EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 16.5.2022. COM(2022) 223 final 2022/0162(COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (preinaka)



OBRAZLOŽENJE 1.KONTEKST PRIJEDLOGA •Razlozi i ciljevi prijedloga Financijskom uredbom utvrđuju se načela i opća financijska pravila za utvrđivanje i izvršenje proračuna i kontrolu financija EU-a. Financijska uredba iz 2018. rezultat je opsežne revizije kojom su prijašnja pravila primjene objedinjena u jedinstvena pravila. Revizijom je povećana fleksibilnost, znatno su pojednostavnjena financijska pravila i otvoren je put prijedlozima u okviru višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2021.–2027. Treba vremena da se pri provedbi programa i instrumenata za razdoblje 2021.–2027. u cijelosti iskoristi potencijal tih jednostavnijih pravila, primjerice o pristupu jedinstvene revizije, uzajamnom oslanjanju na revizije i procjene, pojednostavnjenim mogućnostima financiranja troškova, smanjenju administrativnog opterećenja i usmjeravanju na rezultate. Promjena financijskih pravila vrlo često stvara nesigurnost za primatelje sredstava EU-a. Stoga Komisija predlaže ciljanu izmjenu čiji je cilj postići odgovarajuću ravnotežu usmjeravanjem na promjene koje su zaista potrebne. Glavni razlog za reviziju je potrebno usklađenje Financijske uredbe s paketom VFO-a kako bi se zadržala jedinstvena pravila kojima se uređuju rashodi Unije, odnosno kako bi se u Financijsku uredbu uvrstila sva opća financijska pravila. Time će se institucijama Unije i primateljima sredstava Unije osigurati veća pravna sigurnost. Prijedlog odražava i izjave institucija EU-a u kontekstu VFO-a. Sadržava i ciljana poboljšanja i pojednostavnjenja koja su identificirana nakon stupanja na snagu Financijske uredbe iz 2018., a od kojih su neka odgovor na nedavne događaje i trendove. Poboljšanja se temelje na iskustvima stečenima tijekom pandemije bolesti COVID-19 i odnose se na upravljanje krizama. Cilj im je i bolje zaštititi financijske interese EU-a (primjerice većom primjenom digitalizacije), više doprinijeti postizanju ciljeva politike EU-a i primateljima sredstava Unije omogućiti dodatna pojednostavnjenja. •Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području Ovaj je prijedlog donesen nakon donošenja paketa VFO-a kako bi se dodatno poboljšala pravila koja se primjenjuju pri provedbi programa i instrumenata za razdoblje 2021.–2027. i nakon toga. U prijedlog su uvrštena određena odstupanja od postojeće Financijske uredbe o kojima je zakonodavac Unije odlučio tijekom pregovora o VFO-u, posebno u pogledu sektorskog zakonodavstva. Jednostavnija i bolja financijska pravila EU-a trebala bi povećati i učinak politika i njihove rezultate na terenu. 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST •Pravna osnova Prijedlog se temelji na članku 322. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost) Donošenje općih financijskih pravila EU-a u isključivoj je nadležnosti EU-a. •Proporcionalnost Ovim se prijedlogom Financijska uredba usklađuje s paketom VFO-a za razdoblje 2021.–2027. i uvode se ciljana poboljšanja i pojednostavnjenja. Prijedlog ne sadržava pravila koja nisu potrebna za postizanje ciljeva Ugovora. 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA •Savjetovanja s dionicima Javno savjetovanje o predloženoj izmjeni Financijske uredbe provedeno je u razdoblju od srpnja do listopada 2021., a tijekom savjetovanja primljeno je 38 odgovora. Odgovore su dostavili brojni dionici, uključujući širu javnost, tijela država članica, međunarodne organizacije, nevladine organizacije i poslovna udruženja.

Kad je riječ o jačanju zaštite financijskih interesa Unije, većina ispitanika podržava dodatne mjere transparentnosti i zaštite. Smatraju da su fleksibilnost i proporcionalnost nužne te da je važno osigurati povjerljivost, zaštitu podataka i dosljednu primjenu postojećih alata. Sudionici su općenito pozdravili moguća poboljšanja sustava ranog otkrivanja i isključenja (EDES). Komisija je dobila opću potporu za provedbu odgovarajuće dubinske analize kako bi se osiguralo da subjekti kojima su povjerene određene zadaće postupaju u skladu s važećim pravom Unije i dogovorenim međunarodnim i Unijinim standardima. Naposljetku, dionici žele ojačati ulogu Financijske uredbe u sprečavanju sukobljenih poslovnih interesa natjecateljâ ili ponuditeljâ. Međutim, tome bi mogle doprinijeti i interne smjernice za osoblje EU-a. Sudionici javnog savjetovanja složili su se da je važno pojednostavniti i pojasniti određena pravila o provedbi programa kako bi se smanjilo administrativno opterećenje. Dionici su pozdravili mjere u sljedećim područjima: i. sigurnost i strateška autonomija EU-a; ii. financijski instrumenti, proračunska jamstva i financijska pomoć (pri čemu su jasno podržali pojednostavnjenje obveza izvješćivanja); iii. digitalne kontrole i revizije (pri čemu smatraju da bi trebalo zadržati ljudski nadzor). Kad je riječ o upravljanju krizama, sudionici savjetovanja podržali su poboljšanje pravila o nabavi na temelju iskustava stečenih tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19. Dionici su kao primjere mogućih promjena naveli fleksibilnost pri sklapanju izmjena ugovora, prihvaćanje elektroničkih dokumenata i olakšavanje potpore globalnim inicijativama i programima. Komisija je pažljivo razmotrila povratne informacije i većinu njih uzela u obzir u nacrtu prijedloga. •Procjena učinka U skladu s izjavom Komisije o budućim revizijama Financijske uredbe nije potrebna procjena učinka. Financijskom uredbom utvrđuju se opća pravila i alati za provedbu programa potrošnje i instrumenata EU-a. Stoga revizije zakonodavstva nemaju izravne gospodarske, okolišne ili socijalne učinke koji bi se u procjeni učinka mogli djelotvorno analizirati. Procjene učinka imaju dodanu vrijednost pri donošenju odluka o politikama u vezi s posebnim programima potrošnje i instrumentima, koji moraju biti u skladu s regulatornim okvirom predviđenim Financijskom uredbom. Umjesto toga Komisija je provela javno savjetovanje o ovom prijedlogu, što je uobičajena praksa. Komisija se oslonila i na operativno iskustvo i izvučene pouke, posebno kako bi utvrdila i analizirala pitanja koja je potrebno razmotriti te dodanu vrijednost sudjelovanja Unije. •Primjerenost i pojednostavnjenje propisa Revizija Financijske uredbe nije obuhvaćena Programom za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT). Međutim, odgovarajući na potrebu za pojednostavnjenjem, poboljšanjem i usklađenjem financijskih pravila EU-a s paketom VFO-a za razdoblje 2021.–2027., ova revizija znatno doprinosi agendi za bolju regulativu. Predloženi pristup u potpunosti je u skladu s okvirom za bolju regulativu i radom Komisije na pojednostavnjenju. Na primjer, prijedlog sadržava upućivanje na digitalne revizije i nove tehnologije kako bi se potaknula njihova šira primjena, dok se istodobno zadržava fleksibilnosti. Prijedlog uključuje i iskustva o nabavi stečena tijekom pandemije bolesti COVID-19 (npr. zajednička nabava, nabava u ime država članica, središnje tijelo za nabavu, više izvora nabave za istu vrstu robe ili usluga, elektroničko izdavanje računa i bolja pravila o vanjskim stručnjacima). Sadržava i mjere pojednostavnjenja za bespovratna sredstva (npr. pojednostavnjeni oblici bespovratnih sredstava, jednostavnija pravila za angažiranje volontera, jednostavniji izračun za dokazivanje usklađenosti s načelom zabrane ostvarivanja dobiti i jednostavniji postupak dodjele humanitarne pomoći). Krajnji je cilj svih tih mjera smanjiti administrativno opterećenje za podnositelje zahtjeva i primatelje sredstava EU-a, bez stvaranja dodatnih rizika za dobro financijsko upravljanje proračunom EU-a. Mikropoduzeća nisu izuzeta iz područja primjene ovog prijedloga. Takva poduzeća mogu biti korisnici sredstava EU-a i stoga se na njih moraju primjenjivati opća financijska pravila. Pravilima za razdoblje financiranja 2021.–2027. već je olakšano sudjelovanje mikropoduzeća. Na primjer, Komisija je nedavno na temelju pravila iz Financijske uredbe o pojednostavnjenim oblicima financiranja donijela odluku kojom se vlasnicima mikropoduzeća omogućuje da troškove osoblja prijave kao unaprijed definirane jedinične troškove u bilo kojem programu financiranja, bez dostavljanja dokaza o prijavljenim stopama. Nadalje, prijedlogom se u određenim područjima smanjuju troškovi za poduzeća, koja su često mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća. Cilj je prijedloga ojačati primjenu načela proporcionalnosti, među ostalim oslanjanjem na dubinsku analizu partnera koji izvršavaju proračun u okviru neizravnog upravljanja. Time bi se omogućio fleksibilniji pristup mikropoduzećima te malim i srednjim poduzećima. Općenito, mnoge ciljane mjere pojednostavnjenja trebale bi donijeti korist svim poduzećima, a time i malim i srednjim poduzećima. •Temeljna prava Prijedlog je u skladu s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. 4.UTJECAJ NA PRORAČUN Prijedlog nema utjecaj na proračun. 5.DRUGI ELEMENTI •Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga 1.1.Usklađenje s VFO-om i pojednostavnjenje ·Usklađenje s VFO-om (općenito): u Financijsku uredbu dodana su neka upućivanja na temeljne akte za razdoblje 2021.–2027. i druge propise. Osim toga, kako bi se osigurala neometana provedba Uredbe o VFO-u, predlaže se da se određena odstupanja od proračunskih načela utvrđena u sektorskim temeljnim aktima uključe u Financijsku uredbu u skladu s pristupom jedinstvenih pravila (članci 12., 14., 15. i 18., članak 32. stavak 2., članak 41. stavak 2., članak 44. stavci 1. i 3., članak 48. stavak 2., članak 54., članak 96. stavci 1. i 2., članak 97. stavak 3., članak 106. stavak 1., članak 115. stavak 3., članak 214. stavak 3., članak 250. stavak 1. točka (b) i članak 253. stavak 1. točka (c) Financijske uredbe). Nadalje, u skladu sa zajedničkom izjavom o mogućem uključivanju sadržajaUredbe o općoj uvjetovanosti dodaje se upućivanje na tu uredbu u glavi II. o načelima od kojih sektorsko zakonodavstvo ne može odstupiti (članak 6.). ·Uzimanja i davanja zajmova: cilj je prijedloga poboljšati izvješćivanje u skladu sa zajedničkom izjavom 2020/C 444 I/06 kako bi se povećala transparentnost i olakšala suradnja s proračunskim tijelom. Predloženom izmjenom pojednostavnjuju se obveze izvješćivanja za operacije uzimanja i davanja zajmova. Njome se kodificira postojeća praksa tako što se u dokument koji se prilaže dijelu proračuna koji se odnosi na Komisiju uključuje sveobuhvatan pregled Komisijinih operacija uzimanja i davanja zajmova (članak 52. stavak 1.). ·Namjenski prihodi: prijedlogom se nastoji povećati transparentnost i vidljivost vanjskih namjenskih prihoda u dokumentima koji se prilažu proračunu, u skladu sa zajedničkom izjavom (članak 22. stavak 1. i članak 41. stavci 3. i 8.). Cilj mu je i olakšati upravljanje dodatnim doprinosima država članica (uključujući dobrovoljne doprinose) (članak 21. stavak 2.), čime se otklanja potreba za zahtjevima državama članicama za plaćanja prije negoli nastane stvarna potreba za plaćanjem.

