PRILOG 2.

Primjer opasnosti za zdravlje i okoliš te načina izloženosti

U ovom se Prilogu navode primjeri čestih opasnosti i opasnih događaja, načina izloženosti i receptora koji mogu biti prisutni u sustavu za ponovnu upotrebu vode u navodnjavanju poljoprivrednih površina. Tu se nalazi i kontrolni popis za ocjenu primjenjivosti direktiva i uredbi navedenih u Uredbi na određeni sustav ponovne upotrebe vode. Ti su elementi odabrani iz relevantnih direktiva i uredbi EU-a te objavljenih normi i smjernica (tj. ISO 20426 (2018.) (1), ISO 16075-1 (2020.) (2), Smjernice SZO-a (2006.) (3), Priručnik SZO-a za planiranje sigurnih sanitarnih uvjeta (2016.) (4), Australske smjernice (2006.) (5). Cilj je predložiti primjere za pomoć u utvrđivanju tih elemenata potrebnih za izradu procjene rizika. Elementi koji su ovdje navedeni služe samo kao primjeri: njihovo pravilno utvrđivanje i procjena moraju se temeljiti na određenom sustavu ponovne upotrebe vode.

Direktive i uredbe navedene u točki 5. Priloga II. Uredbi

Tablica 2.1.

Direktive i uredbe navedene u točki 5. Priloga II. i ocjena njihove primjene na sustav ponovne upotrebe vode

