EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 25.6.2019. COM(2019) 299 final IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU I REVIZORSKOM SUDU



















Godišnje izvješće za 2018. o upravljanju proračunom i njegovoj uspješnosti



Sadržaj PREDGOVOR SAŽETAK UVOD ODJELJAK 1. USPJEŠNOST I REZULTATI 1.Proračun EU-a usmjeren na rezultate 2.Konkurentnost za rast i zapošljavanje (proračunski naslov 1A) 3.Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija (proračunski naslov 1B) 4.Održivi rast: prirodni resursi (proračunski naslov 2) 5.Sigurnost i građanstvo (proračunski naslov 3) 6.Globalna Europa (proračunski naslov 4) 7.Posebni instrumenti ODJELJAK 2.: UNUTARNJA KONTROLA I FINANCIJSKO UPRAVLJANJE 1.Proračunom EU-a dobro se upravlja 2.Kontrolni sustavi troškovno su učinkoviti 3.Financijski ispravci i povrati pokazuju da se višegodišnjim ciklusom kontrole štiti proračun EU-a

4.Revidirana je strategija Komisije za borbu protiv prijevara 5.Upravljanje pruža razumno jamstvo, a financijski je učinak rezervi ograničen 6.Jamstvo dobiveno na temelju rada Službe za unutarnju reviziju 7.Sažetak zaključaka o radu Odbora za praćenje tijeka revizije 8.Vanjska revizija i razrješnica: učenje iz prošlosti radi bolje budućnosti 9.Organizacijsko upravljanje PRILOZI Predgovor Zadovoljstvo mi je predstaviti Godišnje izvješće za 2018. o upravljanju proračunom EU-a i njegovoj uspješnosti. Izvješće sadržava pregled uspješnosti, upravljanja i zaštite proračuna EU-a. Objašnjeno je kako se proračunom EU-a pridonosi političkim prioritetima Unije, opisani su postignuti rezultati te što je Komisija poduzela da se zajamče najviši standardi financijskog upravljanja. Ovo je izvješće dio Komisijina paketa integriranog financijskog izvješćivanja i izvješćivanja o odgovornosti. Njime ispunjavamo naše obveze utvrđene Financijskom uredbom i bitan je dio našeg vrlo naprednog sustava financijske odgovornosti. Usprkos njegovu razmjerno skromnom ukupnom iznosu, proračun EU-a znatno utječe na milijune Europljana. Njime se dopunjuju nacionalni proračuni i pridonosi političkim prioritetima u područjima u kojima ima stvarnu vrijednost i može najdjelotvornije pridonijeti ostvarenju rezultata. Rukovodim se načelom da bi proračun EU-a trebalo usmjeriti na područja u kojima se njime može postići puno više nego javnim rashodima na nacionalnoj razini. Na primjer, ni jedna država članica ne može sama financirati velike infrastrukturne ili istraživačke projekte čiji su razmjeri utvrđeni tako da bi mogli konkurirati velikim svjetskim silama kao što su Kina i Sjedinjene Države. Neki izazovi s kojima se EU suočava globalne su prirode. Terorizam, organizirani kriminal, klimatske promjene, prirodne katastrofe ili epidemije ne poznaju granice. S tim se izazovima možemo bolje nositi na paneuropskoj razini uz pomoć proračuna EU-a. Proračun EU-a dokazano je fleksibilan, ali je ipak ograničen. Stoga bismo se pri donošenju odluka više nego ikada trebali rukovoditi informacijama i dokazima da bi se sredstva usmjerila tamo gdje su najpotrebnija. U ovom izvješću opisujemo kako je proračun EU-a u 2018. na razne načine pridonio ostvarenju naših zajedničkih ciljeva. U 2018. fokus je bio na gospodarskom oporavku ulaganjima u ključna područja kojima je potaknuto otvaranje radnih mjesta. U tom su procesu Europski fond za strateška ulaganja, Instrument za povezivanje Europe i Europski strukturni i investicijski fondovi imali iznimno važnu ulogu. Pozivam vas da na portalu „InvestEU” (https://europa.eu/investeu) pročitate priče o brojnim ulaganjima na razini EU-a. Sredstvima proračuna EU-a bitno se pridonijelo i u drugim prioritetnim područjima, kao što su sveobuhvatan pristup migracijama, sigurnosna unija, najsuvremenija istraživanja, vanjsko djelovanje EU-a te ostvarenju ciljeva međusektorskih politika, npr. klimatske politike i politike o biološkoj raznolikosti. U ovom su izvješću utvrđeni i koraci koje poduzimamo da bi upravljanje proračunom EU-a bilo u skladu s najvišim standardima dobrog financijskog upravljanja. Komisija ovim izvješćem u cijelosti preuzima političku odgovornost za upravljanje proračunom EU-a u 2018. Komisija pozorno prati izvršenje proračuna EU-a na terenu. Utvrdi li se da države članice ili krajnji korisnici na nepravilan način troše novčana sredstva EU-a, Komisija bez odgode poduzima mjere za ispravljanje tih pogrešaka i prema potrebi za povrat sredstava. Komisija procjenjuje da će, nakon ispravaka i povrata, preostale pogreške u rashodima u 2018. biti ispod 1 %, što je znatno ispod praga značajnosti. Napredak u financijskom upravljanju koji smo ostvarili proteklih godina nastavljen je u 2018. Sustavi EU-a za otkrivanje i ispravljanje pogrešaka te suzbijanje prijevara napredni su i stabilni, što je potvrdio i Europski revizorski sud. I dalje ćemo biti na oprezu kako bismo i ubuduće mogli zajamčiti odgovarajuću zaštitu proračuna EU-a. To je osobito važno u kontekstu sve zahtjevnijeg političkog okruženja. Svrha dosljednog i učinkovitog izvješćivanja nije puko izvršavanje propisanih obveza nego se njime pridonosi odgovornijem trošenju sredstava EU-a. Ono olakšava suradnju s građanima i drugim dionicima te stjecanje njihova povjerenja i pouzdanja u Europsku uniju. Komisija je u svibnju i lipnju 2018. predstavila svoje prijedloge o budućem višegodišnjem financijskom okviru. . Organizirana je detaljna analiza rashoda ( ) i uspješnosti svih programa. U mojem je pristupu glavni kriterij dodana vrijednost EU-a koja bi trebala biti temelj za sve buduće rashode, povećanje financiranja novih prioriteta, modernizaciju postojećih programa, pojednostavnjenje i racionalizaciju, kad god je to moguće, i fleksibilniji proračun Unije. Uvjeren sam da je Komisija predložila suvremen proračun za Uniju koja štiti, osnažuje i brani, proračun koji je uravnotežen i realan. Pravodoban dogovor o budućem okviru bio bi potvrda zajedničke obveze svih institucija EU-a, a to je što bolje iskoristiti svaki uloženi euro iz proračuna EU-a. Günther H. Oettinger

Povjerenik za proračun i ljudske resurse





SAŽETAK Sažetak U Godišnjem izvješću o upravljanju proračunom EU-a i o njegovoj uspješnosti navode se najnovije informacije o rezultatima ostvarenima zahvaljujući proračunu EU-a (odjeljak 1.) te načinu upravljanja proračunom EU-a i njegovoj zaštiti (odjeljak 2.). Odjeljak 1. strukturiran je prema proračunskim naslovima. U njemu je objašnjeno na koji su način financijski programi EU-a pridonijeli političkim prioritetima EU-a te su sažeti najnoviji rezultati evaluacije uspješnosti tih programa. Godina 2018. bila je peta godina aktualnog višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020. Na početku godine bilo je kašnjenja zbog kasnog donošenja višegodišnjeg financijskog okvira. Financijski programi EU-a sada su u potpunosti operativni te pružaju jaku i opipljivu potporu političkim prioritetima EU-a u raznim područjima. Proračunski naslov 1A – Poticanje zapošljavanja, rasta i ulaganja Preuzevši dužnost u razdoblju nakon gospodarske i financijske krize, Junckerova Komisija obećala je da će povećati zaposlenost. U suradnji s državama članicama to je obećanje i ostvarila. Zaposleno je 240,7 milijuna Europljana, tj. više nego ikad prije. Više od 12 milijuna tih radnih mjesta otvoreno je tijekom mandata ove Komisije. Nezaposlenost mladih na najnižoj je razini od 2008., iako je u mnogim dijelovima EU-a i dalje previsoka. Proračun EU-a uvelike je pridonio ostvarenju tih postignuća te je i dalje ključan izvor ulaganja u cijeloj Europi. Od početka mandata Junckerove Komisije otvoreno je više od 12 milijuna radnih mjesta. Nezaposlenost mladih smanjila se s 24 % u 2014. na 14 % u prosincu 2018. Prioritet za proračun EU-a u 2018. bio je nastavak gospodarskog oporavka, posebno daljnjim poticanjem ulaganja. Razina ulaganja znatno se poboljšala zahvaljujući ulaganjima u vrijednosti većoj od 408 milijardi EUR ( ) koje je potaknuo Europski fond za strateška ulaganja. Taj fond, koji je Komisija osnovala 2015. zajedno s Grupom Europske investicijske banke ( ), privlači privatno financiranje u područjima kao što su promet, energetika, zdravstvo, mala i srednja poduzeća te informacijske i komunikacijske tehnologije. Na taj način pojačava učinak proračuna EU-a. Trajanje Europskog fonda za strateška ulaganja produljeno je od sredine 2018. do kraja 2020., a ciljna vrijednost ulaganja sada iznosi 500 milijardi EUR ( ). Procjenjuje se da će taj plan pridonijeti otvaranju 1,4 milijuna novih radnih mjesta do 2020. i povećanju bruto domaćeg proizvoda za oko 1,3 %. Zahvaljujući tim ulaganjima, dodatnih 11 milijuna kućanstava ima pristup internetu velike brzine, više od 4 milijuna kućanstava koristi energiju iz obnovljivih izvora i 30 milijuna Europljana ima pristup boljoj zdravstvenoj skrbi. Prema stanju na dan 31. prosinca 2018. Europski fond za strateška ulaganja od 2015. je mobilizirao ulaganja u vrijednosti većoj od 370 milijardi EUR u cijeloj Europi, što je znatno više od početne ciljne vrijednosti od 315 milijardi EUR, te je na dobrom putu da ostvari veći cilj za 2020., tj. 500 milijardi EUR. Europski fond za strateška ulaganja pridonio je izgradnji pola milijuna cjenovno pristupačnih domova, poboljšanju usluga zdravstvene skrbi za 30 milijuna Europljana, modernizaciji željezničke i urbane infrastrukture za 95 milijuna putnika i ostvarivanju pristupa financiranju za više od 280 000 malih i srednjih poduzeća. Strateškim ulaganjima potaknuti su i gospodarski rast i konkurentnost tako što su se financirale ključne prometne, energetske i telekomunikacijske infrastrukture. Ta su ulaganja usmjerena na područja u kojima EU može proizvesti veći učinak nego javna ulaganja na nacionalnoj razini. Instrument za povezivanje Europe ima važnu ulogu u razvoju takve infrastrukture, kojom se ujedno priprema teren za energetsku mrežu s nižim emisijama ugljika u EU-u. Putem tog instrumenta u 2018. su osigurana bespovratna sredstva u vrijednosti od 1,4 milijarde EUR, koja će se kombinirati s financijskim sredstvima iz Europskog fonda za strateška ulaganja i drugih izvora. Instrumentom za povezivanje Europe djelomično se financira novi tunel ispod 18 km širokog tjesnaca Fehmarn između Rødbyja u Danskoj i Puttgardena u Njemačkoj. Trajanje vožnje automobilom od Kopenhagena do Hamburga smanjit će se za oko sat vremena te za dva sata u slučaju željezničkog teretnog prijevoza. Proračun EU-a ostvaruje rezultate i zahvaljujući svemirskim programima kao što su Galileo, Copernicus i EGNOS. Nijedna država članica ne bi mogla sama lansirati 26 satelita u orbitu, kojima se krajem 2018. koristilo 500 milijuna ( ) korisnika u cijelom svijetu. U 2018. su radi boljeg praćenja oceana, kopna i atmosfere lansirana četiri dodatna satelita sustava Galileo. Svemirski signali i podaci EU-a mijenjaju nam živote uslugama kao što su poboljšana navigacija, precizna poljoprivreda, praćenje usjeva, odgovor na prirodne katastrofe, spašavanje života na moru, potraga i spašavanje osoba opremljenih odašiljačima s kojih se upućuje poziv za pomoć te praćenje plovila i izljeva nafte. Krajem 2018. 315 zračnih luka u gotovo svim državama članicama EU-a koristilo je Europski geostacionarni navigacijski sustav (EGNOS), koji omogućuje sigurnije slijetanje u teškim vremenskim uvjetima te izbjegavanje kašnjenja i preusmjeravanja. Od travnja 2018. Galileo se ugrađuje u svaki novi model automobila koji se prodaje u Europi i podržava sustav eCall za hitne intervencije. U okviru Copernicusa izrađene su posebne karte za 80 % poplava u Europi. One su nacionalnim hitnim službama omogućile bolji pregled nad situacijom i djelotvornije operacije spašavanja. U 2018. je počelo novo poglavlje europske suradnje u području obrane zahvaljujući Europskom fondu za obranu. Za zajednička istraživanja inovativnih obrambenih tehnologija i proizvoda u 2018. je izdvojeno 40 milijuna EUR. Komisija je donijela dvogodišnje programe rada za sufinanciranje projekata za razvoj zajedničkih obrambenih kapaciteta u razdoblju 2019.–2020. sa sredstvima EU-a u iznosu od 500 milijuna EUR. EU ulaže ( ) 35 milijuna EUR u istraživački projekt Ocean2020. Taj projekt okuplja 42 partnera iz 15 država članica EU-a radi pružanja potpore misijama pomorskog nadzora integracijom bespilotnih letjelica i podmornica bez posade u operacije flote. Potpora najsuvremenijim istraživanjima i inovacijama