·Financijski instrumenti i proračunska jamstva: cilj je prijedloga povećati pravnu jasnoću: i. uklanjanjem nedosljednosti i ponavljanja u aktualnoj Financijskoj uredbi; ii. boljim prikazom načina funkcioniranja rezervacija i proračunskih jamstava; i iii. ažuriranjem relevantnih pravila (članak 2. stavak 9., novi članak 2. točka 15., novi članak 2. točka 33., novi članak 212. stavak 3., članak 212. stavak 5., članak 213. stavak 4., članak 221. i članak 223. stavak 6. te novi članak 213. stavak 5.). ·Osim toga, prijedlogom se pojednostavnjuje izvješćivanje kako bi se izbjegla udvostručavanja i nedosljednosti. Jačaju se obveze izvješćivanja u radnom dokumentu koji se prilaže nacrtu proračuna i integriranom financijskom izvješću u skladu s člankom 253. stavkom 1. To pojednostavnjenje znači i da se sadašnji članak 250. mora izbrisati. Naposljetku, prijedlogom se poboljšava članak 218. tako što se određene odredbe bivšeg članka 41. stavka 5. premještaju u članak 218. Time se uklanja potreba za sastavljanjem dva usporedna izvješća o zajedničkom fondu za rezervacije sličnog sadržaja (novi članak 41. stavak 5. točka (g), članak 210. stavak 3. i članak 218.). ·Prijedlogom se pojašnjava i veza između izdvajanja rezervacija i proračunskih jamstava i definicija i pravila o proračunskim obvezama, pravnim obvezama, primateljima i objavljivanju informacija o primateljima (članak 2. stavci 38. i 58., članak 7. stavak 4., članak 10. stavak 3., članak 38. stavak 3. točka (c), članak 112. stavak 2., članak 113. stavak 1. točka (a), članak 113. stavak 4., članak 115. stavak 2. i članak 163.). 1.2.Upravljanje krizama, modernizacija i pojednostavnjenje ·Nefinancijske donacije institucija EU-a: prijedlog uključuje novi instrument koji odražava trenutačnu praksu. Njime će se institucijama EU-a osigurati okvir za doniranje robe, usluga ili radova. Osigurat će se i stabilna pravna osnova, posebno za buduće izvanredne situacije, veća transparentnost, odgovornost i pravna sigurnost za primatelje (članak 2. stavci 1., 2., 3., 38., 50. i 58., članak 133., članak 154. stavak 3. i novi članak 244.). ·Nagrade: slično uvođenju nefinancijskih donacija, institucije EU-a trebale bi moći dodjeljivati i nefinancijske nagrade, kao što su vaučeri, ulaznice i putovanja. To je važno, na primjer, i kako bi se omogućila natjecanja mladih koji nemaju bankovni račun u svojoj državi članici, ali mogu primiti nagradu u praktičnom obliku. Uvođenje te mogućnosti zahtijeva male izmjene u članku 2. stavku 52., članku 210. stavku 4. i članku 211. stavku 1. ·Nabava i stručnjaci: prijedlogom se prilagođavaju pravila o nabavi koja se primjenjuju u kriznim situacijama kako bi se institucijama ili tijelima EU-a omogućilo da provode nabavu u ime država članica ili da nastupaju kao središnje tijelo za nabavu. Središnje tijelo za nabavu moglo bi donirati ili preprodavati robu i usluge državama članicama i pokretati zajedničke postupke nabave, iako institucije EU-a ne bi nabavljale usluge i robu za sebe (članak 169. stavci 1. i 2., novi članak 169. stavak 3., točka 11.1. podtočka (f) i točka 12.2. podtočka (a) Priloga I.). Prijedlogom se ažurira i definicija pojma „kriza” kako bi obuhvatila javno zdravlje i zdravlje životinja, hitne situacije povezane sa sigurnošću hrane i globalne prijetnje zdravlju kao što su pandemije (članak 2. točka 22.). Drugim mjerama pojednostavnjenja i tehničkim ispravcima i ažuriranjima omogućuju se ugovori o nabavi iz više izvora, uklanjaju nedosljednosti i propusti te pojašnjava digitalizacija postupaka nabave (novi članak 2. stavak 46., članak 2. stavak 76., članak 164. stavak 5., članak 168. stavak 3., članak 171. stavak 1., članak 173. stavak 1., članak 174. stavci 2. i 3., članak 175. i točke 1.2., 6.2., 6.3., 6.4., 6.6., 9.3., 9.4., 9.5., točka 11.1. podtočke (a) i (c), točka 11.1. podtočka (h) iv., točka 11.1. podtočke (j) i (m), točka 11.2., točka 16.3. podtočke (f) i (g), točke 18.1., 18.7., 19.2., 20.2., 21.1., 24.3., 27., 28.1., 28.2., nova točka 29.4., točka 30.2., nova točka 31.1., nova točka 34., točke 35.1. i 39.3. Priloga I.) Predlaže se daljnje usklađenje pravila o nabavi iz Financijske uredbe s Direktivom 2014/24/EU o javnoj nabavi i Direktivom 2014/55/EU o elektroničkom izdavanju računa. Na primjer, u prijedlogu se pojašnjavaju rokovi za dinamičke sustave nabave i uključuje mogućnost procjene kvalifikacija i iskustva osoblja angažiranog na izvršenju ugovora (kao kriteriji za dodjelu) (članak 117. stavak 3., članak 176. stavak 2., novi članak 176. stavci 4. i 5. i članak 179. stavak 1.). Prijedlogom se također odgovara na potrebu za fleksibilnijim pravilima za delegacije Unije u trećim zemljama, uzimajući u obzir lokalne tržišne uvjete i prakse država članica. Stoga se prag i pravila za pristup tržištu usklađuju s onima koji se trenutačno primjenjuju na nabavu za vanjska djelovanja. Osim toga, delegacije Unije koje dodjeljuju ugovore za vlastiti račun mogle bi, na primjer, prihvaćati osobnu dostavu dokumentacije zahtjeva (članak 153. stavak 5.). Predlaže se i da se mjere koje se poduzimaju u okviru Instrumenta za međunarodnu nabavu (IMN, još nije donesen) primjenjuju na nabavu institucija EU-a. Nakon što uredba o IMN-u stupi na snagu i nakon što se mjere IMN-a donesu i objave u Službenom listu javni će naručitelji morati primjenjivati mjere IMN-a (u obliku prilagodbe bodova za ponude primljene od gospodarskih subjekata s poslovnim nastanom u određenim trećim zemljama ili isključenja tih subjekata u određenim trećim zemljama) na isti način kao i javni naručitelji i naručitelji iz država članica (institucije EU-a pritom bi trebale biti primjer i primjenjivati ista pravila (novi članak 179. stavak 1. i točka 14. Priloga I.). Prijedlogom se odgovara na potrebu za pojednostavnjenjem postupaka nabave zgrada. Nadalje, prijedlogom se iz područja primjene pravila o nabavi iz ove Uredbe isključuju usluge autentifikacije koje pružaju javni bilježnici, uključuje mogućnost pregovaračkih postupaka bez prethodne objave za usluge koje pružaju organizacije država članica i proširuje primjena pregovaračkog postupka bez prethodne objave obavijesti o nadmetanju nakon neuspješnog natjecateljskog postupka uz pregovore (članak 164. i točka 6. Priloga I.). U skladu s trenutačnom sudskom praksom ponuditelji prije donošenja odluke o dodjeli ugovora moraju dostaviti dokaze o primijenjenim kriterijima za odabir i isključenje. Prijedlogom se osigurava da Financijska uredba po tom pitanju bude usklađena sa sudskom praksom (članak 2. stavak 51. i točka 18.4. Priloga I.). U uvodnim se izjavama ističu postojeća pravila o zelenoj javnoj nabavi. Naposljetku, prijedlogom se utvrđuju sveobuhvatnija pravila za stručnjake usklađena sa stvarnim stanjem na tržištu. To bi institucijama Unije omogućilo da pri angažiranju plaćenih vanjskih stručnjaka ponude naknade koje mogu konkurirati onima koje nude drugi sudionici na tržištu. Nova bi pravila Komisiji omogućila i da dulje upotrebljava popise stručnjaka (članak 242.). ·Bespovratna sredstva: prijedlog sadržava tehnička ažuriranja, pojednostavnjenja, pojašnjenja i ispravke. Pojašnjavaju se pravila o pojednostavnjenim oblicima bespovratnih sredstava (članak 184. stavak 3. i članak 187.) te se utvrđuje da se ograničenje od 50 % za troškove volontera primjenjuje na ukupno financiranje djelovanja (članak 194. stavak 2.). Nadalje, u prijedlogu se pojašnjava da kontradiktorni postupak nije potrebno sustavno primjenjivati za odbijanje sudionika u postupku dodjele (članak 135.). Prijedlogom se pojednostavnjuju i izračuni na temelju načela zabrane ostvarivanja dobiti (članak 196. stavak 4.) i pružanje financijske potpore trećim stranama u posebnim slučajevima (članak 208. treći podstavak). Radi povećanja transparentnosti dodana je definicija nevladinih organizacija (NVO-i) te se od podnositelja zahtjeva za bespovratna sredstva zahtijeva da prijave svoj pravni status i potvrde jesu li nevladine organizacije (novi članak 2. točka 46. i članak 200. stavak 1. točka (a)). Naposljetku, ispravljena je definicija i primjena „ugovora o javnoj nabavi” na temelju glave VIII. (članak 2. točka 16. i članak 205. stavci 1. i 2.).

