ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
11.

OR poziva EK da se u sklopu novog sporazuma založi da se u obzir uzmu kvalitativno i kvantitativno mjerljivi napori gradova i regija u okviru nacionalnih doprinosa (povezani sa smanjenjem stakleničkih plinova, uštedom energije i energijom iz obnovljivih izvora). Europska komisija posebice bi se mogla osloniti na rad inicijativa Compact of States and Regions (Ugovor gradova i regija) i Compact of Mayors te Sporazuma gradonačelnika, koji svi sadrže jasne, konkretne i transparentne obveze gradova i regija u Europi i diljem svijeta. OR smatra da također treba postaviti potrebne uvjete (u pogledu regulative i financijskih mehanizama) kako bi se gradovima i regijama omogućilo optimalno djelovanje.
27.

ističe da je Sporazum gradonačelnika primjer doprinosa lokalnih i regionalnih vlasti provedbi održive energetske politike; podsjeća da je Odbor regija snažno podržao tu inicijativu te smatra da bi je trebalo više koristiti kao moguće sredstvo provedbe energetske unije i energetskih ciljeva EU-a u razdoblju do 2030.; poziva Komisiju da poveća svoju potporu Sporazumu gradonačelnika do 2030. kako bi se pridobili novi potpisnici; također poziva na poticanje lokalnih i regionalnih inicijativa koje nisu obuhvaćene ovim sporazumom, ali koje su dovele do ambicioznih rezultata, poput mreže Eurocities i Vijeća europskih općina i regija;
43.

odgovorni subjekti moraju uzeti u obzir činjenicu da kod korištenja financijskih instrumenata može doći do neželjenih učinaka, posebice do istiskivanja kapitala privatnih ulagača s tržišta zbog intervencije javnih tijela. Stoga je potrebno poduzeti odgovarajuće mjere kako bi se to spriječilo. U tom je području od presudne važnosti suradnja između Europske komisije, Europske investicijske banke i regija, uključujući i opsežne službene smjernice za različite financijske instrumente dostupne lokalnim i regionalnim vlastima;
41.

ističe da je iznimno malo Europljana upoznato s EGI-jem. To slabo poznavanje vidljivo je iz nedavnog istraživanja Eurobarometra (1) o percepciji javnosti o EU-u u šest država članica (Italiji, Njemačkoj, Danskoj, Portugalu, Finskoj i Poljskoj), u kojem je znatnija upoznatost s konceptom EGI-ja zabilježena samo među njemačkim ispitanicima. OR stoga ističe nužnost zajedničkog djelovanja institucija EU-a i drugih razina upravljanja kako bi ljudi osvijestili svoje pravo da predlažu i podupiru europske građanske inicijative. U svim državama članicama EU-a treba pokrenuti informativne kampanje u koje će biti uključene regionalne i lokalne vlasti te koje će prvenstveno biti usmjerene, među ostalim, na mlade kako bi građani osvijestili to pravo;
3.

podsjeća na to da paket mjera koji je predstavila Komisija ne osuđuje praksu izdavanja poreznih mišljenja s obzirom na to da su takvi sporazumi predviđeni zakonom u 22 države članice EU-a te da je zakonom dopušteno da poduzeće koje počinje poslovati na nekom području unaprijed provjeri iznos poreza koji će mu biti nametnut. No ipak je potrebno izbjeći da netransparentnost mjera dovede do narušavanja tržišnog natjecanja i smanjenja porezne osnovice na štetu europskih javnih prihoda u cijelosti;
6.

naglašava da je nužno više se usredotočiti na predanost EU-a i država članica uvažavanju načela solidarnosti kako bi se stvorila učinkovitija migracijska politika koja obuhvaća sva pitanja s kojima se suočavaju lokalne i regionalne vlasti. S tim u vezi OR ističe rezoluciju koju je Europski parlament usvojio 29. travnja. OR pri tome smatra da se solidarnost treba temeljiti na uzajamnom povjerenju, a ne na prisili, no ne smije se smetnuti s uma da je posrijedi obveza te da je mobilnost uzrokovanu progonom opasno smatrati migracijom;
24.

