HR    HR  
 EUROPSKA  
KOMISIJA 
Bruxelles, 17.3.2015. 
COM(2015) 130 final 
  
KOMISIJIN GODIŠNJI PREGLED 
godišnjih izvješ ća o radu država članica u podru čju izvoznih kredita u smislu Uredbe 
(EU) br. 1233/2011 
 
 
2 
 1. Uvod 
U skladu s Prilogom I. Uredbi (EU) br . 1233/2011 Europskog parlamenta i Vije ća od 16. 
studenoga 2011. o primjeni odre đenih smjernica u podru čju službeno podupiranih 
izvoznih kredita i o stavljanju izvan snage odluka Vije ća 2001/76/EZ i 2001/77/EZ1, u 
svrhu jačanja transparentnosti na razini EU-a države članice Komisiji dostavljaju 
godišnje izvješ će o radu. Na temelju tih informacija Komisija  izra đuje godišnji pregled 
za Europski parlament.  
Ovim godišnjim pregledom obuhva ćena je kalendarska godina 2013. Podru čje primjene 
ovog pregleda jesu izvozno-kr editne aktivnosti u smislu Ur edbe (EU) br. 1233/2011, tj. 
„srednjoro čne i dugoro čne” transakcije s razdobljem povrata od najmanje 2 godine. 
Ovim pregledom nisu obuhva ćene kratkoro čne izvozno-kreditne transakcije2 niti 
aktivnosti odre đenih izvozno-kreditnih agencija (ECA) koje ni su povezane s izvoznim 
kreditima (poput osiguranja  ulaganja). Treba tako đer napomenuti da u slu čaju nekih 
država članica rad izvozno-kreditne agencije obavlja osiguravaju će društvo koje djeluje 
na temelju javnog ovlaštenja. U tim slu čajevima upravljanje javnim izvozno-kreditnim 
programom strogo je odvojeno od aktivnosti pr ivatnog sektora (koji nisu predmet ovog 
pregleda).  
Komisija je upoznata s Rezolucijom, koju je 2. srpnja 2013. donio Parlament, o prvoj 
godini izvješ ćivanja u skladu s Uredbom (EU) br. 1233/20113. 
Imajući na umu preporuke obuhva ćene tom Rezolucijom – poput preporuke radnoj 
skupini Vije ća o izvoznim kreditima i Komisiji da se savjetuju s Europskom službom za 
vanjsko djelovanje o daljnjem r azvijanju metodologije za izvješ ćivanje – Komisija je 
posebno upozorila države članice na tu Rezoluciju u vezi s daljnjim izvješ ćivanjima. 
2. Zaprimljena godišnja izvješ ća o radu za 2013. 
Godišnja izvješ ća o radu dostavile su sljede će države članice: Austrija, Belgija, 
Bugarska, Hrvatska, Češka, Danska, Finska, Francuska, Njema čka, Mađarska, Italija, 
Luksemburg, Nizozemska, Poljska, Portugal, Rumunjska, Slovenija, Slova čka, 
Španjolska, Švedska, Ujedinjena Kraljevina. 
Cipar, Estonija, Gr čka, Irska, Latvija, Litva i Malta tijekom godine izvješ ća nisu imale 
aktivne izvozno-kreditne programe u smislu Uredbe (EU) br. 1233/2011. 
Države članice za izvješ će su koristile obrazac u obliku kontrolnog popisa kao i prilikom 
prethodnog izvješ ćivanja. Neke su države članice svoje godišnje izvješ će o radu povezale 
s godišnjim izvješ ćem na nacionalnoj razini objavljen im za isto razdoblje, a druge su 
odlučile opširno opisati svoje aktivnos ti izravno u obrascu za izvješ ćivanje. 
 
                                                 
1 SL L 326, 8.12.2011., str. 45. 
2 Na te se transakcije primjenjuje Komunikacija Komisije u skladu s člankom 93. stavkom 1. Ugovora o 
EZ-u o primjeni članaka 92. i 93. Ugovora na osiguranje kratkoro čnih izvoznih kredita.  
3 Rezolucija Europskog parlamenta od 2. srpnja 2013. o prvom godišnjem izvješ ću Komisije 
Europskom parlamentu o aktivnostima izvozno-kreditnih agencija država članica (2012/2320(INI)) 
 
