EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 14.10.2021. COM(2021) 636 final IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA o provedbi strategije EU-a za mlade (2019.–2021.) {SWD(2021) 286 final} - {SWD(2021) 287 final}



IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA o provedbi strategije EU-a za mlade (2019.–2021.) Sadržaj 1. Uvod 2. Kako je mladima u Europi današnjice? 3. Uvidi iz sektora mladih 4. Napredak u postizanju općih ciljeva Uključivanje Povezivanje Osnaživanje 5. Glavni instrumenti za potporu suradnji i uzajamnom učenju 6. Zaključci i izgledi za budućnost suradnje EU-a u području mladih



1.Uvod Suradnja EU-a u području mladih započela je 2002. i stvorila okvir politike za programe EU-a za mlade koji se provode od 1988. Strategija EU-a za mlade za razdoblje 2019.–2027. okvir je treće generacije. Temelji se na dvostrukom pristupu: (a) uključivanju inicijativa relevantnih za mlade u sva područja politike i (b) radu na ključnim područjima za uključivanje, povezivanje i osnaživanje mladih u njihovu sektoru. U ovom se izvješću EU-a o mladima za 2021. ocjenjuje napredak u ostvarivanju ciljeva i prioriteta strategije EU-a za mlade za razdoblje 2019.–2021. Njime je obuhvaćen prvi trogodišnji plan rada EU-a za mlade u okviru aktualne strategije EU-a za mlade u koji su uključena dva trija predsjedništva Vijeća. 2.Kako je mladima u Europi današnjice?

Kako je navedeno u popratnom Radnom dokumentu službi o položaju mladih, pristup mladih mogućnostima u pogledu obrazovanja, zaposlenja, mobilnosti i demokratskog sudjelovanja poboljšao se do kraja 2019., odnosno do početka pandemije bolesti COVID-19. Pandemija je dovela do diskontinuiteta u obrazovanju, osposobljavanju i drugim aktivnostima učenja, gubitka mogućnosti zapošljavanja i razvoja karijere, društvene izolacije i problema s mentalnim zdravljem. Prije pandemije bolesti COVID-19 mladi u Europi bili su sve mobilniji i povezaniji, ali su se suočavali s obrazovnim i socioekonomskim nejednakostima Približno 86 milijuna mladih živjelo je u EU-28 u 2019. (svaki šesti imao je od 15 do 29 godina). Udio mladih u ukupnom stanovništvu EU-a od 2010. do 2019. smanjio se za 1,8 postotnih bodova (najveći pad zabilježen je u baltičkoj i istočnoeuropskoj regiji), što je potvrdilo dugogodišnji trend smanjenja populacije mladih. Međutim, usporedno s time, migracija mladih unutar Europe i u nju ubrzala se od 90-ih godina prošlog stoljeća. Trećina mladih u EU-u u anketi iz 2019. navela je da su boravili u inozemstvu najmanje dva tjedna radi studija, osposobljavanja, rada, razmjene ili volontiranja. Više od 40 % mladih koji su razmišljali o odlasku u inozemstvo radi učenja ili volontiranja, ali nisu otišli, izjavilo je da za to nisu imali potrebna financijska sredstva ili to nisu učinili iz obiteljskih, osobnih ili poslovnih razloga. Posljednjih su se godina, sve do pandemije bolesti COVID-19, europska gospodarstva počela oporavljati od gospodarske krize. Međutim, 2019. više od 5 milijuna stanovnika EU-28 u dobi od 15 do 29 godina još je bilo nezaposleno (6,3 % svih mladih u dobi od 15 do 29 godina ili 11,1 % mlade radne snage). Od 2015 do 2019. stope nezaposlenosti mladih smanjile su se u svim državama članicama EU-a, ali su u svakom trenutku bile dvostruko više od opće nezaposlenosti. U kontekstu pandemije, 2020. su se stope nezaposlenosti mladih u EU-27 povećale s 11,9 % zabilježenih 2019. na 13,3 %. Mladima treba više vremena da se stabilno integriraju na tržište rada, a ranjive skupine i dalje su u nepovoljnom položaju u radnom okruženju. Mladi su uključeni u brojne oblike građanskog i političkog sudjelovanja. To uključuje organizacije civilnog društva i društvene pokrete ili angažman u neinstitucionaliziranim oblicima sudjelovanja kao što je globalni klimatski pokret pod vodstvom mladih „Petkom za budućnost”. Cijene i glasovanje kao važan kanal demokratskog sudjelovanja: više od dvije trećine mladih u EU-u glasovalo je barem jednom na lokalnim, nacionalnim ili europskim izborima. Trend porasta broja mladih glasača potvrđen je tijekom izbora za Europski parlament 2019. Mladi imaju i prilično pozitivno ili vrlo pozitivno mišljenje o EU-u i više povjerenja u njega te se osjećaju zadovoljnijima načinom na koji demokracija funkcionira na nacionalnoj i europskoj razini nego stariji odrasli. Upotreba interneta ključna je sastavnica života mladih u EU-28: 2019. ga je svakodnevno upotrebljavalo 90 % mladih, dok je 45 % sudjelovalo u aktivnostima e-učenja. Digitalizacija je stvorila brojne mogućnosti za interakciju, učenje i sudjelovanje, ali i izazove povezane s digitalnim vještinama i digitalnim jazom kao i potencijalnom izloženošću štetnim sadržajima i kontaktima. Mladi Europljani, posebno u ruralnim i udaljenim regijama i s nižim razinama formalnog obrazovanja, u anketama stalno navode da ograničeno upotrebljavaju internet za interakciju s javnim tijelima, e-trgovinu i ekonomiju suradnje. Izazovi se odnose, među ostalim, na povezivost, pristup širokopojasnom internetu i dostupnost digitalnih uređaja. S obzirom na to da su digitalna oprema i internetska veza postale neophodne za učenje, povezani troškovi obrazovanja povećali su nejednakost. Pandemija bolesti COVID-19 dovela je do ubrzanja digitalnih trendova i snažnog negativnog učinka na obrazovanje, zapošljavanje i mentalno zdravlje Pandemija bolesti COVID-19 utjecala je na sustave obrazovanja i osposobljavanja u cijelom svijetu i Europskoj uniji te ih izložila dosad nezapamćenom pritisku. Ograničenja su uzrokovala velike promjene u poučavanju i učenju te u komunikaciji i suradnji unutar obrazovnih zajednica. Utjecala su na učenike, njihove obitelji, učitelje i nastavnike, predavače, istraživače i voditelje ustanova te na stručnjake u zajednici koji podupiru