše pet godina” konzulatima se prepuštalo odlučivanje o razdoblju valjanosti vize, određujući samo najdulje razdoblje valjanosti. Na temelju izmijenjenog Sporazuma ta prepuštenost u odlučivanju nestala je s novim tekstom koji glasi: „s rokom valjanosti od pet godina”, kojim se određuje da, ako podnositelj zahtjeva ispunjava sve uvjete iz članka 5. stavka 1. rok je valjanosti višekratne vize pet godina. Za osobe koje su obuhvaćene člankom 5. stavkom 1. točkom (a), potrebno je izdati potvrdu o njihovu profesionalnom statusu i o trajanju njihova mandata. Ta se odredba neće primjenjivati na osobe koje su obuhvaćene člankom 5. stavkom 1. točkom (a) ako su Sporazumom izuzeti od zahtjeva za vizu, odnosno ako su nositelji diplomatskih putovnica ili biometrijskih službenih putovnica. Za osobe koje su obuhvaćene člankom 5. stavkom 1. točkom (b) mora se predočiti dokaz o njihovu trajnom statusu člana delegacije i o potrebi redovitog sudjelovanja na sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili u programima razmjene. Za osobe koje su obuhvaćene člankom 5. stavkom 1. točkom (c) mora se predočiti dokaz o zakonitom boravku osobe koja poziva (vidi II.2.2.1). Za osobe koje su obuhvaćene člankom 5. stavkom 1. točkama (d) i (e) mora se predočiti dokaz o njihovu profesionalnom statusu i o trajanju njihovih aktivnosti. „2. Diplomatska i konzularna predstavništva država članica izdaju vize za višekratni ulazak s rokom valjanosti od jedne godine sljedećim kategorijama osoba, pod uvjetom da su tijekom prethodne godine dobili barem jednu vizu i iskoristili je u skladu sa zakonima o ulasku i boravku države koju posjećuju: (a) vozači koji obavljaju usluge međunarodnog prijevoza roba i putnika na državna područja država članica u vozilima koja su registrirana u Ukrajini; (b) članovi osoblja na vlaku, hladnjačama i lokomotivama na međunarodnim vlakovima koji putuju na državna područja država članica; (c) osobama koje sudjeluju u znanstvenim, kulturnim i umjetničkim aktivnostima, uključujući sveučilišne i druge programe razmjene, koje redovito putuju u države članice; (d) sudionicima međunarodnih sportskih događaja i osobama koje ih prate u svojstvu stručnjaka; (e) sudionicima službenih programa razmjene koje organiziraju gradovi-prijatelji i druga općinska tijela; (f) predstavnicima organizacija civilnog društva koji redovito putuju u države članice za potrebe stručne izobrazbe, seminara, konferencija, uključujući u okviru programa razmjene; (g) sudionicima službenih programa prekogranične suradnje u EU-u, poput Instrumenta za europsko susjedstvo i partnerstvo (ENPI); (h) studentima i studentima poslijediplomskih studija koji redovito putuju zbog studija ili strukovnog obrazovanja, uključujući one koji su u okviru programa razmjene; (i) predstavnicima vjerskih zajednica; (j) članovi profesija koji sudjeluju na međunarodnim izložbama, konferencijama, simpozijima, seminarima ili drugim sličnim događajima na državnom području država članica: (k) osobama koje redovno putuju iz zdravstvenih razloga te osobama u nužnoj pratnji. Odstupajući od prvog podstavka, kada je potreba ili namjera za učestalim ili redovitim putovanjem očigledno ograničena na kraće razdoblje, rok valjanost vize za višekratni ulazak ograničen je na to razdoblje, posebno: U prethodnom Sporazumu izrazom „s rokom valjanosti do najviše godine dana” konzulatima se prepuštalo odlučivanje o razdoblju valjanosti vize, određujući samo najdulje razdoblje valjanosti. Na temelju izmijenjenog Sporazuma ta prepuštenost u odlučivanju nestala je s novim tekstom koji glasi: „s rokom valjanosti od pet godina”, kojim se određuje da, ako podnositelj zahtjeva ispunjava sve uvjete iz članka 5. stavka 2. rok je valjanosti višekratne vize godinu dana. Višekratne vize kojima je rok valjanosti godinu dana izdat će se gore navedenim kategorijama ako je tijekom prethodne godine (12 mjeseci) podnositelj zahtjeva za vizu dobio barem jednu schengensku vizu i iskoristio je u skladu sa zakonima o ulasku i boravku države(a) koju je posjetio (na primjer, osoba nije prekoračila dozvoljeni boravak) i ako postoje razlozi za traženje vize za višekratni ulazak. Schengenska viza dobivena tijekom prethodne godine može biti ona koju je izdala druga schengenska država različita od one u kojoj je podnositelj zahtjeva zatražio novu vizu. U slučajevima kada nije opravdano izdati vizu valjanu za godinu dana, (na primjer, ako je