ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
HR Službeni list Europske unije C 283/4

Završno izvješće službenika za usmene rasprave (1)

Kabelski snopovi za automobilsku industriju

(AT.39748)

2013/C 283/04

Europska komisija je 3. kolovoza 2012. u skladu s člankom 11. stavkom 6. Uredbe (EZ) br. 1/2003 (2) pokrenula postupak protiv poduzeća Sumitomo Electric Wiring Systems (Europe), Ltd i Sumitomo Electric Industries, Ltd („Sumitomo”), Yazaki Europe Ltd i Yazaki Corporation („Yazaki”), Furukawa Automotive Systems Inc. i Furukawa Electric Co. Ltd („Furukawa”), S-Y Systems Technologies France SAS i S-Y Systems Technologies Europe GmbH („S-Y”) te Leoni Wiring Systems France SAS i Leoni AG („Leoni”) (zajedno nazvani „stranke”).

Nakon rasprava o nagodbi i prijedloga za nagodbu u skladu s člankom 10.a stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 773/2004 (3), Europska komisija donijela je obavijest o utvrđenim činjenicama upućenu poduzećima Sumitomo, Yazaki, Furukawa, S-Y i Leoni u kojoj se navodi da su stranke bile uključene u jednom ili više od ukupno pet zasebnih prekršaja članka 101. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Pet prekršaja opisano je kao sporazumi i/ili usklađena djelovanja kojima je obuhvaćeno područje Europskoga gospodarskog prostora, na temelju kojih su sudionici usklađivali cijene i raspodijelili dobavu kabelskih snopova određenim proizvođačima motornih vozila, tj. poduzećima Toyota, Honda, Nissan i Renault. U odgovorima na obavijest o utvrđenim činjenicama stranke su potvrdile da ta obavijest odražava sadržaj njihovih prijedloga za nagodbu.

U skladu s člankom 16. Odluke 2011/695/EU, ispitao sam bavi li se nacrt odluke samo činjenicama u odnosu na koje je strankama dana prilika za iznošenje njihovih stajališta i utvrdio sam da je tako.

S obzirom na prethodno navedeno i uzimajući u obzir da mi stranke nisu uputile nikakve zahtjeve ni pritužbe (4), smatram da je u ovom predmetu jamčeno djelotvorno ostvarenje postupovnih prava svih stranaka u postupku.

Bruxelles, 5. srpnja 2013.. Wouter WILS

(1) U skladu s člancima 16. i 17. Odluke 2011/695/EU predsjednika Europske komisije od 13. listopada 2011. o funkciji i opisu posla službenika za usmene rasprave u određenim postupcima tržišnog natjecanja (SL L 275, 20.10.2011., str. 29.).

(2) Uredba Vijeća (EZ) br. 1/2003 od 16. prosinca 2002. o provedbi pravila o tržišnom natjecanju koja su propisana člancima 81. i 82. Ugovora (SL L 1, 4.1.2003., str. 1.).

(3) Uredba Komisije (EZ) br. 773/2004 od 7. travnja 2004. o postupcima koje Komisija vodi na temelju članaka 81. i 82. Ugovora o EZ-u (SL L 123, 27.4.2004., str. 18.).

(4) U skladu s člankom 15. stavkom 2. Odluke 2011/695/EU, stranke u postupku u predmetima kartela, koje su uključene u razgovore o nagodbi prema članku 10.a Uredbe (EZ) br. 773/2004, mogu se obratiti službeniku za usmene rasprave u svakoj fazi postupka nagodbe kako bi osigurale djelotvorno ostvarenje svojih postupovnih prava. Vidjeti također stavak 18. Obavijesti Komisije 2008/C 167/01 o vođenju postupaka nagodbe s ciljem donošenja odluka u skladu s člankom 7. i člankom 23. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1/2003 u predmetima kartela, SL C 167, 2.7.2008., str. 1.
13.

