Kako bi se održao vodeći položaj Europe među konkurentima u novim tehnologijama i razvoju novih proizvoda te u progresivnom pristupu pouzdanim normama i propisima kojima se predviđaju društveni izazovi, neophodno je da se Europskom inicijativom za mjeriteljstvo osigura da do 2030. mjeriteljska rješenja u Europi budu barem jednaka najboljim svjetskim akterima u tom području i da se dokaže vrhunsko pružanje mjeriteljskih usluga za postojeće složene izazove i nove tehnologije u području mjeriteljstva. To bi se trebalo postići specijaliziranim paneuropskim mrežama koje objedinjuju resurse kako bi postigle kritičnu masu kapaciteta. Ta bi mjeriteljska rješenja trebala potaknuti prodaju novih inovativnih proizvoda i usluga zbog prihvaćanja i upotrebe ključnih novih tehnologija. Rješenja bi trebala pridonijeti i djelotvornoj izradi i provedbi konkretnih normi i propisa koji će činiti osnovu javnih politika kojima se svladavaju društveni izazovi.

Proteklih nekoliko godina nastavljena su ulaganja izvan EU-a. Nacionalni institut za norme i tehnologiju (National Institute of Standards and Technology, NIST), nacionalni mjeriteljski institut SAD-a, 2018. i 2019. imao je ukupan godišnji proračun od 724,5 milijuna USD. Bitnije aktivnosti instituta uključuju poseban program za istraživačko mjeriteljstvo („laboratorijski program”) s godišnjim proračunom većim od 60 milijuna USD i istraživački program temeljnog mjeriteljstva, uključujući kvantno mjeriteljstvo, s godišnjim proračunom od više od 160 milijuna USD. Prema najnovijim podacima, kineski Nacionalni mjeriteljski institut (NIM) 2018. je imao operativni proračun od 180 milijuna EUR. Osim toga, Kina je u razdoblju od 2016. do 2019. provodila istraživački program u području mjeriteljstva u vrijednosti od 65 milijuna EUR i financirala 160 zajedničkih istraživačkih projekata širom zemlje. Za usporedbu, njemački Nacionalni mjeriteljski institut PTB, najveći takav institut u Europi, ima ukupan operativni proračun od 200 milijuna EUR godišnje, od čega većina nije namijenjena istraživanju, već mjeriteljskim uslugama za industriju i društvo.

Sve se to događa u vrijeme kad se Europa suočava s većom konkurentnošću u mjeriteljstvu na svjetskoj razini s obzirom na razmjer i cilj ulaganja i dugoročne financijske obveze prema ciljevima u području mjeriteljstva. Sjedinjene Američke Države, Kina i Indija povećale su ulaganja u mjeriteljstvo u proteklom desetljeću za 60 %, 50 % odnosno 52 %. U istom su razdoblju ulaganja u europske institute ostala na približno jednakoj razini i nisu se prilagođavala novim, sve važnijim područjima istraživanja. Nedovoljna ulaganja u Europi u kombinaciji s rascjepkanošću kapaciteta u području mjeriteljstva dovela su do razvodnjavanja aktivnosti i nedostatka strateškog fokusa. EMRP i EMPIR, prethodni programi koji su financirani na razini EU-a, pokazali su da postoji mogućnost smanjenja rascjepkanosti i sufinanciranja aktivnosti za nove kapacitete i zajedničke prioritete u području mjeriteljstva.

Države članice ne mogu same dostatno ostvariti ciljeve prijedloga jer opseg i složenost mjeriteljstva zahtijevaju ulaganja koja nadmašuju osnovne proračune za istraživanje nacionalnih instituta za mjeriteljstvo. Izvrsnost potrebna za istraživanje i razvoj najsuvremenijih mjeriteljskih rješenja prelazi nacionalne granice te se stoga ne može postići samo na nacionalnoj razini. Bez dosljednog pristupa na europskoj razini i postizanja kritične mase postoji velik rizik od udvostručivanja napora, što dovodi do povećanja troškova i slabijeg učinka.

Mjeriteljstvom se osigurava da su izvršena mjerenja utemeljena na međunarodno dogovorenim definicijama i normama. To je osnova nacionalnih i međunarodnih mjeriteljskih sustava koji proizvode precizna, pouzdana i vjerodostojna mjerenja na kojima se temelji širok spektar gospodarskih djelatnosti i javnih usluga i koja obuhvaćaju cjelokupno unutarnje tržište u okviru gospodarstva u interesu građana. To se odnosi na sigurnost potrošačkih proizvoda i financijskih usluga, kod kojih mjeriteljstvo omogućava stavljanje točnog vremenskog žiga na svaku financijsku transakciju kako bi se osigurali sljedivi dokazi o njoj i usklađenost s europskim financijskim propisima.

Štoviše, procjenom učinka utvrđuje se da bi omogućavanjem dugoročnog strateškog pristupa i ciljane provedbe ovaj oblik partnerstva osigurao veći angažman i sudjelovanje industrije i drugih krajnjih korisnika i tako doveo do šireg prihvaćanja mjeriteljskih rješenja. Ovaj strateški pristup i ciljana provedba, zajedno s povećanim sudjelovanjem industrije i drugih krajnjih korisnika, otvorili bi put do mjeriteljskog sustava s mnogo većim mogućnostima i vrhunskim performansama na svjetskoj razini.