zahtijeva da države članice i Europska unija ulože znatnija sredstva u pribavljanje statističkih podataka koji nedostaju, a koji odražavaju različite teritorijalne izazove, te da snažno razviju aktivnosti prikupljanja podataka na najnižoj administrativnoj razini. To je posebice važno u zemljama gdje Eurostatove teritorijalne jedinice ne odražavaju doista stvarnu geografsku situaciju na lokalnoj i regionalnoj razini. Nije moguće izraditi učinkovite politike uz pomoć kojih bi se uhvatilo u koštac s izazovima s kojima se suočavaju regije ako ne postoji potpuna i ažurirana slika regija Europske unije. OR podsjeća da u novim uredbama o strukturnim fondovima postoji 11. tematski cilj strukturnih fondova koji se može ciljano iskoristiti za financiranje ulaganja u bolje podatke na lokalnoj i regionalnoj razini, no do sada se nažalost slabo koristio u tu svrhu. Istodobno, radi racionalizacije obrade, OR ponovno ističe potrebu za smanjenjem administrativnog opterećenja za razne dionike, uključujući lokalne i regionalne vlasti, razvijanjem prikladnih alata kako bi se omogućilo prikupljanje statističkih podataka te kako bi se izvješćivanje učinilo strožim i provodilo selektivno, ali sustavno. Važno je osigurati da su sredstva raspoloživa u okviru tematskog cilja 11. opće poznata;
21.

s obzirom na to da su lokalne i regionalne vlasti ključne za uspostavljanje cijelog tog sustava, Odbor naposljetku ističe da je potrebno riješiti sljedeća pitanja, kako bi se te vlasti i njima podređeni subjekti mogli daleko aktivnije uključiti u taj proces i postati njegovim pokretačem: a) financiranje javnim sredstvima – po potrebi pomoću skupnih izuzeća za to područje; b) pravo pružanja informacija privatnom sektoru, pravo potraživanja informacija od drugih javnih i privatnih subjekata te pravo prikupljanja, obrade i korištenja tih informacija; c) načini financiranja cijelog procesa i pojedinačnih aktivnosti koji će osigurati da rad uložen u razvoj sustava i, posebice, upravljanje njime dodatno ne opterete ionako preopterećeni proračun lokalnih i regionalnih vlasti, već, naprotiv, dovedu do uštede i povećanja proračunskih prihoda. Ti će napori, naime, znatno utjecati na proračune država članica, ali ponajprije na privatni sektor, i to ne samo na području prijevoza.
8.

Zbog toga OR poziva Europsku komisiju da to pitanje razmotri prilikom revizije prioriteta politike u okviru obnovljene strategije Europa 2020. te da ubrzo ispuni obavezu koju je preuzela za stvaranje europskog područja vještina i sposobnosti usvojenih ne samo formalnim nego i neformalnim učenjem, uz istodobno osiguravanje propusnosti među različitim razinama obrazovanja. To je jedan od ključnih prioriteta OR-a koji se i odražava u njegovim prijedlozima novom zakonodavnom mandatu (6) s obzirom na to da uzajamno priznavanje takvih kvalifikacija između ostalog olakšava prekograničnu mobilnost radnika, povećava konkurentnost te jača teritorijalnu i socijalnu koheziju.
7.

naglašava da su inicijativu za zajedničko strateško pozicioniranje alpskog prostora na razini EU-a pokrenule same alpske regije, koje su potom u istinskom procesu od baze prema vrhu formirale EUSALP, i to preko razine alpskih država do europske razine;
1.

Od 2010. godine, OR je industrijskoj politici u prvom redu pristupao s aspekta relevantnih vodećih inicijativa u okviru strategije Europa 2020. čijoj je procjeni posvetio niz anketa i konferencija (1). To je kulminiralo OR-ovom cjelovitom procjenom strategije Europa 2020. koja je 7. ožujka 2014. predstavljena u sklopu Atenske deklaracije (2) o teritorijalnoj viziji rasta i zapošljavanja, popraćene Izvještajem o ocjeni stanja sredinom provedbenog razdoblja (3). Ukratko, OR se zalaže za sljedeće: a. uvođenje teritorijalne dimenzije u strategiju Europa 2020. i postavljanje diferenciranih ciljeva na regionalnoj razini pomoću kombinacije pristupa od baze prema vrhu i od vrha prema bazi; b. osmišljavanje i provedbu strategije Europa 2020. na temelju načela višerazinskog upravljanja; c. adekvatno financiranje dugoročnih investicija potrebnih za podupiranje rasta i zapošljavanja;
10.