Direktiva/uredba Zahtjevi na temelju točke 5. Priloga II. Primjenjivost DIREKTIVA 91/676/EEZ O NITRATIMA o zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima iz poljoprivrednih izvora Smanjiti i spriječiti onečišćenje voda nitratima. Ako se u procjeni rizika utvrde površinske vode i podzemne vode koje se reguliraju tom direktivom (npr. vode utvrđene kao zone ranjive na nitrate), a koje bi mogle biti izložene zbog ponovne upotrebe obrađene vode za navodnjavanje poljoprivrednih površina (npr. putem otjecanja odnosno infiltracije). DIREKTIVA 2020/2184 O VODI ZA PIĆE o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju Ispunjavati zahtjeve za zaštićena područja za vodu namijenjenu za ljudsku potrošnju, osobito zaštićena područja za proizvodnju vode za piće. Ako se u procjeni rizika utvrde površinske vode i podzemne vode koje su razvrstane kao zaštićena područja za vodu za piće, a koje bi mogle biti izložene zbog upotrebe obrađene vode za navodnjavanje poljoprivrednih površina (npr. putem otjecanja odnosno infiltracije). OKVIRNA DIREKTIVA 2000/60/EZ O VODAMA o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike Ostvariti ciljeve zaštite okoliša za površinske i podzemne vode te ispuniti standarde kvalitete okoliša za onečišćujuće tvari od nacionalnog značaja (onečišćujuće tvari specifične za određeni riječni sliv) za površinske vode. Ako se u procjeni rizika utvrde potencijalni rizici za površinske i podzemne vode (npr. putem otjecanja odnosno infiltracije) za koje je utvrđeno kemijsko stanje (dobro kemijsko stanje površinskih voda i dobro kemijsko stanje podzemnih voda). DIREKTIVA 2006/118/EZ O ZAŠTITI PODZEMNIH VODA o zaštiti podzemnih voda od onečišćenja i pogoršanja stanja Spriječiti onečišćenje podzemnih voda. Ako se u procjeni rizika utvrde resursi podzemnih voda regulirani na temelju te direktive koji bi mogli biti izloženi zbog upotrebe obrađene vode za navodnjavanje poljoprivrednih površina. DIREKTIVA 2008/105/EZ O STANDARDIMA KVALITETE OKOLIŠA o standardima kvalitete okoliša u području vodne politike Ispuniti standarde kvalitete okoliša za prioritetne tvari i određene druge onečišćujuće tvari. Ako se u procjeni rizika utvrde površinske vode (ili sediment i biota) potencijalno izložene upotrebi obrađene vode (npr. putem otjecanja) za koju su u planu upravljanja riječnim slivom utvrđene prioritetne tvari i standardi kvalitete okoliša (SKO). DIREKTIVA 2006/7/EZ O KVALITETI VODE ZA KUPANJE o upravljanju kvalitetom vode za kupanje Ispuniti standarde kvalitete vode za kupanje. Ako se u procjeni rizika utvrde vodna tijela koja se koriste za kupanje i koja su potencijalno izložena upotrebi obrađene vode (npr. putem otjecanja). DIREKTIVA 86/278/EEZ O MULJU IZ UREĐAJA ZA PROČIŠĆAVANJE OTPADNIH VODA o zaštiti okoliša, posebno tla, kod upotrebe mulja iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda u poljoprivredi Zaštititi okoliš i tlo. Ako se mulj iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda koristi na poljoprivrednoj površini sustava ponovne upotrebe vode. Uredba (EZ) br. 852/2004 o higijeni hrane Riješiti pitanje mikrobioloških rizika u svježem voću i povrću u primarnoj proizvodnji na temelju dobre higijene. Ako se poljoprivredna površina koja se navodnjava obrađenom vodom koristi za proizvodnju svježeg voća i povrća. Uredba (EZ) br. 183/2005 o utvrđivanju zahtjeva u pogledu higijene hrane za životinje Ispunjavati zahtjeve za higijenu hrane za životinje. Ako se poljoprivredna površina koja se navodnjava obrađenom vodom koristi za proizvodnju hrane za životinje (npr. neprehrambene poljoprivredne kulture, uključujući kulture kojima se hrane životinje koje se koriste za proizvodnju mlijeka ili mesa). Uredba (EZ) br. 2073/2005 o mikrobiološkim kriterijima za hranu Ispunjavati relevantne mikrobiološke kriterije. Ako se poljoprivredna površina koja se navodnjava obrađenom vodom koristi za proizvodnju hrane. Uredba (EZ) br. 1881/2006 o utvrđivanju najvećih dopuštenih količina određenih kontaminanata u hrani Ispunjavati zahtjeve za najveće dopuštene količine određenih kontaminanata u hrani. Ako se poljoprivredna površina koja se navodnjava obrađenom vodom koristi za proizvodnju hrane. Uredba (EZ) br. 396/2005 o maksimalnim razinama ostataka pesticida u ili na hrani i hrani za životinje biljnog i životinjskog podrijetla Ispunjavati zahtjeve za maksimalne razine ostataka pesticida u ili na hrani i hrani za životinje. Ako se poljoprivredna površina koja se navodnjava obrađenom vodom koristi za proizvodnju hrane i hrane za životinje na koje se primjenjuju pesticidi. Uredbe (EZ) br. 1069/2009 i (EU) br. 142/2011 o utvrđivanju zahtjeva za zdravlje životinja Ispunjavati zahtjeve za zdravlje životinja. Ako bi upotreba obrađene vode mogla utjecati na zdravlje životinja (hrana za životinje ili izloženost na poljoprivrednoj površini).

Opasni događaji i načini izloženosti

Opasne događaje i načine izloženosti za svaki potencijalno izloženi receptor (ugroženi ljudi ili okoliš) treba utvrditi pri svakom koraku sustava ponovne upotrebe vode. Opasni događaji mogli bi se javiti za vrijeme uobičajenog rada sustava (npr. neispravna infrastruktura, preopterećenje sustava, nedovoljno održavanje, nesigurno ponašanje), zbog greške u sustavu ili nesreće ili mogu biti povezani sa sezonskim ili klimatskim čimbenicima. U tablici 2.2. nalazi se nekoliko primjera opasnih događaja, zajedno s potencijalno izloženim receptorima i načinima izloženosti. Daljnji primjeri opisani su u predloženim normama i smjernicama.

Tablica 2.2.

Primjeri opasnih događaja, potencijalno izloženih receptora i načina izloženosti u sustavu ponovne upotrebe vode (izvor: Australske smjernice (2006.), ISO 20426 (2018.))