·Donacije institucijama EU-a: prijedlogom se omogućuje brže odlučivanje o prihvaćanju ili odbijanju donacija kada je potrebna brza reakcija, u iznimnim okolnostima i uz odgovarajuće zaštitne mjere, ako se takve donacije daju u svrhu humanitarne pomoći, hitne potpore, civilne zaštite ili pomoći za upravljanje krizama (članak 25. stavak 3.). ·Digitalizacija: prijedlogom se podupire Komisijina predanost načelu digitalizacije kao standarda. Time se povećava učinkovitost i kvaliteta kontrola i revizija zahvaljujući digitalizaciji i novim tehnologijama kao što su rudarenje podataka, strojno učenje, robotska automatizacija procesa i umjetna inteligencija. Veća vidljivosti tih aspekata trebala bi dovesti do šire i dosljednije primjene digitalnih revizija i kontrola. Time bi se pak trebala povećati razina jamstva uz istodobno smanjenje troškova revizija i kontrola (članak 36., članak 63. stavak 4. točka (a), članak 74. stavci 5. i 6., članak 150. stavak 1.). Cilj je prijedloga i poboljšati kvalitetu i interoperabilnost podataka o primateljima sredstava Unije za potrebe kontrola i revizija, među ostalim primjenom jedinstvenog integriranog informatičkog sustava za rudarenje podataka i procjenu rizika (dodatne pojedinosti u točki 3. u nastavku). Zbog napretka u području digitalizacije trebalo bi izmijeniti određena pravila i postupke o nabavi i stručnjacima. ·Zelena tranzicija: cilj je ovog prijedloga i prilagodba Financijske uredbe kako bi se osiguralo da se izvršenjem proračuna učinkovito doprinosi ostvarenju europskog zelenog plana. U tu bi svrhu u članak 33. stavak 2. trebalo umetnuti izričito upućivanje na načelo nenanošenja bitne štete, u skladu s Komisijinom obvezom održivog financiranja i zelene tranzicije. Nadalje, kako bi se olakšala ekologizacija zgrada u EU-u, u članak 271. umetnuta je mogućnost da se obnova zgrada financira zajmovima. Naposljetku, kad je to relevantno, pozivi na podnošenje ponuda u postupcima javne nabave trebali bi sadržavati zelene kriterije za dodjelu ili odabir kako bi se gospodarske subjekte potaknulo da nude održivije opcije. U skladu s člankom 6. stavkom 4. Zakona o klimi, Komisija smatra da su navedeni prijedlozi u skladu s ciljem klimatske neutralnosti iz članka 2. stavka 1. Zakona o klimi i klimatskim ciljevima Unije za 2030. i 2040. U skladu su i s obvezom osiguravanja napretka u prilagodbi, kako je navedeno u članku 5. Zakona o klimi i usklađeni su s ciljevima tog propisa. 1.3.Pojačana zaštita financijskih interesa EU-a i neizravno upravljanje ·Sustav ranog otkrivanja i isključenja: predlaže se jačanje tog sustava njegovom ciljanom primjenom na sredstva u okviru podijeljenog i izravnog upravljanja ako se isplaćuju kao financijski doprinosi državama članicama, primjerice u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost. Cilj je spriječiti tijela država članica da za provedbu projekata odaberu gospodarske subjekte sklone prijevari te bolje zaštititi proračun Unije od teških povreda dužnosti bez čekanja konačnog ishoda nacionalnih postupaka. Kad je riječ o međuteritorijalnoj dimenziji provedbe projekata, predlaže se da se isključenje subjekata i osoba na razini Unije primjenjuje na sva financijska sredstva Unije za provedbu projekata u svim državama članicama. Na takvo bi se isključenje primjenjivalo više ograničenja i zaštitnih mjera. Primjena isključenja bila bi ograničena na iscrpan popis najozbiljnijih oblika povrede dužnosti (npr. korupcija, prijevara, pranje novca i terorizam) koji se utvrde u: i. završnoj reviziji Unije, izvješću Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) ili istrazi Ureda europskog javnog tužitelja (EPPO); ili ii. nacionalnoj reviziji, presudi ili upravnoj odluci (članak 138. stavak 2., članak 139. stavak 1. i članak 145. stavak 5.). Osim navedenog, dodaju se i samostalni razlozi za isključenje na temelju odbijanja suradnje u istragama, provjerama ili revizijama koje provode dužnosnik za ovjeravanje, OLAF, EPPO ili Revizorski sud te na temelju poticanja na mržnju ili diskriminaciju (novi članak 139. stavak 1. točka i. i članak 139. stavak 1. točka (c) podtočka vi.). Predlaže se i da se izričito navede kršenje pravila o zabrani sukoba interesa kao samostalan razlog za isključenje u smislu teške povrede dužnosti (članak 139. stavak 1. točka (c) podtočka iv.). Predlaže se ubrzani postupak za slučajeve čija priroda ili okolnosti to zahtijevaju (novi članak 139. stavak 6.). Prijedlog uključuje i mogućnost isključenja stvarnih vlasnika i povezanih subjekata ako se smatra da su ispunjeni zahtjevi za pripisivanje odgovornosti (novi članak 138. stavak 2. točke (h) i (i), članak 139. stavak 2. i novi članak 139. stavak 5.). Drugim izmjenama nastoje se ukloniti postojeći nedostaci u sustavu, na primjer uvođenjem pravne pretpostavke obavješćivanja o sadržaju kontradiktornih pisama i upravnih odluka (novi članak 138. stavak 2. točka (g), članak 139. stavak 1., članak 139. stavak 1. točka (d) podtočka i., članak 139. stavak 1. točka (e), članak 139. stavak 7., članak 140. stavak 1., članak 143., članak 145. stavak 5., članak 146. stavak 2., novi članak 147., novi članak 152. stavak 3., članak 152. stavak 2. točka (h), članak 153. i novi članak 156. stavak 6.). ·Jedinstveni integrirani informatički sustav za rudarenje podataka i procjenu rizika: cilj je prijedloga poboljšati kvalitetu i interoperabilnost podataka o primateljima sredstava Unije i osobama koje u konačnici imaju izravne ili neizravne koristi od sredstava Unije. Kako bi se djelotvorno spriječile, otkrile, istražile i ispravile prijevare ili uklonile nepravilnosti, mora biti moguće identificirati fizičke osobe koje su stvarni vlasnici primatelja i koje u konačnici profitiraju od zlouporabe sredstava Unije. To se postiže standardizacijom elektroničkog evidentiranja i pohrane podataka o primateljima sredstava Unije i njihovim stvarnim vlasnicima za potrebe kontrole i revizije. Nadalje, postojala bi obveza primjene jedinstvenog integriranog informatičkog sustava za rudarenje podataka i procjenu rizika (koji osigurava Komisija) za pristup podacima o primateljima sredstava Unije i njihovu analizu. Tim bi se sustavom znatno olakšalo utvrđivanje rizika od prijevare, korupcije, dvostrukog financiranja, sukoba interesa i drugih nepravilnosti. Komisija bi bila odgovorna za razvoj, upravljanje i nadzor jedinstvenog integriranog informatičkog sustava za rudarenje podataka i procjenu rizika (članci 36., 159. i 275.). Pravila o evidentiranju, pohrani, prijenosu i obradi podataka trebala bi biti u skladu s primjenjivim pravilima o zaštiti podataka. Naposljetku, u prijedlogu se članak 36. primjenjuje na slučajeve u kojima države članice primaju i provode financiranje sredstvima Unije u okviru izravnog upravljanja. Navedene obveze primjenjivale bi se na programe donesene i financirane u okviru VFO-a za razdoblje nakon 2027. kako bi se osiguralo dovoljno vremena za prilagodbu elektroničkih sustava podataka, pružanje smjernica i osposobljavanje. Tijekom prijelaznog razdoblja i dalje će biti moguća i poticat će se dobrovoljna primjena. Ovaj prijedlog ima ključnu ulogu u mjerama za digitalizaciju koje su objašnjene u točki 2. ·Transparentnost: cilj je prijedloga poboljšati informiranje javnosti o korištenju proračuna Unije i primateljima sredstava Unije. To se postiže tako da se od država članica koje izvršavaju proračun Unije u okviru podijeljenog upravljanja, subjekata koji izvršavaju proračun Unije u okviru neizravnog upravljanja i drugih institucija i tijela Unije zahtijeva da najmanje jednom godišnje Komisiji dostavljaju informacije o svojim primateljima sredstava Unije. Komisija bi navedenim informacijama dodala svoje podatke o izravnom upravljanju i bila bi odgovorna za konsolidaciju, centralizaciju i objavljivanje informacija u bazi podataka na jedinstvenim internetskim stranicama, koja bi obuhvaćala sve metode izvršenja proračuna Unije, među ostalim na razini drugih institucija i tijela Unije. Takve jedinstvene internetske stranice bile bi poboljšana verzija sustava financijske transparentnosti koji se trenutačno primjenjuje za izravno upravljanje (članci 38., 159. i 275.). Naposljetku, u prijedlogu se članak 38. primjenjuje na slučajeve u kojima države članice primaju i provode financiranje sredstvima Unije u okviru izravnog upravljanja. Navedene obveze primjenjivale bi se na programe koji su doneseni i financiraju se na temelju VFO-a za razdoblje nakon 2027. kako bi se osigurao neometan prelazak i prilagodba elektroničkih sustava podataka. ·Neizravno upravljanje: neizravno upravljanje temelji se na pravilima, sustavima i postupcima provedbenih partnera Unije kako bi se zajamčila odgovarajuća zaštita financijskih interesa EU-a. Cilj je prijedloga ojačati primjenu proporcionalnosti kao općeg pravnog načela, posebno pri procjeni partnera i utvrđivanju ugovornih obveza. Time bi se poboljšala suradnja s provedbenim partnerima Unije. To je u skladu s pravilima nedavno dogovorenima u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju. Trebalo bi izbjegavati nepotrebno administrativno opterećenje, posebno za krajnje primatelje koji su mikropoduzeća i mala i srednja poduzeća ili slične gospodarske subjekte sa sličnim prometom ili ukupnom bilancom. Potrebno je prilagoditi relevantne odredbe i ažurirati unakrsna upućivanja. Radi pojednostavnjenja, prijedlogom se predviđa mogućnost izuzimanja upravljačkih tijela u okviru podijeljenog upravljanja od ocjene na temelju stupova jer se njihova pravila već ocjenjuju u okviru podijeljenog upravljanja. Postojeća mogućnost da se decentralizirane agencije izuzmu iz ocjene na temelju stupova postala bi standardno izuzeće i proširila bi se na agencije koje se u potpunosti financiraju vlastitim sredstvima i misije zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP). Naposljetku, mijenjaju se pravila o transparentnosti za primatelje sredstava EU-a i dodaju se tehnička pojašnjenja (članak 62. stavak 1., članci 158. i 159., članak 160. stavak 3., novi članak 212. stavak 3. i članak 212. stavak 4.). ·Unijini postupci dodjele koji se odnose na sigurnost ili javni red: cilj je ovog prijedloga utvrditi posebne uvjete za sudjelovanje subjekata iz trećih zemalja u Unijinim postupcima dodjele koji se odnose na sigurnost ili javni poredak. Cilj mu je i primjena tih uvjeta u skladu s međunarodnim obvezama Unije, posebno u području javne nabave. Ta se pravila odnose na postupke dodjele za sve vrste instrumenata za izvršenje proračuna: bespovratna sredstva, nabavu, nagrade, neizravno upravljanje itd. (novi članak 137.). ·Sukob interesa: ovaj prijedlog sadržava pojašnjenje pojma primjenjivog prava, koje uključuje nacionalno pravo o sukobu interesa (članak 61.). ·Sukobljeni poslovni interesi koji mogu negativno utjecati na izvršenje ugovora o nabavi. Na temelju istrage Europskog ombudsmana o dodjeli ugovora predlaže se dodavanje definicije i izričite osnove za odbijanje sudionika u postupku dodjele zbog takvih razloga (članak 144.). Osim toga, svi ponuditelji moraju dostaviti izjavu kojom potvrđuju da nemaju sukobljene poslovne interese i na zahtjev dostaviti relevantne informacije (točka 18.4. Priloga I.). Naposljetku, u prijedlogu se naglašava obveza javnog naručitelja da procijeni postoje li takvi interesi (točka 20.1. Priloga I.). ·Pomoć država članica pri naplati potraživanja EU-a mora se osigurati tako da se mehanizam pomoći koji se već primjenjuje među državama članicama na temelju Direktive 2010/24/EU o uzajamnoj pomoći kod naplate potraživanja vezanih za poreze, carine i druge mjere proširi na Komisiju. Radi učinkovitije naplate potraživanja EU-a, računovodstveni službenik Komisije mora se moći osloniti na pomoć država članica pri učinkovitom obavješćivanju dužnika i identificiranju imovine dužnika (novi članak 104.). ·Strane subvencije: u tijeku su pregovori o Komisijinu prijedlogu uredbe o stranim subvencijama. Ovisno o napretku tih pregovora, Financijska uredba može se tijekom pregovora uskladiti s tom novom uredbom. 1.4.Razna pojednostavnjenja i tehnička ažuriranja

Predlažu se sljedeće tehničke izmjene i ažuriranja Financijske uredbe: ·uklanjanje propusta i pogrešnih unakrsnih upućivanja u članku 49. stavku 1., članku 71., članku 114. stavku 4., članku 154. stavku 3., članku 163. stavku 4. i članku 253. stavku 1. točkama (d) i (f); ·dopuna popisa radnih dokumenata iz članka 41. stavka 3. točke (e) dokumentom o politici u vezi s nekretninama; ·izmjena članka 41. stavka 4. točke (j) kako bi se u obzir uzeli Međunarodni računovodstveni standardi za javni sektor; ·prilagodba određenih pravila o obvezama za Europski fond za jamstva u poljoprivredi u članku 114. kako bi se olakšalo bolje usklađenje sa standardnim računovodstvenim praksama. Ta tehnička promjena utječe i na određena pravila za plaćanja unaprijed u skladu s člankom 270., ali ne utječe na plaćanja državama članicama ili korisnicima; ·umetanje tehničkih ažuriranja u članak 252. o skraćenju rokova za konsolidiranu računovodstvenu dokumentaciju i promjena datuma za dostavu dokumenta iz članka 271.; ·ažurirana upućivanja na propise Unije koji su stavljeni izvan snage. Predlažu se i sljedeće potrebne izmjene Financijske uredbe: ·osiguravanje odgovarajućeg proračunskog tretmana i izbjegavanje nepotrebnog financijskog opterećenja na rashodovnoj strani proračuna Unije, omogućavanje odbitka kamata i drugih dospjelih troškova u slučaju ukidanja novčane kazne, financijske ili druge sankcije ili smanjenja iznosa, uključujući negativni prinos povezan s takvim novčanim kaznama, financijskim ili drugim sankcijama s prihodovne strane proračuna Unije (negativni prihod), istodobno osiguravajući odgovarajuću naknadu u slučaju povrata privremeno plaćenih novčanih kazni (članak 48. stavak 1. i novi članak 48. stavak 2., članak 99. stavak 4., članak 108. stavak 2., članak 109. stavak 1., članak 109. stavak 2. i članak 109. stavak 4.). Te promjene obuhvaćaju one koje je Komisija zbog hitnosti već predložila u zasebnom prijedlogu izmjene Financijske uredbe u vezi s postupanjem s ukinutim ili smanjenim novčanim kaznama za povredu pravila tržišnog natjecanja; ·pojednostavnjenje pravila o knjigama blagajne kako bi se riješili problemi s kojima se suočavaju delegacije EU-a (članci 88. i 89.) i pravila o upravljanju riznicom, posebno o korištenju kreditnih kartica i suvremenih načina plaćanja (članak 86.). 🡻 2018/1046 (prilagođeno) 2022/0162 (COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (preinaka) EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 46. točku (d), članak 149., članak 153. stavak 2. točku (a), članke 164., 172., 175., 177. i 178., članak 189. stavak 2., članak 212. stavak 2., članak 322. stavak 1. te članak 349., u vezi s Ugovorom o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegovim člankom 106.a, uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda, uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija, u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, budući da: ⇩ novo (1)Potreban je veći broj izmjena Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća. Radi jasnoće tu bi uredbu trebalo preinačiti. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 1. (2)Nakon tri godine provedbe trebalo bi dodatno izmijeniti financijska pravila koja se primjenjuju na opći proračun Unije („proračun”) kako bi se povećala fleksibilnost i tako uklonili ograničavajući faktori u provedbi te pojednostavnilo osiguravanje rezultata za dionike i službe, više usmjerilo na rezultate te poboljšale pristupačnost, transparentnost i odgovornost. Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća trebalo bi stoga staviti izvan snage i zamijeniti ovom Uredbom. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 2. (3)Radi smanjenja složenosti financijskih pravila koja se primjenjuju na proračun i uvrštavanja relevantnih pravila u jedinstvenu uredbu, Komisija bi trebala staviti izvan snage Delegiranu uredbu (EU) br. 1268/2012. Radi jasnoće, glavna pravila iz Delegirane uredbe (EU) br. 1268/2012 trebalo bi uvrstiti u ovu Uredbu, a ostala u smjernice za službe. ⇩ novo (4)Ovom bi se Uredbom trebala utvrditi financijska pravila koja se primjenjuju na opći proračun Unije u smislu članka 322. UFEU-a i njome se ne uređuje niti ona utječe na provedbu mjera ograničavanja donesenih na temelju UFEU-a i UEU-a, među ostalim u okviru izvršenja proračuna Unije. (5)Uzimajući u obzir iskustvo stečeno u provedbi financijskih pravila koja se primjenjuju na opći proračun Unije („proračun”) i nakon donošenja Uredbe Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 kojom je utvrđen višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027., trebalo bi provesti određene ciljane izmjene kako bi se opća financijska pravila uskladila s novim pravnim okvirom, prilagodila potrebama učinkovitog upravljanja krizama i poboljšala zaštita financijskih interesa Unije. Nadalje, trebalo bi provesti ciljana pojednostavnjenja, tehnička ažuriranja i ispravke. (6)Nakon donošenja višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027., upućivanja na temeljne akte, Odluku (EU, Euratom) 2020/2053, Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2021/768 i Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. trebalo bi zamijeniti ili dodati upućivanjima iz ove Uredbe. (7)Radi jasnoće, sva upućivanja na Uredbu (EZ) 45/2001, koja je stavljena izvan snage, trebalo bi zamijeniti upućivanjima na Uredbu (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća.