Proračun EU-a i dalje je bio potpora EU-u u poticanju najsuvremenijih istraživanja i inovacija, s naglaskom na međudržavnoj suradnji, industrijskoj relevantnosti i ekonomiji razmjera. Obzor 2020., okvirni program EU-a za istraživanja i inovacije, najveći je svjetski transnacionalni program za financiranje istraživanja. To je ujedno dosad najveći program EU-a za istraživanja i inovacije, za koji je tijekom sedam godina izdvojeno gotovo 80 milijardi EUR ( ). U 2018. su za Obzor 2020. objavljeni pozivi na podnošenje prijedloga u vrijednosti od 10 milijardi EUR. S pomoću sredstava iz programa Obzor 2020. Zajednički istraživački centar razvio je i upravlja jedinim globalnim sustavom automatskog upozoravanja na tsunami. Taj sustav može brzo procijeniti visinu i brzinu vala te automatski poslati upozorenje putem globalnog sustava za upozoravanje i koordinaciju u slučaju katastrofa. Obzor 2020. je zajednički strateški okvir za financiranje istraživanja i inovacija u EU-u te je ključan za daljnji razvoj vrhunske znanosti i tehnologije u EU-u. Pridonosi uklanjanju prepreka inovacijama i olakšava suradnju javnog i privatnog sektora u razvoju odgovora na velike društvene izazove. Potporom EU-a istraživanju i inovacijama potiče se suradnja istraživačkih timova iz različitih zemalja i u različitim disciplinama, što je preduvjet za velika otkrića. Ta potpora omogućuje EU-u da ostvari prioritete kao što je Pariški sporazum o klimatskim promjenama ( ). Obzor 2020. izravno je pridonio općem cilju jačanja položaja i konkurentnosti europske industrije u svijetu. Posebno je imao uspjeha u poticanju inovacija malih i srednjih poduzeća. Čak je premašen opći cilj da u programu sudjeluje 20 % takvih poduzeća ( ). Zajedničko poduzeće za europsko računalstvo visokih performansi započelo je s radom u studenome 2018. Prikupit će sredstva EU-a i zemalja sudionica kojima će se u Europi izgraditi vrhunska superračunalna i podatkovna infrastruktura i konkurentan inovacijski ekosustav za relevantne tehnologije i aplikacije. Zahvaljujući istraživanju i djelomičnom financiranju koje je u 2018. provedeno u okviru Obzora 2020., 45-godišnjoj ženi u Švedskoj kirurški je ugrađena trajna robotska ruka kojom se može svakodnevno služiti. Potpora mladim Europljanima Proračun EU-a otvorio je mogućnosti studiranja i putovanja u inozemstvo te je pomogao mladim nezaposlenim ljudima da nađu zaposlenje ili upišu program osposobljavanja kako bi povećali izglede da se zaposle. Svake godine više od 3,5 milijuna mladih koji su registrirani korisnici Garancije za mlade dobije ponudu za posao, priliku za obrazovanje, pripravništvo ili naukovanje. Od 2014. je više od 14 milijuna osoba imalo koristi od tog programa. Erasmus+ je jedan od glavnih načina na koje Europljani mogu iskusiti europski identitet u svoj njegovoj raznolikosti. Zahvaljujući njemu u 2018. je oko 800 000 nastavnika, predavača, voditelja osposobljavanja te obrazovnih i sociopedagoških djelatnika steklo nove vještine u inozemstvu i povećalo svoju buduću zapošljivost. Taj je vodeći program dokazao svoju fleksibilnost potporom osnivanju europskih sveučilišta i uspostavi virtualnih razmjena u okviru programa Erasmus+. Osim toga, Komisija je pokrenula pilot-inicijativu DiscoverEU ( ), koja 18-godišnjacima pruža mogućnost da putuju Europom, uče od drugih kultura i istražuju svoj europski identitet. Komisija namjerava proširiti inicijativu DiscoverEU i stoga ju je uključila u svoj prijedlog za sljedeći program Erasmus. Program Europske snage solidarnosti ( )ima svoja pravila i proračun te brojnim mladim ljudima omogućuje da pomažu, istražuju, uče i razvijaju se putem aktivnosti kao što su pomoć osobama u društveno nepovoljnom položaju, briga o okolišu ili obnova i pružanje nade stanovništvu pogođenom prirodnim katastrofama. Od početka 1987. u programu Erasmus sudjelovalo je više od 10 milijuna osoba. Od srpnja do listopada 2018. oko 15 000 mladih imalo je priliku putovati po Europi vlakom uz putnu propusnicu DiscoverEU. U krugu prijava u studenome 2018. odabrano je još 14 500 osoba. Do kraja prosinca 2018. oko 100 000 mladih koji žele pridonijeti zajednici pridružilo se Europskim snagama solidarnosti. Njih oko 11 000 pružalo je potporu pojedincima i zajednicama u poteškoćama u cijeloj Europi, prvenstveno volontiranjem. Proračunom EU-a znatno se pridonijelo provedbi Garancije za mlade tako što se mladima omogućilo da studiraju i putuju u inozemstvu te da pronađu zaposlenje i imaju pristup osposobljavanju kojim će povećati svoje mogućnosti zaposlenja. Od uvođenja te inicijative ( ) svake godine više od 3,5 milijuna korisnika Garancije za mlade dobije ponudu za posao, priliku za daljnje obrazovanje, pripravništvo ili naukovanje. Proračunski naslov 1B – Otvaranje radnih mjesta, održivi rast i inovacije u okviru kohezijske politike Kohezijskom politikom, čiji proračun iznosi 352 milijardi EUR (za razdoblje 2014. – 2020.), tj. gotovo trećinu ukupnog proračuna EU-a, nastoji se smanjiti razlike i poduprijeti gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju EU-a. O utjecaju te politike svjedoči činjenica da su se slabije razvijene države članice i regije znatno približile rezultatima ostatka EU-a u smislu produktivnosti i bruto domaćeg proizvoda po stanovniku. Sredstvima se izravno podupire ostvarivanje ključnih prioriteta EU-a i provedba preporuka po državama članicama u kontekstu europskog semestra te se osiguravaju potrebni uvjeti za ulaganja praćenjem ex ante uvjeta utvrđenih za programe u razdoblju 2014. – 2020. Očekuje se da će svaki euro uložen u okviru kohezijske politike u razdoblju 2007. – 2013. do 2023. generirati 2,74 EUR dodatnog bruto domaćeg proizvoda. U tom je razdoblju otvoreno oko 1,3 milijuna radnih mjesta. Proračunom EU-a nastavila se pružati potpora državama članicama i regijama u odgovoru na nove i trajne izazove, kao što su svladavanje globalizacije, rješavanje problema nezaposlenosti, suočavanje s industrijskim promjenama, uvođenje inovacija i digitalizacija, prekvalifikacija, dugoročno upravljanje migracijama i borba protiv klimatskih promjena, uključujući prijelaz na niskougljično gospodarstvo i promet. Ulaganjima EU-a u promet pridonijelo se uklanjanju prometnih zastoja popravkom i nadogradnjom 7500 km starih cesta i izgradnjom 3100 km novih cesta (projekti odabrani do kraja 2018.).

Ulaganjima u okviru kohezijske politike javne zgrade sada godišnje koriste 5,2 manje teravata električne energije po satu. Osim toga, izgrađeno je ili poboljšano 748 km tramvajskih linija i linija gradske podzemne željeznice te gotovo 7500 km željezničkih pruga. Do kraja 2017. više od 15 milijuna osoba iskoristilo je potporu Europskog socijalnog fonda kako bi pronašlo bolje zaposlenje i razvilo vještine, više od 1,7 milijuna nezaposlenih pronašlo je zaposlenje, a više od 2 milijuna osoba steklo je nove kvalifikacije. Proračunski naslov 2 – Proračun EU-a pridonosi modernizaciji poljoprivrednog sektora EU-a, osiguravanju sigurne i visokokvalitetne hrane i stvaranju održive poljoprivrede i ruralnog razvoja Zajednička poljoprivredna politika pridonijela je postizanju uravnoteženog teritorijalnog razvoja i smanjenju razlike u dohotku između poljoprivrednog sektora i drugih sektora. te među državama članicama i regijama. Tom se politikom pridonosi i očuvanju održivosti ključne proizvodnje hrane u EU-u. Izravnim plaćanjima povećava se dohodak i osigurava njegova relativna stabilnost za poljoprivrednike koji se suočavaju sa značajnim nestabilnostima cijena i proizvodnje. Iz proračuna EU-a osiguravaju se potrebna sredstva za razvoj otporne, održive i konkurentne poljoprivrede. Oko 6,5 milijuna poljoprivrednika ostvarilo je korist od izravnih plaćanja i ta je potpora činila 38 % njihova dohotka od poljoprivrede. Od 2014. u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj pomoglo se više od 51 400 mladih poljoprivrednika da moderniziraju svoja poljoprivredna gospodarstva, više od milijun osoba sudjelovalo je u osposobljavanju, poticao se organski uzgoj na gotovo 16 milijuna hektara i uložilo se više od 255 milijuna EUR u proizvodnju korištenjem obnovljivih izvora energije. Europski fond za pomorstvo i ribarstvo podupire ribarstvo i akvakulturu koji su okolišno održivi, resursno učinkoviti, inovativni, konkurentni i utemeljeni na znanju. Ta nastojanja EU-u omogućuju da zadrži položaj međunarodnog predvodnika u održivom upravljanju oceanima. EU je globalni predvodnik u području održivosti i klimatskih politika U okviru svoje obveze da će se posvetiti borbi protiv klimatskih promjena EU je izdvojio iznos od 32 milijarde EUR za klimatsko djelovanje, koji je raspoređen u sve programe EU-a, posebno kohezijsku politiku, energetiku, promet, istraživanje i inovacije i zajedničku poljoprivrednu politiku te razvojnu politiku EU-a, čime je proračun EU-a postao glavni pokretač održivosti. Taj iznos čini 20,7 % proračuna za 2018. Zadnja je procjena da će iznositi 210 milijardi EUR (19,7 %) za cijelo programsko razdoblje. Od 2014. do 2020. Europski fond za regionalni razvoj i Kohezijski fond u klimatske će ciljeve uložiti sredstva u iznosu od 54,8 milijardi EUR( ). Tim se ulaganjima podupire prijelaz na niskougljično gospodarstvo jer se njima potiču proizvodnja i distribucija energije iz obnovljivih izvora, energetska učinkovitost, uvođenje pametnih sustava distribucije, istraživanje i inovacije u području niskougljičnih tehnologija, prilagodba klimatskim promjenama, ulaganja radi uklanjanja specifičnih rizika te se osigurava otpornost na katastrofe i razvoj sustava za upravljanje katastrofama. Projekti koji se financiraju iz Europskog fonda za regionalni razvoj i Kohezijskog fonda omogućuju obnovu stambenih objekata i manju potrošnju energije za 875 000 obitelji te priključenje 3,3 milijuna dodatnih potrošača na pametne energetske mreže. Projektima se podupire i povećanje kapaciteta za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora (7670 megavata). U 2018. programu LIFE dodijeljeno je ukupno 522 milijuna EUR. Putem tog programa proračun EU-a podupire projekte očuvanja okoliša i prirode te klimatsko djelovanje, što uključuje velika ulaganja u projekte koji će omogućiti ponovnu upotrebu plastike u većim količinama. Pretvaranje tog otpada u visokokvalitetne sirovine za automobilsku, građevinsku industriju i industriju ambalaže jedan je od oblika praktične potpore programa LIFE ciljevima europske strategije za plastiku u kružnom gospodarstvu. Projekti koji se financiraju u okviru programa LIFE pridonijeli su prijelazu na resursno učinkovito, kružno, niskougljično gospodarstvo otporno na klimatske promjene; usporavanju gubitka biološke raznolikosti i njezinoj obnovi; borbi protiv narušavanja ekosustava poboljšanjem kvalitete okoliša, uključujući zrak, vodu i tlo; te poboljšanju upravljanja okolišem i klimom na svim razinama. Proračunski naslov 3 – Proračun EU-a ključan je dio sveobuhvatnog pristupa EU-a migracijskoj politici Proračun EU-a potpora je stalnom sveobuhvatnom europskom odgovoru na migracijske izazove i upravljanju vanjskim granicama EU-a. EU je u 2018. nastavio primjenjivati svoj sveobuhvatni pristup migracijama u svim područjima: bližoj suradnji s partnerskim zemljama, boljem upravljanju vanjskim granicama te djelotvornijim i funkcionalnijim instrumentima za zaštitu granica i upravljanje migracijama u EU-u, u duhu solidarnosti i odgovornosti. Posebni instrumenti poput Fonda za azil, migracije i integraciju imali su važnu ulogu u rješavanju hitnih migracijskih pitanja, kao i ciljana potpora u okviru kohezijske politike za dugoročnu integraciju migranata te vanjski instrumenti EU-a. Suradnja na Europskome migracijskom programu pomogla je da nesigurne i nekontrolirane migracije postanu sigurne, uredne i zakonite. U okviru tekućeg programa EU-a za preseljenje 20 država članica obvezalo se da će preseliti više od 50 000 osoba do listopada 2019. Do kraja 2018. riješeno je više od 24 000 tih zahtjeva, odnosno osobama je osiguran smještaj u EU-u. Nakon vrhunca broja dolazaka u EU-u u 2015. migracijski su tokovi sada na razini prije krize. Broj nezakonitih prelazaka granica EU-a pao je na 150 100 u 2018., što je najniža brojka u zadnjih pet godina. Od 2015. povećale su mogućnosti zakonite migracije u EU za osobe kojima je potrebna međunarodna zaštita. Programi EU-a za preseljenje omogućili su prelazak granica sigurnim i zakonitim putovima za gotovo 50 000 osoba (na dan 31. prosinca 2018.). Izjava EU-a i Turske iz 2016. i dalje je iznimno važna za smanjenje broja nezakonitih i opasnih prelazaka na grčke otoke s turskog kopna, spašavanje života na moru i poticanje preseljenja Sirijaca kojima je potrebna međunarodna zaštita. EU je podržao Tursku u nastojanjima da pruži utočište i potporu za više od četiri milijuna registriranih sirijskih izbjeglica. Do kraja 2018. humanitarnu pomoć je, u okviru mreže za hitnu socijalnu pomoć i programa socijalne sigurnosti, primilo 1,5 milijuna najugroženijih izbjeglica, a više od 410 000 studenata ju je iskoristilo za školovanje (u okviru uvjetnog prijenosa novčanih sredstava za obrazovni program). Osim toga još 600 000 djece primilo je pomoć za integraciju u turski školski sustav. Zahvaljujući instrumentu za izbjeglice u Turskoj izgrađeno je 136 novih škola, 410 000 djece izbjeglica pohađa školu, a 60 000 studenata uključilo se u nastavu za nadoknadu gradiva. Trenutačno je u funkciji 178 zdravstvenih centara, obavljeno je već četiri milijuna pregleda i cijepljeno je 650 000 djece izbjeglica ( ).