Opasan događaj Izloženi receptor Način izloženosti — neuspješno pročišćavanje — slučajna ili nezakonita ispuštanja — radnici (operateri postrojenja za obradu vode) — krajnji korisnici (poljoprivrednici) — prisutne osobe — okoliš (slatka voda, morska voda, tlo i povezana biota) — poljoprivredne kulture — izravan dodir s obrađenom vodom — slučajno gutanje — apsorpcija u poljoprivredne kulture — neusklađenost obrađene vode zbog neuspješnog pročišćavanja — kontaminacija sustava za skladištenje i distribuciju — radnici (operateri postrojenja za obradu vode) — krajnji korisnici (poljoprivrednici) — okoliš (slatka voda, morska voda, tlo i povezana biota) — izravan dodir s obrađenom vodom — slučajno gutanje — infiltracija u podzemne vode — otjecanje u površinske vode — slučajno izlaganje obrađenoj vodi zbog nesreća uzrokovanih dizajnom i radom: pucanje ili curenje cijevi, neodgovarajući vremenski raspored navodnjavanja — radnici (operateri postrojenja za obradu vode) — krajnji korisnici (poljoprivrednici) — prisutne osobe okoliš (slatka voda, morska voda, tlo i povezana biota) — izravan dodir s obrađenom vodom — slučajno gutanje — curenje iz cijevi ili distribucijskih sustava za obrađenu vodu — okoliš (slatka voda, morska voda, tlo i povezana biota) — infiltracija u podzemne vode — otjecanje u površinske vode — slučajno izlaganje obrađenoj vodi zbog grešaka u sustavu krajnje upotrebe — krajnji korisnici (poljoprivrednici) — prisutne osobe — poljoprivredne kulture — izravan dodir s obrađenom vodom — slučajno gutanje — udisanje (aerosoli) — ljudske pogreške zbog neodgovarajućeg osposobljavanja i informacija o dozvoljenoj upotrebi — krajnji korisnici (poljoprivrednici) — prisutne osobe — poljoprivredne kulture — izravan dodir s obrađenom vodom — slučajno gutanje — kontaminacija poljoprivrednih kultura

Opasnosti za zdravlje i okoliš u obrađenoj vodi

Opasni događaji mogu dovesti do ispuštanja obrađene vode koja sadržava mikrobne i kemijske tvari koje bi mogle biti opasne za izložene receptore – ljude i okoliš. Utvrđivanje opasnosti u obrađenoj vodi trebalo bi se temeljiti na relevantnom sustavu ponovne upotrebe vode, pri čemu treba uzeti u obzir značajke efluenta komunalnih otpadnih voda i sve primjenjive pravne zahtjeve u kontekstu u kojem se sustav ponovne upotrebe vode nalazi (vidjeti sliku 3. u ovoj Obavijesti). Faza početne provjere mogla bi pomoći utvrditi opasnosti tako da se kontaminanti pronađeni u određenoj obrađenoj vodi povežu s vrijednostima pragova za te kontaminante utvrđenima u primjenjivim direktivama, uredbama i smjernicama. U tablicama u nastavku nalaze se primjeri načina provjere potencijalnih opasnosti, no popis tvari indikativan je i ne treba ga smatrati sveobuhvatnim. Za utvrđivanje opasnosti za određeni sustav ponovne upotrebe vode odgovorne su osobe koje sastavljaju plan upravljanja rizicima.

U tablici 2.3. nalazi se popis mikrobnih patogena i njihovih referentnih patogena predloženih za procjenu rizika za zdravlje u relevantnim normama i smjernicama, a mogu biti relevantni ovisno o lokalnom kontekstu. Te opasnosti mogle bi se organizirati u skupine, a procjena rizika temeljiti na referentnom patogenu. Drugi mikrobni zahtjevi utvrđeni su u primjenjivim uredbama o higijeni hrane za životinje i hrane (Uredba (EZ) br. 852/2004, Uredba (EZ) br. 183/2005, Uredba (EZ) br. 2073/2005 i Uredba (EZ) br. 1881/2006).

Tablica 2.3.