obrazovanje i mlade. Učenje je često otežano zbog nedostatka bliske interakcije s nastavnicima i kolegama, zbog manjka detalja i zbog kašnjenja, a fizička i emocionalna dobrobit dovedena je u pitanje jer škole i sveučilišta nisu bili u mogućnosti ponuditi strukturirane aktivnosti ili pristup objektima i uslugama podrške. Aspekt socijalizacije u obrazovanju znatno je narušen i mnogu su djecu i mlade pogodili osjećaji izoliranosti, tjeskobe i depresije. Osim toga, mladi u nepovoljnom položaju bili su više izloženi stresnim situacijama u kućanstvu. Pandemija je naglasila već prisutne socioekonomske nejednakosti u mogućnostima djece da uče kod kuće. Postojao je rizik da cijele skupine učenika, među ostalim učenici iz udaljenih i ruralnih područja, migranti i izbjeglice, mladi s posebnim potrebama i druge osobe u nepovoljnom položaju, budu isključeni iz nastave i učenja na internetu. Mnoge obitelji i učenici nisu imali dovoljno kompetencija, resursa i opreme da se prilagode učenju na daljinu; to je bio poseban problem za one koji bi inače primali ciljanu potporu pri učenju, subvencionirane obroke ili pristup raznim izvannastavnim aktivnostima i mentorstvu. Ukratko, zatvaranja obrazovnih ustanova u određenoj su mjeri utjecala na napredak u učenju svih učenika, međutim, prelazak na učenje na daljinu nerazmjerno je negativno utjecao na učenike koji su već bili u nepovoljnom položaju i povećao vjerojatnost da će učenici kod kojih postoji rizik od ranog napuštanja školovanja to i učiniti. Nakon kontinuiranog smanjenja udjela mladih koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEET) prethodnih godina, te su se brojke 2020. vratile na razinu iz 2017. (13,7 %). Prva ocjena dostupnih dokaza upućuje i na porast razine socijalne isključenosti tijekom protekle godine. Najugroženiji su mladi i djeca, posebno kad su već u nepovoljnom položaju. Srednjoročni i dugoročni učinci tih poremećaja još nisu jasni, ali bi mogli utjecati na buduće stope ranog napuštanja školovanja, stjecanje vještina i ishode učenja. Osim toga, COVID-19 ima dosad nezabilježen utjecaj na mentalno i emocionalno zdravlje mladih, koje je već i prije pandemije bilo zabrinjavajuće. Drastično mijenja njihove međuljudske odnose i budi osjećaje ozbiljne zabrinutosti i bojazni. Djeca, adolescenti i mladi odrasli iznimno su pogođeni narušenim obiteljskim i društvenim vezama, a gospodarska kriza uzrokovana mjerama ograničenja kretanja posebno je pogodila mlade Europljane. COVID-19 pogoršao je postojeće nejednakosti među mladim Europljanima na tržištu rada u usporedbi s ostalim radno sposobnim stanovništvom. Iako su se stope nezaposlenosti u svim dobnim skupinama 2020. povećale, povećanje je najzamjetnije bilo među mladima. Usporedbom stopa nezaposlenosti mladih 2019. i 2020. primjećuje se da se 2020. trend smanjenja iz razdoblja od 2013. do 2019. preokrenuo u svim dobnim skupinama mladih. Kriza je najviše pogodila sektore u kojima radi većina mladih Europljana (npr. maloprodaja, ugostiteljstvo, prehrambene usluge). To se ponajprije odnosi na mlade žene jer ih je u tim sektorima zaposleno više nego mladih muškaraca. Nezaposlenost je manja među osobama na stabilnim radnim mjestima s mogućnošću rada na daljinu nego među osobama s nesigurnim ugovorima o radu, posebno u sektorima u kojima rad na daljinu nije moguć. Budući da većina mladih koristi društvene mreže za pristup informacijama (65 %, Eurobarometar, 2019.), Komisija je podržala medijsku pismenost kako bi pomogla mladima da prepoznaju i prijave lažne informacije, među ostalim o bolesti COVID-19. Kad je riječ o novostima o pandemiji 2020., mladi Europljani najviše su vjerovali znanstvenim izvorima informacija, a zatim internetskim stranicama nacionalnih vlada. Mladi su pokazali veliku otpornost i uključili su se u ublažavanje posljedica pandemije. Mnogi su se angažirali kao volonteri ili u pružanju međugeneracijske potpore. 3.Uvidi iz sektora mladih Organizacije mladih i organizacije aktivne u radu s mladima doprinose nizu europskih politika kao što su obrazovanje, uključenost, zdravlje i zapošljavanje. Ujedno su i ključni partneri u provedbi strategije EU-a za mlade. U Studiji o zastupanju mladih u EU-u iz 2019. utvrđeno je da sektor mladih u EU-u općenito raste te da tradicionalne strukture za mlade kao što su nevladine organizacije i mreže i dalje imaju veliku ulogu. Te strukture sve više upotrebljavaju internetske metode informiranja, a počele su čak i prije pandemije. Nevladine organizacije često kombiniraju internetske društvene mreže s fizičkim angažmanom „na terenu”, kao što su suradnja sa školama, rad s mladima i regrutiranje novih članova na okupljanjima. Komisija pomno prati stanje u sektoru rada s mladima u EU-u putem posebnih instrumenata kao što je Centar znanja o COVID-u 19 pokrenut 2020. u partnerstvu s Vijećem Europe. Analiza koju je proveo taj centar pokazala je da 70 % organizacija nije moglo održati više od 20 % svojih aktivnosti, gotovo 60 % njih moralo je ponovno osmisliti svoju djelatnost i prelazak na digitalizaciju, a više od 85 % bilo je prisiljeno otkazati jedno ili više događanja zbog pandemije. Učinke na zastupljenost mladih, uključujući ozbiljna ograničenja fizičkog angažmana, još treba dodatno procijeniti. Studija o radu s mladima u EU-u iz 2021. bila je usmjerena na potrebe osoba koje rade s mladima na lokalnoj razini i postojeće javne politike u kontekstu pandemije. U njoj je utvrđeno da je trenutačna situacija povećala potrebu za dodatnim resursima kako bi se nadoknadili dodatni troškovi ili proračunski nedostaci te za većim pristupom digitalnoj infrastrukturi i materijalima. Većim iskorištavanjem potencijala digitalnih alata za rad s mladima potaklo bi se znanje mladih o digitalnim tehnologijama i svijest o mogućim povezanim rizicima.