ističe da je tijekom 2013. godine došlo do golemih promjena u regiji koju pokriva europska politika susjedstva. Cilj je EPS-a razviti posebne odnose između EU-a i pojedinačnih susjednih zemalja radi unapređenja sigurnosti, blagostanja i susjedskih odnosa. Prošle su godine neki od tih ciljeva ispunjeni, no u nizu slučajeva došlo je i do znatnog nazadovanja. EPS u cjelini treba kritički preispitati kako bi se procijenilo je li njegov postojeći oblik prikladan;
17.

ukazuje na to da, prema podacima Odbora za gospodarsku politiku EU-a (EPC), 30-40 % troškova za zdravstvo u državama članicama otpada na skupinu stanovnika stariju od 65 godina, a udio će tog stanovništva koji je 2010. godine iznosio 17 % ukupnog stanovništva prema prognozama do 2060. godine narasti na 30 %. Pored toga, očekuje se da će 2050. godine biti samo dvije zaposlene osobe na jednu osobu stariju od 65 godina, dok su 2004. godine to bile četiri zaposlene osobe. M-zdravstvo ima potencijal da pomogne u rješavanju izazova te demografske promjene i sve veće troškove zdravstvene skrbi, zato što, između ostalog, doprinosi i smanjenju boravaka u bolnici, većoj količini skrbi za sebe i boljem zdravstvenom stanju stanovnika EU-a;
14.

ukazuje također na to da je, s obzirom na značaj sporazuma između EU-a i SAD-a, potrebno u svakom trenutku jamčiti demokratsku kontrolu pregovora i stoga traži od Europske komisije i država članica da omoguće maksimalno transparentno odvijanje pregovora. U praksi to znači da će svi ključni dokumenti biti objavljeni, a smjernice za pregovore, gdje je to moguće, biti pravovremeno i transparentno predstavljene lokalnim i regionalnim vlastima, svim društveno relevantnim skupinama kao i svim građanima Europske unije, bez ikakvih ograničenja; u vezi s time pozdravlja činjenicu da su države članice koje o pitanju objavljivanja dokumenata pregovora o trgovinskim sporazumima odlučuju jednoglasno, od Europske komisije početkom siječnja 2015. zatražile da objavi prve tekstove s prijedlozima EU-a za različita područja pregovora;
21.

sumnja da bi sadržaj i način reprogramiranja bili sustavno pozitivni i pridonijeli jačanju dugoročne konkurentnosti države i preusmjeravanju gospodarskog razvoja prema sektorima budućnosti. Analiza postignutog od 2009. godine ukazuje na to da je hitnost situacije navela Komisiju i države članice da daju prednost projektima koji su već u tijeku kako bi se ubrzalo korištenje kredita i došlo do gotovine. Općenito gledajući taj je odabir omogućio povećanje sredstava za istraživanje i razvoj te inovacije, za opće potpore poduzećima, za obnovljivu energiju, prometnice i tržište rada, uz mjere posebno usmjerene na zaposlenost mladih. No on je u nekim slučajevima možda također pridonio zapostavljanju sektora povoljnih za rast poput informacijskih i komunikacijskih tehnologija, ulaganja u okoliš, željeznicu, obrazovanje i izobrazbu te jačanje kapaciteta;
12.

Lokalne i regionalne vlasti prve se izravno suočavaju s izazovima i problemima koji mogu izravno utjecati na postupke vladavine prava te time i na primjenjivost određenih temeljnih prava, a koji se svakodnevno javljaju na brojnim područjima: gospodarski problemi, nezaposlenost ili klimatske promjene samo su neki od njih. Posebni značaj lokalnih i regionalnih vlasti leži u njihovoj stručnosti koja im omogućava da rano prepoznaju moguće sistemske prijetnje vladavini prava, ali i u činjenici da su usmjerene na postizanje rezultata, što europske politike uvijek trebaju imati na umu. To je još važnije u globaliziranom svijetu, u kojem su migracija i mobilnost dovele do novih međukulturnih odnosa i pluralističkog društva u kojem istodobno postoje različite vrijednosti i religije, što se osobito osjeća na lokalnoj razini. Rezultate u pogledu zaštite vladavine prava i temeljnih prava moguće je ostvariti samo ako sve razine vlasti, oslanjajući se na svoje ovlasti i odgovornosti, međusobno surađuju, na odgovarajući se način umrežavaju i međusobno usklađuju svoje različite doprinose. Danas se sve češće smatra da je na brojnim područjima za postizanje boljih rezultata neophodna strategija lokalnog karaktera temeljena na činjenicama. To se bez sumnje odnosi i na zaštitu temeljnih prava. Jačanje tih prava pozitivno se odražava i na socijalni i gospodarski razvoj. Odluke donijete na razini najbližoj građanima jačaju međusobno povjerenje građana, kao i njihovo povjerenje u zajednicu u kojoj žive;
57.