trajanje programa razmjene kraće od godinu dana ili osoba ne treba često putovati ili redovito cijelu godinu) valjanost vize bit će kraća od godine dana, pod uvjetom da su ispunjeni ostali uvjeti za izdavanje vize. „3. Diplomatska i konzularna predstavništva država članica izdaju vize za višekratni ulazak s rokom valjanosti od najmanje dvije, a najviše pet godina kategorijama osobama iz stavka 2. ovog članka, pod uvjetom da su tijekom protekle dvije godine iskoristili vize za višekratni ulazak izdane na godinu dana u skladu sa zakonima o ulasku i boravku države koju posjećuju, osim ako su potreba ili namjera u pogledu čestog ili redovitog putovanja jasno ograničene na kraće razdoblje, u kojem slučaju se rok valjanosti vize za višekratni ulazak ograničuje na to razdoblje. 4. Ukupno vremensko razdoblje boravka osoba iz stavaka 1. do 3. ovog članka na državnom području država članica ne smije biti dulje od 90 dana u razdoblju od 180 dana.” Vize za višekratni ulazak čija je valjanost od dvije do pet godina izdaju se kategorijama navedenima u članku 5. stavku 2., pod uvjetom da su tijekom protekle dvije godine iskoristili jednogodišnje schengenske vize za višekratni ulazak u skladu sa zakonima o ulasku i boravku na području/područjima države/država koje posjećuju i da je potreba za učestalim ili redovitim putovanjem očito ograničena na kraće razdoblje. Treba napomenuti da se viza čija je valjanost od 2 do 5 godina izdaje samo ako su podnositelju zahtjeva za vizu izdane dvije vize čija je valjanost godinu dana, a ne manje, tijekom prethodne dvije godine, i ako je iskoristio te vize u skladu sa zakonima ulaska i boravka na području/područjima države/država koju/koje posjećuje. Diplomatske misije i konzularni uredi odlučuju, na temelju procjene svakog zahtjeva za vizu, rok valjanosti tih viza tj. od 2 do 5 godina. U pogledu definicije kriterija u članku 5. stavku 2.: „pod uvjetom da...postoje razlozi za traženje izdavanja vize za višekratni ulazak”, i u članku 5. stavku 3.: „pod uvjetom da su...razlozi za traženje izdavanja vize za višekratni ulazak još uvijek valjani”, za izdavanje te vrste viza primjenjuju se kriteriji uspostavljeni u članku 24. stavku 2. točki (a) Zakonika o vizama: odnosno da osoba treba često putovati u jednu ili više država članica, na primjer poslovno. Ne postoji obveza izdavanja vize za višekratni ulazak ako podnositelj zahtjeva nije iskoristio prethodnu vizu. Ipak, takva viza može se izdati ako je do neupotrebe prethodne vize došlo zbog okolnosti koje ne ovise o volji podnositelja zahtjeva; na primjer, duže izbivanje s posla vozača kamiona zbog bolesti. Vidi II.2.2.1. u pogledu dokumenata kojima se opravdava svrha putovanja radi izdavanja višekratnih viza za kategorije navedene u članku 5. 2.2.3. Nositelji diplomatskih i službenih putovnica. Člankom 10. Sporazuma određuje se sljedeće: „1. Državljani Ukrajine koji posjeduju valjane diplomatske putovnice smiju bez viza ulaziti u državna područja država članica napuštati ih i prolaziti kroz njih. 2. Državljani Ukrajine koji posjeduju valjane biometrijske službene putovnice smiju bez viza ulaziti u državna područja država članica napuštati ih i prolaziti kroz njih. 3. Osobe iz stavaka 1. i 2. ovog članka smiju boraviti na državnim područjima država članica u razdoblju koje ne smije biti dulje od 90 dana u razdoblju od 180 dana.” Postojeći bilateralni sporazumi ili dogovori o izuzeću od obveze pribavljanja vize za nositelje nebiometrijskih službenih putovnica nastavljaju se primjenjivati, osim ako su otkazani ili obustavljeni (vidi gore 1.6). Postavljanje diplomata u državama članicama nije uređeno Sporazumom. Primjenjuje se uobičajeni postupak akreditacije. III. STATISTIČKI PODACI Kako bi se Zajedničkom odboru, koji je uspostavljen Sporazumom, omogućilo učinkovito praćenje Sporazuma, diplomatske misije i konzularni uredi država članica moraju Komisiji dostaviti statističke podatke svakih šest mjeseci posebice, ako je to moguće, razvrstane po mjesecima o: vrstama viza izdanih različitim kategorijama obuhvaćenima Sporazumom; broju odbijenih zahtjeva za vizu za različite kategorije obuhvaćene Sporazumom; postotku podnositelja zahtjeva pozvanih na osobni razgovor po kategorijama osoba; vizama za višekratne ulaske čija je valjanost pet godina izdane za ukrajinske državljane (po državi). - postotku viza koje se izdaju besplatno za različite kategorije obuhvaćene Sporazumom.