4.Napredak u postizanju općih ciljeva Komisijin pristup ostvarenju ciljeva strategije EU-a za mlade odražava sve veće težnje mladih da se uključe i pridonesu postizanju uključivosti, otpornosti te zelene i digitalne tranzicije naših društava. Mladi se žele povezivati, razmjenjivati iskustva i surađivati u Europi i izvan nje. Stvaranje sigurnosti za mlade i sektor mladih u središtu je provedbe strategije. Godine 2020. i 2021. bile su netipične u smislu međunarodnih razmjena mladih i prekograničnih volonterskih aktivnosti jer je pandemija znatno narušila provedbu projekata mobilnosti mladih. Ublažavanje posljedica pandemije na djecu i mlade stoga je bilo od velikog interesa za Komisiju od izbijanja bolesti COVID-19. Tijekom prošle godine Komisija je prilagodila instrumente kao što su Erasmus+ i Europske snage solidarnosti kako bi ponudila alternativna rješenja za prekinute aktivnosti, posebno digitalna rješenja. Slično tomu, pandemija je 2020. i 2021. snažno utjecala i na provedbu strategije EU-a za mlade. Neke aktivnosti iz EU-ova plana rada za mlade za razdoblje 2019.–2021. morale su se izmijeniti, odgoditi ili čak otkazati. Pandemija je ozbiljno narušila projekte mobilnosti mladih. Povećanje jednakog pristupa mogućnostima za mlade – obrazovanju, osposobljavanju, učenju, zapošljavanju EU je razvio mnoge aktivnosti u suradnji s mladima i za njih u protekle tri godine i to putem financijskih programa kojima se podupiru prioriteti politike i s općim ciljem povećanja jednakog pristupa mogućnostima za mlade. „Stvaranje prilika za mlade” bila je i zajednička tema trija predsjedništava Vijeća EU-a Rumunjska–Finska–Hrvatska od siječnja 2019. do lipnja 2020. Erasmus+ i Europske snage solidarnosti podupiru mobilnost u svrhu učenja, volontiranje i demokratski angažman i pružaju vrijedne prilike mladima da prošire vidike, razviju nove vještine i ojačaju svoj osjećaj pripadnosti EU-u. Novi programi za razdoblje 2021.–2027. imaju veći proračun u odnosu na razdoblje 2014.–2020. i nove namjenske aktivnosti, što ih čini moćnim alatima za rješavanje mnogih problema s kojima se susreću mlađe generacije. Na temelju iskustva stečenog u prethodnom programu, Erasmus+ za razdoblje 2021.–2027. postao je uključiviji i pristupačniji te se njime i dalje podupire cjeloživotno učenje i inovativno obrazovanje i osposobljavanje u Europi i izvan nje. U kontekstu pandemije jednako je važno kao i dosad smanjiti strukturne prepreke učenju i razvoju vještina koje utječu na šanse mladih za zapošljavanje i na njihovo sudjelovanje u društvu. Komunikacijom Komisije o uspostavi europskog prostora obrazovanja do 2025. nastoje se dodatno obogatiti kvaliteta i uključivost nacionalnih sustava obrazovanja i osposobljavanja te ukloniti prepreke prekograničnom učenju. Nova Komunikacija o europskom istraživačkom prostoru usmjerena je na usavršavanje i prekvalifikaciju istraživača kako bi se osigurala zapošljivost i djelotvornost. Promiče se sinergija visokog obrazovanja i istraživanja na temelju inicijative Europska sveučilišta koja se podupire u okviru programa Erasmus+ i dopunjena je programima Obzor 2020. i Obzor Europa. Komisija s dionicima i državama članicama izrađuje i europsku strategiju za sveučilišta, koja će među ostalim biti usmjerena na podupiranje mladih talenata. Komisija priprema Preporuku Vijeća o europskom pristupu mikrokvalifikacijama kako bi pružatelji formalnog i neformalnog učenja češće upotrebljavali i priznavali kratke tečajeve učenja. Donošenjem novog Akcijskog plana za digitalno obrazovanje podupire se uvođenje digitalnih tehnologija potrebnih za obrazovanje i osposobljavanje te omogućuje svim građanima da steknu digitalne kompetencije. Komisija je u kolovozu 2021. predložila Preporuku Vijeća o kombiniranom učenju kako bi bolje poduprla škole i učenike na koje je utjecao prelazak na digitalno učenje tijekom pandemije pružanjem dodatnih mogućnosti učenja i ciljane potpore učenicima koji imaju poteškoća u učenju. Grafika: Uspostava europskog prostora obrazovanja Doprinos većoj zapošljivosti mladih i potpora cilju za mlade „kvalitetno zapošljavanje za sve” važan je prioritet. U Zaključcima Vijeća o mladima i budućnosti rada utvrđene su korektivne mjere za nesigurne radne uvjete s kojima se mladi suočavaju kao što su fleksibilni sustavi socijalne sigurnosti, obrazovanja i osposobljavanja, promicanje cjeloživotnog učenja, osiguravanje neometanog prelaska iz škole na radno mjesto i s jednog radnog mjesta na drugo, kao i jednak pristup kvalitetnim radnim mjestima za sve mlade. Programom vještina za Europu potiču se usavršavanje i prekvalifikacija u skladu s potrebama oporavka. Radi boljeg oporavka od nove gospodarske krize uzrokovane pandemijom koja je snažno utjecala na mlade Komisija je 2020. donijela paket potpore za zapošljavanje mladih. Taj paket pod nazivom „Potpora za zapošljavanje mladih – lakši prelazak u svijet rada za novu generaciju” temelji se na četiri potprograma: pojačanoj Garanciji za mlade, pristupu strukovnom obrazovanju i osposobljavanju otpornom na buduće promjene, obnovljenom Europskom savezu za naukovanje i dodatnim elementima kojima se podupire zapošljavanje mladih. Cilj je pojačane Garancije za mlade osigurati da svi mladi u dobi do 30 godina u slučaju nezaposlenosti odnosno nakon završetka obrazovanja u roku od četiri mjeseca dobiju ponudu za kvalitetno radno mjesto, nastavak obrazovanja, naukovanje ili pripravništvo. Novi Europski socijalni fond plus i dalje će biti važan za ulaganje u ljude, uključujući ulaganja za potporu zapošljavanju mladih. Osim toga, iz Fonda će se podupirati mjere obrazovanja i socijalne uključenosti za mlade s naglaskom na one u ranjivom ili nepovoljnom položaju. Komisija će do kraja 2021. pokrenuti evaluaciju Preporuke Vijeća iz 2014. o kvalitativnom okviru za pripravništvo, kojom se zemlje EU-a potiču na poboljšanje kvalitete pripravništva, posebno obrazovnog sadržaja i radnih uvjeta, kako bi se olakšao prijelaz na tržište rada. U nastavku slijedi pregled glavnih mjera EU-a tijekom prve faze provedbe strategije EU-a za mlade, strukturiranih prema trima stupovima. Uključivanje Jačanje demokratskog sudjelovanja mladih