(36) podržava prijedloge Konferencije o budućnosti Europe kojima se želi dopuniti predstavničku demokraciju povećanjem sudjelovanja građana u europskoj demokraciji na svim razinama. To bi trebalo provesti institucionaliziranjem novih oblika građanskog sudjelovanja na razini Europske unije posredstvom dijaloga u kojima bi se s nasumično izabranim građanima raspravljalo o određenim temama. OR ponavlja svoj poziv da se na lokalnoj razini uspostavi stalan mehanizam za dijalog s građanima, koji bi podupirale lokalne i regionalne vlasti i kojim bi se osigurala dvosmjerna komunikacija između građana i institucija EU-a, što bi dovelo do boljeg razumijevanja lokalnog i regionalnog učinka politika EU-a diljem Unije; naglašava da je potrebno zajamčiti da taj mehanizam dopire do građana svih dobnih skupina, podrijetla i sredina; nadalje ističe da je za stvaranje istinske europske dodane vrijednosti nužan prekograničan dijalog u pograničnim regijama; smatra da je za pojednostavnjenje postojećih mehanizama sudjelovanja građana potrebna izmjena članka 11. UEU-a i članaka 24. i 227. UFEU-a;
12.

snažno podržava uspostavu plana EU-a za oporavak Ukrajine usmjerenog na oživljavanje ukrajinskog gospodarstva, obnovu njezine uništene infrastrukture i potporu u provedbi demokratskih reformi njezinih institucija i javnih službi. U tom će kontekstu OR uspostaviti Savez gradova i regija za obnovu Ukrajine koji će okupiti lokalne i regionalne vlasti u Europi i Ukrajini s ciljem davanja središnje uloge samoupravi u strateškom planiranju obnove, daljnje provedbe procesa prijenosa ovlasti i višerazinskog upravljanja u Ukrajini te poboljšanja dobrog lokalnog/regionalnog upravljanja. Isto tako, OR ponavlja poziv lokalnih i regionalnih vlasti iz Ukrajine i EU-a da se kao sastavni dio procesa obnove ožive ili uspostave partnerstva te bratimljenje gradova i regija; OR se zalaže za mjere ublažavanja dugoročnih socijalnih i gospodarskih posljedica koje će ruski rat u Ukrajini imati na regije i gradove EU-a;
30.

napominje da se u razdoblju od 2011. do 2020. udio žena izabranih na svim političkim razinama, od lokalne do nacionalne razine, povećao, ali žali zbog toga što one i dalje čine samo trećinu ukupnog broja izabranih političara na svim razinama. Samo je 16 od 285 regionalnih skupština u EU-u 2021. postiglo paritet među izabranim kandidatima. OR uviđa da njegovo članstvo nije ni približno rodno uravnoteženo i očekuje od država članica da se pozabave tim pitanjem. OR će stoga pokrenuti proces promišljanja o tome kako u većoj mjeri uključiti žene u svoj rad i povećati broj žena u svom sastavu i na vodećim položajima u svojim strukturama te poziva države članice da organiziraju inicijative usmjerene na osnaživanje žena u lokalnoj i regionalnoj politici kako bi se prevladala diskriminacija u političkom svijetu i suzbile prepreke s kojima se žene susreću, uključujući stereotipe;
24.

ističe da je praćenje doprinosa građana i građanki, a posebno konačnih preporuka konferencije, jednako važno kao i metoda doprinosa; naglašava da bi to praćenje trebalo provoditi na koordiniran i uključiv način te da bi u njemu u potpunosti trebao sudjelovati i OR; nadalje smatra da bi trebalo osigurati dovoljno vremena da se na konferenciji iznesu konkretni prijedlozi za poboljšanje institucijskog okvira EU-a i povećanje njegove otpornosti na buduće promjene; napominje da se konferencijom može zadobiti povjerenje građanki i građana, ali da se to povjerenje jednako tako može i izgubiti ako se ne održi obećanje o ispunjavanju i uključivosti izraženih stavova; ustraje na tome da će se uspjeh konferencije u konačnici zasnivati na tome da građani i građanke uoče da ih se poslušalo i da su pridonijeli oblikovanju budućnosti EU-a;
51.

podsjeća na to da se zahvaljujući prisutnosti najudaljenijih europskih regija vanjske granice EU-a protežu do Kariba, Indijskog oceana i zapadnoafričke obale. To su područja koja su izrazito izložena rizicima i hitnim situacijama povezanima s, među ostalim, migracijskim kretanjima, nezakonitom trgovinom, elementarnim nepogodama ili zdravstvenim krizama. Za razliku od drugih vanjskih granica u svojem susjedstvu, EU nije razvio zajedničke strategije za ta područja. Stoga OR poziva EU da na tom polju poduzme daljnje korake i izradi akcijske planove za svako od tih područja jačanjem suradnje sa susjednim zemljama i iskorištavanjem strateškog potencijala prisutnosti najudaljenijih europskih regija u tim područjima.
12.