primjećuje da sirovine, voda i energija predstavljaju 50 % svih proizvodnih troškova poduzeća (3). Smanjenje tog pretjeranog troška za poduzeća uz pomoć revizije sustava proizvodnje, prijevoza i distribucije same energije, kao i povećanje učinkovitog korištenja resursa i energije, moglo bi stoga donijeti izuzetno značajne uštede. To je još aktualnije u kontekstu povećanja cijena energije i mnogih sirovina do kojeg je došlo proteklih godina;
46.

primjećuje da je revalorizacija značaja kulture i kulturne baštine dugoročni proces koji se tiče svih aktera u društvu. OR smatra da se promjene u stavovima mogu postići jedino ako još veći dio stanovništva ima osjećaj uključenosti, što se npr. može ostvariti smanjenjem društvenih nejednakosti, razvojem lokalnih zajednica, jačanjem mogućnosti društvenog sudjelovanja, stvaranjem otvorenosti za novo, razvojem vještina potrebnih za osmišljavanje, upoznavanje i procjenu kompetencija u odnosu na inovacije i kulturne vrijednosti. Zajednička je zadaća da uključivanjem svih aktera omogućimo stjecanje konkurentnog znanja i kulture, što je nužno za uspješno suočavanje s izazovima pred kojima se EU nalazi. OR s tim u vezi pozdravlja i podupire točku 28. zaključaka Vijeća za obrazovanje, mlade, kulturu i sport od 25. studenog 2014. prema kojoj treba razmotriti mogućnost proglašavanja europske godine kulturne baštine. To bi pridonijelo postizanju zajedničkih ciljeva u paneuropskom kontekstu;
23.

naglašava da obaveze mogu biti zaista ispunjene samo ako se za to stave na raspolaganje potrebna sredstva. To se može postići putem prijenosa s nacionalne razine na lokalne i regionalne vlasti, ali i predviđanjem dovoljnih mogućnosti za mobilizaciju resursa na lokalnoj i regionalnoj razini, primjerice uz pomoć lokalnog i regionalnog oporezivanja. To je još jedan aspekt za koji je potreban napredan oblik decentralizacije. OR i u tom pogledu smatra da su mehanizmi provedbe – mobilizacija domaćih resursa uz istovremenu međunarodnu podršku – previše usredotočeni samo na nacionalnu razinu;
50.

podsjeća na to da se unos svih vrsta opasnih tvari, pojedinačno i kumulativno, negativno odražava na život u moru i ugrožava ga, kao i da te tvari hranidbenim lancem stižu i do ljudi; stoga smatra da je ključno zacrtati cilj potpunog eliminiranja unosa opasnih tvari do 2020. godine te provesti ono što je već dogovoreno;
60.

priznaje da ex ante uvjetovanost (članak 19. Uredbe o zajedničkim odredbama) jamči da se resursi EU-a ulažu u okviru pravnog okruženja u kojem se poštuje europsko zakonodavstvo i imaju za cilj smanjenje konkurentske prednosti koja proizlazi iz nepoštivanja pravila, no ipak upozorava na sljedeće: — OR smatra da je neprihvatljivo da financiranje na teritoriju lokalnih i regionalnih vlasti kasni zbog nekih propusta na europskoj i nacionalnoj institucionalnoj razini te se nada da će lokalne i regionalne vlasti imati dugoročne koristi od primjene ex ante uvjetovanosti, — OR se odlučno protivi „vanjskoj uvjetovanosti” ESIF-a koja se odnosi na zamrzavanje regionalne potpore za države članice koje krše pravila EU-a o proračunskom deficitu, čime bi se u prvom redu kaznile lokalne i regionalne vlasti zbog propusta njihovih nacionalnih vlada, — kohezijska politika ponajprije je regionalna politika i takva bi trebala i ostati, uz izbjegavanje politika veće ili manje centralizacije na svim razinama upravljanja;
28.