Popis mikrobnih opasnosti koje se obično otkrivaju u nepročišćenim otpadnim vodama i njihov učinak na zdravlje te referentni patogeni (tablica A.1 norme ISO 20426:2018) (7)

Patogen Primjeri Bolest Referentni patogen (6) Bakterije Shigella šigeloza (bacilarna dizenterija) E. coli O157:H7 Campylobacter Salmonella salmoneloza, gastroenteritis (proljev, povraćanje, vrućica), reaktivni artritis, tifusna groznica Vibrio cholera kolera patogena E. coli gastroenteritis i septikemija, hemolitički uremijski sindrom Campylobacter gastroenteritis, reaktivni artritis, Guillain-Barréov sindrom Protozoe Entamoeba amebijaza (amebna dizenterija) Cryptosporidium Giardia giardijaza (gastroenteritis) Cryptosporidium kriptosporidioza, proljev, vrućica Helminti Ascaris askarijaza (zaraza oblićima) crijevne nematode (jajašca helminta) Ancylostoma ankilostomoza (zaraza udičastim crvima) Necator nekatorijaza (zaraza oblićima) Trichuris trihurijaza (zaraza glistama) Virusi enterovirusi gastroenteritis, srčane anomalije, meningitis, bolesti dišnog sustava, živčani poremećaji, drugo Rotavirus Adenovirus bolesti dišnog sustava, upale oka, gastroenteritis Rotavirus gastroenteritis

Upotreba obrađene vode iz efluenata uređaja za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda za poljoprivredne potrebe mogla bi utjecati na kvalitetu voda za ljudsku potrošnju i stanje vodenih ekosustava (vidjeti sliku 3. ove Obavijesti Komisije). Ciljevi kvalitete vodnih tijela definirani su zakonodavstvom EU-a o zaštiti zdravlja ljudi i životinja te okoliša. Standardi kvalitete određeni su, na primjer, za koliformne pokazatelje u vodi za kupanje, za hranjive tvari (dušik, fosfor), biokemijsku potražnju kisika (BPK) i kemijske tvari u vodenim ekosustavima te za nitrate i kemikalije u izvorima vode koji se koriste za proizvodnju vode za piće.

U tablici 2.4. nalazi se pregled mikrobnih ograničenja iz Direktive o kvaliteti vode za kupanje. Ti se parametri mogu proučiti ako se procjenom rizika utvrdi potencijalan rizik od kontaminacije vodnog tijela zaštićenog na temelju te direktive.

Tablica 2.4.

Standardi kvalitete za crijevne enterokoke i E. coli utvrđeni u Direktivi o kvaliteti vode za kupanje (2006/7/EZ)

Crijevni enterokoki (cfu/100 ml) E. coli (cfu/100 ml) Razred kvalitete Kopnene vode Obalne i prijelazne vode Kopnene vode Obalne i prijelazne vode Izvrsna 200 (8) 100 (8) 500 (8) 250 (8) Dobra 400 (8) 200 (8) 1 000 (8) 500 (8) Zadovoljavajuća 330 (9) 185 (9) 900 (9) 500 (9) Izvor: Direktiva 2006/7/EZ; odabrano iz publikacije JRC-a (2019.) ()

Ako se sustav ponovne upotrebe vode nalazi blizu zaštićenih područja za vodu namijenjenu za ljudsku potrošnju, mora se provesti pažljiva analiza svih rizika od infiltracije i otjecanja. Moraju se poduzeti i sve mjere potrebne za ispunjavanje obveza iz Okvirne direktive o vodama i zahtjeva iz Direktive 2020/2184 o vodi za piće. Prakse upravljanja za zaštitu izvora vode za piće dostupne su u odjeljku 6.6. norme ISO 16075-3.

U tablici 2.5. nalazi se popis parametara odabranih iz Direktive o vodi za piće koji bi mogli biti prisutni u efluentu iz uređaja za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda. To je indikativan popis onečišćujućih tvari koji bi se mogao koristiti za provjeru potencijalnih opasnosti za resurse vode za piće, zajedno s opisom izvora otpadnih voda i, na primjer, prisutnošću industrijskih postrojenja u određenom području. Sličan pristup mogao bi se koristiti za provjeru drugih potencijalnih opasnosti prisutnih u obrađenoj vodi koje bi mogle utjecati na druge okolišne medije. Na primjer, može se proučiti i popis onečišćujućih tvari iz Direktive o standardima kvalitete okoliša (SKO). Primjer onečišćujućih tvari iz te direktive koje se mogu pronaći u efluentima iz uređaja za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda utvrđen je u tablici 2.6.