(8)U interesu pravne sigurnosti trebalo bi ispraviti više unakrsnih upućivanja. (9)Trebalo bi u većoj mjeri uzeti u obzir posebnu prirodu i način funkcioniranja rezervacija za financijske obveze i proračunskih jamstava. Stoga bi trebalo prilagoditi određene definicije i pravila o proračunskim jamstvima, proračunskim obvezama, pravnim obvezama, odobrenim sredstvima za plaćanje, primateljima i objavi informacija o primateljima. Trebalo bi dodati definiciju faze uspostave izdvajanja rezervacija za financijske obveze. Osim toga, definicije bi trebalo ažurirati posebice zbog izmjena pravila o nabavi i uvođenja pravila o nefinancijskim donacijama. (10)Kako bi se povećala transparentnost o primateljima sredstava Unije koji su nevladine organizacije, trebalo bi uključiti definiciju nevladinih organizacija u kojoj se utvrđuju kriteriji za njihovo identificiranje, a podnositelji zahtjeva za bespovratna sredstva trebali bi prijaviti svoj pravni status, među ostalim i jesu li nevladine organizacije. (11)U ovu bi Uredbu trebalo umetnuti upućivanje na opći režim uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije utvrđen u Uredbi (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća. Uredba (EU, Euratom) 2020/2092 temelj je pravnog okvira za izvršenje proračuna Unije. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 3. (12)Trebalo bi zadržati temeljna proračunska načela. Postojeća odstupanja od tih načela za određena područja, kao što su istraživanje, vanjska djelovanja i strukturni fondovi, trebalo bi preispitati i što je moguće više pojednostavniti, uzimajući pritom u obzir jesu li ona još uvijek relevantna, koja je njihova dodana vrijednost za proračun i kakav teret nameću dionicima. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 4. (13)Pravila o prijenosu odobrenih sredstava trebalo bi jasnije izložiti te bi trebalo razlikovati automatske i neautomatske prijenose. Dotične institucije Unije trebale bi Europskom parlamentu i Vijeću pružati informacije i o automatskim i o neautomatskim prijenosima. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 5. (14)Trebalo bi dopustiti prijenos i uporabu vanjskih namjenskih prihoda za program ili djelovanje koji mu slijede kako bi se takva sredstva učinkovito upotrebljavala. Prijenos unutarnjih namjenskih prihoda trebao bi biti moguć samo u sljedeću financijsku godinu, osim ako je u ovoj Uredbi propisano drukčije. ⇩ novo (15)Nakon donošenja višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. i povezanih temeljnih akata, u ovu bi Uredbu trebalo uključiti određena pravila o proračunskim načelima, posebno u pogledu ukidanja i prijenosa, opoziva i ponovnog stavljanja na raspolaganje odobrenih sredstava koja odgovaraju opozivima, utvrđena u Uredbi 2021/2116 Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbi (EU, Euratom) 2020/2093, Uredbi (EU) 2021/836 Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbi (EU) 2021/947 Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbi (EU) 2021/1529 Europskog parlamenta i Vijeća, Odluci Vijeća (EU) 2021/1764, Uredbi Vijeća (Euratom) 2021/948 i Uredbi (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 6. (16)U pogledu unutarnjih namjenskih prihoda, trebalo bi dopustiti financiranje novih projekata u vezi s nekretninama s pomoću prihoda dobivenih od najma/zakupa i prodaje zgrada. S tim ciljem, takavvi bi se prihodi trebaoli smatrati unutarnjim namjenskim prihodomima koji se možegu prenositi dok ne budeu u potpunosti iskorišteni.

⇩ novo (17)Radi pojednostavnjenja i boljeg usklađenja rokova doprinosa država članica s odgovarajućim potrebama za plaćanjima, svi dodatni financijski doprinosi država članica za djelovanja i programe Unije, uključujući dobrovoljne doprinose, trebali bi se jednako tretirati i smatrati vanjskim namjenskim prihodima. (18)Kako bi se povećala transparentnost prikaza namjenskih prihoda, u prilogu, koji je sastavni dio proračuna, trebalo bi navesti detaljne informacije o procijenjenom iznosu vanjskih namjenskih prihoda koje treba zaprimiti i predviđenoj dodjeli sredstava za odgovarajuće proračunske linije. (19)Pravila o prijenosima koji podliježu posebnim odredbama trebalo bi ažurirati kako bi se u obzir uzela pričuva za solidarnost i pomoć u nuždi uspostavljena na temelju Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093. Osim toga, prilagodbe su potrebne jer nacrti izmjene proračuna više nisu potrebni za mobilizaciju pričuve za solidarnost i pomoć u nuždi. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 7. (20)Institucije Unije trebale bi moći prihvatiti svaku donaciju u korist Unije. ⇩ novo (21)Kako bi se omogućila brza reakcija u iznimnim okolnostima, Komisija bi trebala moći prihvatiti donacije u naravi, bez obzira na njihovu vrijednost, ako se takve donacije daju u svrhu humanitarne pomoći, hitne potpore, civilne zaštite ili pomoći za upravljanje krizama. Kako bi se osigurale odgovarajuće zaštitne mjere, Komisija bi takve donacije trebala prihvaćati samo ako je to prihvaćanje u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja i transparentnosti, ako ne dovodi do sukoba interesa i ne šteti ugledu Unije. Donator u trenutku prihvaćanja ne bi smio biti u nekoj od situacija za isključenje u okviru sustava ranog otkrivanja i isključenja niti bi u odgovarajućoj bazi podataka smio biti evidentiran kao isključen. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 8. (22)Trebalo bi uvesti odredbu kojom bi se pravnim osobama omogućilo sponzorstvo u naravi događanja ili aktivnosti u promotivne svrhe ili u svrhe društveno odgovornog poslovanja. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 9. (23)Potrebno je pojasniti pojam uspješnosti u kontekstu proračuna. Uspješnost bi trebalo povezati s izravnom primjenom načela dobrog financijskog upravljanja. Trebalo bi definirati i načelo dobrog financijskog upravljanja te bi trebalo utvrditi vezu između postavljenih ciljeva i uspješnosti, pokazatelja uspješnosti, rezultata tei ekonomičnosti, učinkovitosti i djelotvornosti uporabe odobrenih sredstava. Radi pravne sigurnosti i uzda se izbjegavanjene proturječnosti s postojećim okvirima uspješnosti različitih programa, trebalo bi definirati termine kojiterminologiju koja se odnosei na uspješnost, osobito pojmove ostvarenje i rezultatei. ⇩ novo (24)S obzirom na važnost suočavanja s klimatskim i okolišnim izazovima te kako bi se osiguralo da izvršenje proračuna doprinosi ostvarenju europskog zelenog plana, koncept uspješnosti proračuna trebalo bi proširiti na održivu provedbu programa i aktivnosti, čime se ne bi ugrozilo postizanje okolišnih ciljeva ublažavanja klimatskih promjena, prilagodbe klimatskim promjenama, održive uporabe i zaštite vodnih i morskih resursa, prelaska na kružno gospodarstvo, sprečavanja i kontrole onečišćenja te zaštite i obnove bioraznolikosti i ekosustava.

🡻 2018/1046 uvodna izjava 10. (25)U skladu s Međuinstitucijskim sporazumom o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016., zakonodavstvo Unije trebalo bi biti kvalitetno i biti usmjereno na područja u kojima donosi najveću dodanu vrijednost za građane, što učinkovitije i djelotvornije u postizanju zajedničkih ciljeva politike Unije. Podvrgavanjem postojećih i novih programa potrošnje i aktivnosti potrošnje koji su povezani sa znatnim izdacima evaluaciji može se doprinijeti postizanju tih ciljeva. ⇩ novo (26)Kako bi se ispunila Komisijina obveza primjene načela „digitalno kao standard” te potaknule učinkovitije i kvalitetnije kontrole i revizije povećanjem razine jamstva uz istodobno smanjenje troškova, primjereno je uvesti izričito upućivanje na primjenu digitalnih alata i novih tehnologija kao što su strojno učenje, robotska automatizacija procesa, rudarenje podataka i umjetna inteligencija. (27)Kako bi se poboljšala zaštita proračuna Unije od prijevara, korupcije, sukoba interesa, dvostrukog financiranja i drugih nepravilnosti, trebalo bi uvesti standardizirane mjere za prikupljanje, usporedbu i objedinjavanje informacija o primateljima sredstava Unije. Posebice, kako bi se djelotvorno spriječile, otkrile, istražile i ispravile prijevare ili uklonile nepravilnosti, trebalo bi biti moguće identificirati fizičke osobe koje u konačnici, izravno ili neizravno, imaju koristi od sredstava Unije i profitiraju od zlouporabe sredstava EU-a. Elektroničko evidentiranje i pohrana podataka o primateljima sredstava Unije, uključujući njihove stvarne vlasnike kako su definirani u članku 3. točki 6. Direktive (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća te redovito stavljanje tih podataka na raspolaganje u jedinstvenom integriranom informatičkom sustavu za rudarenje podataka i procjenu rizika, koji osigurava Komisija, trebali bi olakšati procjenu rizika za potrebe odabira, dodjele, financijskog upravljanja, praćenja, istrage, kontrole i revizije te doprinijeti djelotvornom sprečavanju, otkrivanju i ispravljanju prijevara, korupcije, sukoba interesa, dvostrukog financiranja i drugih nepravilnosti te daljnjem postupanju u vezi s njima. Komisija bi trebala biti odgovorna za razvoj, upravljanje i nadzor jedinstvenog integriranog informatičkog sustava za rudarenje podataka i procjenu rizika. Komisija, države članice, osobe ili subjekti koji izvršavaju proračun, Europski ured za borbu protiv prijevara („OLAF”) i druga istražna i kontrolna tijela Unije trebali bi imati potreban pristup tim podacima u okviru izvršavanja svojih nadležnosti. Pravila koja se odnose na evidentiranje, pohranu, prijenos i obradu podataka trebala bi biti u skladu s primjenjivim pravilima o zaštiti podataka. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 11. (28)U skladu s načelom transparentnosti koje je sadržanoim u članku 15. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) od institucijae Unije zahtijeva se da pri svojem radu koliko je god to moguće primjenjuju načelo otvorenosti djelovanja. U pogledu izvršenja proračuna, primjena tog načela podrazumijeva da bi građani trebali znati gdje i u koje svrhe Unija troši sredstva. Takve informacije potiču demokratsku raspravu, doprinose sudjelovanju građana u postupku odlučivanja Unije, jačaju institucionalnu kontrolu i nadzor nad rashodima Unije te doprinose povećanju njezine vjerodostojnosti. Komunikacija bi trebala biti ciljanija te bi trebala nastojati povećati vidljivost doprinosa Unije za građane. Takve bi ciljeve trebalo postići objavom, po mogućnosti uz uporabu suvremenih komunikacijskih alata, relevantnih informacija o svim primateljima sredstava koja se financiraju iz proračuna, pri čemu se uzimaju u obzir legitimni interesi tih primatelja u pogledu povjerljivosti i sigurnosti te, ako je riječ o fizičkim osobama, njihovo pravo na privatnost i zaštitu osobnih podataka. Institucije Unije stoga bi pri objavi informacija trebale primijeniti selektivni pristup, u skladu s načelom proporcionalnosti. Odluke o objavi trebale bi se temeljiti na relevantnim kriterijima kako bi se pružile smislene informacije. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 12. (prilagođeno) ⇨ novo (29)Ne dovodeći u pitanje pravila o zaštiti osobnih podataka, trebalo bi težiti maksimalnoj transparentnosti u odnosu na informacije o primateljima. Informacije o primateljima sredstava Unije koja se izvršavaju u okviru izravnog upravljanja trebalo bi objaviti na internetskim stranicama institucija Unije namijenjenima u tu svrhu, kao što je sustav financijske transparentnosti,. te bi one ⇨Zahtjevi za objavljivanje trebali bi obuhvaćati sve metode izvršenja proračuna, među ostalim na razini drugih institucija i tijela Unije. U tu bi svrhu države članice, osobe i subjekti koji izvršavaju proračun te druge institucije i tijela Unije trebali Komisiji najmanje jednom godišnje dostavljati informacije o svojim primateljima sredstava Unije. Te bi informacije ⇦ trebale uključivati barem ime⇨ , jedinstvenu identifikacijsku oznaku ⇦ i mjesto primatelja, iznos za koji je preuzeta pravna obveza i svrhu mjere. U tim bi informacijama trebalo uzeti u obzir relevantne kriterije kao što su periodičnost, vrsta i važnost mjere. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 13. (30)Trebalo bi biti moguće da Komisija izvršava proračun neizravno putem organizacija država članica. Zbog razlogaRadi pravne sigurnosti stoga je primjereno definirati organizaciju države članice kao subjekt osnovan u državi članici kao tijelo javnog prava ili kao tijelo privatnog prava kojemu je ta država članica povjerila zadaću pružanja javnih usluga i dala odgovarajuća financijska jamstva. Financijska potpora koju država članica u skladu sa zahtjevima utvrđenima u pravu Unije pruži takvim tijelima privatnog prava u obliku koji odredi ta država članica bez dai za koji nije nužno zahtijeva bankovno jamstvo trebaloa bi se smatrati odgovarajućim financijskim jamstvom. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 14. Ako je riječ o nagradama, bespovratnim sredstvima i ugovorima koji su dodijeljeni nakon otvaranja javnog postupka za nadmetanje, a posebice ako je riječ o natječajima, pozivima za podnošenje prijedloga i pozivima za podnošenje ponuda, trebalo bi radi poštovanja načela UFEU-a, a posebno načela transparentnosti, proporcionalnosti, jednakog postupanja i nediskriminacije, objaviti ime i mjesto primatelja sredstava Unije. Ta objava trebala bi doprinijeti kontroli postupaka dodjele od strane neuspješnih podnositelja zahtjeva u nadmetanju.