Podsjeća da je OR i ranije podržao ciljeve vezane za cestovnu sigurnost, postavljene u Bijeloj knjizi o prometu iz 2011., o tome da se broj poginulih u cestovnom prometu do 2050. približi nuli i da se do 2020. u usporedbi s 2010. godinom broj žrtava prepolovi.
7.

smatra da je to dijelom stoga što članak 174. UFEU-a ne precizira veličinu dotičnih „regija”. Neke vlade taj članak tumače na razini NUTS2, a Komisija je u svom istraživačkom radu, baš kao i drugi dionici, kao odgovarajuću razinu istaknula NUTS3. OR smatra da je, u kontekstu promicanja mobilnosti (a ne za potrebe ESIF-a), primjereno voditi računa o nerazvijenim regijama svih veličina, uključujući one na razini NUTS3 i na nižim razinama;
25.

primjećuje da će povećana konkurentnost i zapošljavanje u sektoru akvakulture pomoći da razvoj tog sektora bude dinamičniji. Ipak, to ne smije dovesti do toga da se kvantiteta pomorskih proizvoda poveća nauštrb kvalitete. U skladu s tim, treba poduzeti sve potrebne korake kako bi se osiguralo da europski potrošači dobivaju visokokvalitetne proizvode. To posebice znači da ne postoji odobrenje da se potrošačima nude genetski modificirani organizmi (GMO);
30.

smatra da brz razvoj sektora treba potaknuti Europsku komisiju da ustraje u pilot-inicijativama na području kronologije medija (npr. u pogledu primjene načela day and date prema kojem film istodobno izlazi na više medija) kako bi se moglo procijeniti je li potrebno, u određenim slučajevima, pravila u pogledu roka u kojem neko djelo postaje dostupno učiniti fleksibilnijima. OR želi naglasiti da lokalne aktere i nositelje prava treba zaštititi putem odgovarajućeg poslovnog modela, istodobno koristeći nove mogućnosti koje nude digitalne tehnologije te povećavajući dostupnost sadržaja svim građanima. U obzir bi trebalo uzeti i nove oblike ponašanja i očekivanja potrošača koji traže da im se, kada i gdje to zažele, omogući izravni pristup novim sadržajima, istodobno omogućavajući razvoj i jačanje novih poslovnih modela za financiranje i distribuciju tih sadržaja;
38.

ukazuje da se cjeloživotno učenje odvija u bilo kojoj fazi života, pa i izvan formalnog obrazovnog sustava. Otvorene tehnologije i internetski tečajevi omogućuju pojedincima da uče bilo gdje, bilo kada, uz pomoć bilo kakvog uređaja i uz bilo čiju potporu. To također omogućuje da se razvijaju vještine građana na području IKT-a i zaštite podataka. Lokalni i regionalni čimbenici trebaju osigurati da se medijska pismenost razvija sustavno na svim razinama, od ranog obrazovanja, pa sve do studija koji dovode do strukovnih ili akademskih kvalifikacija. Na primjer, standardi i ovjeravanje za potvrđivanje digitalnih vještina mogli bi se u Europi poboljšati i koristiti kao poticaj;
49.

napominje da su mnogi europski gradovi i naselja vlastitim inicijativama pokrenuli ambiciozne programe i praktične projekte za usporavanje klimatskih promjena. Međunarodni primjeri lokalnih projekata uključuju Agendu 21, pokrenutu na Svjetskom sastanku na vrhu (Earth Summit) 1992., koja je u posljednja dva desetljeća omogućila da gotovo deset tisuća lokalnih tijela vlasti provede politike i inicijative usmjerene na održivi razvoj i, posebice, poboljšanje stanja okoliša, smanjenje emisija stakleničkih plinova i prilagodbu klimatskim promjenama, zatim Klimatsko udruženje (Climate Alliance) i projekt Udruženja lokalnih vlada za održivost (Local Governments for Sustainability, ICLEI) pod nazivom „Gradovi za zaštitu klime” (Cities for Climate Protection). Skupina Gradovi energije (Energy Cities) radi koristan posao na području energije. Program pod nazivom „Europska nagrada za energiju”, namijenjen energetski učinkovitim lokalnim vlastima, koji ih svojim sveobuhvatnim pristupom potiče na veću energetsku učinkovitost, zaštitu klime i korištenje obnovljivih energija. Za njega se prijavilo već više od tisuću lokalnih vlasti. Vijeće europskih općina i regija (Council of European Municipalities and Regions, CEMR) izdalo je publikaciju za lokalne donosioce odluka pod naslovom „Štedimo energiju, sačuvajmo klimu, uštedimo novac”. Jedan od primjera mnogih lokalnih inicijativa za postizanje ugljične neutralnosti plan je švedske općine Växjö da do 2030. postigne ugljičnu neutralnost. U Finskoj, pak, 14 općina bez ugljičnog otiska („HINKU”) surađuje s lokalnim poduzećima, kreatorima politika i stanovnicima s ciljem postizanja smanjenja emisija od 80%, uz istovremeno promicanje zelenog gospodarstva. Općinska kampanja za zaštitu klime (CCP Finska) obuhvaća 53 lokalne vlasti a 115 lokalnih vlasti ima klimatske strategije. Inicijativa Sporazum gradonačelnika obuhvaća tisuće gradova i naselja koji imaju akcijske planove za održivu energiju i programe smanjenja emisija. Mnoge lokalne i regionalne energetske agencije uspostavljene sredstvima iz fondova EU-a sada pomažu davanjem savjeta o energiji.
5.