Tablica 2.5.

Primjeri nekih kemijskih parametara navedenih u Direktivi o vodi za piće koji bi mogli biti prisutni u komunalnim otpadnim vodama

Parametar Vrijednost Nitrat (NO3) 50 mg/l Bakar 2,0 mg/l Uranij 30 μg/l Krom 25 μg/l Nikal 20 μg/l Arsen, trikloreten i tetrakloreten 10 μg/l Selenij 20 μg/l Kadmij, olovo 5 μg/l Antimon 10 μg/l 1,2-dikloroetan 3 μg/l Živa, benzen 1 μg/l Vinil klorid 0,50 μg/l PFAS-ovi ukupno (ukupan broj perfluoralkilnih i polifluoralkilnih tvari) 0,50 μg/l Zbroj PFAS-ova (zbroj svih perfluoralkilnih i polifluoralkilnih tvari koje se smatraju razlogom za zabrinutost u pogledu vode namijenjene za ljudsku potrošnju) 0,10 μg/l Akrilamid, policiklički aromatski ugljikovodici (PAH), epiklorohidrin 0,10 μg/l Benzo(a)piren 10 μg/l Bisfenol A 2,5 μg/l Trihalometan ukupno 100 μg/l Halooctene kiseline (HAA) 60 μg/l Izvor: dio B Priloga I. Direktivi 2020/2184 (Minimalni zahtjevi za vrijednosti parametara koji se upotrebljavaju za procjenu kvalitete vode namijenjene za ljudsku potrošnju). Odabrano iz publikacije JRC-a (2019.) i prilagođeno tako da se uzmu u obzir revizije nove Direktive o vodi za piće i tvari koje bi mogle biti prisutne nakon dezinfekcije. U Direktivi 2020/2184 nalazi se mehanizam popisa za praćenje za spojeve koji izazivaju sve veću zabrinutost, kao što su endokrino disruptivni spojevi, farmaceutski proizvodi i mikroplastika. Provedbenom odlukom Komisije od 19. siječnja 2022. utvrđene su sljedeće endokrino disruptivne tvari za popis za praćenje tvari i spojeva od značaja za vodu namijenjenu za ljudsku potrošnju: — 17-beta-estradiol: ≤ 1 ng/l, — nonilfenol: ≤ 300 ng/l.





Tablica 2.6.

Primjer prioritetnih onečišćujućih tvari navedenih u Direktivi o standardima kvalitete okoliša koje bi mogle biti prisutne u komunalnim otpadnim vodama (11)

Parametar Vrijednost godišnjeg prosjeka (GP) (μg/l) Najveća dopuštena koncentracija (μg/l) μg/kg mokre težine Kopnene površinske vode (12) Druge površinske vode Kopnene površinske vode (12) Druge površinske vode Biota Antracen 0,1 0,1 0,1 0,1 – Benzen 10 8 50 50 – Bromirani difenileteri (zbroj koncentracija srodnih tvari pod brojevima 28, 47, 99, 100, 153 i 154) – – 0,14 0,14 0,0085 Kadmij i njegovi spojevi (ovisno o klasama tvrdoće vode) od 0,08 do 0,25 0,2 od 0,45 do 1,5 od 0,45 do 1,5 – C10-13 kloroalkani (Za ovu skupinu tvari nisu navedeni indikativni parametri. Indikativni parametri moraju se odrediti analitičkom metodom.) 0,4 0,4 1,4 1,4 – 1,2-dikloroetan 10 10 nije primjenjivo nije primjenjivo – Diklorometan 20 20 nije primjenjivo nije primjenjivo – Di(2-etilheksil)ftalat (DEHP) 1,3 1,3 nije primjenjivo nije primjenjivo – Fluoranten 0,0063 0,0063 0,12 0,12 30 Heksaklorobenzen – – 0,05 0,05 10 Heksaklorobutadien – – 0,6 0,6 55 Olovo i njegovi spojevi 1,2 (biološki raspoložive koncentracije tvari) 1,3 14 14 – Živa i njezini spojevi – – 0,07 0,07 20 Naftalen 2 2 130 130 – Nikal i njegovi spojevi 4 (biološki raspoložive koncentracije tvari) 8,6 34 34 – Nonilfenoli (4-nonilfenol) 0,3 0,3 2,0 2,0 – Oktilfenoli (4-(1,1’,3,3’-tetrametilbutil)fenol) 0,1 0,01 nije primjenjivo nije primjenjivo – Pentaklorobenzen 0,007 0,0007 nije primjenjivo nije primjenjivo – PAH benzo(a)piren (13) 1,7 × 10–4 1,7 × 10–4 0,27 0,027 – Tributilkositreni spojevi (tributilkositar-kation) 0,0002 0,0002 0,0015 0,0015 – Triklorobenzeni 0,4 0,4 nije primjenjivo nije primjenjivo – Triklorometan 2,5 2,5 nije primjenjivo nije primjenjivo – Perfluorooktan sulfonska kiselina i njezini derivati (PFOS) 6,5 × 10–4 1,3 × 10–4 36 7,2 9,1 Heksabromociklododekani (HBCDD) 0,0016 0,0008 0,5 0,05 167 Izvor: Direktiva 2013/39/EU o standardima kvalitete okoliša; odabrano iz publikacije JRC-a, 2019.