Osim u Turskoj, EU je pružio znatnu humanitarnu pomoć interno raseljenim osobama u Siriji i izbjeglicama i zajednicama domaćinima u Jordanu, Libanonu, a pomagao je i u Iraku i Egiptu. Sve u svemu, u 2018. je iz regionalnog skrbničkog fonda EU-a za odgovor na krizu u Siriji pomoć primilo približno dva milijuna sirijskih izbjeglica i zajednica domaćina. Zahvaljujući financiranju iz proračuna EU-a Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u produljenom je mandatu znatno ojačala svoju prisutnost na vanjskim granicama EU-a. Cilj joj je pružiti potporu državama članicama u aktivnostima upravljanja granicama i zajednički provesti integrirano upravljanje granicama na razini EU-a. U 2018. oko 11 000 službenika graničnog nadzora Europske granične i obalne straže pomagalo je najizloženijim državama članicama. Zahvaljujući tomu spašeno je 37 000 migranata, ulovljeno je gotovo 1200 krijumčara i koordiniran je ili organiziran povratak gotovo 14 000 migranata. Osim toga, Fond za azil, migracije i integraciju omogućio je dobrovoljni povratak gotovo 39 500 osoba ( ). Proračun EU-a i dalje pomaže da EU bude sigurno mjesto za život i rad Sigurnosne prijetnje u Europi postale su veće i raznolikije. Pojavljuju se u obliku terorističkih napada, novih vrsta organiziranog kriminala i kiberkriminala. Radi zaštite javnosti od tih prijetnji EU je osigurao financijska sredstva i podupirao suradnju, primjerice u sprečavanju pranja novca, presretanju i zapljeni krivotvorenih proizvoda i borbi protiv dezinformiranja. U okviru Instrumenta za povezivanje Europe uspostavljena je dobrovoljna platforma za suradnju radi jačanja pripravnosti za kibernapade i odgovora na njih. EU tako pridonosi pronalaženju rješenja za prekogranične prijetnje za cijeli EU. EU je pokazao solidarnost i unutar svojih granica koordinacijom i financiranjem pružanja pomoći u katastrofama, potporom poljoprivrednicima pogođenima sušom ili zaposlenicima pogođenima masovnim restrukturiranjem poduzeća. S obzirom na poteškoće s kojima se poljoprivrednici suočavaju tijekom ljetnih suša, isplaćeni su veći predujmovi kako bi se poljoprivrednicima pomoglo da hrane svoje životinje. U 2018. iznos od 4,5 milijuna EUR iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji pomogao je 730 radnika u portugalskom sektoru odjeće koji su proglašeni viškom. Od 2003. EU je sudjelovao u 163 službenih misija i angažirao je 560 stručnjaka za zaštitu ljudi diljem svijeta. U 2018. EU je organizirao dosad najveću operaciju civilne zaštite koja je pomogla Švedskoj u borbi protiv šumskih požara: mobilizirano je više od 360 vatrogasaca, sedam zrakoplova, šest helikoptera i 67 vozila. Proračunski naslov 4 – Proračun EU-a pomogao je EU-u da ojača svoju ulogu u svijetu Proračun EU-a omogućio je Uniji da nastavi ulagati u održivost i otpornost partnera, posebno u okviru Europskog instrumenta za susjedstvo i Instrumenta pretpristupne pomoći. EU pomaže susjednim zemljama da dalje razvijaju stabilne demokratske institucije i ujedno postanu prosperitetnije, što je pridonijelo stabilnosti na europskim granicama. EU je u 2018. imao vodeću ulogu te je pružio potporu dogovoru s Iranom o nuklearnom pitanju ( ), Pariškom klimatskom sporazumu, ciljevima UN-a za održivi razvoj, novim trgovinskim sporazumima s izraženom komponentom održivog razvoja, suradnji s Afričkom unijom ( ) i odnosima s Ujedinjenim narodima. Zajedno s državama članicama EU je najveći svjetski donator humanitarne pomoći. Tom pomoći EU pridonosi spašavanju života u slučajevima globalnih prirodnih katastrofa i sukoba koje je uzrokovao čovjek. U 2018. više od 90 zemalja primilo je humanitarnu pomoć u iznosu većem od 1,4 milijarde EUR. Znatan dio te pomoći potrošen je na pružanje potpore sukobom zahvaćenom stanovništvu u Siriji i izbjeglicama u susjednim zemljama. Još 15 milijuna EUR izdvojeno je u 2018. za potporu stvaranju potrebnih uvjeta za dobrovoljan, siguran i dostojanstven povratak pripadnika etničke skupine Rohingya koji su iz Mjanmara/Burme izbjegli u Bangladeš ( ). EU se služi raznim instrumentima u području razvojne suradnje za ispunjenje obveza iz Programa održivog razvoja do 2030. u skladu s Europskim konsenzusom o razvoju ( ) te sredstva nastoji usmjeriti na zemlje kojima su najpotrebnija. EU je predložio i da se paradigma odnosa između EU-a i Afrike usmjeri prema izgradnji istinskog i pravednog partnerstva utemeljenog na obostranim ekonomskim interesima i potpuno usklađenog s planom razvoja Afrike do 2063. ( ) i vodećim inicijativama, kao što je kontinentalno područje slobodne trgovine u Africi. U okviru europskog plana za vanjska ulaganja u 2018. sredstvima iz proračuna EU-a mobilizirana su sredstva za financiranje u Africi i europskom susjedstvu ( ). U tu su svrhu sredstva iz Europskog fonda za održivi razvoj iskorištena za dodatno privlačenje privatnih ulaganja. Komisija je u 2018. potpisala prvi sporazum o jamstvu (Instrument za financiranje na temelju podjele rizika NASIRA). Taj sporazum EU-a u vrijednosti od gotovo 75 milijuna EUR trebao bi mobilizirati ulaganja za poduzetnike u supsaharskoj Africi i europskom susjedstvu. Očekuje se da će pridonijeti otvaranju do 800 000 radnih mjesta i olakšati pristup povoljnim kreditima za osobe koje s tim imaju poteškoća, kao što su interno raseljene osobe, izbjeglice, povratnici, žene i mladi. Komisiji je jedan od najviših prioriteta osigurati dobro upravljanje proračunom EU-a i zaštitu od pogrešaka i prijevara. Komisija nastoji ostvariti najviše standarde financijskog upravljanja u smislu učinkovitosti, djelotvornosti i ekonomičnosti. Nastoji i osigurati da revizije i provjere („kontrole”) budu troškovno učinkovite. Više o tome može se naći u odjeljku 2. ovog izvješća. Komisijina je odgovornost osigurati pravilnu potrošnju sredstva EU-a, neovisno o tome izvršavaju li ih službe Komisije ili provedbeni partneri. 71 % rashoda ostvaruju tijela država članica u okviru podijeljenog upravljanja, a 8 % subjekti kojima je ta zadaća povjerena u okviru neizravnog upravljanja. Da bi ispunila svoje obveze, Komisija je uvela djelotvoran model jamstva i odgovornosti te jak okvir za unutarnje kontrole. Putem tog okvira službe Komisije u suradnji s državama članicama (ako je primjenjivo) i subjektima kojima su povjerene određene zadaće (na temelju njihovih obveza u pogledu zaštite proračuna EU-a) poduzimaju mjere za sprečavanje pogrešaka, nepravilnosti i prijevara, a ako se pojave, poduzimaju mjere za popravljanje situacije. Uz to, Europski ured za borbu protiv prijevara ovlašten je za provedbu neovisnih istraga prijevara i korupcije koje se odnose na sredstva EU-a te za oblikovanje politika EU-a za suzbijanje prijevara.

U 2018. je donesena i nova financijska uredba, kojom se znatno pojednostavnjuju financijska pravila za korisnike. Rizik za zakonitost i pravilnost financijskih transakcija manji je od 2 % Komisijin je cilj da „rizični iznos u trenutku plaćanja”, koji utječe na prihode i rashode EU-a te se procjenjuje nakon provedbe preventivnih kontrola, a prije primjene korektivnih mjera, ostane niži od 2 % i taj je cilj u 2018. ponovno ostvarila. Procjenjuje se da ukupni „rizični iznos u trenutku plaćanja” iznosi 1,7 % ukupnih relevantnih rashoda u 2018. Službe Komisije djeluju kad je u nekom segmentu rizični iznos u trenutku plaćanja veći od 2 %. Zahvaljujući višegodišnjem trajanju financijskih programa EU-a moguće je ispraviti pogreške godinama nakon izvršenja plaćanja, sve do završetka programa. Službe procjenjuju da će ukupni budući ispravci iznositi 0,9 % ukupnih relevantnih rashoda u 2018. Komisija je tijekom 2018. djelotvorno naplatila 3,2 milijarde EUR. Ti su financijski ispravci i povrati ključne preventivne i korektivne mjere za zaštitu proračuna EU-a. Komisija nastoji upravljati proračunom EU-a tako da „rizični iznos u trenutku zaključenja” koji preostane nakon završetka programa i obavljanja svih provjera svede na najnižu razinu. Općenito, Komisija procjenjuje da taj rizik iznosi samo 0,8 % ukupnih relevantnih rashoda u 2018., tj. da je manji od 1 %. U 2018. Europski revizorski sud drugu je godinu zaredom dao uvjetno umjesto negativno mišljenje o zakonitosti i pravilnosti plaćanja u okviru proračuna EU-a za 2017., što potvrđuje da je ostvaren velik napredak i da se znatan dio proračuna EU-a pravilno izvršava.



Jačanje borbe protiv prijevara Komisija se čvrsto i trajno drži načela nulte tolerancije prema prijevarama. Revidirana i ojačana strategija Komisije za borbu protiv prijevara jak je okvir politike za sprečavanje, otkrivanje, istragu i odgovor na prijevare te pridonosi djelotvornosti službi Komisije u zaštiti financijskih interesa EU-a. Revidirana strategija za borbu protiv prijevara osigurat će da službe Komisije budu potpuno spremne za provedbu višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027. U toj novoj strategiji uzete su u obzir važne promjene u zakonodavstvu EU-a o borbi protiv prijevara (npr. osnivanje Ured europskog javnog tužitelja) i nedavni nalazi Europskog revizorskog suda o upravljanju rizicima od prijevara u potrošnji sredstava EU-a. Donošenjem revidirane strategije pridonijet će se borbi protiv prijevara. Europski ured za borbu protiv prijevara provjerio je i jesu li prijedlozi o novim financijskim programima otporni na prijevare. Novom Financijskom uredbom iz 2018. uvedena su nova pravila o postupanju u slučaju sukoba interesa i Komisija je iznijela važne prijedloge o zaštiti proračuna EU-a od općih nedostataka vladavine prava u državama članicama, među ostalim da se isplate sredstava EU-a uvjetuju poštivanjem načela vladavine prava. Sustav ranog otkrivanja i isključenja dodatno je poboljšan. Tim će se mjerama proračun EU-a još djelotvornije zaštititi u godinama koje slijede. Upravljanje ulijeva sigurnost i Komisija preuzima političku odgovornost za upravljanje proračunom EU-a U skladu sa sastavnicama izgradnje jamstva kojima se podupire izjava svaki je dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja pružio razumno jamstvo da 1. informacije sadržane u njegovu godišnjem izvješću o radu daju istinit i objektivan prikaz; 2. da su sredstva dodijeljena za njegove aktivnosti iskorištena za predviđenu svrhu i 3. da se provedbom postupaka kontrole pruža jamstvo u pogledu zakonitosti i pravilnosti osnovnih transakcija, prema potrebi, uz (a) izražavanje rezervi u pogledu potpune transparentnosti i daljnjeg djelovanja. Izraženo je 40 rezervi, točnije dvije više nego prošle godine. Za svaku rezervu postoji plan djelovanja kako bi se uklonili temeljni nedostaci i smanjili povezani rizici. Polovina rezervi odnosi se na preostale dijelove programa za razdoblje 2007. – 2013. i ima neznatan financijski učinak. Na temelju izjava o jamstvu Komisijinih dužnosnika za ovjeravanje na osnovi delegiranja Kolegij povjerenika preuzima političku odgovornost za upravljanje proračunom EU-a. Novi dugoročni proračun za EU koji štiti, osnažuje i brani Uz rad na izvršenju proračuna u 2018. je započet i proces izrade novog višegodišnjeg financijskog okvira za Europsku uniju. U svibnju 2018. Komisija je predstavila prijedloge o novom, modernom, dugoročnom proračunu za EU za razdoblje 2021. – 2027. Ti su prijedlozi osmišljeni imajući u vidu političke prioritete koje su čelnici dogovorili u Bratislavi i Rimu. U okviru tih prijedloga povećalo bi se financiranje u nizu područja koja su ključna za budućnost Europe, među ostalim za koordinirani odgovor na migracijske izazove, borbu protiv terorizma i organiziranog kriminala, digitalnu transformaciju, klimatsko djelovanje te programe za mlade i istraživanje i inovacije, vodeći pritom računa da se tradicionalne politike kojima se podupire Unijin ključni cilj solidarnosti moderniziraju i da se financiranje povezano s kohezijskom politikom zadrži na značajnoj razini za sve države članice i regije. Prijedlozi Komisije temelje se na analizi rashoda, općoj ocjeni iskustva stečenog u provedbi tekućih i prethodnih programa, što joj je omogućilo da predloži bitna obilježja modernizacije:

·snažan naglasak na europsku dodanu vrijednost i potrebu pružanja odgovarajuće potpore novim i važnim prioritetima kao što su istraživanje i inovacije, digitalno gospodarstvo, mladi, migracije i upravljanje granicama, sigurnost, obrana i vanjsko djelovanje te jači naglasak na održivost, uključujući ambiciozniji cilj uključivanja klimatske politike u proračun; ·racionalna i transparentnija struktura budućeg proračuna; ·drastično smanjenje broja programa i uvođenje novih integriranih programa u područjima kao što su ulaganje u ljude, jedinstveno tržište, strateška ulaganja, prava i vrijednosti te vanjsko djelovanje, te veća usmjerenost na sinergiju tih instrumenata; ·pojednostavnjenje pravila financiranja kako bi korisnici i upravljačka tijela nailazili na manji broj birokratskih prepreka te veća usmjerenost na uspješnost i rezultate; i ·fleksibilniji proračun koji može brzo reagirati na promjene u svijetu. Euroskupina je postigla dogovor o značajkama proračunskog instrumenta za konvergenciju i konkurentnost europodručja. Tim će se instrumentom jačati otpornost ekonomske i monetarne unije i tako jačati kohezija unutar Unije. Opće je prihvaćeno i da će bitna značajka sporazuma o budućem višegodišnjem financijskom okviru biti i novi mehanizam na temelju kojeg se dodjela proračunskih sredstava neće dovesti u pitanje u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava. Ostvaren je napredak i u pogledu prijedloga Komisije za modernizaciju prihodovne strane proračuna EU-a. U vrhu prioriteta za nadolazeće mjesece je postizanje dogovora o budućem okviru i nastavak rada na povećavanju doprinosa postojećih financijskih programa blagostanju i sigurnosti EU-a. Jače korporativno upravljanje U studenome 2018. Komisija je donijela niz ciljanih mjera za jačanje korporativnog upravljanja. Tom se reformom poboljšava Komisijin ustaljeni djelotvorni model financijskog upravljanja, na temelju jasne podjele odgovornosti između političke i korporativne razine te razine službi. Okosnica je te reforme racionalizacija tijela za korporativno upravljanje pod nadzorom Korporativnog upravnog odbora na najvišoj upravnoj razini kojim predsjeda glavni tajnik. Korporativni upravni odbor nadzirat će i pružati strateške smjernice u područjima kao što su raspodjela ljudskih resursa, upravljanje rizicima, strateško planiranje i programiranje, zaštita podataka, sigurnost i kontinuitet poslovanja, korporativna komunikacija i politika borbe protiv prijevara. Tom se reformom pojednostavnjuje upravljanje informatičkom tehnologijom i sigurnosnim okruženjem, jača korporativno upravljanje rizicima te razjašnjava uloga Odbora za praćenje tijeka revizije. GODIŠNJE IZVJEŠĆE ZA 2018. O UPRAVLJANJU PRORAČUNOM I NJEGOVOJ USPJEŠNOSTI Uvod Godišnje izvješće za 2018. o upravljanju proračunom i njegovoj uspješnosti glavni je doprinos Komisije godišnjem postupku davanja razrješnice ( ) u okviru kojeg Europski parlament i Vijeće nadziru izvršenje proračuna EU-a. Komisija pridaje veliku važnost odgovornom i ispravnom upravljanju proračunom EU-a i suradnji sa svim uključenim stranama radi ostvarenja konkretnih rezultata na terenu. Izvješće sadržava pregled najnovijih informacija o uspješnosti proračuna. Sadržava i podrobna izvješća o pitanjima upravljanja proračunom EU-a i njegove zaštite. Izvješće se sastoji od dva glavna odjeljka. U odjeljku 1. opisuje se, uz navođenje primjera, kako se proračunom EU-a podupiru politički prioriteti EU-a. Sadržava najnovije dostupne podatke o rezultatima ostvarenima do kraja 2018. Ovo se izvješće temelji na informacijama iz godišnjih izvješća o radu za 2018. koja su izradile sve službe Komisije i na drugima izvorima kao što su izjave o programu, izvješća o evaluaciji, studije i izvješća o provedbi programa EU-a. U ovom je odjeljku glavno pitanje koriste li se proračunska sredstva EU-a na najbolji mogući način za ostvarenje konkretnih rezultata za sve građane Europe. Komisija se za to ne može sama pobrinuti – to je odgovornost koju dijeli s državama članicama, regijama, nevladinim organizacijama, proračunskim korisnicima i svima koji sudjeluju u izvršenju proračuna EU-a. Ovaj odjeljak sadržava evaluaciju ( ) financija EU-a na temelju ostvarenih rezultata. Dodatne informacije o uspješnosti dostupne su u izjavama o programu i u pregledu uspješnosti programa koji je Komisija objavila zajedno s nacrtom godišnjeg proračuna. Odjeljak 2. izvješća obuhvaća područja unutarnje kontrole, financijskog upravljanja i zaštite proračuna EU-a. Ovaj se odjeljak temelji i na godišnjim izvješćima o radu koja su izradile sve službe Komisije i u kojima se podrobno opisuju okruženje unutarnje kontrole i povezana pitanja. U izvješću se opisuje kako su službe Komisije rješavale probleme utvrđene tijekom godine. U ovom su odjeljku sažete informacije o sljedećem: ·upravljanju rizicima zakonitosti i pravilnosti, ·upravljanju troškovnom učinkovitošću kontrola i reviziji strategija za borbu protiv prijevara, ·zaštiti proračuna EU-a i ·jamstvu upravljanja Kolegiju povjerenika. Jamstvo upravljanja dobiveno od svih službi i jamstvo dobiveno unutarnjom revizijom temelj su za opći zaključak izvješća. Komisija na temelju tog zaključka donošenjem izvješća preuzima ukupnu političku odgovornost za upravljanje proračunom EU-a za 2018. Godišnje izvješće za 2018. o upravljanju proračunom i njegovoj uspješnosti dio je opširnijeg paketa integriranog financijskog izvješćivanja i izvješćivanja o odgovornosti ( ). To uključuje i godišnju računovodstvenu dokumentaciju ( ), dugoročno predviđanje budućih priljeva i odljeva ( ) za sljedećih pet godina, izvješće o unutarnjim revizijama ( ) te izvješće o daljnjem postupanju u vezi s ( ) razrješnicom.

Odjeljak 1.

Uspješnost i rezultati Komisiji je iznimno važno da se svakim potrošenim eurom stvori dodana vrijednost. Predsjednik Juncker odredio je ton na početku svojeg mandata: „Nije dovoljno razborito rasporediti novac. Moramo postići više s manje sredstava. Moramo iskoristiti proračun najbolje što možemo i pametno trošiti novac. […] Ljudi od nas očekuju rezultate. I žele znati kako trošimo novac poreznih obveznika. ( ) Proračun EU-a usmjeren je na područja u kojima se udruživanjem resursa za svladavanje zajedničkih izazova mogu postići rezultati za sve Europljane, što države članice same ne bi mogle postići jednako učinkovito ni djelotvorno. To vrijedi u različitim područjima kao što su prekogranična infrastruktura, upravljanje vanjskim granicama, veliki svemirski projekti i paneuropska istraživanja. Dodana vrijednost EU-a okosnica je Komisijinih prijedloga za višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. Ovaj odjeljak počinje pregledom proračuna EU-a i njegovim okvirom uspješnosti. Nakon toga slijedi sažetak o tome kako trenutačni i budući dugoročni proračun doprinosi političkom programu za EU koji su čelnici utvrdili u Bratislavi, Rimu i Sibiuu, kao i međunarodnim prioritetima kao što su klimatski ciljevi i UN-ovi ciljevi održivog razvoja. Zatim se navode najnovije informacije o rezultatima ostvarenima proračunom EU-a do kraja 2018. Informacije su strukturirane prema naslovima aktualnog višegodišnjeg financijskog okvira. U izvješću se opisuje kako ti programi pridonose političkim prioritetima Junckerove Komisije. Vrste podataka o kojima se izvješćuje ovise o razini razrađenosti programa, a obuhvaćaju sve od ulaznih podataka do rezultata potrošnje iz ranog razdoblja provedbe programa. Završne evaluacije učinka programa još nisu dostupne i stoga konačno izvješće o uspješnosti neće biti moguće do kasnijih faza provedbe programa. Izvješćem su obuhvaćena područja u kojima nije zabilježena očekivana uspješnost ili su evaluacijama i revizijama utvrđeni nedostaci programa. Te su informacije važne za donošenje informiranih odluka o provedbi aktualnih financijskih programa i za informiranje zakonodavaca koji rade na budućem dugoročnom proračunu. Proračun EU-a usmjeren na rezultate Proračun EU-a Proračun EU-a ključan je instrument za provedbu europskih politika i prioriteta. Za razliku od nacionalnih proračuna, proračun EU-a uglavnom je usmjeren na potporu strateškim ulaganjima u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju te na učinak financijske poluge radi poticanja ulaganja iz drugih javnih i privatnih izvora. Nadopunjuje nacionalne proračune kako bi se riješili zajednički problemi s kojima se suočavaju države članice i stvorile prilike za EU u cjelini. U nekim slučajevima Komisija izravno upravlja financijskim programima EU-a, primjerice u području istraživanja, ili upravlja zajedno s državama članicama (podijeljeno upravljanje), kao na primjer u kohezijskoj politici. S oko dvije trećine proračuna EU-a upravlja se u okviru podijeljenog upravljanja. EU pametno troši svoja proračunska sredstva korištenjem inovativnih financijskih instrumenata. Inovativni financijski instrumenti privlače ulaganja drugih javnih ili privatnih ulagača u gospodarski održive projekte u područjima u kojima postoje tržišni nedostaci ili nedostaci ulaganja. Primjeri uključuju sektore s velikim gospodarskim rastom ili inovativnim poslovnim aktivnostima. Činjenica da EU ulaže rizični kapital u određeni fond ili da pokriva dio rizika povezanog s određenom vrstom projekata može uvjeriti druge ulagače i potaknuti ih na zajednička ulaganja s EU-om. Instrument za kreditna jamstva i vlasnički instrument za rast u okviru Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća glavni su primjeri takvih financijskih instrumenata. Financijski instrumenti upotrebljavaju se i u okviru drugih programa EU-a, kao što su Obzor 2020., Program EU-a za zapošljavanje i socijalne inovacije, program Kreativna Europa, Instrument za povezivanje Europe i u okviru programa vanjske politike EU-a. Okvir uspješnosti proračuna EU-a Okvir uspješnosti proračuna EU-a preduvjet je za dobro upravljanje programima EU-a i njihovu usmjerenost na rezultate. U višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2014.–2020. u pravnu osnovu svih financijskih programa uključeni su okviri uspješnosti kao nova obvezna značajka. Time se postiže veća usmjerenost na rezultate u cijelom proračunu. Ti okviri podrazumijevaju postavljanje jasnih i mjerljivih ciljeva i pokazatelja te nužnih rješenja za praćenje, izvješćivanje i evaluacije. Pokazatelji u tim okvirima, zajedno s drugim izvorima kvalitativnih i kvantitativnih informacija o uspješnosti kao što su evaluacije, dobra su osnova za procjenu uspješnosti programa i napretka prema dogovorenim ciljevima jer omogućuju da se problemi prepoznaju i rješavaju u trenutku njihova nastanka tijekom provedbe programa. U prvim godinama provedbe programa informacije o uspješnosti uglavnom se temelje na ulaznim podacima (tj. na dodjeli financijskih sredstava određenom programu) te nakon nekog vremena na ishodima (tj. na izravnim rezultatima predmetnog projekta). Takve informacije dobar su početni pokazatelj načina i svrhe potrošnje proračunskih sredstava EU-a. Informacije o rezultatima i, u manjem opsegu, dugoročnom učinku potrošnje bit će dostupne tijekom provedbe programa. Kako bi se europski strukturni i investicijski fondovi (ESIF) više usmjerili na uspješnost predviđen je mehanizam pričuve za uspješnost. Ta će se pričuva osloboditi 2019. za programe koji su do kraja 2018. postigli unaprijed utvrđene ključne etape. U slučaju programa i prioriteta koji nisu postigli svoje ključne etape, sredstva će se preraspodijeliti na druge prioritete. Osim okvira uspješnosti, revizije koje provode unutarnji i vanjski revizori povećavaju i uspješnost programa, kao i učinkovitost i djelotvornost operacija, sustava upravljanja te procedura tijela i institucija koji upravljaju sredstvima EU-a. Revizija je pridonijela i kvaliteti Komisijinih izvješća o uspješnosti. Nedavne preporuke Europskog revizorskog suda pridonijele su uravnoteženosti godišnjih izvješća o radu te se više pozornosti posvećuje problemima na koje se nailazi, pouzdanosti i kvaliteti podataka te jasnijim objašnjenjima o tome kako se podaci o uspješnosti koriste za poboljšanje rezultata. Prijedlozi za nov, moderan dugoročni proračun odlučno usmjeren na političke prioritete Službe Komisije provele su sveobuhvatnu reviziju rashoda proračuna EU-a u 2017. i 2018. u kojoj su navedeni dokazi i analitička osnova za Komisijine prijedloge za budući višegodišnji financijski okvir i prateće sektorske programe. Svrha je revizije bila utvrditi uspješne značajke postojećih programa koje bi trebalo primijeniti ili pojačati u budućim financijskim programima. Utvrđena su i područja u kojima je potrebno provesti reformu kako bi se u potpunosti iskoristio potencijal proračuna EU-a. To su: i. usredotočenost na dodanu vrijednost za EU; ii. racionalizacija proračuna i iskorištavanje sinergija među programima; iii. pojednostavnjenje i dobro financijsko upravljanje; iv. fleksibilnost i sposobnost reagiranja na krize; v. usmjerenost na uspješnost i vi. usklađenost s glavnim političkim ciljevima i vrijednostima. Komisija se u tim prijedlozima sve više fokusira na europsku dodanu vrijednost potrošnje EU-a. Prijedlozi uključuju i mjere za poboljšanje cijelog okvira uspješnosti, primjerice racionalizaciju broja programa i poboljšanje njihove suradnje, povećanje fleksibilnosti i korištenje manjeg broja kvalitetnijih pokazatelja za praćenje i izvješćivanje o uspješnosti programa. Proračun EU-a odražava zajednički dogovorene prioritete EU-a i pokazuje kako ih se može ostvariti. Politički program koji su čelnici utvrdili u Bratislavi i Rimu plan je za budući dugoročni proračun koji je Komisija predložila ( ) u svibnju 2018. za razdoblje 2021.–2027. Prijedlozima se proračun modernizira tako što se značajno povećava financiranje u nekoliko ključnih strateških područja. Iz proračuna će se ulagati u ono što je stvarno bitno – od inovacija, digitalnog gospodarstva, osposobljavanja i zapošljavanja mladih, klimatske politike i okoliša, pa sve do migracija i upravljanja granicama, sigurnosti, obrane i vanjskog djelovanja.