Jačanje demokratskog sudjelovanja mladih i osiguravanje namjenskih prostora za mlade u svim područjima društva također je ključno za održavanje dinamičnog civilnog društva u Europi. Trio predsjedništava Vijeća EU-a Njemačka–Portugal–Slovenija (srpanj 2020.–prosinac 2021.) odabrao je zajedničku temu „Europe for YOUth – YOUth for Europe: Space and Participation for All” u vezi s europskim ciljem za mlade br. 9 „Prostor i sudjelovanje za sve”. To je i tema osmog ciklusa dijaloga EU-a s mladima. Zaključci Vijeća o poticanju demokratske osviještenosti i demokratskog angažmana među mladima u Europi odraz su ideja i mišljenja prikupljenih na Konferenciji EU-a za mlade u listopadu 2020. Na tom su događanju mladi iz cijele Europe raspravljali o temama s političkim vođama i osmislili konkretne zahtjeve o tome kako bi se mogao provesti europski cilj za mlade br. 9 „Prostor i sudjelovanje za sve”. Zaključci Vijeća o jačanju višerazinskog upravljanja promiču sudjelovanje mladih u političkim i drugim procesima donošenja odluka na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini. U Zaključcima Vijeća pozivaju se države članice da osnaže mlade obrazovanjem i osposobljavanjem, informacijama usmjerenima na mlade, povratnim informacijama, neformalnim i informalnim učenjem i radom s mladima. Ujedno se Komisiju poziva da organizira aktivnosti uzajamnog učenja (aktivnost o pristupu politikama za mlade temeljenom na pravima održana je u lipnju 2021.) te da izgradi znanje i kapacitete o sudjelovanju mladih u postupcima donošenja odluka na više razina. Na inicijativu rumunjskog predsjedništva Vijeća Rezolucijom Vijeća iz 2019. utvrđene su nove smjernice o upravljanju dijalogom EU-a s mladima . Razvijena je metodologija za radne skupine koje osmišljavaju svoje lokalne, nacionalne i europske dijaloge. Uključivanje istraživača u ciklus (potpora pripremi skupova alata za savjetovanje ili analiza doprinosa mladih) bilo je od velike prednosti za poboljšanje kvalitete tih procesa i moglo bi se pokazati ključnim za poboljšanje dosega u kontekstu nakon pandemije bolesti COVID-19. Više od 56 000 mladih iz cijele Europe sudjelovalo je u sedmom ciklusu dijaloga s mladima na temu „Stvaranje mogućnosti za mlade”, koji je osmišljen na temelju postignuća prethodnog dijaloga, posebno s obzirom na donošenje strategije EU-a za mlade i europskih ciljeva za mlade . U Rezoluciji Vijeća o rezultatima 7. ciklusa dijaloga EU-a s mladima , donesenoj u svibnju 2020., predstavljene su glavne preporuke tog ciklusa. Na Europskom portalu za mlade, preuređenom 2020., nalazi se poseban odjeljak o dijalogu EU-a s mladima. Portal se koristi za objavljivanje internetskih savjetovanja, kao što je anketa o osmom ciklusu dijaloga EU-a s mladima. Cilj je te ankete, koja je pokrenuta u proljeće 2021., razumjeti stavove mladih o temi „Prostor i sudjelovanje za sve”. Više od dvije trećine od 8 500 ispitanika smatra da imaju nikakav ili mali utjecaj na donošenje javnih politika i političkih odluka te su izrazili potrebu za više prostora za sudjelovanje i građanski odgoj. U posljednjem tromjesečju 2021. pokrenut će se i Flash Eurobarometar kako bi se ispitalo sudjelovanje mladih u društvenom i građanskom životu i prikupile njihove ideje o budućnosti Europe. EU aktivno promiče sudjelovanje mladih u oblikovanju politika na svjetskoj razini, na temelju iskustva iz dijaloga EU-a s mladima. Na primjer, Regionalni ured za suradnju mladih zajednička je međuvladina inicijativa šest zemalja kandidatkinja i potencijalnih kandidata sa zapadnog Balkana čiji je cilj promicanje duha pomirenja i razumijevanja među mladima u regiji putem međuregionalne razmjene mladih i suradnje. Komisija je 2021. objavila i poziv za osnivanje savjetodavnog odbora za mlade za međunarodna partnerstva kako bi se stvorio prostor za smisleno uključivanje mladih u politiku međunarodne suradnje EU-a. Odabranih 25 članova odbora pridonijet će tome da djelovanje EU-a bude participativnije, relevantnije i učinkovitije za mlade u partnerskim zemljama EU-a. Potpora pravednoj zelenoj tranziciji Strategijom EU-a za mlade pridonosi se postizanju ciljeva europskog zelenog plana podupiranjem poziva na uključivu i pravednu tranziciju, uključujući područja koja su mladi Europljani prepoznali kao područja koja su im najvažnija: zaštitu okoliša i borbu protiv klimatskih promjena. Građansko sudjelovanje i angažman mladih od 2019., posebno u okviru globalnog klimatskog pokreta, pokazuju važnost koju mladi pridaju borbi protiv klimatskih promjena i postizanju klimatske pravde. Zelena dimenzija uključena je i kao glavni prioritet u nove programe Erasmus+ i Europske snage solidarnosti. U skladu s europskim zelenim planom i kao odgovor na sve veću zabrinutost mladih građana u pogledu pogoršanja stanja klime i okoliša, Komisija provodi i priprema niz inicijativa. Europski klimatski pakt sklopljen je 2020. kako bi se povezali ljudi iz svih društvenih slojeva, uključujući mlade, i poboljšalo njihovo razumijevanje