3 3. Analiza godišnjih izvješ ća o radu 
a) Opće i financijske informacije 
Primjenjivi regulatorni okvir (U redba (EU) br. 1233/2011) usredoto čen je na pravila za 
izvozno-kreditne transakcije i programe, no pojedina čne države članice odlu čuju hoće li 
provoditi izvozno-kreditni program i u tom slu čaju kako će organizirati svoju izvozno-
kreditnu agenciju („ECA”).  
ECA je u nekim državama članicama vladin odjel ili agen cija. U drugima tu funkciju 
obavlja osiguravaju će društvo na temelju javnog ovl aštenja i pod nadzorom vlade. 
Nerijetko države članice koje pružaju razli čite kategorije izvoznih kredita imaju više od 
jedne ECA-e (npr. jednu agenciju koja omogu ćuje službenu potporu u obliku jamstva ili 
osiguranja („ čisto pokri će”) i drugu koja omogu ćuje potporu u obliku subvencioniranja 
kamatne stope). Godine 2013. izvozno-kred itne programe u smislu Uredbe (EU) 
br. 1233/2011 provodila je 21 država članica. Tim je programima upravljalo ukupno 29 
različitih agencija i vladinih odjela. 
U pogledu vrsta izvozno-kreditne potpor e koju nude europske ECA-e najuobi čajenija je i 
dalje „čisto pokri će” (izvoznu transakciju o kojoj je rije č ustvari financira poslovna 
banka kojoj ECA osigura jamstvo ili pokri će poput osiguranja). Svih 21 država članica 
koje pružaju izvozne kredite u smislu Ur edbe (EU) br. 1233/2011 tijekom razdoblja 
izvješćivanja nude tu vrstu potpore. 14 država članica nudi i druge vrste potpore, 
obuhvaćene Uredbom (EU) br. 1233/2011 i Dogovor a OECD-a o službeno podupiranim 
izvoznim kreditima4, poput izravnih kredita ili financir anja (kada financ iranje izravno 
omogućava ECA, a ne poslovna banka)5, refinanciranja6 ili programa potpore u obliku 
subvencioniranja kamatnih stopa7. U nekoliko godišnjih izvješ ća o radu izri čito se 
spominje financiranje projekata8 ili vezana pomo ć9.  
Uvijek je teško me đusobno uspore đivati nacionalne programe izvoznih kredita. Prvo, u 
okviru vrsta op ćih izvoznih kredita navedeni h u prethodnom stavku države članice 
razvile su raznovrsne fina ncijske proizvode, a drugo, u činak programa izvoznih kredita 
očito ovisi i o karakteristikama naciona lnog gospodarstva i kapacitetima privatnog 
financijskog sektora. Uz tu rezervu iz usporedbe zajedni čke nominalne izloženosti riziku 
31. prosinca 2013. može se vidjeti op ćenita slika veli čine najve će vrste programa 
izvoznih kredita „ čistog pokri ća”:  
Najveći europski programi izvoznih kredita „ čistog pokri ća” u 2013. (u milijardama eura)  
Njemačka 87,7 
Francuska 61,2 
Švedska 34,9 
                                                 
4 Dogovor OECD-a o službeno podupiranim izvoznim kreditima prilog je toj Uredbi. 
5 Bugarska, Češka, Danska, Finska, Ma đarska, Poljska, Slova čka, Španjolska i Ujedinjena Kraljevina. 
6 Slovačka i Švedska.  
7 Finska, Francuska, Njema čka, Italija, Poljska, Slova čka i Španjolska. 
8 Danska, Njema čka, Nizozemska i Slovenija. 
9 Austrija, Danska, Ma đarska, Poljska i Španjolska.  
 