Sljedeći dugoročni proračun trebao bi biti jednostavniji i transparentniji, tako da dionici od njega mogu ostvariti što veće koristi. To su tražili Europski parlament i Vijeće te veliki i mali korisnici proračuna, a Komisija je njihove zahtjeve uzela u obzir i predložila znatno jednostavniji proračun. Glavne značajke sljedećeg proračuna EU-a: Više sredstava za prioritetna područja Novi mehanizam zaštite proračuna EU-a od financijskih rizika povezanih s općim nedostacima u pogledu vladavine prava Snažan naglasak na europsku dodanu vrijednost i rezultate Manje birokracije za korisnike Fleksibilniji i prilagodljiviji proračun jasnije i jednostavnije strukture Proračun EU-a i strategija Europa 2020. Aktualni dugoročni proračun pridonosi strategiji Europa 2020. i ciljevima pametnog, održivog i uključivog rasta. Zajedničku odgovornost za ciljeve snose EU i njegove države članice, a za ostvarenje tih ciljeva potrebno je kombinirati razne instrumente politika, uključujući proračun EU-a i nacionalne proračune. Komisija koristi devet pokazatelja za praćenje glavnih ciljeva strategije Europa 2020 ( ). Informacije o napretku redovito se ažuriraju i objavljuju na Eurostatovoj internetskoj stranici. U tablici u nastavku navedeni su najnoviji dostupni podaci za te pokazatelje. Države članice napreduju u ostvarenju ciljeva postavljenih prije devet godina u okviru strategije Europa 2020. EU se općenito približava ostvarenju svojih ciljeva u području obrazovanja, energetike, klime i zapošljavanja. Četrnaest država članica već je ostvarilo svoje nacionalne ciljeve u pogledu smanjenja ranog napuštanja školovanja i povećanja udjela stanovništva sa završenim visokim obrazovanjem. Jedanaest država članica već je postiglo svoj nacionalni cilj udjela energije iz obnovljivih izvora za 2020. Ako se dosadašnji trend nastavi, EU će ostvariti svoj cilj zaposlenosti od 75 % do 2020., a sedam država članica već je ostvarilo svoje nacionalne ciljeve. To je izvanredno postignuće s obzirom na ozbiljne posljedice koje je kriza ostavila na zapošljavanje. Međutim, broj osoba izloženih riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti dosegnuo je vrhunac 2012., ali se od tada smanjio približno na razinu iz razdoblja prije krize. Stoga nije vjerojatno da će se taj cilj ostvariti u 2020. Jednako tako, cilj ulaganja 3 % vrijednosti bruto domaćeg proizvoda u istraživanje i razvoj nije lako dostižan i za njegovo će ostvarenje trebati uložiti velike napore. Doprinos strategiji Europa 2020. ne smije se ograničiti samo na jedan program. Treba ga tumačiti kao snažniji zajednički doprinos proračuna EU-a u cjelini. Sve u svemu, procjenjuje se da je 59 % proračunskih obveza EU-a u 2018. bilo povezano sa strategijom Europa 2020. Ciljevi strategije Europa 2020. za EU Podaci za 2010. Najnoviji dostupni podaci U 2020., na temelju novijih trendova 1. Povećanje stope zaposlenosti stanovništva u dobi od 20 do 64 godine na najmanje 75 % 68,6 % 73,5 %) (treće tromjesečje 2018.) Cilj će se vjerojatno ostvariti 2. Povećanje kombiniranih javnih i privatnih ulaganja u istraživanje i razvoj na 3 % bruto domaćeg proizvoda. 1,93 % 2,07 % (2017.) Cilj se vjerojatno neće ostvariti 3.a. Smanjenje emisija stakleničkih plinova za najmanje 20 % u odnosu na razine iz 1990. Smanjenje 14,2 % Smanjenje 22 % Cilj će se vjerojatno ostvariti 3.b. Povećanje udjela energije iz obnovljivih izvora u konačnoj potrošnji energije na 20 % 12,5 % 17,5 % (2017.) Cilj će se vjerojatno ostvariti 3.c. Približavanje cilju povećanja energetske učinkovitosti za 20 %( ) 11,8 % (udaljenost od cilja potrošnje primarne energije za 2020.) 5,3 % (2017.) Cilj će se vjerojatno ostvariti 4a. Smanjenje stope ranog napuštanja obrazovanja i osposobljavanja (u dobi od 18 do 24 godine) na manje od 10 % 13,9 % 10,6 % (2017.) Cilj će se vjerojatno ostvariti 4.b. Povećanje udjela stanovništva u dobi od 30 do 34 godine sa završenim visokim obrazovanjem na najmanje 40 % 33,8 % 39,9 % (2017.) Cilj će se vjerojatno ostvariti 5. Smanjenje broja osoba izloženih riziku od siromaštva i socijalne isključenosti za najmanje 20 milijuna Povećanje za 1,4 milijun (u odnosu na baznu godinu 2008.) Smanjenje za 5,2 milijuna (u odnosu na baznu godinu 2008.) u 2017. Cilj se vjerojatno neće ostvariti Tablica: Napredak prema ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020. Izvor: COM(2019) 150 final, 27. veljače 2019. Međusektorska potrošnja za klimatsku politiku i očuvanje biološke raznolikosti Proračun EU-a važan je i za ostvarenje međusektorskih ciljeva politike kao što su klimatska politika i očuvanje biološke raznolikosti. Kako bi odgovorio na izazove i potrebe za ulaganjima u području klimatskih promjena, EU je odlučio u razdoblju 2014.–2020. potrošiti najmanje 20 % svojeg proračuna, čak 200 milijardi EUR u cijelom razdoblju, na mjere povezane s klimatskim promjenama. Taj se pristup naziva „uključivanje klimatskih pitanja”. Kako bi se taj rezultat ostvario, mjere za ublažavanje i prilagodbu ugrađene su u sve glavne programe potrošnje EU-a, a posebno u okviru regionalnog razvoja i Kohezijskog fonda, energetike, prometa, istraživanja i inovacija, zajedničke poljoprivredne politike te razvojne politike EU-a. Procjene rashoda za klimatsku politiku prate se na godišnjoj osnovi primjenom „EU-ovih pokazatelja klimatskih promjena” koji su prilagođeni prema „pokazateljima iz Rija“ Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj. U 2018. iznosili su više od 32 milijarde EUR, što je 20,7 % ( ) proračuna za 2018. Ukupni kumulativni iznos za uključivanje klimatskih pitanja iznosio je više od 141 milijarde EUR do kraja 2018. Zadnja je procjena ( ) da će iznositi 210 milijardi EUR (19,7 %) u cijelom programskom razdoblju. Grafikon: Uključivanje klimatskih pitanja u 2018. Svi su navedeni iznosi u milijunima EUR. Izvor: Europska komisija. EU ulaže zajedničke napore i u očuvanje biološke raznolikosti . Povezani rashodi iznosili su više od 13 milijardi EUR, što je 8,5 % ( ) proračuna za 2018. Tim se sredstvima nastoji ograničiti i poništiti narušavanje biološke raznolikosti u EU-u, što bi bio važan doprinos ostvarenju ciljeva održivog rasta iz strategije Europa 2020. Proračun EU-a i UN-ovi ciljevi održivog razvoja Ciljevi održivog razvoja plan su za postizanje bolje i održivije budućnosti za sve. Usmjereni su na rješavanje globalnih izazova s kojima se svi suočavamo, uključujući siromaštvo, nejednakost, klimu, uništavanje okoliša, prosperitet, mir i pravdu. UN je te ciljeve donio u rujnu 2015. u okviru svojeg programa održivog razvoja za 2030. Program je dao novi zamah globalnim naporima za postizanje održivog razvoja.

EU je imao važnu ulogu u oblikovanju programa do 2030. kroz javna savjetovanja, dijalog s partnerima i temeljita istraživanja. EU predano radi na postizanju najvećeg mogućeg napretka prema ostvarenju ciljeva održivog razvoja kako je opisano u njegovoj komunikaciji ( ) „Budući koraci za održivu europsku budućnost”. Ciljevi održivog razvoja čvrsto su ugrađeni u europske ugovore i uključeni su u sve europske programe, sektorske politike i inicijative. EU svojim instrumentima politika i regulatornim instrumentima svake godine radi na ostvarivanju ciljeva održivog razvoja i ima ključnu ulogu u pružanju potpore, koordiniranju i nadopunjavanju politika država članica, među ostalim i u financijskom smislu iz proračuna EU-a. U izjavama o programu za 2018. posebno su naglašene najnovije i najrelevantnije inicijative kojima se pridonosi ciljevima održivog razvoja, iako često na neizravan i nemjerljiv način. Ti se elementi navode u informativne svrhe i nisu dio službenog izvješća o doprinosu proračuna EU-a ciljevima održivog razvoja. S obzirom na to da su ciljevi održivog razvoja međusobno povezani, mnogim mjerama EU-a može se pridonijeti njihovu ostvarenju. Proračun EU-a za 2018. Godina 2018. bila je peta godina provedbe višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014.–2020. Za proračun za 2018. utvrđena su dva posebna prioriteta. Jedan je bio europski odgovor na nove izazove složenog geopolitičkog okruženja, od upravljanja migracijama do zaštite vanjskih granica EU-a i sigurnosti njegovih građana. Drugi su bila strateška ulaganja i održivi rast radi potpore gospodarskoj koheziji i zapošljavanju, osobito mladih. ( ) Detaljnije informacije o napretku programa u području posebnih pokazatelja i ciljeva mogu se naći u pregledu uspješnosti programa ( ), koji je izvadak iz izjava o programu priloženih nacrtu proračuna. Grafikon: Proračun EU-a za 2018., odobrena sredstva za preuzimanje obveza, po proračunskim naslovima. Svi su iznosi u milijunima EUR. Izvor: Europska komisija. Ukupan iznos izvršenih obveza iz proračuna EU-a, uključujući izmjene proračuna, u 2018. iznosio je 160 milijardi EUR ( ). Oko polovine tog iznosa (50 % ili 77,5 milijardi EUR) dodijeljeno je za naslov 1 „Pametan i uključiv rast”, podijeljeno između naslova 1A „Konkurentnost za rast i zapošljavanje” (28 %) i naslova 1B „Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija” (72 %). Naslov 2 „Održiv rast: „prirodni resursi” bio je drugi najveći dio proračuna (37 %) s 58,8 milijardi EUR. Za jačanje vanjskih granica EU-a te suočavanje s izbjegličkom krizom i nezakonitim migracijama dodijeljeno je 3,5 milijarde EUR u okviru naslova 3, „Sigurnost i građanstvo“. Mjerama koje se provode izvan EU-a dodijeljeno je 10,4 milijarde EUR, a 9,5 milijardi EUR potrošeno je za rad institucija EU-a. U 2018. doneseno je šest nacrta izmjena proračuna. Osim uobičajenih prilagodbi na prihodovnoj strani, donesena su dva nacrta izmjene proračuna za mobilizaciju Europskog fonda solidarnosti. U ovom se izvješću opisuju brojni slučajevi u kojima je taj fond pružio potporu državama članicama EU-a koje su bile pogođene prirodnim katastrofama i pridonio njihovu brzom oporavku. Bilo je potrebno dodatno prilagoditi doprinos proračuna EU-a Instrumentu za izbjeglice u Turskoj. To je uključivalo otkazivanje pričuve povezane s potporom Turskoj iz Instrumenta pretpristupne pomoći i jačanje Europskog instrumenta za susjedstvo radi financiranja dodatnih mjera, primjerice onih povezanih sa središnjom sredozemnom migracijskom rutom.



Politički prioriteti pretaču se u stvarnost uz pomoć proračuna EU-a. Stoga EU usmjerava novac tamo gdje je potreban. Proračunom EU-a za 2018., koji je proračun za sve, otvoreno je više radnih mjesta, povećan je rast i razina ulaganja.