izazova zelene tranzicije, kako bi se svi Europljani pozvali na sudjelovanje i ostvarivanje koristi te kako bi se razvila velika i mala rješenja te potaknule i povećale pozitivne promjene. Nakon donošenja strategije EU-a za bioraznolikost do 2030. Komisija priprema preporuku Vijeća o poticanju suradnje u obrazovanju za ekološku održivost, što je prvi korak u poticanju suradnje zemalja EU-a u tom području. Uoči Konferencije UN-a o bioraznolikosti provest će se posebna kampanja za angažman mladih o prirodi i bioraznolikosti. Koalicija „Obrazovanje za klimu”, inicijativa „odozdo prema gore” za klimatski neutralno društvo pod vodstvom učenika i studenata u suradnji sa školama, sveučilištima i zajednicama, uključuje obveze za konkretno djelovanje. Povezivanje Pandemija je znatno utjecala na aktivnosti mobilnosti Pandemija bolesti COVID-19 snažno je utjecala na mnoga iskustva mobilnosti u svrhu učenja u okviru programa Erasmus+. Četvrtina studenata koja je sudjelovala u aktivnostima mobilnosti kad je pandemija započela morala je otkazati svoj boravak u inozemstvu i vratiti se kući. Broj polaznika koji su započeli aktivnost mobilnosti u inozemstvu 2020. bio je upola manji od broja 2019. Komisija je prošle godine pružila potporu organizacijama i pojedincima koji su sudjelovali u programima Erasmus+ i Europske snage solidarnosti u borbi protiv negativnih posljedica pandemije kao što su velika ograničenja fizičke mobilnosti. Komisija je uspostavila mjere ublažavanja, kao što je mogućnost zamjene planiranih fizičkih aktivnosti virtualnim aktivnostima i mogućnost kombiniranih aktivnosti ili mogućnost odgode projekata, pri čemu su ključni ciljevi bili sigurnost i zaštita sudionika. Komisija je poduzela i ciljane mjere kako bi pomogla državama članicama u njihovim nastojanjima da mobiliziraju potporu za učenje na daljinu, osobito digitalna rješenja. U kolovozu 2020. pokrenuta su dva izvanredna poziva na podnošenje prijedloga u okviru programa Erasmus+ za potporu „spremnosti za digitalno obrazovanje” i „kreativnosti”, među ostalim i za sektor mladih, od kojih svaki osigurava 100 milijuna EUR za odgovor na izazove u području obrazovanja s obzirom na bolest COVID-19 putem zajedničkih projekata. Mogućnosti za mobilnost u programima za razdoblje 2021.–2027. Programi Erasmus+, Europske snage solidarnosti i Obzor Europa za razdoblje 2021. 2027. nude mladima i mladim istraživačima brojne mogućnosti za povezivanje i razmjenu, suradnju te kulturno i građansko djelovanje u europskom kontekstu.

S gotovo udvostručenim proračunom novi program Erasmus+ nudi pojačane i nove mogućnosti za transnacionalnu mobilnost u svrhu učenja i suradnju za sve sektore obrazovanja i osposobljavanja, čime se uvode mogućnosti mobilnosti i za učenike. DiscoverEU, nova uspješna pilot-inicijativa kojom se 18-godišnjacima pruža prilika da otkriju Europu putem iskustva učenja u inozemstvu, integrirana je u program Erasmus+. U okviru te aktivnosti 18-godišnjacima se daje putna propusnica i potiče povezivanje i kulturni dijalog među mladima diljem Europe. Erasmus+ sada uključuje aktivnosti sudjelovanja mladih kojima se mladima izvan formalnog obrazovanja i osposobljavanja pruža više mogućnosti da preuzmu aktivnu ulogu u građanskim i demokratskim procesima na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini. Nove Europske snage solidarnosti omogućit će mladima da od 2022. volontiranjem ili pokretanjem vlastitih projekata solidarnosti, uključujući volontiranje u području humanitarne pomoći diljem svijeta, pomognu u suočavanju s društvenim izazovima. Komisija priprema reviziju Preporuke Vijeća iz 2008. o mobilnosti mladih volontera diljem EU-a kako bi se dodatno poduprle mogućnosti za mobilnost i volontiranje. Ta je revizija relevantna i pravodobna u kontekstu pandemije i novih prioriteta (zdravlje i sigurnost volontera, međugeneracijska solidarnost) te se njome istražuju novi oblici volontiranja, uključujući digitalno ili kombinirano volontiranje. Uklanjanje prepreka prekograničnoj mobilnosti, uključujući prepreke pravne ili administrativne prirode, utvrđeno je kao ključno područje suradnje država članica u okviru stupa „Povezivanje”. Revizija Preporuke Vijeća temelji se na rezultatima stručne skupine, posebnoj studiji, evaluaciji i javnom savjetovanju koji su organizirani od 2019. do 2021. Osnaživanje Promicanje socijalne uključenosti i oporavka Nekoliko aktivnosti EU-a usmjereno je na razvoj uključivog pristupa s posebnim mjerama za djecu i mlade u nepovoljnom položaju kao što je strategija EU-a o pravima djeteta, inicijativa jamstvo za djecu, Erasmus+, Europske snage solidarnosti i Europski socijalni fond plus ili s mjerama povezanima s uključivanjem mladih migranata i izbjeglica. Komisija priprema Preporuku Vijeća o putevima do školskog uspjeha, usmjerenu na učenike u nepovoljnom položaju. U strategiji EU-a o pravima djeteta, donesenoj u ožujku 2021., prepoznaje se učinak pandemije bolesti COVID-19 na djecu te su navedene ciljane mjere za promicanje i zaštitu prava djece. Sudjelovanje djece i mladih u političkom i demokratskom životu EU-a također je jedan od šest tematskih prioriteta ove strategije, koji proizlazi iz stajališta više od 10 000 djece u dobi od 11 do 18 godina. Uz potporu cilju za mlade „Mogućnosti za mlade iz ruralnih područja”, zaključci Vijeća o povećanju mogućnosti za mlade u ruralnim i udaljenim područjima, doneseni tijekom hrvatskog predsjedanja Vijećem, potiču razmjenu najboljih praksi u iskorištavanju mogućnosti koje pružaju programi i politike povezani s mladima kako bi se poboljšala