Prijedlogom se izmjenjuje postojeće zakonodavstvo, kako to predlaže EBA, te je on u potpunosti u skladu s odredbama politike u području bonitetnih zahtjeva za institucije koje ulažu pokrivene obveznice.

Prijedlogom se uspostavlja ravnotežu između toga da se osigura dovoljno stabilan okvir za povlašteni tretman koji se primjenjuje na pokrivene obveznice i izbjegne nerazmjerno povećanje troškova izdanja. Kako bi se uspostavila prava ravnotežu, Komisija je uzela u obzir povezane troškove i moguće koristi (vidjeti priloženu procjenu učinka). Prijedlog se temelji na preporukama iz EBA-ina izvješća iz 2016., no njime se dopuštaju određena ograničena odstupanja (npr. neke su odredbe manje detaljne nego što je to predviđeno u EBA-inu izvješću). Time se osigurava veći manevarski prostor za zaštitu postojećih nacionalnih sustava koji dobro funkcioniraju, što su snažno istaknuli dionici tijekom savjetovanja i time se poboljšava proporcionalnost prijedloga. Odstupanja se ne odnose na osnovna strukturna obilježja pokrivenih obveznica i njihov nadzor.

U skladu s akcijskim planom o uniji tržišta kapitala svrha javnog savjetovanja bila je ocijeniti nedostatke i slabosti nacionalnih tržišta pokrivenih obveznica te prednosti europskog okvira. Iako su ispitanici bili zabrinuti da bi usklađivanje na temelju općeg pristupa moglo dovesti do narušavanja stanja na tržištima koja dobro funkcioniraju te smanjenja fleksibilnosti i raspona ponuđenih proizvoda, izrazili su potporu, uz određenu razinu opreza, ciljanom djelovanju na razini EU-a, pod uvjetom da se usklađivanje temelji na načelima i postojećim okvirima te da se pri usklađivanju u obzir uzmu posebnosti nacionalnih tržišta. O rezultatima savjetovanja raspravljalo se 1. veljače 2016. na javnoj raspravi.

Komisija je zaprimila četiri odgovora na početnu procjenu učinka i u svim je odgovorima izražena potpora zakonodavnoj inicijativi EU-a. Ispitanici su se osvrnuli na specifične aspekte nacionalnih okvira (npr. likvidnost) i potvrdili opće stajalište u korist usklađivanja kojim se ne bi ugrozili nacionalni sustavi koji dobro funkcioniraju.

Na prvom sastanku Stručne skupine za bankarstvo, plaćanja i osiguranja (9. lipnja 2017.) većina država članica izrazila je potporu okviru Unije za pokrivene obveznice na temelju savjeta EBA-e iz 2016., pod uvjetom da se on i dalje temelji na načelima. Na drugom sastanku (28. rujna 2017.) rasprava je bila detaljnija, ali su države članice općenito i dalje pružale potporu pristupu koji se temelji na načelima. Države članice izrazila su slična stajališta na sastanku Odbora za financijske usluge u srpnju 2017.

Prijedlog se temelji i na daljnjim sastancima s dionicima i institucijama EU-a. Iako uglavnom naglasak stavljaju na aspekt koji je najrelevantniji za njihovu situaciju, dionici su se općenito usredotočili na to da se potreba za promjenom postojećeg okvira u cilju rješavanja bonitetnih pitanja uravnoteži sa željom da se spriječi narušavanje stanja u nacionalnim sustavima koji dobro funkcioniraju. Povratne informacije o bonitetnim pitanjima koja se odnose na povlašteni tretman pokrivenih obveznica dostavili su ponajprije ESRB, EBA i Europska središnja banka te u određenoj mjeri nadležna tijela država članica s razvijenim tržištima pokrivenih obveznica i agencije za procjenu kreditnog rejtinga, dok su povratne informacije o nacionalnim tržištima koja dobro funkcioniraju dostavile ponajprije države članice s razvijenim tržištima pokrivenih obveznica, izdavatelji i ulagatelji. I Europski parlament izrazio je potporu predloženim mjerama te je pozvao na uspostavu europskog zakonodavnog okvira za pokrivene obveznice.

