To je najavljeno i u Programu čelnikȃ, u kojem je predviđeno da se 15. prosinca 2017. održi sastanak na vrhu čelnika EU-a kako bi raspravljali o vremenskom okviru za odluke o ekonomskoj i monetarnoj uniji i bankarskoj uniji te se sastanak predviđen za 28. i 29. lipnja 2018. u cilju donošenja konkretnih odluka.

Europa sada primjetno ponovno dobiva na snazi. I na ekonomskom i političkom planu imamo mogućnost djelovati i pozitivna kretanja dodatni su nam poticaj. No nema razloga za pretjerano zadovoljstvo. Posao se mora završiti dok je klima za to još povoljna.

Zahvaljujući svemu navedenom struktura europodručja snažnija je nego ikad, ali to ne znači da je dovršena. U Dokumentu za razmatranje o produbljenju ekonomske i monetarne unije i u Dokumentu za razmatranje o budućnosti financija EU-a, koje je Komisija predstavila u okviru daljnjeg postupanja na temelju Bijele knjige o budućnosti Europske unije, opisuju se postojeće stanje i mogući načini za daljnje djelovanje do 2025.

Nakon višegodišnjeg usporenog ili beznačajnog gospodarskog rasta, odlučni napori poduzeti na svima razinama počeli su donositi rezultate jer se u Europi sada bilježi stabilan oporavak. Sve države članice ostvaruju gospodarski rast te je već nekoliko godina zaredom prosječni rast gospodarstva EU-a u cjelini ina razini oko 2 %. Gospodarsko raspoloženje u EU-u i europodručju na najvišoj je razini od 2000., dok je nezaposlenost na najnižoj razini od kraja 2008. Potpora građana euru na najvišoj je razini u europodručju od uvođenja novčanica i kovanica eura 2002. No, kako je aktualna Komisija izjavila pri preuzimanju dužnosti, kriza nije gotova sve dok je nezaposlenost tako visoka jer je u listopadu 2017. u europodručju bilo 14,3 milijuna nezaposlenih.

Poziv na jedinstvo, učinkovitost i demokratsku odgovornost u Govoru o stanju Unije posebno je važan za dovršetak ekonomske i monetarne unije:

• jedinstvo: Euro je jedinstvena valuta EU-a i svi planovi za europodručje trebali bi se odnositi i na one države članice koje bi se u budućnosti trebale pridružiti europodručju i trebalo bi ih izraditi u suradnji s njima. Sve države članice koje su izvan europodručja, osim Ujedinjene Kraljevine i Danske, pravno su se obvezale da će s vremenom uvesti euro. Nadalje, nakon što Ujedinjena Kraljevina izađe iz EU-a, gospodarstva država članica europodručja činit će oko 85 % ukupnog bruto nacionalnog proizvoda EU-a. Politička i ekonomska integracija, čiji je temelj jedinstveno tržište, znači da su države članice europodručja i države članice izvan europodručja u budućnosti već nerazdvojivo povezane te da je snažno i stabilno europodručje ključno za njegove članice i EU u cjelini.

Time se objašnjava zašto je važno da države članice čija je valuta euro zajedno s državama članicama čija valuta nije euro, a kojee sudjeluju u bankarskoj uniji osiguraju pod istim uvjetima u okviru Europskog monetarnog fonda (EMF) zaštitni mehanizam za jedinstveni sanacijski odbor kako bi on ta sredstva mogao koristiti ako je to potrebno za uspješno poduzimanje mjera sanacije u bankarskoj uniji.

• učinkovitost: Za snažniju ekonomsku i monetarnu uniju potrebno je snažnije upravljanje i učinkovitije korištenje dostupnih sredstava. Postojeći sustav i dalje se odlikuje mnoštvom raznolikih odluka donesenih u cilju suočavanja s nezapamćenom krizom. Katkad je to dovodilo do umnožavanja instrumenata i vrlo sofisticiranih pravila, što je uzrok složenosti i izvor rizika od udvostručenja napora. Veća sinergija, pojednostavnjeni postupci i integracija međuvladinih sporazuma u sklopu pravnog okvira EU-a pridonijeli bi boljem upravljanju i postupku odlučivanja. Radi veće učinkovitosti Komisija je u okviru ovog paketa predložila izmjene koje se mogu provesti na temelju postojećih Ugovorā.

Iskustvo je pokazalo da je s ovlastima za koordinaciju ekonomskih politika koje su Uniji dodijeljene, teško i složeno oblikovati zajedničko djelovanje država članica. Općenito, istovremeno postojanje institucija Unije i stalnog međuvladinog mehanizama, kao što je ESM, dovodi do složenog okruženja u kojem su sudska zaštita, poštovanje temeljnih prava i demokratska odgovornost fragmentirani i neujednačeno se provode. Nadalje, postupci odlučivanja po međuvladinoj metodi obično zahtijevaju složene postupke na nacionalnoj razini i stoga ih je često teško provesti dovoljno brzo za djelotvorno upravljanje krizom, što se pokazalo u praksi u srpnju 2015. kada se MEFS koristio za prijelazno financiranje potpore ESM-a Grčkoj: izmjena Uredbe EU-a i donošenje odluke o njegovu korištenju u praksi pokazalo se bržim nego redovna odluka ESM-a o isplati. To se odnosi i na prilagodbu djelovanja novim okolnostima. Budući da je čak i za male izmjene potreban potpis svih ugovornih stranaka na najvišoj političkoj razini, za njihovu je izmjenu ponekad potrebno odobrenje nacionalnih parlamenata. Ti su postupci dugotrajni i mogu sprečavati poduzimanje mjera kada je to potrebno. Pravni okvir EU-a, s druge strane, nudi čitav raspon mogućih metoda za izmjene postojećih akata s time da njihova složenost odgovara ozbiljnosti predmeta i obliku mjere koju bi trebalo prilagoditi. Primjena okvira za donošenje odluka EU-a stoga bi prema potrebi ubrzala postupak usklađivanja relevantnih odredbi. Veća sinergija i učinkovitije donošenje odluka pridonijeli bi boljem upravljanju i provedbi postupaka.