zapošljivost, mobilnost i sudjelovanje mladih. Njima se promiču pristupi usmjereni na smanjenje nejednakosti između urbanih i udaljenih/ruralnih područja. Dvije Investicijske inicijative kao odgovor na koronavirus (CRII i CRII+) omogućile su državama članicama da mobiliziraju i preusmjere dostupna sredstva u okviru fondova kohezijske politike EU-a za suočavanje s pandemijom bolesti COVID-19, uključujući njezin učinak na mlade. Ta je potpora EU-a nadopunjena paketom REACT-EU (Pomoć za oporavak za koheziju i europska područja) u iznosu od 50,6 milijardi EUR, kojim se nastavlja i proširuje odgovor na krizu i mjere popravka te se pruža poveznica prema dugoročnom zelenom, digitalnom i otpornom oporavku gospodarstva. Države članice iskoristit će te dodatne resurse kako bi pomogle mladima pri pristupu zapošljavanju, kvalitetnom obrazovanju i osposobljavanju te socijalnim uslugama. Kvalitetan rad s mladima za sve Europska strategija za mlade jasno je ukazala na potrebu za ulaganjem, priznavanjem i oblikovanjem rada s mladima. Finsko predsjedništvo Vijeća usredotočilo se na podupiranje i razvoj rada s mladima dvama skupovima zaključaka Vijeća. U zaključcima o digitalnom radu s mladima države članice i Komisija pozivaju se da potiču razmjenu najboljih praksi, promiču i upotrebljavaju instrumente financiranja EU-a, aktivnosti uzajamnog učenja i istraživanja te da poboljšaju digitalne kompetencije neformalnim učenjem i osposobljavanjem. U Zaključcima Vijeća o obrazovanju i osposobljavanju osoba koje rade s mladima države članice i Komisija pozivaju se da provedu daljnja istraživanja, potaknu priznavanje neformalnog učenja u radu s mladima i istraže mogućnosti daljnjeg razvoja obrazovanja i osposobljavanja osoba koje rade s mladima. Europska agenda za rad s mladima bila je glavni prioritet njemačkog predsjedništva Vijeća, što je dovelo do donošenja rezolucije Vijeća nakon koje je uslijedila treća Konvencija o radu s mladima u Bonnu. Rezolucijom Vijeća od država članica i Komisije traži se da poduzmu mjere za integraciju rada s mladima u postojeće i buduće politike za mlade, da prepoznaju ulogu i potrebe zajednice mladih te da osmisle osposobljavanje, alate, aplikacije i mehanizme uz potporu programa Erasmus+ i Europskih snaga solidarnosti. Kako bi se ojačao i dalje razvijao rad s mladima u Europi, cilj je Bonskog procesa uskladiti predanost različitih dionika u zajednici prakse rada s mladima. Programima Erasmus+ i Europske snage solidarnosti dodatno će se podupirati rad s mladima, osobito putem transnacionalnih aktivnosti suradnje i aktivnosti umrežavanja među nacionalnim agencijama, čime će se doprinijeti strateškom učinku programa i podupirati razvoj kvalitete rada s mladima na nacionalnoj i europskoj razini. Promicanje zdravog i aktivnog načina života Komisija podupire države članice i dionike u poboljšanju zdravstvene pismenosti i promicanju zdravog i aktivnog načina života u ranoj dobi kako bi se pridonijelo smanjenju nezaraznih bolesti (kao što su kardiovaskularne bolesti, rak, dijabetes i pretilost) u kasnijoj fazi života. Mjere EU-a koje su posebno usmjerene na zdravlje mladih i djece uključuju europski plan za borbu protiv raka i zajedničku akciju za zdravstvenu jednakost u Europi koja se pridružuje naporima država članica da uklone zdravstvene nejednakosti i njihove društvene odrednice. Kampanja „HealthyLifestyle4All”, pokrenuta 2021., povezuje sport i aktivni način života sa zdravljem, hranom i drugim politikama. U središtu je inicijative posebna platforma na kojoj se prikazuju obveze različitih dionika. U okviru zajedničke akcije za mentalno zdravlje (ImpleMENTAL) provest će se višerazinski nacionalni program prevencije samoubojstava i reforma sustava za jačanje usluga koje se pružaju u zajednici, s posebnim naglaskom na uslugama za djecu i mlade. Kako bi poduprla napore dionika, Komisija je u okviru svoje platforme za zdravstvenu politiku EU-a osnovala skupinu za „potporu za mentalno zdravlje s obzirom na COVID-19” te je u svibnju 2021. organizirala konferenciju na visokoj razini o utjecaju pandemije na mentalno zdravlje. 5.Glavni instrumenti za potporu suradnji i uzajamnom učenju Strategija EU-a za mlade omogućila je razvoj relevantnih alata koji omogućuju pojačanu suradnju i razmjenu mišljenja među državama članicama. Potpora donošenju politika na temelju dokaza

Europski alati za bolje znanje postali su ključni za podupiranje razvoja politike za mlade. U okviru partnerstva za mlade između Europske unije i Vijeća Europe, osim istraživanja o sudjelovanju, uključenosti i radu s mladima, radilo se i na učinku bolesti COVID-19 na mlade i sektor mladih uspostavom centra znanja . Internetska platforma Youth Wiki pruža sveobuhvatan pregled nacionalnih politika za mlade u 32 europske zemlje i uključuje poglavlje o radu s mladima te komparativne karte. Prikaz pokazatelja stanja mladih za razdoblje 2019.