•Prikupljanje i primjena stručnih znanja

EBA je 1. srpnja 2014. objavila izvješće u kojem su utvrđene najbolje prakse kako bi se u cijeloj Uniji osigurali stabilni i dosljedni okviri za pokrivene obveznice. Izvješće je bilo odgovor na preporuku ESRB-a iz prosinca 2012. o financiranju kreditnih institucija. U njemu je navedeno i mišljenje EBA-e o prikladnosti postojećeg bonitetnog tretmana pokrivenih obveznica nakon što je Komisija u prosincu 2013. zatražila savjetovanje na temelju članka 503. Uredbe o kapitalnim zahtjevima.

ESRB je kao daljnji korak preporučio da EBA prati funkcioniranje tržišta pokrivenih obveznica upućivanjem na najbolje prakse koje je utvrdila te je pozvao EBA-u da prema potrebi preporuči daljnje djelovanje.

EBA je kao odgovor u prosincu 2016. objavila Report on covered bonds — recommendations on the harmonisation of covered bond frameworks in the EU (Izvješće o pokrivenim obveznicama – preporuke za usklađivanje okvirâ za pokrivene obveznice u EU-u). Ono uključuje sveobuhvatnu analizu regulatornog razvoja okvirâ za pokrivene obveznice u pojedinačnim državama članicama s posebnim naglaskom na razinu usklađivanja s najboljim praksama utvrđenima u prethodnom izvješću. EBA je na temelju rezultata analize zatražila zakonodavno djelovanje radi usklađivanja pokrivenih obveznica na razini Unije.

Ovaj se Prijedlog temelji na analizi i savjetima EBA-e te od njih odstupa samo u manje važnim aspektima, npr. u pogledu razine pojedinosti za izvedenice koje pripadaju skupu za pokriće, činjenici da nije obvezno postojanje funkcije nadzornika skupa za pokriće i razine prekomjerne kolateralizacije.

Komisija je u kolovozu 2016. od ICF-a naručila studiju kako bi ocijenila rezultate postojećih tržišta pokrivenih obveznica te troškove i koristi mogućeg djelovanja EU-a. U studiji, koja je objavljena u svibnju 2017., analiziraju se moguće koristi i troškovi preporuka EBA-e. Općenito se zaključuje da su moguće koristi zakonodavne inicijative veće od mogućih troškova te stoga postoji potreba za zakonodavnim djelovanjem. U prosincu 2017. Bazelski odbor za nadzor banaka dovršio je provedbu preostalih regulatornih reformi međunarodnog regulatornog okvira za banke Basel III nakon krize. U okviru reformi Bazelski odbor za nadzor banaka izmijenio je standardizirani pristup kreditnom riziku uključivanjem, među ostalim, novih standarda za izloženosti prema pokrivenim obveznicama. U novim je standardima prvi put u velikoj mjeri na međunarodnoj razini preuzet pristup EU-a iz Uredbe o kapitalnim zahtjevima, čime se dopušta da se na izloženosti prema pokrivenim obveznicama primjenjuju niži ponderi rizika ako se ispune određeni uvjeti. Time se priznaje da je tretman pokrivenih obveznica u EU-u bonitetno održiv i opravdan zbog osnovnih značajki instrumenta.

•Procjena učinka

Ovom Prijedlogu priložena je procjena učinka, koja je 6. listopada 2017. dostavljena Odboru za regulatorni nadzor i odobrena 17. studenoga 2017.

Odbor za regulatorni nadzor pohvalio je sveobuhvatnost i dobru strukturiranost procjene učinka te potvrdio sustavnu primjenu logike intervencije u njoj i visoki stupanj kvantifikacije kojom se potkrjepljuju njezini nalazi. Odbor za regulatorni nadzor preporučio je da se izvješće poboljša u sljedećim ograničenim aspektima:

(a) da se navedu razlozi zbog kojih se „29. sustav” smatra neprivlačnim; i

(b) da se razjasne glavni elementi pristupa „minimalnog usklađivanja” i odstupaju li ti elementi (i kako) od savjeta EBA-e (u tu je svrhu dodan Prilog 6.).

Procjena učinka izmijenjena je na odgovarajući način te su uzeti u obzir i dodatni prijedlozi Odbora za regulatorni nadzor:

i. detaljnije objašnjenje koje se odnosi na europsku pokrivenu obveznicu;

ii. detaljnije obrazloženje prednosti izdavanja pokrivenih obveznica;