🡻 2018/1046 uvodna izjava 15. (31)Osobni podaci koji se odnose na fizičke osobe ne bi smjeli biti javno dostupni u razdoblju dužem od onog tijekom kojega primatelj koristi sredstva te bi stoga te podatke trebalo ukloniti nakon dvije godine. Isto bi se trebalo primjenjivati i na osobne podatke koji se odnose na pravne osobe u čijem se službenom nazivu spominje jedna fizička osoba ili više njih. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 16. (32)U većini slučajeva obuhvaćenih ovom Uredbom objava se odnosi na pravne osobe. Ako je riječ o fizičkim osobama, pri objavi osobnih podataka trebalo bi poštovati načelo proporcionalnosti između važnostivisine odobrenog iznosa i potrebe za kontrolom najbolje uporabepotrebne kontrole najboljeg načina korištenja sredstava. U takvim slučajevima, objava regije na razini 2 zajedničkog razvrstavanjae klasifikacije prostornih jedinica za statistiku (NUTS) u skladu je s ciljem objave informacija o primateljima te se njome osigurava jednako postupanje s državama članicama različite veličine uz istodobno poštovanje prava primatelja na privatni život, a posebno na zaštitu njihovih osobnih podataka. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 17. ⇨ novo (33)Radi pravne sigurnosti i u skladu s načelom proporcionalnosti trebalo bi navesti u kojim se situacijama podaci ne bi smjeli objavljivati. Primjerice, ne bi se smjele objavljivati informacije o stipendijama ili drugim oblicima izravnih potpora koje se isplaćuju fizičkim osobama kojima je pomoć najpotrebnija, o posebnim ugovorima iznimno niskevrlo male vrijednosti ili o financijskoj potpori čija je vrijednost ispod vrijednosti određenog praga predviđenogkoja se pruža putem financijskih instrumenata ⇨ ili proračunskih jamstava⇦ , ili u slučajevima u kojima bi se otkrivanjem podataka moglo ugroziti prava i slobode dotičnih pojedinaca, kako su zaštićeni Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, ili naštetiti komercijalnim interesima primatelja. Međutim, kako bi se nastavila postojeća praksa i omogućila transparentnost, za bespovratna sredstva ne bi smjelo postojati posebno izuzeće od obveze objave informacija na temelju posebnog praga. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 18. (34)Ako se osobni podaci primatelja objavljuju u svrhe transparentnosti u odnosu na uporabu sredstava Unije i kontrolu postupka dodjele, te bi primatelje u skladu s uredbama (EU) 2018/1725 (EZ) br. 45/2001 i (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća trebalo obavijestiti o takvoj objavi, kao i te o njihovim pravima i o postupcima dostupnima za ostvarivanje tih prava. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 19. (35)Kako bi se osiguralo poštovanje načela jednakog postupanja prema svim primateljima, informacije koje se odnose na fizičke osobe trebalo bi također objaviti, u skladu s obvezom država članica da uspostave visok stupanj transparentnosti ugovora čija vrijednost prelazi vrijednosti pragova utvrđenih u Direktivi 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 20. ⇨ novo (36)U slučaju neizravnog i podijeljenog upravljanja, osobe, subjekti ili imenovana tijela koji izvršavaju sredstva Unije trebalai bi staviti na raspolaganje informacije o primateljima i krajnjim primateljima. U slučaju podijeljenog upravljanja, informacije bi trebale biti objavljeneo objaviti u skladu s relevantnim sektorskim pravilima. ⇨Države članice koje primaju i izvršavaju sredstva Unije u okviru izravnog upravljanja trebale bi staviti na raspolaganje informacije o svojim primateljima u skladu s ovom Uredbom. ⇦ Komisija bi trebala staviti na raspolaganje informacije o jedinstvenim internetskim stranicama, uključujući upućivanje na adresu, na kojima su dostupne informacije o primateljima i krajnjim primateljima.

🡻 2018/1046 uvodna izjava 21. (37)Radi veće čitkosti i transparentnosti podataka o financijskim instrumentima koji se provodeizvršavaju u okviru izravnog i neizravnog upravljanja, primjereno je sve zahtjeve u pogledu izvješćivanja objediniti u jedinstveni radni dokument koji se treba priložiti nacrtu proračuna. ⇩ novo (38)Kako bi se osigurala transparentnost, izbjeglo udvostručavanje i rokovi izvješćivanja uskladili s dostupnošću relevantnih podataka, informacije o proračunskim jamstvima, zajedničkom fondu za rezervacije i nepredviđenim obvezama trebalo bi svrstati u te tri kategorije i na sveobuhvatan način prikazati u odgovarajućim izvješćima. (39)Radi povećanja transparentnosti i točnosti izvješćivanja, informacije o financijskim instrumentima navedene u radnom dokumentu koji se prilaže nacrtu proračuna trebale bi sadržavati podatke o ostvarenim gubicima od imovine. (40)Radi sinkronizacije s rokovima za donošenje izvještaja o procjenama, nacrtu proračuna trebalo bi priložiti radni dokument o Komisijinoj politici u vezi s nekretninama. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 22. (prilagođeno) (41)Radi promicanja najbolje prakse pri provedbi Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR), Europskog socijalnog fonda (ESF), Kohezijskog fonda, Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR), Europskog fonda za pomorstvo, i ribarstvo ⌦ i akvakulturu ⌫ (EFPR ⌦ EFPRA⌫ ), kao i Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP), Komisija bi trebala moći u informativne svrhe tijelima koja su odgovorna za upravljanje i kontrolu staviti na raspolaganje neobvezujući metodološki priručnik s prikazom njezine strategije i pristupa za kontrolu, uključujući kontrolne popise i primjere najbolje prakse. Taj bi priručnik trebalo ažurirati kad god je to potrebno. ⇩ novo (42)Potrebno je omogućiti da se od prihoda općeg proračuna Unije oduzmu sve kamate ili druge naknade koje se plaćaju na iznose ukinutih ili smanjenih novčanih kazni, financijskih ili drugih sankcija, uključujući negativni povrat povezan s tim iznosima. Radi poštovanja općeg načela povrata u prijašnje stanje (restitutio in integrum), koje se primjenjuje na novčane kazne, financijske ili druge sankcije koje su izrekle institucije Unije, a koje je Sud Europske unije zatim ukinuo ili smanjio, potrebno je propisati da se negativni povrat na privremeno naplaćeni iznos takvih novčanih kazni, financijskih ili drugih sankcija koje su izrekle institucije Unije ne oduzima od iznosa koji treba vratiti. Kako bi se nadoknadio gubitak zbog nemogućnosti raspolaganja novčanim sredstvima od datuma na koji je poduzetnik privremeno platio novčanu kaznu Komisiji do datuma vraćanja iznosa, iznos koji je potrebno vratiti trebalo bi uvećati za kamatu po stopi koju Europska središnja banka primjenjuje na svoje glavne operacije refinanciranja uvećanoj za jedan i pol postotni bod, kao primjerena naknada poduzetniku u takvim situacijama, čime se isključuje potreba da se na taj iznos primijeni koja druga kamatna stopa. Osim toga, ta stopa odgovara kamatnoj stopi koja se primjenjuje na dužnika koji se odluči za odgodu plaćanja novčane kazne, financijske ili druge sankcije i umjesto plaćanja dostavi financijsko jamstvo. Kako bi se osigurao novčani tok dostatan za naknadu dotičnim trećim stranama zbog nemogućnosti raspolaganja novčanim sredstvima u slučajevima navedenima u članku 109. stavku 4., potrebno je omogućiti da se iznosi primljeni od novčanih kazni, financijskih ili drugih sankcija te sve pripadajuće kamate ili drugi na temelju njih ostvareni prihodi unose u proračun do kraja sljedeće financijske godine. (43)S obzirom na povećan opseg operacija uzimanja i davanja zajmova koje Komisija provodi u ime Unije radi financiranja oporavka od pandemije bolesti COVID-19, trebalo bi dodatno povećati transparentnost tih operacija. S obzirom na sve veću složenost tih operacija, kako bi se osigurala bolja vidljivost njihova sadržaja, dokumentu koji se prilaže dijelu proračuna koji se odnosi na Komisiju trebalo bi dodati sveobuhvatan pregled operacija uzimanja i davanja zajmova koje provodi Komisija. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 23. (44)Primjereno je institucijama Unije omogućiti da međusobno sklapaju sporazume na razini službi kako bi se olakšalo izvršavanje njihovih odobrenih sredstava te im omogućiti sklapanje takvih sporazuma između službi institucija Unije, tijela Unije, europskih ureda, tijela ili osoba kojima je povjerena provedba posebnih djelovanja u okviru zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP) na temelju glave V. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i Ureda glavnog tajnika Odbora guvernera Europskih škola za pružanje usluga, nabavu proizvoda ili izvođenje radova ili izvršenje ugovorâ u vezi s nekretninama. ⇩ novo (45)Radi pravne sigurnosti potrebno je pojasniti da primjenjivo pravo na temelju kojeg se trebaju poduzeti odgovarajuće mjere u pogledu sukoba interesa uključuje pravo EU-a i nacionalno pravo koje se odnosi na sukob interesa.

(46)Kako bi se povećala uključivost, na popis subjekata iz članka 62. stavka 1. prvog podstavka točke (c) trebalo bi dodati tijela uređena privatnim pravom ili pravom EU-a koja su osnovana u državi članici i ispunjavaju uvjete da im se u skladu sa sektorskim pravilima povjeri izvršavanje sredstava Unije ili proračunskih jamstava, ako su ta tijela pod nadzorom tijela javnog prava ili tijela privatnog prava kojima je povjerena zadaća pružanja javnih usluga i koja su prihvatljiva u okviru neizravnog upravljanja te su im dana odgovarajuća financijska jamstva. Ako takva tijela uređena privatnim pravom ili pravom EU-a nemaju financijsku potporu države članice, odgovarajuća financijska jamstva trebala bi biti u obliku solidarne odgovornosti nadzornih tijela ili jednakovrijednih financijskih jamstava. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 24. (47)Primjereno je utvrditi postupak za osnivanje novih europskih ureda te razlikovati obvezne i neobvezne zadaće takvih ureda. Trebalo bi uvesti mogućnost da institucije i tijela Unije i drugi europski uredi delegiraju ovlasti dužnosnika za ovjeravanje direktoru europskog ureda. Europski uredi trebali bi imati i mogućnost sklapanja sporazuma na razini službi za pružanje usluga, nabavu proizvoda ili izvođenje radova ili izvršenje ugovorâ u vezi s nekretninama. Primjereno je utvrditi posebna pravila za sastavljanje računovodstvenih evidencija, odredbe kojima se računovodstveni službenik Komisije ovlašćuje za delegiranje nekih svojih zadaća osoblju tih ureda i operativne postupke za bankovne račune koje bi Komisija trebala moći otvoriti u ime europskog ureda. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 25. (48)Kako bi se povećala troškovna učinkovitost izvršnih agencija te s obzirom na praktično iskustvo u pogledu drugih tijela Unije, trebalo bi omogućiti da se računovodstvenom službeniku Komisije povjere sve ili neke zadaće računovodstvenog službenika dotične izvršne agencije. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 26. (49)Radi pravne sigurnosti potrebno je pojasniti da direktori izvršnih agencija djeluju kao dužnosnici za ovjeravanje na osnovi delegiranja kada upravljaju odobrenim sredstvima za poslovanje za programe koji su delegirani njihovim agencijama. Radi ostvarenja punog učinka povećanja učinkovitosti koje proizlazi iz globalne centralizacije određenih pomoćnih službi trebalo bi izričito predvidjeti mogućnost da izvršne agencije izvršavaju administrativne rashode. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 27. (50)Potrebno je utvrditi pravila o ovlastima i odgovornostima financijskih izvršitelja, posebno dužnosnika za ovjeravanje i računovodstvenih službenika. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 28. (51)Europski parlament, Vijeće i Revizorski sud te računovodstvenog službenika Komisije trebalo bi obavijestiti o imenovanju ili prestanku dužnosti dužnosnika za ovjeravanje na osnovi delegiranja, unutarnjeg revizora i računovodstvenog službenika u roku od dva tjedna od takvog imenovanje ili prestanka dužnosti. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 29. (52)Dužnosnici za ovjeravanje trebali bi biti u potpunosti odgovorni za sve operacije prihoda i rashoda koje se izvršavaju pod njihovim nadzorom i za sustave unutarnje kontrole te bi trebali odgovarati za svoje postupke, prema potrebi i u stegovnim postupcima.