Procjena opasnosti mogla bi uključivati evaluaciju stanja kemijske kvalitete podzemnih i površinskih voda, određenih zona ranjivih na nitrate i onečišćujućih tvari specifičnih za riječni sliv.

Resursi navedeni u tablici 2.7. mogli bi pomoći osobama odgovornima za plan upravljanja rizicima u prikupljanju informacija relevantnih za predmetni sustav ponovne upotrebe vode i lokalni kontekst.

Tablica 2.7.

Izvori podataka na internetu

Izvor Dostupne informacije Poveznica Skup prostornih podataka zaštićenih područja WISE WFD (Okvirna direktiva o vodama) — zaštićena područja za vodu za piće — određena područja, kao što su zaštićena područja za ribu i zaštićena područja za školjkaše — zone ranjive na nitrate — područja osjetljiva na komunalne otpadne vode — zaštićena područja vode za kupanje https://sdi.eea.europa.eu/catalogue/water/eng/catalog.search#/home Skup prostornih podataka WISE EIONET Informacije o europskim vodnim područjima, podjedinicama vodnih područja, tijelima površinskih voda, tijelima podzemnih voda i mjestima za praćenje. https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/wise-eionet-spatial-3 Karta elemenata kvalitete WISE WFD Informacije iz 2. planova upravljanja riječnim slivovima, o kojima su države članice EU-a i Norveška izvijestile u skladu s člankom 13. Okvirne direktive o vodama (WFD). Karta prikazuje ekološko stanje ili potencijal tijela površinskih voda na temelju vrijednosti stanja elemenata kvalitete. https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/explore-interactive-maps/water-framework-directive-quality-elements Baza podataka kemijskog stanja podzemnih voda WISE Informacije o kemijskom stanju podzemnih voda (dobro, nepoznato, loše) prema planu upravljanja riječnim slivom i prema zemlji. https://water.europa.eu/freshwater/data-maps-and-tools/water-framework-directive-groundwater-data-products/groundwater-chemical-status Informacijski sustav za slatku vodu WISE Informacije i podaci o stanju europskih rijeka, jezera, podzemnih voda, o pritiscima koji na njih djeluju, mjerama i aktivnostima koje se poduzimaju radi zaštite i očuvanja vodenog okoliša. https://water.europa.eu/freshwater Centar znanja o vodi i poljoprivredi Instrument za informacije o vodi i poljoprivredi: — kvaliteta površinskih voda, — kvaliteta podzemnih voda, — ekološko stanje vodnih tijela, — kemijsko stanje vodnih tijela. https://water.jrc.ec.europa.eu/ Baza podataka o standardima kvalitete okoliša Europske agencije za kemikalije (ECHA) Standardi kvalitete okoliša, uključujući godišnje prosjeke i najveće dopuštene koncentracije, za prioritetne tvari i određene druge onečišćujuće tvari, kako je predviđeno člankom 16. Direktive 2000/60/EZ https://echa.europa.eu/environmental-quality-standards Europski registar ispuštanja i prijenosa onečišćujućih tvari (E-PRTR) Podaci o okolišu od industrijskih postrojenja iz država članica Europske unije https://ec.europa.eu/environment/industry/stationary/e-prtr/legislation.htm Baza podataka o kemijskim opasnostima OpenFoodTox Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) Podaci iz otvorenih izvora o opisu tvari, osnovni europski propisi i sažetak kritičnih krajnjih toksikoloških točaka i referentnih vrijednosti. https://www.efsa.europa.eu/en/data-report/chemical-hazards-database-openfoodtox