4 Italija 21,6 
Ujedinjena Kraljevina10 20,6 
Finska 11,0 
Nizozemska 9,4 
Španjolska 8,5 
Uzimajući u obzir da u nekim industrijskim sekt orima – npr. u zrakop lovnoj industriji i 
brodogradnji – prevladavaju posebni fi nancijski uvjeti, neke su države članice razvile i 
izvozno-kreditne proizvode prilago đene tim sektorima. Kao što je prethodno navedeno, 
europske izvozno-kreditne  agencije aktivne su u širokom rasponu podru čjâ izvan 
područja izvješćivanja u skladu s Uredbom (EU)  br. 1233/2011. Tom su Uredbom 
obuhvaćene srednjoro čne i dugoro čne izvozno-kreditne aktivnos ti (kako je definirano 
Dogovorom OECD-a o službeno podupiranim izvoznim kreditima). Me đutim, brojne 
europske ECA-e nude i proizvode poput kratkoro čnih izvoznih kredita i jamstava za 
akreditive, jamstava za proizvodne rizike ili pr oizvoda osiguranja ulaganja. To je korisno 
imati na umu pri procjenjivanju šire gos podarske uloge europs kih izvozno-kreditnih 
agencija. 
Detaljne informacije nalaze se u Odjeljcima II. i IV. obrasca koji se koristi za godišnja 
izvješća o radu te u op ćim godišnjim izvješ ćima na koja izri čito upućuje više država 
članica.  
Općenito se može zaklju čiti da su godišnjim izvješ ćima o radu obuhva ćene relevantne 
financijske informacije o izvozno-kreditnim programima za 2013. Me đutim, treba 
naglasiti da se na temelju Uredbe (EU) br. 1233/2011 izvješ ćivanje treba izvršavati u 
skladu s nacionalnim zakonodavnim okvirima pojedina čnih država članica. To dovodi do 
nekih razlika u prezentaciji. Komisija me đutim nema posebnih opažanja o financijskim 
aspektima godišnjih izvješ ća o radu11.  
U godišnjim izvješ ćima o radu Češke, Finske, Slova čke i Ujedinjene Kraljevine navode 
se zavisne odgovornosti iz stavka 1. zadnje re čenice Priloga I. Uredbi (EU) 
br. 1233/2011..  
b) Uzimanje u obzir „rizikâ za okoliš, ko ji mogu uzrokovati ostale važne rizike” 
U skladu sa stavkom 2. Priloga I. Ure dbi (EU) br. 1233/2011 u svojim godišnjim 
izvješćima o radu države članice  „opisuju na koji na čin njihove izvozno-kreditne 
agencije kod aktivnosti vezanih uz službeno pod upirane izvozne kredite uzimaju u obzir 
rizike za okoliš, koji mogu uzrokovati ostale važne rizike.”   
U 19 godišnjih izvješ ća izričito se upu ćuje na tu odredbu. U stavku 2. Priloga I. samo se 
spominju rizici za okoliš, no više država članica12 izričito upućuje i na socijalne u činke. 
Određene države članice u skladu sa stavkom 2. Pril oga I. spominju i ljudska prava13, 
                                                 
10 Izračunano 31. ožujka 2014. 
11 U skladu s Prilogom I. prvim stavkom postupak izvješ ćivanja trenuta čno ne dovodi u pitanje ovlasti 
institucija država članica koje nadziru nacionalne izvozno-kreditne programe. 
12 Npr. Belgija, Češka, Danska, Francuska, Njema čka, Nizozemska, Slova čka, Slovenija i Švedska. 
13 Finska, Njema čka i Švedska. 
 
5 temeljne standarde rada14, borbu protiv korupcije15 ili opći učinak na razvoj16. Cilj 
odgovaraju ćih procesa procjene predmetnih rizika obi čno je jasna odluka o tome je li 
određeni projekt prihvatljiv za izvozno-kreditnu pot poru ili nije (tj. a ko su povezani rizici 
nerazmjerni, pokri će nije osigurano). U slu čaju rizika koje se sm atra prihvatljivima, 
izvozno-kreditna potpora tipi čno je povezana s posebnim uvjetima čiji je cilj obi čno 
provedba mjera za smanjenje rizika i poštova nje standardâ. Na uvjetovanu potporu te 
vrste izričito se upu ćuje u izvješ ćima Belgije, Danske, Ma đarske, Italije, Luksemburga, 
Poljske, Portugala, Rumunjske, Slovenije i Španjolske. 
Brojne države članice pozivaju se na postupke obuhva ćene preporukom OECD-a o 
zajedničkim pristupima za službeno podupirane iz vozne kredite i dužnu pažnju prema 
zaštiti okoliša i socijalnim pitanjima („Zajedni čki pristupi”)17. 
U nekim državama članicama s više izvozno-kreditnih  agencija postupci procjene 
predmetnih agencija nadopunjuju se (npr. u Italiji18 i Češkoj19). 
c) Ostale informacije u godišnjim izvješ ćima o radu   
Osim prethodno spomenutih informacija iz odjeljaka 3.a) i 3.b), u 21 godišnjem izvješ ću 
o radu pokazuje se i da države članice op ćenito imaju utvr đene politike o izvoznim 
kreditima i okolišu, borbi pro tiv korupcije i održivim kreditnim praksama za zemlje s 
niskim prihodima. Te tri relevantne preporuke OECD-a20 igraju važnu ali ne i isklju čivu 
ulogu. Čak i države članice koje nisu članice OECD-a primjenjuju te preporuke ili to u 
načelu namjeravaju u činiti21. 
Mnoge države članice izjavljuju u svojim izvješ ćima da se posebno „zajedni čki pristupi” 
primjenjuju izvan podru čja primjene koje je definirao OECD22. Osim toga, u mnogim 
slučajevima izra đeni su relevantni instrumenti i prakse, povezani s predmetnim 
područjima politika, koji su namijenjeni širem podru čju primjene od preporuka OECD-
                                                 