🡻 2018/1046 uvodna izjava 30. (53)Trebalo bi utvrditi zadaće, odgovornosti i načela postupaka koje dužnosnik za ovjeravanje treba poštovati. Dužnosnici za ovjeravanje na osnovi delegiranja trebali bi osigurati da dužnosnici za ovjeravanje na osnovi daljnjeg delegiranja i njihovo osoblje primaju informacije i osposobljavanje o standardima kontrole i odgovarajućim metodama i tehnikama te da se poduzimaju mjere u svrhu osiguranja funkcioniranja sustava kontrole. Dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja trebao bi izvješćivati svoju instituciju Unije o izvršavanju dužnosti u obliku godišnjeg izvješća. To izvješće trebalo bi uključivati potrebne financijske informacije i informacije o upravljanju kojima se potvrđuje izjava o jamstvu tog dužnosnika u vezi s izvršavanjem njegovih dužnosti, uključujući informacije o općoj uspješnosti obavljenih operacija. Popratnu dokumentaciju koja se odnosi na obavljene operacije trebalo bi čuvati najmanje pet godina. Različiti oblici pregovaračkog postupka za dodjelu ugovora o javnoj nabavi trebali bi biti predmet posebnog izvješća dužnosnika za ovjeravanje na osnovi delegiranja koje se upućuje dotičnoj instituciji Unije te predmet izvješća te institucije Unije Europskom parlamentu i Vijeću, budući da ti postupci predstavljaju odstupanja od uobičajenih postupaka dodjele. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 31. (54)Trebalo bi uzeti u obzir dvostruku ulogu šefovavoditelja delegacija Unije i njihovih zamjenika, a u njihovoj odsutnosti njihovih zamjenika, kao dužnosnikâ za ovjeravanje na osnovi daljnjeg delegiranja za Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i, u vezi s odobrenim sredstvima za poslovanje, za Komisiju. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 32. (55)Mogućnost da Komisija zamjenicima voditeljâ delegacija Unije delegira svoje ovlasti za izvršenje proračuna u vezi s odobrenim sredstvima za poslovanje iz svojeg dijela proračuna trebala bi biti ograničena na situacije u kojima je nužno da zamjenici voditeljâ delegacija Unije izvršeavaju te zadaće kako bi se osigurao kontinuitet poslovanja za vrijeme odsutnosti voditeljâ delegacija Unije. Zamjenici voditeljâ delegacija Unije ne bi trebali moći te ovlasti izvršavati sustavno ni za potrebe unutarnje podjele posla. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 33. (56)Računovodstveni službenik trebao bi biti odgovoran za pravilno izvršenje plaćanja, naplatu prihoda i naplatu potraživanja. Računovodstveni službenik trebao bi upravljati riznicom, bankovnim računima i dokumentacijom trećih strana, voditi računovodstvoenu evidenciju te jei biti odgovoran za izradusastavljanje financijskih izvještaja institucijea Unije. Računovodstveni službenik Komisije trebao bi biti jedina osoba koja ima pravo utvrditiđivati računovodstvena pravila i usklađene računske planove, dok bi računovodstveni službenici svih drugih institucija Unije trebali utvrditiđivati računovodstvene postupke koji se primjenjuju nau njihoveim institucijeama. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 34. (57)Trebalo bi utvrditi i načine imenovanja i prestanka dužnosti računovodstvenog službenika. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 35. (58)Računovodstveni službenik trebao bi uspostaviti postupke kojima će se osigurati da računi otvoreni za potrebe upravljanja riznicom i knjiga blagajne nemaju negativno stanje. ⇩ novo (59)Primjereno je uskladiti načine plaćanja odobrene za upravljanje riznicom sa suvremenim načinima plaćanja, uključujući kreditne kartice i elektroničke lisnice.

(60)S obzirom na to da se plaćanja delegacija Unije u okviru standardnih pravila za proračunske i računovodstvene operacije i operacije riznice („proračunski postupci”) sve više izvršavaju preko središnje riznice te se zbog toga smanjuju broj transakcija i iznosi plaćeni putem knjiga blagajne, primjereno je pojednostavniti pravila o uspostavi i kontroli knjiga blagajne i upravljanju njima. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 36. (61)Trebalo bi odrediti uvjete uporabe knjige blagajne, sustava upravljanja koji predstavlja iznimku od uobičajenih proračunskih postupaka i odnosi se samo na ograničene iznose, te zadaće i odgovornosti blagajnika, kao i zadaće i odgovornosti dužnosnika za ovjeravanje i računovodstvenog službenika u vezi s kontrolom knjiga blagajne. Revizorski sud trebao bi biti obaviješten o svakom imenovanju blagajnika. Zbog učinkovitosti bi u delegacijama Unije trebalo uspostaviti knjige blagajne za odobrena sredstva i iz dijelova proračuna koji se odnose na Komisiju i na ESVD. Primjereno je i predvidjeti, pod posebnim uvjetima, uporabu knjige blagajne u delegaciji Unije za plaćanje ograničenih iznosa proračunskim postupcima. Kad je riječ o imenovanju blagajnika, trebalo bi omogućiti njihov odabir i među osobljem koje Komisija zapošljava u području pomoći za upravljanjeupravljanja kriznim situacijama i operacija humanitarne pomoći ako nije dostupno osoblje Komisije obuhvaćeno Pravilnikom o osoblju za dužnosnike Europske unije i Uvjetima zaposlenja ostalih službenika Europske unije iz Uredbe Vijeća (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 („Pravilnik o osoblju”). 🡻 2018/1046 uvodna izjava 37. (62)Kako bi se uzela u obzir situacija u području pomoći za upravljanjeupravljanja kriznim situacijama i operacije humanitarne pomoći kada nije dostupno osoblje Komisije obuhvaćeno Pravilnikom o osoblju te tehničke poteškoće koje sprječavaju da odgovorni službenik za ovjeravanje potpiše sve pravne obveze, trebalo bi osoblju koje Komisija zapošljava u tom području omogućiti da preuzima pravne obveze vrlo niske vrijednosti, do 2 500 EUR, koje su povezane s plaćanjima izvršenima iz knjige blagajne te voditeljima delegacija Unije ili njihovim zamjenicima omogućiti da preuzimaju pravne obveze prema uputi odgovornog službenika za ovjeravanje Komisije. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 38. (63)Nakon što se utvrde zadaće i odgovornosti financijskih izvršitelja, oni mogu snositi odgovornost samo prema uvjetima utvrđenima u Pravilniku o osoblju. Na temelju Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 u institucijama Unije osnovana su posebna povjerenstva za financijske nepravilnosti. Međutim, zbog ograničenog broja slučajeva koji im se upućuju te radi učinkovitosti primjereno je prenijeti njihove funkcije na međuinstitucijsko povjerenstvo osnovano na temelju ove Uredbe („povjerenstvo”). Povjerenstvo bi trebalo osnovati radi procjene zahtjeva i izdavanja preporuka o potrebi donošenja odluka o isključenjima i izricanju financijskih sankcija u pogledu slučajeva koje mu uputi Komisija ili druge institucije i tijela Unije, ne dovodeći u pitanje njihovu administrativnu neovisnost u odnosu na njihove zaposlenike. Cilj je tog prijenosa i izbjeći udvostručavanje posla i smanjiti rizik od proturječnih preporuka ili mišljenja, u slučajevima u kojima su uključeni i gospodarski subjekt i član osoblja institucije ili tijela Unije. Potrebno je zadržati postupak putem kojeg dužnosnik za ovjeravanje može tražiti potvrdu upute za koju smatra da je nepravilna ili protivna načelu dobrog financijskog upravljanja i tako biti razriješen od svake odgovornosti. Sastav povjerenstva trebalo bi izmijeniti nakon što ono ispuni svojuako ima tu ulogu. Povjerenstvo ne bi smjelo imati istražne ovlasti. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 39. ⇨ novo (64)U pogledu prihoda potrebno je razmotriti negativna usklađenja vlastitih sredstava obuhvaćena Uredbom Vijeća (EU, Euratom) br. 609/2014 ⇨ , Uredbom Vijeća (EU, Euratom) 2021/770 i Uredbom Vijeća (EU, Euratom) [XXX] o metodama i postupku za stavljanje na raspolaganje vlastitih sredstava koja se temelje na sustavu trgovanja emisijama, mehanizmu za ugljičnu prilagodbu na granicama i preraspodijeljenoj dobiti te o mjerama za zadovoljavanje potreba za gotovinom ⇦ . Osim u slučaju vlastitih sredstava, potrebno je zadržati postojeće zadaće i kontrole za koje su odgovorni dužnosnici za ovjeravanje u različitim fazama postupka: procjena iznosa potraživanja, izdavanje nalogâ za povrat, slanje obavijesti o terećenju kojom se dužnika obavješćuje da je utvrđen iznos potraživanja, i odluka, prema potrebi, o odricanju od dodijeljenih prava uzimajući u obzir kriterije koji jamče usklađenost s načelom dobrog financijskog upravljanja kako bi se osigurala učinkovita naplata prihoda. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 40. (65)Službenik za ovjeravanje trebao bi se moći u cijelosti ili djelomično odreći povrata utvrđenog iznosa potraživanja ako je nad dužnikom pokrenut postupak u slučaju nesolventnosti kako je definiran u Uredbi (EU) 2015/848 Europskog parlamenta i Vijeća, posebno u slučaju sudskih nagodbi, stečajnih nagodbi i sličnih postupaka. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 41. (66)Trebalo bi utvrditi posebne odredbe za usklađenja ili smanjenja na nulu procjene iznosa potraživanja.

🡻 2018/1046 uvodna izjava 42. (67)Potrebno je pojasniti rokove unošenja u proračun primljenih iznosa od novčanih kazni, financijskih i drugih sankcija te svih pripadajućih kamata ili drugog prihoda koji su ostvarile. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 43. (68)S obzirom na nedavna kretanja na financijskim tržištima i kamatnu stopu koju Europska središnja banka (ESB) primjenjuje na svoje glavne operacije refinanciranja, potrebno je preispitati odredbe u vezi s kamatnom stopom za novčane kazne ili druge sankcije i predvidjeti pravila za slučaj negativne kamatne stope. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 44. (69)Kako bi se uzela u obzir posebna priroda iznosa potraživanja koja se sastoje od novčanih kazni ili drugih sankcija koje izriču institucije Unije na temelju UFEU-a ili Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju (Ugovor o Euratomu), potrebno je uvesti posebne odredbe o kamatnim stopama koje se primjenjuju na dospjele iznose koji nisu još plaćeni za slučaj da Sud Europske unije poveća te iznose. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 45. (70)Pravila o povratu trebalo bi pojasniti i ojačati. Konkretno,Osobito bi trebalo bi navesti da računovodstveni službenik treba osigurati povrat iznosa njihovim prijebojem s iznosima koje dužniku duguje izvršna agencija kad izvršava proračun. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 46. (71)Radi jamčenja pravne sigurnosti i transparentnosti trebalo bi utvrditi pravila o rokovima u kojima se obavijest o terećenju treba poslati. ⇩ novo (72)Kako bi se osiguralo dobro financijsko upravljanje i zajamčila učinkovita naplata potraživanja Unije, računovodstveni službenik Komisije trebao bi se moći osloniti na pomoć država članica pri obavješćivanju i osiguravanju naplate potraživanja Unije. Takva bi se pomoć trebala pružati na sličan način kao pomoć među državama članicama pri obavješćivanju i osiguravanju naplate njihovih potraživanja na temelju Direktive Vijeća 2010/24/EU. Svrha pomoći ne bi trebala biti samo omogućavanje naplate kada dužnik ima znatnu imovinu, nego i pružanje dostatnih i pouzdanih informacija računovodstvenom službeniku u slučajevima nesolventnosti dužnika kako bi se mogla donijeti odluka o odricanju od naplate ako je dužnik nesolventan ili se ne može pronaći. Pomoć države članice pri obavješćivanju dužnika trebala bi se pružati u skladu s važećim nacionalnim postupcima. Trebala bi uključivati ne samo izvršive odluke u skladu s člankom 299. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) nego i pripremne akte prije donošenja takve odluke, uključujući dostavu obavijesti o terećenju, podsjetnika i formalnih opomena te mjere predostrožnosti radi zaštite prava Unije ako su izvršive odluke donesene, ali još nisu priopćene ili se čeka da im se priloži potvrda o izvršivosti u skladu s člankom 299. UFEU-a. Pojedinosti takve pomoći trebalo bi utvrditi u bilateralnom ili multilateralnom sporazumu između Komisije i država članica. Međutim, obveza pružanja takve pomoći postoji čak i ako takav sporazum nije potpisan. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 47.