Agronomske opasnosti u obrađenoj vodi

U tablici 2.8. prikazane su neke agronomske opasnosti koje bi mogle biti prisutne u obrađenoj vodi, a mogle bi utjecati na tlo, slatkovodne resurse i poljoprivredne kulture za vrijeme navodnjavanja. Te opasnosti povezane su s kemijskim tvarima u obrađenoj vodi.

Tablica 2.8.

Ključne opasnosti za okoliš, elementi okoliša kao receptori i potencijalni negativni učinak obrađene vode za navodnjavanje poljoprivrednih površina (izvor: Australske smjernice, 2006., ISO 16075-1: 2020)

Opasnost Element okoliša kao receptor Mogući učinak Dušik tlo podzemne vode (curenje) površinske vode (otjecanje) poljoprivredne kulture neravnoteža hranjivih tvari u poljoprivrednim kulturama, eutrofikacija, toksični učinak na kopnenu biotu kontaminacija eutrofikacija Fosfor tlo površinske vode eutrofikacija/toksični učinak na biotu eutrofikacija Ostaci klora od dezinfekcije površinske vode poljoprivredne kulture toksičnost za vodenu biotu toksičnost za poljoprivredne kulture Salinitet (ukupne otopljene krute tvari, provodljivost) tlo (salinizacija) površinske vode podzemne vode oštećenje tla, stres poljoprivredne kulture, unos kadmija u poljoprivrednu kulturu povećani salinitet Bor tlo (akumulacija) toksičnost za poljoprivredne kulture Klorid poljoprivredne kulture tlo površinske vode podzemne vode (curenje) toksičnost za poljoprivredne kulture (prskanje po listovima) toksičnost za poljoprivredne kulture putem korijena toksičnost za vodenu biotu Natrij poljoprivredne kulture tlo toksičnost za poljoprivredne kulture (prskanje po listovima) oštećenje tla (toksičnost za poljoprivredne kulture) Anorganske adsorbirajuće onečišćujuće tvari (npr. teški metali) akumulacija u tlu toksičnost za poljoprivredne kulture

Referentne vrijednosti tih parametara ovise o lokalnom kontekstu (npr. tip tla, kiselost tla, klimatski uvjeti, vrsta kulture koja se navodnjava i njezina tolerancija). Primjenjivi propisi i referentni standardi mogli bi pomoći u utvrđivanju mogućih najvećih dopuštenih koncentracija za određene utvrđene opasnosti. Primjeri rizika za okoliš i agronomskih rizika povezanih s kulturama i tlima dostupni su u normi ISO 16075-1 (2020.). Prilozi B i C normi ISO 16075-1 (2020.) mogu se pregledati kako bi se dobio uvid u standarde za opasnosti za okoliš i upravljanje rizicima u navodnjavanju poljoprivrednih površina obrađenom vodom. Dostupne informacije uključuju:

— pregled rizika povezanih s tlom (tablica B.2) – npr. mobilizacija anorganskih adsorbirajućih onečišćujućih tvari, salinizacija tla, uništavanje gornjih slojeva tla, mobilizacija bora, akumulacija i kretanje fosfora;