poziva na to da se posebna pozornost posveti poduzetništvu mladih pružanjem potpore mladim poduzetnicima, među ostalim olakšavanjem pristupa financiranju, s posebnim naglaskom na MSP-ovima i start-up poduzećima, s obzirom na to da se ona često suočavaju s poteškoćama u tom pogledu; poziva na jačanje mjera kojima se poduzeća potiču da zapošljavaju i osposobljavaju mlade; podsjeća na to kako je već od rane dobi važno obrazovanje u području vrijednosti i vještina poput poduzetništva, inovacija, kritičkog razmišljanja, odlučivanja, otpornosti na neizvjesnost, vodstva, suradnje, prihvaćanja uspjeha i neuspjeha;
podržava namjeru smanjenja administrativnog opterećenja za građane i poduzeća pristupom „jedan za jedan” (eng. one in, one out ). Također očekuje da će taj postupak biti u skladu s gospodarskim, socijalnim i okolišnim standardima EU-a te da će se temeljiti na pristupu utemeljenom na dokazima i procjeni troškova nedjelovanja;
17.

ističe činjenicu da lokalne i regionalne vlasti imaju važnu ulogu u provedbi budućeg ZPP-a i u već najavljenoj strategiji „od polja do stola”, i to, među ostalim, ekologizacijom javne nabave, promicanjem zdrave prehrane, podizanjem svijesti o rasipanju hrane i provedbom konkretnih mjera na terenu. OR smatra da je strategija „od polja do stola” jedinstvena prilika za povećanje usklađenosti politika i poticanje prijelaza na održivije prehrambene sustave te za jačanje ekološke dimenzije ZPP-a. U okviru te strategije trebalo bi akcijskim planom utvrditi kvantificirane ciljeve za smanjenje kemijskih pesticida za barem 30 % do 2027. i sintetičkih dušičnih gnojiva, kao i za povećanje količine površina koje se koriste za ekološku poljoprivredu, povećanje potrošnje voća i povrća te smanjenje stope pretilosti u EU-u;
53.

pozdravlja ambiciju Europske komisije da u sljedećem desetljeću mobilizira 1 bilijun EUR privatnih i javnih održivih ulaganja , ali je zabrinut zbog sljedećeg: (a) to bi predstavljalo samo relativno mali udio ukupnih potrebnih ulaganja, koje sama Europska komisija procjenjuje na 260 milijardi EUR godišnje do 2030.; (b) ta je procjena ograničena na ulaganja u području klime i energije, a ostvarivanje opsežnijih ciljeva održivosti, uključujući ulaganja u socijalni i ljudski kapital, iziskivalo bi još veće iznose; (c) ukupni iznos od 1 bilijuna EUR uglavnom se ne temelji na „dodatnim” novim sredstvima ili inicijativama, nego na postojećim ili već planiranim politikama i instrumentima EU-a;
7.

ponavlja da je lokalne i regionalne vlasti potrebno uključiti u osmišljavanje i provedbu politika EU-a, naročito u onim područjima u kojima imaju primat, i to pravilnom primjenom aktivne supsidijarnosti i širom primjenom načela višerazinskog upravljanja. OR pozdravlja odluku Komisije da poveća njegovo sudjelovanje u platformi „Fit for Future” i obvezuje se da će ciljevima platforme doprinositi putem vladine skupine i posebne podskupine mreže RegHub. Ističe potrebu za izraženijom lokalnom i regionalnom perspektivom u reviziji programa REFIT;
napominje da se preporuke za pojedinu zemlju i dalje provode polako i neravnomjerno te smatra da je to, među ostalim, rezultat nedovoljnog preuzimanja odgovornosti za njih i nedostatnog administrativnog i institucijskog kapaciteta; ističe da je 2019. čak 137 pojedinačnih preporuka uključenih u šire preporuke za pojedine zemlje (potpreporuke) izravno ili neizravno upućeno lokalnim i regionalnim vlastima ili da je imalo teritorijalni učinak; to je povećanje u odnosu na 2018., kad je tih preporuka bilo 120, i one sada predstavljaju 62 % svih potpreporuka za 2019. ( 7 ) Od tih potpreporuka 112 se odnosi na prepreke ulaganjima (porast u odnosu na 79 potpreporuka 2018.), što je posljedica većeg naglaska na ulaganjima u okviru ovogodišnjeg europskog semestra, dok je 26 potpreporuka, koje se odnose na poboljšanje administrativnog kapaciteta lokalnih i regionalnih vlasti, upućeno 17 država članica. Ističe da ti podaci naglašavaju ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u postizanju ciljeva europskog semestra, što se ne odražava u dovoljnoj mjeri u procesu upravljanja europskim semestrom;
3.