–2021. pregledala je posebna stručna skupina koja je dostavila i prijedloge za nove kvantitativne i kvalitativne pokazatelje politika. Prikaz bi sada trebao postati funkcionalan, posebno u cilju boljeg praćenja potrošnje EU-a za mlade. Aktivnosti uzajamnog učenja Države članice izrazile su velik interes za aktivnosti uzajamnog učenja, što je vidljivo iz velikog broja sudionika tijekom izvještajnog razdoblja. Taj povećani interes naglasio je prednosti razmjene dobrih praksi i postizanja zajedničkog razumijevanja. Stručne skupine i aktivnosti uzajamnog učenja omogućile su postizanje konsenzusa o rješenjima i njihovoj praktičnoj provedbi. Ojačale su suradnju među državama članicama i dotakle teme od zajedničkog interesa. Razmjenom mišljenja u okviru stručne skupine za mobilnost mladih volontera pripremljen je prijedlog revizije Preporuke o mobilnosti volontera. Stručna skupina za pokazatelje izradila je prijedloge za reviziju prikaza pokazatelja kako bi se bolje razumjela situacija mladih. U zadnjem tromjesečju 2021. postaje aktivna stručna skupina za rad s mladima u okviru provedbe Agende za rad s mladima. Sredinom 2021. prvi su put organizirane aktivnosti uzajamnog učenja u području politika za mlade. Aktivnost uzajamnog učenja o nestrukovnim kvalifikacijama za rad s mladima na inicijativu Francuske u lipnju 2021. bila je usmjerena na priznavanje kompetencija i kvalifikacija osoba koje rade s mladima u cilju olakšavanja prekograničnih razmjena i mobilnosti. Države članice složile su se da je potrebno dodatno podupirati razmjene u radu s mladima i pristupe pružanju i priznavanju nestrukovnih kvalifikacija osoba koje rade s mladima u okviru formalnog i neformalnog obrazovanja. Na inicijativu portugalskog predsjedništva u lipnju 2021. održana je i aktivnost uzajamnog učenja o pristupu utemeljenom na pravima u politici za mlade. U raspravama je istaknuta potreba za uključivanjem dimenzije mladih u različite politike, jačanjem upotrebe digitalnih tehnologija, promicanjem pristupa temeljenog na pravima te uključivanjem mladih i drugih dionika. Predviđeno je održavanje aktivnosti uzajamnog učenja o volonterskoj mobilnosti do kraja 2021., na inicijativu Estonije, kako bi se raspravilo o radu na reviziji preporuka Vijeća o mobilnosti volontera i uspostavi nacionalnih građanskih programa. Planovi budućih nacionalnih aktivnosti (FNAP) Planovi budućnih nacionalnih aktivnosti (FNAP-ovi), uvedeni 2019., omogućuju državama članicama da dobrovoljno podijele svoje prioritete u skladu sa strategijom EU-a za mlade. U okviru FNAP-ova Komisija je 2019. i 2021. provela ankete u državama članicama kako bi prikupila informacije o njihovim prioritetima politike za mlade u pogledu provedbe europskih ciljeva za mlade i potreba za suradnjom u skladu sa strategijom EU-a za mlade. Planove je 2019. dostavila 21 država članica, a 18 država članica ponudilo je ažurirane verzije FNAP-ova 2021. To je pridonijelo većoj transparentnosti nacionalnih prioriteta za mlade i utvrđivanju zajedničkih potreba. Preporučuje se da se te ankete provedu najmanje jednom u svakom ciklusu trija predsjedništava s mogućnostima da zemlje ažuriraju svoje FNAP-ove kad se za time pojavi potreba. Tri glavna zajednička izazova za politiku za mlade 2019. koja su u FNAP-ovima navele zemlje koje su odgovorile na anketu bila su: 1) potreba za povećanjem sudjelovanja mladih, 2) pristup kvalitetnom obrazovanju i profesionalnom razvoju te 3) razvoj digitalnih vještina i medijske pismenosti. Odgovori iz 2021. uvelike su usmjereni na učinak pandemije bolesti COVID-19 na mlade. Dvije trećine smatraju da je mentalno zdravlje mladih glavni izazov. Prepreke u pogledu profesionalnog rasta i nezaposlenosti mladih i dalje su visoko rangirane. Države članice također izražavaju potrebu da se više usredotoče na zapošljivost i stjecanje vještina, posebno za one s manje mogućnosti ili mlade koji žive u socijalno isključenim područjima. ·Uključivanje Podupiranje dijaloga EU-a s mladima kako bi se u postupke donošenja odluka uključili različiti glasovi mladih, nakon čega slijedi potreba za poticanjem uključivog demokratskog sudjelovanja u društvu i demokratskim procesima te razvoj prilika za „učenje o sudjelovanju” prioriteti su europske suradnje u FNAP-ovima za 2021. (kao i 2019.). Države članice utvrdile su aktivnosti transnacionalne suradnje u okviru programa Erasmus+ kao najpoželjniji alat za suradnju u tom području, nakon čega slijede skupine stručnjaka i uzajamno učenje. Suradnja trija predsjedništava Vijeća EU-a, Komisije i Europskog foruma mladih o 8. ciklusu dijaloga EU-a s mladima prikazana je u FNAP-ovima kao primjer dobre prakse. ·Povezivanje U ovom su području države članice u svojim FNAP-ovima utvrdile dvije glavne teme suradnje za budućnost: 1) omogućivanje pristupa prekograničnim mogućnostima mobilnosti i volontiranja za sve mlade osobe i osobe koje rade s mladima s posebnim naglaskom na mlade s manje mogućnosti i 2) razmjena najboljih praksi i daljnji rad na učinkovitim sustavima vrednovanja i priznavanja kompetencija stečenih neformalnim i informalnim učenjem. Kao najpoželjniji alat za suradnju 60 % ispitanih država članica navelo je 2021. aktivnosti transnacionalne suradnje u okviru programa Erasmus+. ·Osnaživanje

Dvije trećine odgovora iz FNAP-ova za 2021. potvrdilo je kvalitetu rada s mladima kao najrelevantniju temu za suradnju, nakon čega je uslijedila potreba za provedbom Europske agende za rad s mladima. U ovom se ključnom području prema odgovorima više od polovine ispitanika prednost daje uzajamnom učenju usmjerenom na razvoj politika. Dijalog s dionicima Platforma strategije EU-a za mlade pokrenuta je 2019. kako bi se olakšalo participativno upravljanje i koordinacija provedbe strategije u stvarnom i virtualnom okruženju. Okuplja predstavnike institucija EU-a, država članica, nacionalnih agencija programa Erasmus+ i Europskih snaga solidarnosti, organizacija mladih, lokalnih i regionalnih vlasti te druge dionike. Platforma predstavlja temelj za redoviti građanski dijalog, daje dionicima veću ulogu u koordinaciji provedbe strategije i pruža mogućnosti za razmjenu informacija o aktivnostima i rezultatima. Komisija je tijekom pandemije pokrenula tu platformu kako bi dionicima omogućila razmjenu informacija i dokaza o učinku pandemije na sektor mladih. Prvi koordinator EU-a za mlade imenovan je u lipnju 2021. Njegova je uloga doprijeti do mladih i organizacija mladih te saslušati njihove probleme. Cilj je i povećati unutarnju suradnju među različitim područjima politika EU-a koja utječu na mlade te nastojati da se perspektiva mladih uzme u obzir u relevantnim politikama EU-a. Praćenje financiranja uloženog u mlade: programi i fondovi EU-a Praćenje potrošnje EU-a za mlade dio je transparentnosti djelovanja EU-a koju podupire strategija. U popratnom Radnom dokumentu službi Komisije o provedbi strategije EU-a za mlade izvješćuje se o prethodnim aktivnostima višegodišnjeg financijskog okvira u razdoblju 2019.