• demokratska odgovornost: Dovršetak ekonomske i monetarne Unije podrazumijeva i veću političku odgovornost i transparentnost u postupku odlučivanja na različitim razinama. To znači da postupak donošenja odluka na europskoj razini treba približiti građanima i provoditi u okviru nacionalnih rasprava te da nacionalnim parlamentima i Europskom parlamentu treba dodijeliti dostatne ovlasti za nadzor ekonomskog upravljanja na razini EU-a. To bi trebalo dovesti i do veće odgovornosti za zajedničke odluke i transparentnost njihova donošenja i objavljivanja, a posebno se odnosi na EMF kao pravnog sljednika ESM-a. Demokratska odgovornost ključni je aspekt rasprave o budućnosti Europe. ESM je s godinama postao iznimno važan. Njegova preobrazba u EMF trebala bi podrazumijevati uklapanje njegova funkcioniranja u snažan okvir odgovornosti Unije uz potpuno razvijen sudski nadzor. Konkretno, sudjelovanje Europskog parlamenta pridonijelo bi poboljšanju demokratskog nadzora, dok bi uloga nacionalnih parlamenata i dalje bila u potpunosti jednaka s obzirom na velik doprinos država članica EMF-u.

Svi prethodno navedeni razlozi upućuju na to da su strukture potrebne za pružanje potpore za financijsku stabilnost državama članicama europodručja najprimjerenije ako su uključene u okvir Unije i ako njima upravljaju tijela Unije osnovana u tu svrhu. S obzirom na financijska ograničenja i izazove s kojima je suočena Unija te iskustvo koje je u tom području stekao ESM, osnivanje potpuno novog tijela bilo bi izuzetno troškovno neučinkovito. Stoga bi bilo bolje da se u okviru predloženog EMF-a primjenjuje i u njega uklopi postojeći ESM sa sadašnjim ciljevima, zadaćma i instrumentima. EMF koji je sada predložila Komisija može se provesti u okviru postojećih Ugovora. Osim toga, to je i idealna prilika za uspostavu zajedničkog zaštitnog mehanizma za jedinstveni sanacijski odbor. Države članice još su 2013., kao dopunu političkom dogovoru o Uredbi o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu, dogovorile uspostavu zaštitnog mehanizma za jedinstveni fond za sanaciju. Zajednički bi zaštitni mehanizam kao krajnje sredstvo služio za jačanje povjerenja svih predmetnih strana s obzirom na vjerodostojnost mjera koje će poduzeti jedinstveni sanacijski odbor te za povećanje financijske sposobnosti jedinstvenog fonda za sanaciju. Aktiviralo bi ga se kao krajnje sredstvo samo ako se jedinstveni fond za sanaciju pokaže nedovoljnim za financiranje sanacije banke ili predmetnih banaka. Zaštitni mehanizam s vremenom bi postao fiskalno neutralan jer bi sva korištena sredstva financirao bankarski sektor država članica koje sudjeluju u bankarskoj uniji.

Zaštita financijske stabilnosti država članica europodručja načelo je na temelju kojeg se povezuju jedinstveni sanacijski odbor i EMF i njegov prethodnik ESM koji je osnovan kako bi se zaštitila financijska stabilnost europodručja. Naime, sada već dobro uspostavljena povezanost država i banaka upućuje na to da je ključni element za financijsku stabilnost europodručja i same jedinstvene valute financijska stabilnost država i sistemskih banaka. Stoga je prirodnije da se ovim Prijedlogom osigura veza između aktivnosti SRB-a i EMF-a u obliku instrumenta kojim se omogućuje osiguranje kreditne linije ili jamstava za SRB kao potporu njegovim aktivnostima.

Posljednjih su godina iznesena mnoga stajališta o dovršetku ekonomske i monetarne unije. Mišljenja se mogu razlikovati, ali postoji opći konsenzus da je potrebno ostvariti daljnji napredak. Toj su raspravi značajno pridonijele rezolucije Europskog parlamenta i važne rasprave unutar Euroskupine.

Prijedlog uredbe o osnivanju EMF-a jedna je od inicijativa najavljenih u Komunikaciji Komisije „Daljnje mjere za dovršetak ekonomske i monetrane unije”. U toj se Komunikaciji navodi sažeti prikaz konteksta i sadržaja inicijativa koje Komisija predstavlja te se objašnjava da je taj paket dio općeg plana za dovršetak ekonomske i monetarne unije do 2025. i navode rokovi za djelovanje u sljedećih 18 mjeseci.

Prijedlog o osnivanju Europskog monetarnog fonda koji bi se uključio u pravni okvir EU-a temelji se na stabilnoj strukturi Europskog stabilizacijskog mehanizma. Već je u Izvješću petorice predsjednika najavljeno osnivanje tog Fonda, što je zatražio i Europski parlament koji je naglasio da Europski monetarni fond treba raspolagati odgovarajućim kapacitetom kreditiranja i zaduživanja te jasno definiranim ovlastima.