14 Finska i Nizozemska. 
15 Nizozemska  
16 Belgija, Finska i Njema čka. 
17 Belgija, Njema čka, Italija, Nizozemska, Luksem burg, Poljska, Portugal, Slova čka, Slovenija, 
Španjolska i Ujedinjena Kraljevina. 
18 U slučaju Italije izvozne transakcije često pokriva SACE (jamstvo izvoznog kredita), no mogu će je i 
subvencioniranje kamatnih stopa od agencije SIMEST. U takvim slu čajevima SIMEST provjerava da 
temeljna transakcija zadovoljava zahtjeve prep oruke OECD-a za dužnu pažnju prema zaštiti okoliša i 
socijalnim pitanjima, a ako je potrebna sveo buhvatnija analiza potrebna je i zadovoljavaju ća ocjena 
agencije SACE. 
19 U skladu s češkim izvozno-kreditnim sustavom uobi čajeno je da transakcije Češke izvozne banke 
(„CEB”) imaju i osiguranje Društva za izvozna jamstva i osiguranje („EGAP”). Procjenu rizika za 
okoliš i socijalnih rizika projekta obi čno izvršava EGAP. U iznimnim slu čajevima, kada EGAP ne 
osigurava transakcije CEB-a, CEB preuzima uzimanje u obzir svih rizika za okoliš i socijalnih rizika 
projekta koji prima potporu.  
20 1. Preporuka OECD-a o zajedni čkim pristupima za službeno podupirane izvozne kredite i dužnu 
pažnju prema zaštiti okoliša i socijalnim pitanjima ( „Zajednički pristupi” ). 2.  
 Preporuka OECD-a o korupciji i službeno podupiranim izvoznim kreditima. 3. Na čela i smjernice za 
promicanje održivih kreditnih praksi u dodjeli službenih izvoznih kredita zemljama s niskim 
prihodima. 
21 Jasno je, me đutim, da Na čela i smjernice OECD-a za promicanje održivih kreditnih praksi ne mogu 
primjenjivati davatelji izvoznih kredita koji ne daju zajmove zemljama s niskim prihodima (kao što je 
to slučaj Rumunjske). 
22 Danska, Francuska, Italija i Nizozemska. 
 
6 a23. U nekim su slu čajevima same izvozno-kreditn e agencije razvile odgovaraju će 
instrumente (npr. politiku o korporati vnoj društvenoj odgovornosti  ili eti čki kodeks)24.  
Kao i u prethodnom izvješ ćivanju, brojne države članice isti ču posebnu važnost ljudskih 
prava. U gotovo svim izvješ ćima i dalje se odražava podrška za razvoj pitanja ljudskih 
prava u okviru novih zajedni čkih pristupa. Više država članica u svojim je ocjenama 
projekata dodijelilo poseban status pitanjima ljudskih prava25. U nekim je slu čajevima to 
pitanje povezano s radni čkim pravima / pravima zaposlenih26.  
Niz država članica posve ćuje posebnu važnost politik ama borbe protiv podmi ćivanja i 
korupcije27. Upotrebljava se široki raspon inst rumenata (npr. nacionalno zakonodavstvo, 
domaće dobre prakse, me đunarodni instrumenti).  
Druge politike država članica povezane s izvozno-kreditnim aktivnostima uklju čuju 
transparentnost (politika ot vorenosti i povjerljivosti), di jalog s dionicima civilnog 
društva, doprinos održivom razvoju, korpor ativnu društvenu odgovornost (bilo u obliku 
politike CRS-a za samu izvozno -kreditnu agenciju ili prom icanjem izvoznikovih napora 
u tom podru čju) i promicanje poštovanja OECD-ovih smjernica za multinacionalna 
poduzeća. 
Tijekom razdoblja izvješ ćivanja Njema čka je odlu čila prestati dodjeljivati izvozne 
kredite za opskrbu i usluge namijenjene za nuklearna postrojenja (nova i postoje ća). U 
budućnosti pokrivanje izvoznih kredita bit će moguće samo u odre đenim iznimnim 
slučajevima (npr. opskrba i usluge namijenjene za ja čanje sigurnosti postoje ćih 
postrojenja, stavljanje nuklearnih postroj enja izvan pogona, opskrba i usluge za 
istraživačke i medicinske objekte).  
d) Sukladnost izvozno-kreditnih agen cija s ciljevima i obvezama Unije  
U skladu sa stavkom 3. Priloga I. „ Na temelju tih informacija Komisija izra đuje godišnji 
pregled za Europski parlament, uklju čujući ocjenu o sukladnosti izvozno-kreditnih 
agencija s ciljevima i obvezama Unije ”. 
U članku 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) navode se op ći ciljevi Unije, a u članku 
21. načela i ciljevi njezina vanjskog djelovanja.  
U pogledu EU-ove zajedni čke trgovinske politike na čela i ciljevi vanjskog djelovanja 
Unije navode se u članku 206. i prvom stavku članka 207. Ugovora o funkcioniranju 
Europske unije, koji glase: 
                                                 