–2020., ali se iznose i mogućnosti za financiranje ulaganja u mlade u okviru novog višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. u kombinaciji s privremenim instrumentom za oporavak, NextGenerationEU. Mogućnosti financiranja u tom okviru uključuju novi program Erasmus+ s dvostrukim proračunom za još više financijskih aktivnosti u području mladih, Europske snage solidarnosti, Inicijativu za zapošljavanje mladih, Europski socijalni fond plus i Obzor Europu. Informiranje o strategiji EU-a za mlade Komunikacijski materijal izrađen je 2019. na nekoliko jezika radi informiranja o strategiji, posebno na internetu i putem društvenih medija. Europski portal za mlade , referentni višejezični portal na kojem mladi u Europi mogu pronaći sve važne informacije, sada nudi širok raspon informacija o strategiji EU-a za mlade. Uz pomoć mreže Eurodeska i Eurodesk Brussels Linka portal, među ostalim, pruža informacije za mlade o mogućnostima za mobilnost i projekte razmjene te o aktivnostima demokratskog sudjelovanja u područjima politika kao što su zapošljavanje, ljudska prava ili izgradnja mira. 6.Zaključci i izgledi za budućnost suradnje EU-a u području mladih Uzimajući u obzir prve tri godine provedbe i unatoč negativnim posljedicama pandemije bolesti COVID-19, strategija EU-a za mlade za razdoblje 2021.–2027. pokazala je da pruža konkretan i učinkovit plan za poticanje suradnje među državama članicama EU-a i potporu politikama za mlade na razini EU-a i na nacionalnoj razini. Sektor mladih mogao bi se oslanjati na instrumente razvijene posljednjih godina, kao i na ključne europske programe za mlade, za provedbu strategije. Dijalog EU-a s mladima uspio je okupiti mlade i oblikovatelje politika kako bi raspravljali o idejama i pridonijeli politici za mlade te potaknuli uključenost mladih u demokratski proces osiguravanjem da njihov glas bude važan. Uloženi su napori kako bi se doprlo do većeg broja mladih, posebno iz različitih sredina i profila. Međutim, dopiranje do mladih iz različitih sredina, ne samo iz tradicionalno zastupljenih, može se još poboljšati. Strategija uključivosti i raznolikosti novih programa Erasmus+ i Europske snage solidarnosti pružit će čvrst okvir za jačanje mjera usmjerenih na postizanje tog cilja i poticanje novih oblika sudjelovanja osmišljenih za poticanje sudjelovanja mladih u nepovoljnom položaju. Europski socijalni fond plus stavlja poseban naglasak na potporu mladima koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju te drugim mladima u nepovoljnom položaju ili ranjivim skupinama. Čini se da je EU također izvor inspiracije za druge regije u svijetu kad je riječ o razvoju politika, programa i inicijativa za mlade. Procesi nadahnuti dijalogom EU-a s mladima uspostavljeni su izvan Europske unije radi suradnje s mladima, primjerice u zemljama Istočnog partnerstva. Prilike za mlade i sektor mladih koje se nude u okviru programa EU-a za mlade i dalje su bile popularne i privlačne, čak i tijekom pandemije. Pristupom zajedničkog stvaranja koji je Komisija primijenila kako bi izgradila nove programe u području mladih omogućeno je uvođenje mjera fleksibilnosti tijekom pandemije kako bi se odgovorilo na potrebe sektora mladih. Komisija bi stoga mogla brzo djelovati kako bi pružila potporu tom sektoru u prilagodbi na nove izazove kao što su smanjena fizička mobilnost te digitalni i hibridni formati. Međutim, pandemija je naglasila i važnost promišljanja o ulozi demokracije u društvu te je istaknula ključnu ulogu građanskog obrazovanja, medijske pismenosti, svijesti o dezinformiranju i rada s mladima u promicanju aktivnog sudjelovanja i angažmana mladih. Zbog golemog pomaka prema internetskom obrazovanju i digitalnom radu s mladima istaknuta je potreba za bržim reformama, izgradnjom kapaciteta, osposobljavanjem nastavnika i osoba koje rade s mladima, razvojem vještina, novim pedagoškim metodama i povećanom digitalnom spremnošću, ali i ključna važnost aktivnosti uživo za neke kategorije mladih. Programi Erasmus+, Europske snage solidarnosti i Europski socijalni fond plus za razdoblje 2021.–2027. prikladni su za odgovor na potrebnu digitalnu i zelenu preobrazbu gospodarstva i društva. Programi će biti uključiviji i potaknuti pozitivne promjene kako bi obrazovanje i osposobljavanje, mladi i sport postali otporniji na promjene, u skladu s prioritetima za uspostavu europskog prostora obrazovanja i prioritetima Akcijskog plana za digitalno obrazovanje. Kad je riječ o budućnosti, Komisija je predana daljnjem uključivanju pitanja povezanih s mladima u različita područja politike, što je vidljivo iz nedavnog imenovanja koordinatora EU-a za mlade. Koordinator će nastojati da se problemi mladih bolje čuju pri oblikovanju politika EU-a te da se postigne bolja sinergija i razmjena znanja među različitim područjima politika na europskoj razini koja utječu na mlade.