(73)Kako bi se osiguralo upravljanje imovinom i istodobno nastojalo ostvariti pozitivan povrat, potrebno je da se iznosi koji se odnose na novčane kazne, financijske ili druge sankcije koje se izriču na temelju UFEU-a ili Ugovora o Euratomu, kao što su osporavane novčane kazne u području tržišnog natjecanja, privremeno naplate i ulože u financijsku imovinu i da se odredi kome pripada povrat na ta ulaganja. Budući da Komisija nije jedina institucija Unije ovlaštena za izricanje novčanih kazni, financijskih ili drugih sankcija, potrebno je utvrditi odredbe u pogledu takvih novčanih kazni, financijskih ili drugih sankcija koje izriču druge institucije Unije te utvrditi pravila za njihovu naplatu, koja bi trebala biti jednakovrijedna onima kojea se primjenjuju na Komisiju. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 48. (74)Kako bi se osiguralo da Komisija ima sve potrebne informacije za donošenje financijskih odluka, potrebno je utvrditi minimalne zahtjeve za sadržaj odluka o financiranju u vezi s bespovratnim sredstvima, nabavom, skrbničkim fondovima Unije za vanjska djelovanja („skrbnički fondovi Unije”), nagradama, financijskim instrumentima, mehanizmima ili platformama mješovitog financiranja i proračunskim jamstvima. Istodobno, kako bi se potencijalnim primateljima pružila dugoročnija perspektiva, potrebno je omogućiti da se odluke o financiranju donose za razdoblje dulje od jedne financijske godine, istodobno navodeći da izvršenje ovisi o raspoloživosti odobrenih proračunskih sredstava za odgovarajuće financijske godine. Nadalje, potrebno je smanjiti broj elemenata potrebnih za donošenje odluke o financiranju. U skladu s ciljem pojednostavnjenja, odluka o financiranju trebala bi istodobno služiti kao godišnji ili višegodišnji program rada. Budući da su doprinosi tijelima Unije iz članaka 70. i 71. već utvrđeni u godišnjem proračunu, ne bi trebao postojati zahtjev za donošenjem posebne odluke o financiranju u tom pogledu. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 49. (75)U vezi s rashodima trebalo bi pojasniti odnos između odluka o financiranju, ukupnih proračunskih obveza i pojedinačnih proračunskih obveza, kao i pojmove preuzimanja proračunskih i pravnih obveza, kako bi se uspostavio jasan okvir za različite faze izvršenja proračuna. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 50. (76)Kako bi se posebno uzeo u obzir broj pravnih obveza koje preuzimaju delegacije Unije i predstavništva Unije te tečajne fluktuacije s kojima se suočavaju, okvirne proračunske obveze trebale bi biti moguće i u slučajevima u kojima su poznati krajnji primatelji plaćanja i iznosi. ⇩ novo (77)Kako bi se Europski fond za jamstva u poljoprivredi (EFJP) uskladio s općim računovodstvenim i proračunskim postupcima čim to bude tehnički moguće, trebalo bi dopustiti preuzimanje pojedinačnih proračunskih obveza za izvršenje plaćanja bez potrebe da se najprije preuzme privremena ukupna obveza nakon čega bi uslijedile pojedinačne obveze u roku od najviše dva mjeseca ili, pod određenim uvjetima, u duljem roku. Nadalje, kako bi se u prosincu mogle preuzimati pojedinačne proračunske obveze i izvršiti plaćanja za prvi mjesec financijske godine, vrstama rashoda za koje su odobrena plaćanja unaprijed trebalo bi dodati uobičajene rashode za upravljanje u okviru EFJP-a. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 51. (78)U pogledu vrsta plaćanja koja mogu izvršiti dužnosnici za ovjeravanje trebalo bi pojasniti različite vrste plaćanja u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja. Potrebno je dodatno pojasniti pravila o poravnanju plaćanja pretdfinanciranja, posebno za situacije kad nije moguće međuporavnanje. U tu svrhu trebalo bi u preuzete pravne obveze uključiti odgovarajuće odredbe. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 52. (79)Ovom bi se Uredbom trebalo propisati da se plaćanja trebaju izvršiti u određenim rokovima te da će u slučaju nepoštovanja takvih rokova vjerovnici imati pravo na zatezne kamate kojima se tereti proračun, osim u slučaju država članica, Europske investicijske banke (EIB) i Europskog investicijskog fonda (EIF).

⇩ novo (80)Osnovni elementi elektroničkih računa u javnoj nabavi trebali bi se temeljiti na pravilima utvrđenima u Direktivi 2014/55/EU. (81)Radi jasnoće trebalo bi revidirati definiciju neprikladnih ponuda u javnoj nabavi kako bi se uključile ponude u kojima gospodarski subjekt nema pristup postupku nabave iz članaka 180., 181. i 183. (82)Potrebno je pojasniti da se određeni ugovori na temelju okvirnih ugovora sklopljenih s jednim gospodarskim subjektom mogu dodijeliti i izmijeniti u granicama uvjeta predviđenih okvirnim ugovorom. (83)Kako bi se uzele u obzir posebne značajke tržišta nekretnina i pojednostavnili postupci nabave zgrada, trebalo bi ukloniti zahtjev o minimalnom broju natjecatelja koji moraju sudjelovati u postupcima. (84)S obzirom na to da su ex ante mjere objave iste za otvorene, ograničene i natjecateljske postupke uz pregovore, pod određenim bi uvjetima trebalo dopustiti provedbu pregovaračkog postupka bez prethodne objave obavijesti o nadmetanju nakon neuspješnog natjecateljskog postupka uz pregovore. (85)Iz područja primjene pravila o nabavi iz ove Uredbe potrebno je isključiti usluge ovjeravanja i autentifikacije dokumenata koje pružaju javni bilježnici, pod uvjetom da postupci kojima se uređuju te usluge u dotičnoj državi članici nisu otvoreni za tržišno natjecanje. (86)Primjereno je predvidjeti mogućnost pregovaračkih postupaka bez prethodne objave za usluge koje pružaju organizacije država članica koje ne mogu sudjelovati u natjecateljskim postupcima. (87)Kako bi se osigurala usklađenost sa sudskom praksom Suda (presuda Općeg suda u predmetu T-661/18, Securitec protiv Komisije), dužnosnik za ovjeravanje trebao bi zatražiti da se dokazi o kriterijima za isključenje i za odabir dostave prije odluke o dodjeli. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 53. (88)Primjereno je objediniti u jednom članku odredbe koje se odnose na potvrđivanje i odobravanje rashoda te definirati „opoziv”. Budući da se transakcije izvršavaju u računalnim sustavima, potpisivanje potvrde „odobreno za plaćanje” kako bi se izrazilapotvrdila odluka o potvrđivanju trebalo bi zamijeniti pojmom „elektronički zaštićenim potpisom” osim u ograničenom broju slučajeva. Potrebno je i pojasniti da se potvrđivanje rashoda primjenjuje na sve prihvatljive troškove, među ostalim, kao što je slučaj s poravnanjem pretfinanciranja, na troškove koji nisu povezani sa zahtjevom za plaćanje. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 54. (89)Radi smanjenja složenosti, pojednostavnjenja postojećih pravila i poboljšanja čitkosti ove Uredbe trebalo bi utvrditi zajednička pravila za veći broj instrumenata za izvršenje proračuna. Zbog toga bi trebalo prerasporediti neke odredbe, prilagoditi formulacije i područje primjene drugih odredaba i ukloniti nepotrebna ponavljanja i unakrsna upućivanja. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 55. (90)Svaka institucija Unije trebala bi osnovati odbor za praćenje tijeka unutarnje revizije zadužen za osiguravanje neovisnosti unutarnjeg revizora, praćenje kvalitete unutarnjih revizija i propisno uzimanje u obzir i primjenu u njezinim službama preporuka danih u okviru unutarnje i vanjske revizije. Svaka institucija Unije trebala bi donositi odluku o sastavu tog odbora za praćenje tijeka unutarnje revizije pri čemu se uzima u obzir njezina organizacijska samostalnost i važnost neovisnih stručnih savjeta. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 56.

(91)Potrebno je staviti veći naglasak na uspješnost i rezultate projekata financiranih iz proračuna. Stoga je primjereno utvrditi dodatni oblik financiranja koji nije povezan s troškovima za relevantne operacije, uz ustaljene oblike doprinosa Unije (nadoknada prihvatljivih troškova koji su stvarno nastali, jedinični trošak, jednokratni iznosi i financiranje uz primjenu paušalne stope). Dodatni oblik financiranja trebao bi se temeljiti na ispunjenju određenih uvjeta ex ante ili na postizanju rezultata mjerenih u odnosu na prethodno utvrđene ključne etape ili s pomoću pokazatelja uspješnosti. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 57. (92)Pri provođenju procjena operativne i financijske sposobnosti primatelja sredstava Unije ili njihovih sustava i postupaka Komisija bi se trebala moći osloniti na svoje prethodne procjene ili procjene koje su već proveli drugi subjekti ili donatori, primjerice nacionalne agencije i međunarodne organizacije, kako bi se izbjeglo udvostručavanje procjena istih primatelja. Mogućnost međusobnog oslanjanja na procjene koje su proveli drugi subjekti trebalo bi upotrebljavati ako su takve procjene provedene u skladu s uvjetima jednakovrijednim onima utvrđenima u ovoj Uredbi za primjenjivi način izvršenja. Stoga bi, kako bi se potaknulo međusobno oslanjanje na procjene drugih donatora, Komisija trebala poticati priznavanje međunarodno prihvaćenih standarda ili međunarodnih najboljih praksi. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 58. (93)Važno je i izbjeći situacije u kojima su primatelji sredstava Unije podvrgnuti višestrukim revizijama od strane različitih subjekata u pogledu uporabe tih sredstava. Stoga bi se trebalo moći oslanjati na revizije koje su već izvršili neovisni revizori uz uvjet da postoje dovoljni dokazi njihove stručnosti i neovisnosti i uz uvjet da se revizije temelje na međunarodno prihvaćenim revizijskim standardima koji pružaju razumno jamstvo te su provedene na financijskim izvještajima i izvješćima u kojima se utvrđuje uporaba doprinosa Unije. Na takvim bi se revizijama trebalo temeljiti ukupno jamstvo u pogledu uporabe sredstava Unije. S tim je ciljem važno osigurati da izvješće neovisnog revizora i s njime povezana revizijska dokumentacija na zahtjev budu stavljeni na raspolaganje Europskom parlamentu, Komisiji, Revizorskom sudu i revizijskim tijelima država članica. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 59. (94)Za potrebe oslanjanja na procjene i revizije te kako bi se smanjilo administrativno opterećenje za osobe i subjekte koji primaju sredstva Unije, važno je osigurati da se sve informacije koje su već na raspolaganju institucijama Unije, upravljačkim tijelima ili drugim tijelima i subjektima koji izvršavaju sredstva Unije, ponovno upotrebljavaju kako bi se izbjegli višestruki zahtjevi za primatelje ili korisnike. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 60. (95)Kako bi se osigurao dugoročan mehanizam suradnje s primateljima, trebalo bi predvidjeti mogućnost potpisivanja okvirnih sporazuma o financijskom partnerstvu. Okvirne sporazume o financijskom partnerstvu trebalo bi provoditi s pomoću bespovratnih sredstava ili sporazuma o doprinosu s osobama ili subjektima koji izvršavaju sredstva Unije. U tu bi svrhu trebalo utvrditi minimalni sadržaj takvih sporazuma o doprinosu. Okvirni sporazumi o financijskom partnerstvu ne bi smjeli neprimjereno ograničiti pristup sredstvima Unije. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 61. (96)Trebalo bi uskladiti uvjete i postupke suspenzije, otkazivanja ili smanjenja doprinosa Unije za različite instrumente za izvršenje proračuna, kao što su bespovratna sredstva, nabava, neizravno upravljanje, nagrade itd. Trebalo bi utvrditi temelje za takvu suspenziju, otkazivanje ili smanjenje. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 62. (97)Ovom bi Uredbom trebalo utvrditi standardna razdoblja tijekom kojih bi primatelji trebali čuvati dokumente o doprinosima Unije kako bi se izbjegli različiti ili nerazmjerni ugovorni zahtjevi, a istodobno dalo dovoljno vremena Komisiji, Revizorskom sudu i Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF) da dobiju pristup tim podacima i dokumentima te izvrše ex post provjere i revizije. Osim toga, svaka osoba ili subjekt koji prima sredstva Unije trebali bi biti obvezni surađivati u cilju zaštite financijskih interesa Unije.