Popis programa obuhvaćenih ovim izvješćem Obzor 2020. Euratom ITER Europski fond za strateška ulaganja Instrument za povezivanje Europe

Konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća ERASMUS+ Europske snage solidarnosti Zapošljavanje i socijalne inovacije (EaSI) Svemir (Copernicus, Galileo i Europski geostacionarni navigacijski sustav) Europski program industrijskog razvoja u području obrane Program Carina 2020. Program Fiscalis 2020. Program Hercule III Program Periklo 2020. Informacijski sustav za borbu protiv prijevara () ISA2 – Interoperabilna rješenja i zajednički okviri za europsku javnu upravu, poslovne subjekte i građane Europski statistički program Programi pomoći za razgradnju nuklearnih postrojenja u Bugarskoj, Slovačkoj i Litvi Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija (proračunski naslov 1B) Europski fond za regionalni razvoj i Kohezijski fond Europski socijalni fond Fond europske pomoći za najpotrebitije Europski fond za jamstva u poljoprivredi Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj

Europski fond za pomorstvo i ribarstvo Regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom i sporazumi o ribarstvu LIFE – program za okoliš i klimatske aktivnosti Fond za azil, migracije i integraciju Fond za unutarnju sigurnost Program „Zdravlje” Hrana i hrana za životinje Program za potrošače Kreativna Europa Program o pravima, jednakosti i građanstvu Program Pravosuđe Program Europa za građane Mehanizam EU-a za civilnu zaštitu Instrument pretpristupne pomoći Europski instrument za susjedstvo Instrument za razvojnu suradnju (IRS) Europski fond za održivi razvoj (EFOR) Program humanitarne pomoći EU-a Inicijativa Volonteri za humanitarnu pomoć EU-a Europski instrument za demokraciju i ljudska prava

Zajednička vanjska i sigurnosna politika Instrument za doprinos stabilnosti i miru Instrument za partnerstvo za suradnju s trećim zemljama Suradnja s Grenlandom Instrument financijske potpore za poticanje gospodarskog razvoja turske zajednice na Cipru Instrument suradnje u području nuklearne sigurnosti Instrument za izbjeglice u Turskoj Jamstveni fond za vanjsko djelovanje Mehanizam EU-a za civilnu zaštitu Pričuva za pomoć u nuždi Instrument fleksibilnosti Fond solidarnosti EU-a Europski fond za prilagodbu globalizaciji



Konkurentnost za rast i zapošljavanje (proračunski naslov 1A) Određujući svoje političke smjernice na početku mandata predsjednik Juncker rekao je: „Moj prvi prioritet kao predsjednika Komisije bit će jačati europsku konkurentnost i poticati ulaganja u svrhu otvaranja novih radnih mjesta.” Komisija je ispunila obećanje da će povećati broj zaposlenih. Zahvaljujući otvaranju 12,4 milijuna novih radnih mjesta od 2014., smanjenju opće stope nezaposlenosti na 6,8 % i vraćanju stope nezaposlenosti mladih (14 %) na razinu iz 2008. zaposleno je više Europljana nego ikad u povijesti. Ulaganja su gotovo dosegla razini prije krize, a javne financije poboljšale su se u pogledu razina duga i deficita. Proračun EU-a ključan je za ta postignuća i važan je izvor ulaganja u cijeloj Europi. Programima za konkurentnost za rast i zapošljavanje (obveze u okviru proračunskog naslova 1A) u 2018. dodijeljene su 22 milijarde EUR, što predstavlja 14 % ukupnih godišnjih proračunskih rashoda. Ovim su izvješćem obuhvaćeni programi za istraživanje i inovacije (Okvirni program za istraživanja i inovacije Obzor 2020., Euratom i ITER). Zatim slijede programi usmjereni na strateška ulaganja (Europski fond za strateška ulaganja, Instrument za povezivanje Europe namijenjen razvoju transeuropskih mreža u sektoru prometa, energetici i u digitalnom sektoru) te programi kojima se podupire jedinstveno tržište (konkurentnost, borba protiv prijevara, fiskalno usklađivanje). Programom Erasmus+ za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport omogućeno je sudjelovanje u aktivnostima učenja za oko 600 000 mladih ljudi i 190 000 članova osoblja obrazovnih ustanova i organizacija mladih.

Grafikon: Glavni programi financirani 2018. u okviru proračunskog naslova 1A, Konkurentnost za rast i zapošljavanje. Svi su iznosi u milijunima EUR. Kategorija „ostali programi” uključuje, među ostalim, nuklearnu sigurnost i razgradnju nuklearnih postrojenja, carinu, program Fiscalis i borbu protiv prijevara, energetske projekte za pomoć gospodarskom oporavku (EERP), decentralizirane agencije, ostale akcije i programe, pilot-projekte i pripremna djelovanja, aktivnosti koje se financiraju na temelju nadležnosti Komisije i posebnih ovlasti dodijeljenih Komisiji. Izvor: Europska komisija. Budući prosperitet Europe ovisi o odlukama o ulaganju koje donosimo danas. Uzimajući u obzir sljedeći višegodišnji financijski okvir, Komisija je predložila da se pojačaju ulaganja u ključna područja kao što su istraživanje, strateška infrastruktura i digitalna transformacija. Programima u okviru ovog proračunskog naslova većinom se doprinosi sljedećim prioritetima Junckerove Komisije: „zapošljavanje, rast i ulaganja”, „jedinstveno digitalno tržište”, „energetska unija i klima” i „bolje povezana i pravednija ekonomska i monetarna unija”. Poboljšanje konkurentnosti i jačanje održivih radnih mjesta i rasta u središtu su rasprava o strateškom programu za budućnost. Obzor 2020. Ciljevi programa EU-ov okvirni program za istraživanja i inovacije Obzor 2020. najveći je svjetski prekogranični program za financiranje istraživanja. On je i najveći EU-ov program za istraživanja i inovacije, s gotovo 80 milijardi EUR sredstava dostupnih tijekom 7 godina (razdoblje 2014.–2020.). K tome, programom Obzor 2020. učinkom poluge osigurano je oko 13 milijardi EUR privatnih fondova i mobilizirano 29,6 milijardi EUR financiranjem duga. Program ima ključnu ulogu u pružanju zajedničkog strateškog okvira za financiranje istraživanja i inovacija EU-a. Njegov je cilj da Europa stvara znanost i tehnologiju na svjetskoj razini, uklanja prepreke za inovacije i olakšava suradnju javnog i privatnog sektora u traženju rješenja za velike izazove s kojima se naše društvo suočava. Potpora EU-a istraživanju i inovacijama omogućuje stvaranje dodane vrijednosti poticanjem suradnje među istraživačkim timovima različitih zemalja i u različitim disciplinama, što je ključan preduvjet za velika otkrića. Tom se potporom omogućuje EU-u da ostvari prioritete, npr. na temelju Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama. Opći je cilj ovoga programa izgradnja društva i gospodarstva na osnovi znanja i inovacija na području cijeloga EU-a, uz doprinos održivom razvoju. Posebni su ciljevi sljedeći: Stvaranje izvrsne znanosti i širenje sudjelovanja Jačanje vodećeg položaja industrije Europe Suočavanje s društvenim izazovima Promicanje znanosti s društvom i za društvo Provedba i najnovija postignuća Do kraja 2018. zaključeno je 679 poziva na podnošenje prijedloga. u okviru Obzora 2020. Korisnici su se u velikom broju odazvali na te pozive i podnijeli gotovo 192 000 prihvatljivih prijedloga u kojima su zatražili financijski doprinos EU-a od ukupno 290 milijardi EUR. Od toga je 23 250 prijedloga predloženo za financiranje, pa ukupna stopa uspješnosti prihvatljivih cjelovitih prijedloga u prvih 5 godina iznosi 12 %. Do kraja prosinca 2018. potpisano je ukupno 21 599 sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava, za što je iz proračuna EU-a izdvojeno 39 milijardi EUR. Očekuje se dodatni rast dodjela jer će neka bespovratna sredstva iz poziva u 2018. biti potpisana u 2019. Otkrivaju se novi planeti Postignut je veliki napredak u liječenju raka Dostupno je 1,6 milijuna doza cjepiva protiv ebole Razvijena je baterija koja je 100 puta snažnija od obične U našim se gradovima testiraju nove tehnike za pohranu energije koje se temelje na vodikovim gorivnim ćelijama Utjecaj programa u konačnici ovisi o širenju i iskorištavanju podataka i rezultata o istraživanju i inovacijama, stoga je program dodatno prilagođen da bi se povećala dostupnost takvih podataka i rezultata. Uvedene su i inicijative za jačanje utrživih inovacija 2018., ponajprije uvođenjem pilot faze Europskog vijeća za inovacije s proračunom od 2,7 milijardi EUR. Tisuće projekata Obzor 2020 imaju izravan opipljivi učinak Kvantne tehnologije Kvantne tehnologije upotrebljavaju svojstva kvantnih efekata – interakcije molekula, atoma i čak i manjih čestica poznatih kao kvantni objekti – za praktičnu primjenu u mnogim poljima. „Vodeći program Quantum” pokrenut je u listopadu 2018. On je jedna od najambicioznijih opsežnih i dugoročnih inicijativa za istraživanje i inovacije Europske Komisije te uključuje više od 5 000 istraživača. Cilj mu je europskim istraživanjima osigurati vodeći položaj u drugoj kvantnoj revoluciji i pokrenuti konkurentnu europsku industriju u području kvantnih tehnologija kojima će se u znanosti, industriji i društvu ostvariti transformativni napredak. Svemirska tehnologija Svemirska tehnologija, svemirski podaci i svemirske usluge postali su neophodni u svakodnevnom životu Europljana, a važni su i za zaštitu europskih strateških interesa. Mali, lagani sateliti ključni su za poboljšanje svemirske povezivosti, internetskih usluga te snimki i određivanja položaja Zemlje. Zbog toga je EU pokrenuo dodjelu nagrade od 10 milijuna EUR za inovativno i komercijalno održivo rješenje kojim bi se omogućile jeftine usluge lansiranja laganih satelita. Nagrada će pridonijeti ostvarenju ciljeva Komisijine svemirske strategije za Europu , koja je usmjerena na osnaživanje europske autonomije u pristupu svemiru i poticanje razvoja komercijalnih tržišta za jeftine usluge lansiranja. Rješenja za europski javni prijevoz Do 2050. dvije trećine svjetskog stanovništva živjet će u gradovima. Onečišćenje prouzročeno cestovnim prometom velik je problem u mnogim gradovima, ali putnička vozila ne možemo u potpunosti eliminirati. Vozila bez vozača promijenit će naše živote, kao nekoć parni vlakovi i motorni automobili. AVENUE je program koji EU financira u okviru Obzora 2020., as pokrenut je 1. svibnja 2018. U okviru projekta AVENUE prikazan je gospodarski, okolišni i društveni potencijal autonomnih vozila – i za tvrtke i za one koji svakodnevno putuju javnim prijevozom – te je procijenjena sigurnost vozila u prometu. Fotografija: © Europska unija Jedan od pristupa u kojem se ne upotrebljava ugljik, a koji se ispituje u gradovima u cijeloj Europi, flota je autobusa s pogonom na vodikove gorivne ćelije. Oni su istovjetni uobičajenim autobusima, ali ih pokreće struja nastala upotrebom tehnologije gorivnih ćelija koje je razvila industrija uz potporu EU-a. Tim su člancima potrebni samo vodik i zrak te ispuštaju bezopasnu vodenu paru. Zajedničko poduzeće za gorivne ćelije i vodik dodijelilo je znatna sredstva za usavršavanje postupka elektrolize, zbog čega je Europa trenutačno svjetski predvodnik u ključnoj tehnologiji – membrani za razmjenu protona. U cijeloj se Europi sada uspostavljaju zeleni pogoni za proizvodnju vodika. U švedskom Göteborgu partneri u projektu pokazali su izvedivost i potencijal „unutrašnje” autobusne postaje ugodna interijera koja pruža zaštitu od vremenskih neprilika. To znači da bi u budućnosti određena odredišta, kao što su knjižnica, bolnica ili trgovački centar, mogla služiti kao autobusna postaja. Revolucionarne promjene u dizajnu, upravljanju i održavanju autobusa dramatično će promijeniti način na koji upotrebljavamo javni prijevoz. Prva snimka crne rupe EU je podupirao višegodišnje istraživanje i dotad nezabilježenu međunarodnu suradnju znanstvenika u okviru konzorcija Event Horizon Telescope. Znanstvenici su uspjeli dobiti prvu sliku crne rupe koristeći se opažanjima teleskopa Event Horizon Telescope. Snimka prikazuje svijetao prsten oblikovan zakretanjem svjetla u snažnoj gravitaciji oko crne rupe čija je masa 6,5 milijardi puta veća od Sunca. Ta dugo očekivana snimka najsnažniji je dokaz postojanja supermasivnih crnih rupa do danas i otvara nove mogućnosti proučavanja crnih rupa, njihovih horizonata i gravitacije. Fotografija: © Event Horizon Telescope (EHT) Collaboration. Licencija Creative Commons Attribution (CC-BY), 2018. Procjena i evaluacija Privremena evaluacija za 2017. ( ) istaknula je da je Obzor 2020. vrlo privlačan i važan program za financiranje istraživanja. No privlačnost i kontinuirana važnost dovele su do prevelikog broja prijedloga. Evaluacijom je utvrđena stopa uspješnosti od samo 11,6 % u odnosu na 18,5 % u Sedmom okvirnom programu. Za financiranje svih prijedloga koji su nezavisnom evaluacijom ocijenjeni kao iznad strogog praga kvalitete bile bi potrebne dodatne 62,4 milijarde EUR. Oportunitetni troškovi trošenja resursa na kvalitetne ali neuspješne projekte procjenjuju se na 636 milijuna EUR godišnje ( ). U privremenoj evaluaciji predloženo je i da bi se program moglo dodatno pojednostavniti. Europski revizorski sud u svojem je tematskom izvješću br. 28/2018 ( ) priznao da je programom Obzor 2020. ostvaren velik napredak u pogledu pojednostavnjenja u odnosu na Sedmi okvirni program. Smanjeno je administrativno opterećenje onih koji se prijavljuju za bespovratna sredstva za istraživanja i njima upravljaju te su u novi prijedlog programa Obzor Europa uključeni dodatni prijedlozi za pojednostavnjenje. Pojednostavnjenje pravila za financiranje u okviru novog višegodišnjeg financijskog okvira glavna je značajka nove generacije programâ. Primjerice, financiranjem jednokratnim iznosima omogućilo bi se plaćanje na temelju ostvarivanja dogovorenih ciljeva, a ne na temelju prihvatljivih troškova. Zbog tih će pojednostavnjenja administracija postati lakša i smanjit će se rizik od pogreške. Ta je metoda ispitana u pilot-pozivima 2018., a ispitivanje će se nastaviti i 2019. Komisija je 2018. predložila paket politika za budući okvirni program za istraživanja i inovacije pod nazivom Obzor Europa ( ). Njime će se pomoći Europi da ostane na čelu globalnog istraživanja i inovacija. Kako je naglašeno u izvješću ( ) skupine na visokoj razni kojom predsjeda Pascal Lamy, ulaganjima u istraživanje EU će moći konkurirati drugim razvijenim gospodarstvima i gospodarstvima u usponu, zajamčiti građanima prosperitetnu budućnost i očuvati jedinstveni socijalni model. Oslanjanjem na uspjeh programa Obzor 2020. novi će program nastaviti promicati istraživačku izvrsnost i stavljanje većeg naglaska na inovacije, primjerice razvoj prototipa, nematerijalnu imovinu, prijenos znanja i tehnologija. Novoosnovano Europsko vijeće za inovacije bit će jedinstvena kontaktna točka za inovatore s velikim potencijalom za disruptivne inovacije, koja će nastojati da Europa zauzme vodeći položaj u inovacijama koje otvaraju nova tržišta.