— primjere najviših razina hranjivih tvari u pročišćenim otpadnim vodama koje se koriste za navodnjavanje (tablica C.1), primjer najveće provodljivosti vode za navodnjavanje u skladu s tolerancijom biljke ako se navodnjava raspršivačima smještenima iznad biljaka (tablica C.2), primjer relativne tolerancije odabranih poljoprivrednih kultura na oštećenje lista slanom vodom koju raspršuju raspršivači smješteni iznad biljaka (tablica C.3), kombinirani učinak provodljivosti vode za navodnjavanje i stope adsorpcije natrija (SAR) na vjerojatnost pojave problema infiltracije vode (propusnost) (tablica C.4), primjer najviših razina čimbenika saliniteta u pročišćenim otpadnim vodama koje se koriste za navodnjavanje prema osjetljivosti poljoprivredne kulture (tablica C.5);

— primjer prosječne vrijednosti i najveće vrijednosti drugih kemijskih elemenata u pročišćenim otpadnim vodama (tablica C.6): navedene su predložene vrijednosti u obrađenoj vodi koje bi vjerojatno uzrokovale toksičnost za biljke, prekomjernu apsorpciju u kulturu nakon čega slijedi akumulacija toksičnih razina drugih kemijskih elemenata u tkivu biljaka i kretanje drugih kemijskih elemenata u podzemne vode.

(1) ISO 20426:2018. Smjernice za procjenu rizika za zdravlje i upravljanje njima za ponovnu upotrebu vode koja nije za piće.

(2) ISO 16075-1, 2020. Smjernice za upotrebu pročišćenih otpadnih voda u projektima navodnjavanja. Dio 1.: osnova projekta ponovne upotrebe za navodnjavanje.

(3) SZO, 2006. WHO guidelines for the safe use of wastewater, excreta and greywater – Vol II: Wastewater use in agriculture (Smjernice SZO-a o sigurnoj upotrebi otpadne vode, izlučevina i potrošne vode – tom II: upotreba otpadne vode u poljoprivredi).

(4) SZO, 2016. Sanitation safety planning: manual for safe use and disposal of wastewater, greywater and excreta (Planiranje sigurnih sanitarnih uvjeta: priručnik za sigurnu upotrebu i odlaganje otpadne vode, potrošne vode i izlučevina).

(5) NRMMC-EPHC-AHMC, 2006. Australian guidelines for water recycling: managing health and environmental risks (phase 1). National Water Quality Management Strategy (Australske smjernice za recikliranje vode: upravljanje rizicima za zdravlje i okoliš (prva faza). Nacionalna strategija upravljanja kvalitetom vode).

(6) Izvor: Minimum quality requirements for water reuse in agricultural irrigation and aquifer recharge (Minimalni zahtjevi u pogledu kvalitete za ponovnu upotrebu vode u navodnjavanju poljoprivrednih površina i punjenju vodonosnika), JRC (2017.)

(7) JRC, 2017. Minimum quality requirements for water reuse in agricultural irrigation and aquifer recharge (Minimalni zahtjevi u pogledu kvalitete za ponovnu upotrebu vode u navodnjavanju poljoprivrednih površina i punjenju vodonosnika). Izvješće Zajedničkog istraživačkog centra Znanost za politiku.

(8) 95. percentil izmjerenih koncentracija.

(9) 90. percentil izmjerenih koncentracija.

(10) JRC, 2019. Water quality in Europe: effects of the Urban Wastewater Treatment Directive (Kvaliteta vode u Europi: učinci Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda). Izvješće Zajedničkog istraživačkog centra Znanost za politiku.

(11) Odabrano među 45 prioritetnih tvari utvrđenih u Direktivi o standardima kvalitete okoliša koje uključuju pesticide i kućanske i industrijske kemikalije.

(12) Kopnene površinske vode obuhvaćaju rijeke i jezera te srodna ili znatno promijenjena vodna tijela.

(13) Za skupinu prioritetnih tvari poliaromatskih ugljikovodika (PAH) (br. 28) SKO-i za biotu i odgovarajući GP-SKO-i u vodi odnose se na koncentraciju benzo(a)pirena, na čijoj se toksičnosti oni temelje. Benzo(a)piren se može uzeti u obzir kao pokazatelj za druge PAH-e, stoga je potrebno pratiti samo benzo(a)piren u svrhu usporedbe sa SKO-ima za biotu ili odgovarajućim GP-SKO-ima za vodu.