smatra da potpora pristupu otvorenim obrazovnim resursima (1) predstavlja velik izazov. Napredak već postoji, no mora se ozbiljno razmisliti kako to sustavno postići na način da obuhvati sve, a ne samo one koji su spontano za to razvili zanimanje;
3.

smatra da je sada idealan trenutak za novu strategiju, budući da su šume pod sve većim pritiskom: klimatske promjene i nedostatno upravljanje šumama koje je posljednjih godina dovelo do njihove slabe profitabilnosti, mijenjaju prirodu šuma i sastav vrsta, kao rezultat mjera za postizanje ciljeva o obnovljivoj energiji može se očekivati veće korištenje biomase, (1) a recesija pojačava pritisak koji proizlazi iz ljudskog utjecaja. Razvoj mjerljivih i dokazivih kriterija održivog upravljanja, kao i promicanje mjera za poboljšanje u područjima s niskim razinama resursa i ulaganja u infrastrukturu, mogli bi dugoročno dati znatan doprinos boljoj zaštiti šuma i održivijem upravljanju te upotrebi europskih šuma. To je posebno važno s obzirom na to da prevrtljivost klime dovodi do novih pritisaka i manje točnih okolišnih i gospodarskih prognoza;
34.

uviđa da i dalje postoje rizici od prekida opskrbe električnom energijom. stoga ne može previdjeti činjenicu da, u cilju jamčenja neprekidnosti opskrbe električnom strujom, treba dopustiti neke oblike javnih potpora: prvo, za uspostavu pametnih energetskih mreža koje potiču fleksibilnu proizvodnju i potrošnju energije na decentraliziranoj osnovi; drugo, za uspostavu energetski učinkovite pohrane i, konačno, za izgradnju fleksibilnih ekološki i klimatski prihvatljivih elektrana koje bi igrale uravnotežujuću ulogu. Te se takozvane „rezervne” elektrane, za koje bi mogle biti potrebne potpore u obliku državnih naknada, ipak ne bi smjele natjecati s obnovljivim izvorima i trebale bi koristiti najsuvremenije tehnologije kako bi se njihova proizvodnja CO2 zadržala na najnižoj mogućoj razini; Za razliku od toga, OR smatra da se za izgradnju novih centrala na ugljen državne potpore ne bi više trebale dodjeljivati. prije no što se razmotre rezervni kapaciteti, OR predlaže da se potrošače više potakne na korištenje električne energije izvan vršnih razdoblja. Komisija procjenjuje da postoji manevarski prostor od 10%.
27.

Odbor regija pozdravlja rad Europske komisije na uvođenju internetskog portala kao jedinstvene kontaktne točke te potiče svoje članove da pruže potrebne informacije ako i kada to bude potrebno. Poziva države članice da se pobrinu za to da informacije o kriterijima, instrumentima financiranja i inicijativama dopru i do gradova. Potrebno je izraditi relevantne komunikacijske planove uz sudjelovanje institucija EU-a, njihovih predstavništava u državama članicama, udruga lokalnih i regionalnih tijela te ostalih relevantnih dionika.
9.

naglašava središnju ulogu lokalnih i regionalnih vlasti na području pravosuđa i unutarnjih poslova. One snose znatnu odgovornost za provođenje raznih dijelova aktualnih pravnih propisa pojedinih zemalja i EU-a; one osmišljavaju i isprobavaju nova politička rješenja; one pružaju podršku građanima u ostvarivanju njihovih temeljnih prava i prikupljaju informacije i iskustva koja su potrebna za daljnji razvoj ovih političkih područja. Lokalne i regionalne vlasti mogu tako pružiti veliki doprinos razvoju neke politike, od planiranja i provedbe do naknadnog praćenja i ocjenjivanja;