23 Austrija, Belgija, Bugarska, Danska, Finska, Francuska, Njema čka. Nizozemska i Švedska. 
24 Danska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Slovenija i Švedska. 
25 Njema čka i Švedska. 
26 Danska, Nizozemska i Švedska. 
27 Bugarska, Hrvatska, Njema čka, Mađarska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Švedska i Ujedinjena 
Kraljevina. Ta je tema osobito detaljno obra đena u izvješ ćima Njema čke i Švedske. 
 
7  
Članak 206.: 
 
Uspostavom carinske unije u skladu s člancima 28. do 32., Unija u zajedni čkom interesu 
doprinosi skladnom razvoju svjetske trgovine, postupnom ukidanju ograni čenja 
međunarodne trgovine i izravnih stranih ulaganj a te smanjenju carinskih i ostalih 
prepreka. 
Članak 207.: 
Zajednička trgovinska politika temelji se na jedinstvenim na čelima, osobito u odnosu na 
promjene carinskih stopa, sk lapanje carinskih i trgovinskih  sporazuma o trgovini robom 
i uslugama te komercijalne as pekte intelektualnog vlasništ va, izravna strana ulaganja i 
postizanje ujedna čenosti mjera liberalizacije, izvoznu pol itiku i mjere za zaštitu trgovine 
poput onih koje se poduzimaju u slu čaju dampinga ili subvencija. Zajedni čka trgovinska 
politika vodi se u kontekstu na čela i ciljeva vanjskog djelovanja Unije. 
Europska komisija konstatira da su države članice koje izvršavaju izvozno-kreditne 
aktivnosti u smislu Uredbe (EU) br. 1233/2011 utvrdile politike namijenjene upravljanju 
njihovim izvozno-kreditnim programima koj e su u skladu s ciljevima EU-a. Politi čke 
preporuke povezane s izvoznim kreditima koje je izradio OECD – jedina me đunarodna 
organizacija koja je razvila  posebna pravila za to podru čje politike – redovno se 
primjenjuju, ali aktivnosti država članica prelaze tu razinu.  
Osim posebnog slu čaja Njema čke koja je prestala dodjeljivati izvozne kredite za 
nuklearni sektor, od  zadnjeg izvješ ćivanja nije bilo korjenitih promjena politika 
povezanih s izvozno-kreditnim programima država članica, što ne zna či da nije ostvaren 
nikakav napredak. 
Imajući na umu preporuku iz prethodno navedene Rezolucije Europskog parlamenta iz 
srpnja 2013. o smjernicama za budu ća izvješćivanja, Komisija je ve ć u prethodnom 
godišnjem pregledu preporu čila da bi kao smjernicu za da ljnju izradu politika trebalo 
upotrijebiti i rad me đunarodnih nadzornih institucija (uklju čujući UN). U razli čitim 
mjerama izvješ ća država članica ve ć upotrebljavaju te me đunarodne instrumente kao 
smjernice, a Komisija poti če daljnji rad u tom smjeru. Daljnji dijalog s Europskom 
službom za vanjsko djelovanje klju čan je i u pogledu politika u podru čju ljudskih prava. 
Europski parlament zatražio je od Komi sije izjavu o tome poštuju li države članice 
ciljeve i obveze Unije. Europska komi sija je mišljenja da su države članice koje su 
dostavile relevantne informacije u tom pogledu uglavnom poštovale članke 3. i 21. UEU-
a. Naravno, europske institucije zajedno m ogle bi sebi postaviti ambicioznije politi čke 
ciljeve. Komisija je u tom pogledu spremna omogu ćiti i promicati odgovaraju ći 
međuinstitucijski dijalog. 
U pogledu poštovanja me đunarodnih obveza i obveza u skladu sa zakonodavstvom EU-a 
o tržišnom natjecanju, na razini WTO-a nije bilo sporova u podru čju europskih izvozno-
kreditnih programa tijekom razdoblja izvješ ćivanja. Europska komisija 2013. nije 
zaprimila ni jedan prigovor o potencijalnim  kršenjima prava EU-a u vezi s izvozno-
kreditnim agencijama.