Na temelju ex ante procjene učinka Europske inicijative za mjeriteljstvo zaključeno je da je članak 185. UFEU-a najprikladnija osnova za ostvarenje postavljenog cilja. To je detaljno opisano u odjeljku 6. procjene učinka, prema kojem inicijativa na temelju članka 185. UFEU-a postiže najbolje rezultate u pogledu djelotvornosti i usklađenosti te je jednako troškovno učinkovita kao i osnovna opcija poziva na podnošenje prijedloga u okviru programa Obzor Europa.

Komisija je u tu svrhu ugovorila izradu vanjske studije koja je obuhvaćala sva potencijalna institucionalizirana partnerstva, uključujući partnerstvo za mjeriteljstvo, i uvelike se oslanjala na analize i zaključke iz studije pri izradi prijedloga za mjeriteljstvo. Komisija je istodobno tijekom 2019. održavala sastanke i obavljala razgovore s udruženjem EURAMET e.V i drugim stručnjacima za mjeriteljstvo. Komisija je u studenome 2019. održala i savjetodavnu radionicu sa stručnjacima iz država članica. Nakon toga, u ožujku 2020. održano je pisano savjetovanje s nacionalnim ministarstvima nadležnima za mjeriteljstvo.

Procjena učinka

Izvješće o procjeni učinka za predloženu inicijativu za mjeriteljstvo dovršeno je u lipnju 2020. (SWD(2021) 36). Odbor za nadzor regulative dao je 15. srpnja 2020. pozitivno mišljenje o izvješću o procjeni učinka (SEC(2021) 91). Odbor je u mišljenju zatražio sljedeće:

1. Kao dio cilja razvoja transnacionalnih mjeriteljskih mreža u izvješću se objašnjava da nakon određenog vremena (do 2030.) partnerstvo više neće biti potrebno. U izvješću treba pojasniti zašto je to uvršteno u izvješće o procjeni učinka i kako je to povezano s postojećom inicijativom koja obuhvaća razdoblje financiranja do 2027. Ako se potvrdi da partnerstvo više nije potrebno, u izvješću bi trebalo pojasniti kako bi trenutačno predloženo partnerstvo pomoglo u uspostavljanju potrebnih uvjeta za njegovo buduće ukidanje.

2. U izvješću bi trebalo bolje objasniti na koji bi način akteri iz privatnog sektora bili uključeni u preferirani oblik „javno-javnog” partnerstva. Treba razjasniti i poticaje za njihovo sudjelovanje.

3. Izvješće bi moglo biti korisno za dobivanje detaljnijeg objašnjenja o nacionalnim tijelima za mjeriteljska istraživanja i njihovu funkcioniranju.

Procjena učinka obuhvaća sljedeće mogućnosti: Osnovni scenarij nije uključivao partnerstvo, već samo tradicionalne pozive za podnošenje prijedloga u okviru programa Obzor Europa. To bi dovelo do zatvaranja postojeće provedbene strukture iz članka 185. nakon okončanja tekućih projekata EMPIR-a 2023., što bi pak dovelo do troškova likvidacije i socijalnih troškova ukidanja. Prema prvoj bi se mogućnosti uspostavilo sufinancirano Europsko partnerstvo. Takvo bi partnerstvo NMI-jima olakšalo udruživanje resursa, no pritom bi postojao velik rizik od pretvaranja u „zatvoreni klub” kojem se akademska zajednica ne želi pridružiti. Prema drugoj bi se mogućnosti uspostavilo institucionalizirano europsko partnerstvo (članak 185. UFEU-a). Takva bi se inicijativa nadovezala na napredak postignut u okviru EMPIR-a, postojećeg institucionaliziranog europskog partnerstva, proširivanjem popisa europskih mjeriteljskih mreža dodatnim mrežama s novim užim područjima djelovanja. Uključivala bi aktere iz šireg lanca vrijednosti u mjeriteljstvu, uključujući nacionalna ministarstva, tijela za normizaciju, regulatore, industriju, krajnje korisnike i potrošače. Razina financiranja EU-a u okviru programa Obzor Europa povećala bi se u odnosu na financiranje iz Obzora 2020. zbog resursa koji su potrebni da bi se kompenzirao povećani opseg. U izvješću o procjeni učinka zaključuje se da se prednost daje drugoj mogućnosti. To je u skladu s rezultatima javnog savjetovanja, u sklopu kojeg je 62 % ispitanika podržalo institucionalizirano partnerstvo kao novu poželjnu inicijativu u području mjeriteljstva. Sve su se četiri glavne podskupine ispitanika (akademska zajednica, poduzeća, građani EU-a i predstavnici javnih vlasti) složile s tim zaključkom i nijedna manjinska skupina nije podržala drugu mogućnost. Gospodarske prednosti predložene inicijative imaju izravnu i neizravnu komponentu. Izravna je komponenta povećanje prodaje mjernih uređaja i povezanih usluga u industriji, koje se procjenjuje na 50 milijuna EUR godišnje. Osim toga, cilj promicanja inovacija u strateškim područjima primjene ima dodatan neizravan, dugoročan učinak na prodaju. Društvene i ekološke koristi izravno su povezane sa specijaliziranim mjeriteljskim mrežama. Mreže osiguravaju konkretna mjeriteljska rješenja za sve dionike duž lanca vrijednosti u mjeriteljstvu, uključujući industriju, krajnje korisnike i građane.

Pojednostavnjenje

Prijedlogom se predviđa pojednostavnjenje upravnih postupaka za javna tijela (na razini EU-a ili nacionalnoj razini) i privatne osobe.

EU će izravno komunicirati s posebnom provedbenom strukturom Europske inicijative za mjeriteljstvo koja će biti nadležna za dodjelu i praćenje doprinosa EU-a te izvješćivanje o njegovu iskorištavanju.

Temeljna prava