Euratom Ciljevi programa Tehnologije za nuklearno i ionizirajuće zračenje i dalje su važne, bez obzira na to radi li se o energiji i doprinošenju sigurnosti opskrbom energijom, primjeni zračenja u medicinske ili industrijske svrhe ili zbrinjavanju istrošenog goriva i radioaktivnog otpada. Iznimno je važno da upotreba tih tehnologija bude sigurna, a istraživački programi pomažu u održavanju najviših standarda sigurnosti, zaštite i zaštitnih mjera u tom području. I program Euratoma ( ) usmjeren je na razvoj energije fuzije, potencijalno neiscrpnog i ekološkog izvora energije. Program djeluje kroz financiranje „neizravnog djelovanja” za treće strane i kroz „izravna” djelovanja Komisijina Zajedničkog istraživačkog centra. Provedba i najnovija postignuća Većina odabranih fisijskih projekata u području su nuklearne sigurnosti (41 %), istraživačkih infrastruktura (22 %), gospodarenja otpadom (15 %) i zaštite od zračenja (13 %). Razvoj visokotemperaturnog supravodiča dobio je nagradu Euratoma za inovacije u istraživanju fisije 2016. Sada ga se može proizvoditi u dužini od 7 metara. Provedeno je i hladno ispitivanje na temperaturi tekućeg dušika i pod visokim naponom, tj. pod fuzijskim uvjetima. Zajednički istraživački centar doprinosi inicijativi Collaborative International Evaluated Library Organisation, usmjerenoj na standardizaciju u svijetu procijenjenih nuklearnih podataka za usklađene procjene sigurnosti u nuklearnog energiji. Procjena i evaluacija Privremena evaluacija za 2017. ( ) pokazuje da je ključan dio europske dodane vrijednosti neizravnih djelovanja programa Euratom EU-ova sposobnost da mobilizira širi raspon izvrsnosti, stručnosti i multidisciplinarnosti nego što bi to mogle pojedinačne države članice. Na temelju zajedničkog istraživanja i inovacija programom Euratom omogućuje se pristup europskoj razini kojim se u svim područjima primjene povećavaju nuklearna sigurnost i zaštita od zračenja. Tako se dopunjuju direktive Euratoma o nuklearnoj sigurnosti, gospodarenju radioaktivnim otpadom i osnovnim sigurnosnim standardima te se uključuje vidljiv znanstveni i tehnološki napredak u svim područjima koji ne bi bio moguć bez zajedničkog paneuropskog pristupa. Povrh toga, program Euratoma omogućuje puno opsežniju koordinaciju izobrazbe i osposobljavanja u Europi, upotrebu istraživačke infrastrukture i međunarodnu suradnju. To je osobito korisno manjim državama članicama koje mogu iskoristiti ekonomiju razmjera nastalu objedinjavanjem resursa na razini Europe. Pripremni rad za buduće programe Euratoma za istraživanja i osposobljavanje uključivao je dvije evaluacijske studije, dvije stručne skupine na visokoj razini koje su pomagale Komisiji, javna savjetovanja dionika i doprinose procjeni učinka programa Obzor Europa ( ). Tijekom rješavanja nedostataka utvrđenih evaluacijom prijedlog za novi program Euratoma pojednostavnjen je (primjerice smanjenjem broja ciljeva s 14 na četiri), a sinergije s programom Obzor Europa bolje će se iskoristiti (npr. u zdravstvenim istraživanjima i aktivnostima Marie Skłodowska-Curie). ITER Ciljevi programa ITER je trenutačno jedan od najambicioznijih energetskih projekata u svijetu. Projekt je ostvaren suradnjom sedam stranaka: EU-a, Kine, Indije, Japana, Koreje, Rusije i Sjedinjenih Američkih Država. Cilj mu je izgradnja pokusnog fuzijskog reaktora koji će se koristiti za istraživanje i pokazivanje znanstvene i tehničke izvedivosti upotrebe fuzije kao izvora energije ( ). ITER neće proizvoditi električnu energiju jer je njegova svrha više pokusne prirode: rješavanje ključnih znanstvenih i tehničkih pitanja kako bi se fuziju dovelo do točke u kojoj se mogu stvarati industrijske primjene. Očekuje se da će ITER biti prvi fuzijski uređaj na svijetu koji generira više energije nego što u njega ulazi i stoga će biti dokaz načela kojim se otvara put prema sljedećem koraku – demonstracijskoj elektrani za fuziju ( ). Provedba i najnovija postignuća ( ) Izgradnja reaktora ITER započela je 2007. EU je zaslužan za 45 % izgradnje. U njegovu razvoju sudjelovale su visokotehnološke i napredne građevinarske industrije. Do danas je tvrtkama u 24 zemlje, uključujući mala i srednja poduzeća, dodijeljeno 700 ugovora i bespovratnih sredstava u vrijednosti od gotovo 5 milijardi EUR. Izgradnja je sada vidljiva i stalna, a postotak dovršenosti do studenoga 2018. iznosi 60 %. Zaštitni pokrov zgrade Tokamak dovršen je, a u veljači 2018. uklonjene su skele. U njezinu podnožju u kolovozu, kako je i planirano, dovršena je izgradnja krune, ključne komponente za koju je odgovoran Euratom. Istoga su mjeseca ugrađena tri odvodna spremnika, koja su osigurale Sjedinjene Američke Države, i četiri spremnika za suzbijanje pare, koja je osigurala Kina. Dovršeno je više od 80 % prvog sektora vakuumske posude, koja se gradi u Koreji. Rusija je dovršila proizvodnju vodiča za poloidalno polje za magnetni sustav ITER-a, a Indija je gotovo dovršila izradu nižeg cilindra kriostata i baze u centru Cadarache. Proizvodnja paketa namota za toroidalnu zavojnicu te hladno ispitivanje i umetanje u precizno izrađene spremnike dobro napreduje u Europi i Japanu. Općenito je postignut znatan napredak u pogledu svih glavnih sastavnica, sustava i struktura ITER-a ( ). ITER je tehnološki složen, jedinstven i velik međunarodni projekt te se kao takav suočio sa znatnim izazovima koji su doveli do povećanih troškova i kašnjenja. No napredak ostvaren 2018. potvrdio je snagu djelovanja koja su poduzeta kako bi se ta pitanja riješila ( ). Procjena i evaluacija Nedavno dovršenom evaluacijom ITER-a ( ) istaknuto je poboljšanje u upravljanju projektom. Prvo, europska agencija odgovorna za EU-ov doprinos ITER-u (fuzija za energiju, F4E) poboljšala je kontrolu i prakse praćenja. Sada se pomno prati niz ključnih pokazatelja uspješnosti kojima se mjere napredak i troškovna učinkovitost projekta ( ). Drugo, takozvani pristup u fazama jedan je od najvažnijih dijelova preokreta u upravljanju jer se posao dijeli u četiri faze, od kojih svaka napreduje prema ključnom cilju. U svakoj fazi projekta provode se samo one aktivnosti koje su ključne za postizanje cilja te faze ( ).

U okviru sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira EU će nastaviti podupirati ITER kroz zajedničko poduzeće F4E, osiguravajući da se isplate sredstava temelje na uspješnosti i stvarnom djelovanju na terenu. Europski fond za strateška ulaganja Ciljevi programa Plan ulaganja za Europu, poznat i kao „Junckerov plan”, koji je 2015. pokrenuo predsjednik Jean-Claude Juncker, bio je glavni odgovor na gospodarsku i financijsku krizu i njezin negativan utjecaj na razinu ulaganja u EU-u. Taj je plan ostao jedan od glavnih prioriteta Komisije 2018. Sastojao se od triju stupova: Europskog fonda za strateška ulaganja, kojim se osigurava jamstvo EU-a za mobilizaciju privatnih ulaganja; Europskog savjetodavnog centra za ulaganja i Europskog portala projekata ulaganja, kojima se osigurava tehnička pomoć i veća vidljivost investicijskih mogućnosti. Treći stup usmjeren je na poboljšavanje poslovnog okruženja uklanjanjem regulatornih prepreka za ulaganja u području cijelog EU-a. Europski fond za strateška ulaganja, poznat i kao „Junckerov fond”, kao cilj ima do 2020. mobilizirati 500 milijardi EUR ( ) dodatnih javnih i privatnih ulaganja u strateška područja kao što su infrastruktura, istraživanje i inovacije, obrazovanje, obnovljiva energija i energetska učinkovitost, okoliš te rizično financiranje za mala i srednja poduzeća. To se postiže proračunskim jamstvom Grupi Europske investicijske banke, koje im omogućuje povećanje financiranja projekata s višim profilom rizika. Tim se fondom podupiru ulaganja kojima se potiče rast, osobito u sljedećim područjima:



Grafikon: ulaganja po sektoru od 15. svibnja 2019. Izvor: Grupa Europske investicijske banke – http://www.eib.org/efsi/ Provedba i najnovija postignuća Do kraja 2018. Europski fond za strateška ulaganja uspješno je podržao inovativne i strateške projekte i pomogao mobilizirati više od 370 milijardi EUR( ) privatnih i javnih ulaganja. To je već gotovo 75 % cilja za 2020. U dijelu za infrastrukturu i inovacije Europska investicijska banka odobrila je 514 projekata investicijske vrijednosti približno 244,3 milijarde EUR, a financiranje Europske investicijske banke ima potporu jamstva EU-a u okviru Europskog fonda za strateška ulaganja te se očekuje da će iznositi 52,9 milijardi EUR. U dijelu za mala i srednja poduzeća Europski investicijski fond odobrio je 517 aktivnosti ukupne investicijske vrijednosti od 131,2 milijarde EUR. Očekuje se da će koristi od toga imati oko 858 000 malih poduzeća i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije u svim državama članicama. Od 1 031 odobrene operacije 869 je potpisano u svim državama članicama. Europski fond za strateška ulaganja na dobrom je putu da ispuni svoje ciljeve. Europski fond za strateška ulaganja imao je ukupni multiplikativni učinak od 13,5 ( ) iz 2018., što znači da svaki 1 EUR iz proračuna EU-a pruža financijsku polugu za dodatna ulaganja od 14,96 EUR (izračun za fond kao cjelinu). Europski fond za strateška ulaganja bio je važan za usmjeravanje ulaganja prema ispunjenju EU-ovih strateških ciljeva. Jedna trećina njegovih ukupnih ulaganja podupire mala i srednja poduzeća, 25 % podupire istraživanje i razvoj, 18 % energetske projekte, 11 % digitalne projekte, 7 % projekte u području prometa, 4 % socijalnu infrastrukturu, a 4 % podupire okoliš i učinkovitost resursa ( ). Novi kapaciteti za pacijente u Poljskoj ( ) Bolnicama često manjka sredstava za poboljšanje standarda zdravstvene njege. Kujavsko-pomeranska regija bila je prva u Poljskoj koja je za projekt u javnom sektoru dobila zajam u okviru Europskog fonda za strateška ulaganja. Kombiniranjem zajma EIB-a u iznosu od 57 milijuna EUR sa sredstvima iz vlastitog proračuna i drugim sredstvima EU-a regija proširuje Rydygierovu bolnicu u Toruńu. Stanovnici će iz ovoga projekta, koji je usredotočen na istraživanje i suvremene tehnologije, dobiti puni opseg liječničkih usluga i pristup najnovijim medicinskim uslugama. Broj bolesničkih kreveta udvostručit će se s 551 na 1 059. Površina objekta povećat će se s 20 000 m2 na više od 50 000 m2, a stvorit će se i 57 000 m2 zelene površine. Bolnica će uštedjeti zahvaljujući poboljšanju učinkovitosti administracije te uvođenju mjera koje su ekološki prihvatljive i štede energiju. Novi dijelovi bolnice za pacijente će se otvoriti 2019. Modernizacija energetskih mreža u Italiji ( )