🡻 2018/1046 uvodna izjava 63. (98)Kako bi se sudionicima i primateljima pružile odgovarajuće informacije i osigurala mogućnost ostvarivanja prava na obranu, sudionicima i primateljima trebalo omogućiti da podnesu opažanjaprimjedbe prije donošenja bilo kakve mjere koja negativno utječe na njihova prava te bi trebali biti obaviješteni o raspoloživim pravnim sredstvima koja im stoje na raspolaganju za osporavanje takve mjere. ⇩ novo (99)U kontekstu postupka dodjele odgovorni dužnosnik za ovjeravanje ne treba sudioniku koji je odbijen u postupku dodjele omogućiti da dostavi primjedbe. Radi pravne sigurnosti to bi trebalo navesti i u odredbi o kontradiktornim postupcima i pravnim sredstvima. (100)S obzirom na sve zahtjevnije geopolitičko okruženje s hibridnim i kiberprijetnjama koje se brzo mijenjaju te na potrebu za digitalnom transformacijom koja sa sobom nosi tehničke slabosti, Unija treba osigurati zaštitu sigurnosti i javnog poretka Unije odnosno njezinih država članica, kako je to utvrđeno u javnoj politici i pravu. To se odnosi na očuvanje temeljnih interesa društva, kao što su sigurnost opskrbe energijom, suzbijanje organiziranog kriminala i prijevara. Uz poštovanje svih međunarodnih sporazuma Unije, dodjela sredstava Unije u odnosu na stratešku imovinu i interese, kao što su digitalna ili svemirska infrastruktura, komunikacijski i informacijski sustavi i usluge, može zahtijevati primjenu posebnih uvjeta kako bi se takva zaštita osigurala i za integritet komunikacijskih i informacijskih sustava i povezanih lanaca opskrbe. Trebalo bi pojasniti vrste uvjeta i zahtjeve za njihovu primjenu. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 64. (101)Kako bi se zaštitili financijski interesi Unije, Komisija bi trebala uspostaviti jedinstveni sustav ranog otkrivanja i isključivanjaisključenja. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 65. (102)Sustav ranog otkrivanja i isključivanjaisključenja trebao bi se primjenjivati na sudionike, primatelje, subjekte na čiju se sposobnost natjecatelj ili ponuditelj namjerava osloniti, na podugovaratelje ugovaratelja, sve osobe ili subjekte koji primaju sredstva Unije ako se proračun izvršava u okviru neizravnog upravljanja, sve osobe ili subjekte koji primaju sredstva Unije u okviru financijskih instrumenata koji se izvršavaju u okviru izravnog upravljanja, sudionike ili primatelje o kojima su subjekti koji izvršavaju proračun u okviru podijeljenog upravljanja dostavili informacije, te sponzore. ⇩ novo (103)Kako bi se poboljšala zaštita financijskih interesa Unije, trebalo bi ojačati sustav ranog otkrivanja i isključenja. Važno je izbjeći da se osobe ili subjekti koji se nalaze u situaciji za isključenje mogu prijaviti ili primiti sredstva, ili biti odabrani za izvršavanje sredstava, u programu u okviru podijeljenog upravljanja. Ako postoji pravomoćna presuda ili konačna upravna odluka, odgovorni dužnosnik za ovjeravanje trebao bi moći isključiti osobu ili subjekt ako se nalaze u situaciji za isključenje i smatraju se nepouzdanima zbog počinjenja određene teške povrede dužnosti iz članka 139. stavka 1. Ako ne postoji pravomoćna presuda ili konačna upravna odluka, odgovorni dužnosnik za ovjeravanje trebao bi moći isključiti, na temelju preliminarne zakonske ocjene povjerenstva iz članka 146., uzimajući u obzir činjenice i nalaze utvrđene u kontekstu revizija ili istraga koje provode Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF), Ured europskog javnog tužitelja (EPPO), Europski revizorski sud (ERS) ili bilo koje druge provjere, revizije ili kontrole za čiju je provedbu odgovoran dužnosnik za ovjeravanje. Takvo isključenje trebalo bi evidentirati u bazi podataka sustava ranog otkrivanja i isključenja uspostavljenog na temelju članka 138. stavka 1. Tijela država članica trebala bi to uzeti u obzir te osigurati da takve osobe ili subjekti ne budu odabrani za izvršavanje sredstava Unije ili da im se ta sredstva ne dodijele. Zahtjeve za plaćanje država članica u okviru podijeljenog upravljanja, uključujući rashode povezane s isključenim osobama ili subjektima, ne bi trebalo nadoknađivati. Ako se državama članicama sredstva isplaćuju na temelju uspješnosti, primjenjuju se posebna pravila, kako je utvrđeno u sektorskom zakonodavstvu. (104)Važno je naglasiti da bi se sustav EDES trebao primjenjivati samo na sredstva Unije koja se isplaćuju državama članicama u okviru izravnog upravljanja, kao što su sredstva na temelju Uredbe (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća, pri čemu su države članice dužne poduzeti sve odgovarajuće mjere za zaštitu financijskih interesa Unije, u mjeri u kojoj Komisija ima relevantne odgovornosti na temelju odgovarajućeg pravnog okvira i uzimajući u obzir sui generis prirodu fondova. Stoga bi odgovornosti Komisije trebale biti ograničene na obvezu upućivanja predmeta povjerenstvu u svrhu isključenja osobe ili subjekta ako dužnosnik za ovjeravanje sazna za teške povrede dužnosti na temelju pravomoćnih presuda i upravnih odluka ili činjenica i nalaza utvrđenih u kontekstu revizija ili istraga koje je u vezi s tim sredstvima proveo Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF), Ured europskog javnog tužitelja (EPPO), Europski revizorski sud (ERS) ili bilo koje druge provjere, revizije ili kontrole za čiju je provedbu odgovoran dužnosnik za ovjeravanje. Ne dovodeći u pitanje te odgovornosti Komisije, države članice i dalje su odgovorne za provjeru informacija o odlukama o isključenju evidentiranima u bazi podataka EDES-a i izvršenje tih odluka i dužne su osigurati da se ne podnose zahtjevi za plaćanje u vezi s osobom ili subjektom koji se nalaze u takvoj situaciji za isključenje. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 66. (105)Treba pojasniti da ako se odluka o unošenju osobe ili subjekta u bazu podataka sustava ranog otkrivanja i isključivanjaisključenja donosi na temelju situacije za isključenje koja se odnosi na fizičku ili pravnu osobu koja je član upravnog, upravljačkog ili nadzornog tijela te osobe ili subjekta ili koja ima ovlasti zastupanja, donošenja odluka ili kontrole u odnosu na tu osobu ili subjekt, ili na fizičku ili pravnu osobu koja preuzima neograničenu odgovornost za dugove te osobe ili subjekta ili na fizičku osobu koja je ključna za dodjelu ili izvršenje pravne obveze, informacije unesene u bazu podataka trebaju uključivati informacije o tim osobama.

🡻 2018/1046 uvodna izjava 67. (106)Odluku o isključivanju osobe ili subjekta iz sudjelovanja u postupcima dodjele ili o određivanju financijske sankcije osobi ili subjektu te odluku o objavi odgovarajućih informacija trebao bi donijeti odgovorni dužnosnik za ovjeravanje s obzirom na njegovu autonomiju u administrativnim stvarima. Ako ne postoji konačnapravomoćna presuda ili konačna upravna odluka te u slučajevima povezanima s teškim kršenjem ugovora, odgovorni dužnosnici za ovjeravanje trebali bi donijeti odluku uzimajući u obzir preporuku povjerenstva na temelju preliminarne zakonske ocjene. Povjerenstvo bi trebalo procijeniti i trajanje isključenja ako trajanje nije određeno konačnom pravomoćnom presudom ili konačnom upravnom odlukom. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 68. (107)Uloga povjerenstva trebala bi biti osiguravanje usklađenog rada sustava isključivanjaisključenja. Povjerenstvo bi trebalo biti sastavljeno od stalnog predsjedatelja, dva predstavnika Komisije i predstavnika dužnosnika za ovjeravanje koji podnosi zahtjev. ⇩ novo (108)Kako bi se sustav ranog otkrivanja i isključenja uskladio s pravilima o javnoj nabavi i kako bi se povećala njegova djelotvornost, pokušaj utjecanja na dodjelu sredstava Unije ili neopravdano pribavljanje sredstava Unije, među ostalim u vezi sa sukobom interesa, trebalo bi izričito uvrstiti kao posebnu situaciju za isključenje na temelju teške povrede dužnosti uz proporcionalne sankcije, u skladu s težinom povrede dužnosti. (109)Uzimajući u obzir načelo proporcionalnosti, odgovorni dužnosnik za ovjeravanje trebao bi isključiti osobu ili subjekt koji pokažu nedostatak integriteta zbog bilo kakvog protupravnog postupanja koje nije u skladu s vrijednostima iz članka 2. Ugovora o Europskoj uniji i Povelje Europske unije o temeljnim pravima, kao što je poticanje na diskriminaciju, mržnju ili nasilje nad skupinom osoba ili članom skupine, ako bi takvo postupanje moglo negativno utjecati na izvršenje ugovora. (110)U slučaju neopravdane nesuradnje u istragama, provjerama ili revizijama koje provode dužnosnik za ovjeravanje, OLAF, EPPO ili Europski revizorski sud trebalo bi dodati samostalni razlog za isključenje uz proporcionalne sankcije, u skladu s težinom povrede dužnosti jer to može ozbiljno utjecati na zaštitu financijskih interesa Unije. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 69. (111)Preliminarnom zakonskom ocjenom ne prejudicira se konačna procjena postupanja dotične osobe ili subjekta koju provode nadležna tijela država članica u skladu s nacionalnim pravom. Preporuka povjerenstva kao i odluka odgovornog dužnosnika za ovjeravanje trebale bi se stoga preispitati nakon dostave obavijesti o takvoj konačnoj procjeni. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 70. ⇨ novo (112)Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje trebao bi isključiti osobu ili subjekt iz postupka ako je pravomoćnom presudom ili konačnom upravnom odlukom utvrđeno da su osoba ili subjekt krivi za tešku povredu dužnosti, nepoštovanje, s namjerom ili bez nje, obveza povezanih s plaćanjem doprinosa za socijalno osiguranje ili plaćanjem poreza, osnivanje subjekta u drugoj jurisdikciji s namjerom zaobilaženja fiskalnih, socijalnih ili bilo kakvih drugih pravnih obveza, prijevaru kojom se šteti proračunu, korupciju, sudjelovanje u zločinačkoj organizaciji, pranje novca, financiranje terorizma, kaznena djela terorizma ili kaznena djela povezana s terorističkim aktivnostima, dječji rad ili druga kaznena djela u vezi s trgovanjem ljudima ili za počinjenje nepravilnosti. Osobu ili subjekt trebalo bi isključiti i u slučaju teškog kršenja pravne obveze, ili u slučaju stečaja ⇨ ili u slučaju odbijanja suradnje u istragama, provjerama ili revizijama. Pri procjeni te osnove za isključenje, nerazumno štetne radnje koje međunarodno trgovinsko pravo osuđuje mogle bi se smatrati relevantnim čimbenikom ako uključuju tešku povredu dužnosti.⇦ 🡻 2018/1046 uvodna izjava 71. (113)Pri odlučivanju o isključivanju osobe ili subjekta ili određivanju financijske sankcije osobi ili subjektu te o objavi povezanih informacija, odgovorni dužnosnik za ovjeravanje trebao bi osigurati usklađenost s načelom proporcionalnosti, osobito uzimajući u obzir težinu situacije, njezin učinakutjecaj na proračun, vrijeme koje je proteklo od relevantnog postupanja, njegovo trajanje i ponavljanje, je li ponašanje uključivalo namjeru ili stupanj nepažnje te stupanj suradnje osobe ili subjekta s relevantnim nadležnim tijelom i doprinos te osobe ili subjekta istrazi.

🡻 2018/1046 uvodna izjava 72. (114)Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje trebao bi i moći isključiti osobu ili subjekt ako je fizička ili pravna osoba koja preuzima neograničenu odgovornost za dugove gospodarskog subjekta u stečaju ili u sličnoj situaciji nesolventnosti ili ako ta fizička ili pravna osoba ne ispuni svoje obveze u pogledu plaćanja doprinosa za socijalno osiguranje ili poreza, ako takve situacije utječu na financijsko stanje tog gospodarskog subjekta. ⇩ novo (115)Kako bi se dodatno poboljšala zaštita financijskih interesa Unije, dužnosnik za ovjeravanje trebao bi moći isključiti ili izreći financijsku sankciju stvarnim vlasnicima i povezanim subjektima isključenog subjekta koji su sudjelovali u povredi dužnosti koju je počinio isključeni subjekt. Uvođenjem mogućnosti isključenja stvarnih vlasnika i povezanih subjekata želi se spriječiti da osoba ili subjekt koji su isključeni iz odabira za izvršavanje sredstava Unije nastave sudjelovati u postupcima nabave i dodjele putem novog trgovačkog društva ili postojećih povezanih subjekata. (116)Kako bi se povećala njegova djelotvornost, sustav ranog otkrivanja i isključenja trebao bi se primjenjivati i na fizičke osobe koje se smatraju odgovornima za povredu dužnosti koju je počinio subjekt tako da ne mogu sudjelovati u postupcima dodjele ili biti odabrane za izvršavanje sredstava Unije u svoje ime niti s pomoću novog korporativnog identiteta, ne dovodeći u pitanje pravo na saslušanje. (117)Na zahtjev dužnosnika za ovjeravanje povjerenstvo za sustav ranog otkrivanja i isključenja trebalo bi moći izdavati preporuke u ubrzanom postupku, ne dovodeći u pitanje pravo na saslušanje. Takav bi se postupak trebao primjenjivati kada to zahtijevaju okolnosti ili priroda predmeta, na primjer ako je tijelo države članice donijelo pravovaljanu presudu ili konačnu upravnu odluku, ali nije određeno trajanje isključenja; ili je treća zemlja donijela pravovaljanu presudu ili konačnu upravnu odluku; ili je osobi ili subjektu na temelju odluke međunarodnih organizacija već izrečena sankcija istovjetna isključenju. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 73. (118)Ako su osoba ili subjekt poduzeli korektivne mjere i tako dokazali svoju pouzdanost, ne bi trebali podlijegati odluci o isključenju. Ta mogućnosti ne bi smjela vrijediti u slučajevima najozbiljnijih kriminalnih aktivnosti. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 74. (119)S obzirom na načelo proporcionalnosti trebalo bi razlikovati slučajeve u kojima se financijska sankcija može izreći kao alternativa isključivanju od slučajeva u kojima ozbiljnost postupanja dotičnoga primatelja u pogledu pokušaja nepropisnog stjecanja sredstava Unije opravdava određivanje financijske sankcije uz isključenje kako bi se osigurao odvraćajući učinak. Trebalo bi utvrditi i najveći iznos financijske sankcije koju javni naručitelj može izreći. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 75. (120)Financijsku sankciju trebalo bi izricati samo primatelju, a ne sudioniku, s obzirom na to da se iznos financijske sankcije koju treba izreći izračunava na temelju vrijednosti dotične pravne obveze. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 76. (121)Mogućnost donošenja odluka o isključenju ili izricanja financijskih sankcija neovisna je o mogućnosti primjene ugovornih sankcija, poput ugovorne kazne.

🡻 2018/1046 uvodna izjava 77. (122)Trajanje isključenja trebalo bi biti vremenski ograničeno, kao što je slučaj na temelju Direktive 2014/24/EU te bi trebalo biti u skladu s načelom proporcionalnosti. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 78. (123)Potrebno je odrediti datum početka i trajanje zastare za donošenje odluka o isključenju ili o izricanjuizricanje financijskih sankcija. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 79. (124)Važno je da postoji mogućnost pojačavanja odvraćajućeg učinka koji se postiže isključenjem i financijskom sankcijom. U tom pogledu odvraćajući učinak trebalo bi pojačati mogućnošću objave informacija koje se odnose na isključenje i/ili financijsku sankciju, na način koji zadovoljava zahtjeve zaštite podataka utvrđene u uredbama (EU) 2018/1725 (EZ) br. 45/2001 i (EU) 2016/679. Takvaom bi se objavoma trebaloa doprinijeti tome da sesprečavanju ponavljanja istog postupanje ane ponovi. ZbogRadi pravne sigurnosti i u skladu s načelom proporcionalnosti trebalo bi jasno navesti u kojim se situacijama podaci ne bi trebalismjeli objavljivati. Prilikom procjene