EIB društvu Dolomiti Energia daje zajam u iznosu od 100 milijuna EUR kako bi obnovilo i razvilo mreže za distribuciju plina i električne energije. Tim će se sredstvima ojačati i održavati hidroelektrane u pokrajini Trento u sjevernoj Italiji, gdje posluje društvo Dolomiti Energia, koje zapošljava 1 400 ljudi. Fond za širokopojasno spajanje Europe ( ): širokopojasna mreža dopire do slabije naseljenih područja EU-a ( ) Fond za širokopojasno spajanje Europe prva je ulagačka platforma za ulaganje u širokopojasnu infrastrukturu u okviru Junckerova plana. Tim se fondom spaja financiranje Europske investicijske banke, Instrumenta za povezivanje Europe, nacionalne razvojne banke i privatnih ulagača. Novi fond za širokopojasno povezivanje pomoći će u ispunjenju cilja EU-a da sva europska kućanstva do 2020. trebaju imati pristup internetskoj vezi brzine 30 megabita u sekundi, a do 2025. godine sve škole, prometna čvorišta, glavni ponuđači javnih usluga i digitalno zahtjevna poduzeća trebaju imati pristup internetskoj vezi brzine 1 gigabit u sekundi (ciljevi europskog gigabitnog društva). Njime se odgovara na rastuće zahtjeve za financiranje manjih i rizičnijih projekata širokopojasnog pristupa u cijeloj Europi koji trenutačno nemaju pristup fondovima EU-a. Cilj je fonda prikupiti 500 milijuna EUR za ulaganje u širokopojasni pristup internetu do 2020. i očekuje se da će omogućiti ulaganja od 1,0–1,7 milijardi EUR. Prvi projekt fonda za uvođenje visokokvalitetne svjetlovodne pristupne mreže (FTTH), mreže s otvorenim pristupom za stambene i poslovne prostore te javne uprave u ruralnim područjima Primorsko-goranske i Istarske županije (Hrvatska) potpisan je u siječnju 2019. i obuhvaća 135 000 lokacija. Procjena i evaluacija Dokazi iz evaluacije za 2018. pokazuju jasnu dodanu vrijednost u pogledu sposobnosti Europskog fonda za strateška ulaganja da odgovori na neispunjene potrebe ulaganja i podupre potrebu za protucikličkim ulaganjima. Iz političke perspektive fond je uspio usmjeriti raspravu s mjera štednje na mjere potpore za ulaganje. Na temelju operacija do kraja 2017. Europski fond za strateška ulaganja podržao je više od 750 000 radnih mjesta, a ta bi se broj do 2020. trebao povećati na 1,4 milijuna. To je bruto domaći proizvod u EU-u povećalo za 0,6 %, a do 2020. trebao bi se povećati za 1,3 %. Iako se na makrorazini, u pogledu financijskog jaza i uvjetâ financiranja (osobito za mala i srednja poduzeća), sveukupno stanje poboljšalo, i dalje postoje znatne i neodgodive potrebe za ulaganjima. Dokazi iz evaluacije pokazuju da su stalni tržišni nedostaci koji sprečavaju ulaganje i dalje prisutni u različitim područjima politike. Nedavnim ubrzanjem ulaganja u EU-u još se nisu uspjele povisiti stope ulaganja na povijesne prosječne vrijednosti. Štoviše, nakon 2020. bit će potrebna daljnja nastojanja kako bi se ulaganja vratila na dugoročni održivi trend s posebnim naglaskom na trenutačne i nadolazeće prioritete politike EU-a. Među nedostacima koji su istaknuti u evaluaciji za 2018. nalazi se potreba stavljanja većeg naglaska na dugoročne ciljeve EU-a u pogledu klime. To se pitanje rješavalo kada je Europski fond za strateška ulaganja produžen 2018. Najmanje 40 % dijela za infrastrukturu i inovacije u Europskom fondu za strateška ulaganja trebalo bi doprinijeti klimatskim aktivnostima u skladu s Pariškim sporazumom. Dodatno, Komisija je iskoristila svoju zastupljenost u upravljačkim tijelima Europske investicijske banke i Europskog investicijskog fonda te u upravljačkim odborima za te instrumente kako bi osigurala da se Europska investicijska banka i Europski investicijski fond čvrsto drže ciljeva politike EU-a u provedbi financijskih instrumenata, uključujući potporu socijalnom poduzetništvu, borbu protiv nezaposlenosti mladih, borbu protiv klimatskih promjena, borbu protiv izbjegavanja plaćanja poreza i promicanje međunarodnih standarda dobrog poreznog upravljanja. U prošlosti je Europski fond za strateška ulaganja podržavao samo ograničen broj prekograničnih projekata koji uobičajeno imaju visoku dimenziju dodane vrijednosti EU-a. Osiguravanje široke zemljopisne pokrivenosti na razini EU-a i dalje je važno i poboljšalo se tijekom djelovanja fonda. Kad je riječ o dosljednosti, još uvijek ima prostora za dodatno poboljšanje komplementarnosti i uzajamne potpore među trima stupovima fonda te ublažavanje potencijalnih rizika nadmetanja između fonda i ostalih financijskih instrumenata EU-a. U siječnju 2019. Europski revizorski sud objavio je tematsko izvješće (br. 03/2019) o Europskom fondu za strateška ulaganja. Iako je ukupni zaključak revizije da je fond djelotvorno privukao financijska sredstva kojima se doprinijelo znatnim dodatnim ulaganjima u EU-u, Sud je utvrdio i neka sporna pitanja. Među ostalim i pitanje jesu li neke operacije u okviru fonda zamijenile druge operacije Europske investicijske banke i financijske instrumente EU-a, kao i je li dio potpore iz fonda pružen za projekte koje je bilo moguće financirati iz drugih izvora, ali pod drugačijim uvjetima. Sud je naglasio i stalnu potrebu za osiguravanjem uravnotežene zemljopisne raširenosti ulaganja kojima se pruža potpora iz fonda. U okviru paketa višegodišnjeg financijskog okvira i nadovezujući se na uspjeh Junckerova plana i Europskog fonda za strateška ulaganja, Komisija je predložila novu inicijativu za mobilizaciju privatnih i javnih ulaganja za razdoblje 2021.–2027. – program InvestEU. Novim su programom uvedene promjene kojima se rješavaju pitanja koja je pokrenuo Europski revizorski sud kako bi sredstva EU-a za projekte ulaganja u Europi učinio jednostavnijima, učinkovitijima i fleksibilnijima. Program InvestEU namijenjen je prevladavanju velikog manjka ulaganja u ključna područja budućnosti kroz proračunsko jamstvo EU-a od 38 milijardi EUR. Njime će se stoga dodatno potaknuti ulaganja te poduprijeti inovacije i otvaranje radnih mjesta u EU-u. Očekuje se da će se do kraja 2027. mobilizirati oko 650 milijardi EUR privatnih i javnih ulaganja na razini EU-a i pružiti potpora s pomoću četiriju sastavnica politike: održive infrastrukture, istraživanja, inovacije i digitalizacije, MSP-ova i malih srednjih kapitaliziranih poduzeća te socijalnih ulaganja i vještina. Instrument za povezivanje Europe Ciljevi programa Za poticanje stvaranja radnih mjesta i jačanje stopa rasta EU treba modernu i učinkovitu infrastrukturu za doprinos povezivanju i integraciji EU-a te svih njegovih regija u sektorima prometa, telekomunikacija i energetike. Takve su veze ključne za slobodno kretanje osobâ, robe, kapitala i uslugâ. Instrumentom za povezivanje Europe stoga se podržavaju ulaganja u promet, energiju i digitalnu infrastrukturu kroz razvijanje transeuropskih mreža. Te mreže olakšavaju prekogranične veze i interoperabilnost, potiču veću ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju te doprinose konkurentnijem socijalnom tržišnom gospodarstvu. Konkretni ciljevi Instrumenta za povezivanje Europe jesu sljedeći: Instrument za povezivanje Europe – Promet ·otklanjanje uskih grla, jačanje interoperabilnosti željeznice, premošćivanje veza koje nedostaju, a osobito poboljšanje prekograničnih dionica ·osiguravanje dugoročnih održivih i učinkovitih prometnih sustava u svrhu priprema za protoke prometa u budućnosti, kao i omogućivanje dekarbonizacije za sve vrste prijevoza prijelazom na inovativne i energetski učinkovite prometne tehnologije s niskom razinom emisija ugljika, ujedno povećavajući razinu sigurnosti ·optimiziranje uključivanja i međusobnog povezivanja načina prijevoza te podupiranje interoperabilnosti prometnih usluga, uz osiguravanje dostupnosti prometnih infrastruktura Instrument za povezivanje Europe – Energetika ·povećanje konkurentnosti promicanjem daljnje integracije unutarnjeg energetskog tržišta i interoperabilnosti prekograničnih plinskih mreža te mreža električne energije ·povećanje sigurnosti opskrbe energijom u EU-u ·doprinos održivom razvoju i zaštiti okoliša, među ostalim, integracijom energije dobivene iz obnovljivih izvora u mrežu za prijenos i razvojem pametnih energetskih mreža te mreža ugljičnog dioksida Instrument za povezivanje Europe – Telekomunikacije ·interoperabilnost, povezivost, održivo uvođenje, djelovanje i nadogradnja transeuropskih infrastruktura digitalnih usluga, kao i koordinacija na europskoj razini ·doprinos učinkovitom protoku privatnih i javnih ulaganja radi stimuliranja uvođenja i modernizacije širokopojasnih mreža s ciljem doprinosa postizanju širokopojasnih ciljeva Digitalne agende za Europu Provedba i najnovija postignuća Instrumentom za povezivanje Europe podupire se razvoj transeuropske prometne mreže kojom se nadopunjuju prekogranične veze, premošćuju veze koje nedostaju i uklanjaju uska grla. U razdoblju od 2014. do 2018. odabrano je 688 projekata za financiranje u okviru komponente promet Instrumenta za povezivanje Europe, za koje se osiguralo 22,8 milijardi EUR sredstava EU-a poticanjem opsega ulaganja od 48 milijardi EUR. Instrumentom za povezivanje Europe 2018. je osigurano 1,7 milijardi EUR sredstava koja su potaknula ukupno ulaganje od gotovo 7 milijardi EUR za 88 projekata u području prometa usmjerenih na transeuropske mreže. Uz to je pokrenut poseban poziv za mobiliziranje sredstava u korist sigurnosti prometa, digitalizacije i multimodalnosti za koje su bila dostupna sredstva od 450 milijuna EUR. Komponenta telekomunikacije Instrumenta za povezivanje Europe omogućuje interoperabilnost uvođenjem ekosustava povjerljivih prekograničnih infrastruktura digitalnih usluga koje su ključne za pokretanje digitalne transformacije država članica. Kad je riječ o povezivosti, Instrumentom za povezivanje Europe potiču se ulaganja za uvođenje i modernizaciju širokopojasnih mreža i osigurava se visokokvalitetna lokalna bežična povezivost u mjesnim zajednicama (Wifi4EU). Infrastrukturama digitalnih usluga olakšava se prekogranična interakcija među javnim upravama, tvrtkama i građanima u širokom rasponu područja kao što su kibersigurnost, otvoreni podaci i e-zdravstvo. Programom rada za 2018. podržano je uvođenje 16 digitalnih infrastruktura, upravljanje njima i njihovo razvojno održavanje, što se nadovezuje na ulaganja iz prethodnih godina. Uz to su ekosustavu Instrumenta za povezivanje Europe dodane tri nove sastavnice: eArchiving, Context Broker i Infrastruktura za ispitivanje velikih podataka ( ).

Sastavnicom e-identifikacija rješava se problem prekograničnog priznavanja izdanih nacionalnih elektroničkih identifikacijskih dokumenata. Nakon što se primijeni u državi članici, uzajamno prepoznavanje takvih nacionalnih identifikacijskih dokumenata postaje moguće u državama članicama koje sudjeluju. To znači da će, primjerice, građanin EU-a moći pristupiti javnoj službi druge države članice koristeći se vlastitim nacionalnim načinima identifikacije. Instrumentom za povezivanje Europe 2018. financira se ambiciozan projekt koji postavlja temelje za stvarno korištenje elektroničkih identifikacijskih dokumenata u Nizozemskoj, omogućujući građanima EU-a da identitet dokažu elektroničkim putem svojim nacionalnim ispravama kada traže pristup više od 200 javnih službi u 90 općina. To je rješenje trenutačno dostupno vlasnicima elektroničkih identifikacijskih isprava u Austriji, Njemačkoj i Belgiji te bi se postupno trebalo proširiti na druge zemlje ( ). Poziv za kombiniranje u okviru Instrumenta za povezivanje Europe raspisan 2017. dovršen je 2018. U njemu je primijenjen inovativan pristup kojim se na raspolaganje stavio ukupan indikativni proračun od 1,40 milijardi EUR bespovratnih sredstava EU-a, koje će se kombinirati s financiranjem iz Europskog fonda za strateška ulaganja, Europske investicijske banke, nacionalne razvojne banke ili ulagačâ iz privatnog sektora. Više od 250 milijuna EUR sufinanciranja namijenit će se promicanju alternativnih goriva u prometu. U okviru tih će se projekata: ·prometna dionica između luka Swinoujscie u Poljskoj i Ystad u Švedskoj učiniti ekološki prihvatljivijom, ·uvesti infrastruktura javnog prijevoza na vodik u Danskoj, Latviji i Ujedinjenoj Kraljevini, ·izgraditi mreža postaja ukapljenog prirodnog bioplina na cestama koje povezuju južnu Španjolsku i istočnu Poljsku preko Belgije, Njemačke, Francuske i Nizozemske, ·elektrificirati gradske i regionalne autobusne linije u Hrvatskoj, Italiji, Sloveniji i Slovačkoj ( ). U okviru poziva za kombiniranje odabran je projekt za mrežu javnog prijevoza bez emisija kojim se Amsterdam povezuje sa zračnom lukom Schiphol Amsterdam. To će doprinijeti povećanju multimodalnosti i, posljedično, prelasku s fosilnih na alternativna goriva u gradskim čvorovima transeuropske prometne mreže oko Amsterdama (Sjeverno more – Baltik, Sjeverno more – Sredozemlje i Rajna – Alpe). Zahvaljujući višegodišnjim programima rada za komponentu energije Instrumenta za povezivanje Europe između 2014. i 2018. dodijeljeno je ukupno 3,4 milijarde EUR za 122 aktivnosti kojima se doprinijelo 91 projektu od zajedni