ističe da su za snažan VFO potrebna pouzdana i stabilna vlastita sredstva. OR se zalaže za pojednostavnjenje prihodovne strane proračuna EU-a, a posebno za prijedlog o postupnom ukidanju svih rabata povezanih s državama članicama, kao i pojednostavnjenje obračuna prihoda temeljenih na PDV-u. OR podsjeća na to da se dogovor o rashodovnoj strani VFO-a ne može postići ako se ne ostvari odgovarajući napredak na njegovoj prihodovnoj strani;
3.

poziva Komisiju da po potrebi preispita ciljeve EU-a uključene u paket za čistu energiju kako bi se najkasnije do 2050. ostvarila klimatski neutralna Europa, čime bi se ojačala europska konkurentnost i socijalna pravda, te da ih unese u europsko zakonodavstvo o klimi. U tom pogledu poziva na to da se do 2030. godine cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova poveća na najmanje 55 %, cilj energetske učinkovitosti na 40 %, a energije iz obnovljivih izvora također na 40 %;
6.

odbacuje svu političku ex post uvjetovanost, odnosno to da bi lokalne i regionalne vlasti mogle postati taocima politika nacionalnih vlada koje bi mogle dovesti do obustave financijskih sredstava EU-a namijenjenih gradovima i regijama. Kohezijska politika ne smije podlijegati uvjetima na europskoj razini koji su posve izvan utjecaja lokalnih i regionalnih vlasti i drugih korisnika. Međutim, OR ukazuje na postojeće odredbe Ugovorâ o partnerstvu koje omogućavaju obustavu financiranja u slučaju da lokalne i regionalne vlasti prekrše vladavinu prava te istodobno izražava zabrinutost zbog toga što bi politička uvjetovanost pristupa gradova i država financijskim sredstvima EU-a mogla biti neusklađena s načelom proporcionalnosti;
1.

pozdravlja to što nakon odobrenja uvjeta prijelaznog razdoblja ne bi trebalo biti diskriminacije između državljana EU-a koji su stigli u UK i državljana UK-a koji su stigli u EU27 do završetka prijelaznog razdoblja. Pozdravlja to što će u okviru sporazuma o povlačenju prava građana UK-a koji će ostati u EU-u, kao i građana EU-a koji će ostati u UK-u biti zaštićena cijeli život te zahtijeva garancije da buduće promjene politika u državama članicama EU-a ili u UK-u neće ugroziti ta prava. To uključuje i pravo na zdravstvenu zaštitu i uzajamno priznavanje doprinosa za socijalno osiguranje;
46.

poziva Europsku komisiju da predloži cjelovit plan za poboljšanje provedbe Strategije EU-a za biološku raznolikost do 2020. osiguravanjem strateškog vodstva za države članice EU-a, te osobito formalnim priznavanjem ključne uloge lokalnih i regionalnih tijela; raduje se nastavku bliske suradnje s Europskom komisijom na proaktivnoj pripremi okvira za politike nakon 2020. s obzirom na konferenciju COP 15 2020. u Pekingu. Za to će biti potrebna odlučna predanost u pogledu ne samo zaustavljanja gubitka biološke raznolikosti i ekosustava već i njihove obnove, kao i ambiciozan, uključiv okvir za politiku u pogledu biološke raznolikosti do 2030., kojim se može postići vizija za 2050. sadržana u Konvenciji o biološkoj raznolikosti u kontekstu ciljeva održivog razvoja;
9.

pozdravlja prijedlog Komisije da se EFSU produlji do 2020. godine, no insistira na tome da se dodatno pojasni i ojača sinergija s europskim strukturnim i investicijskim fondovima; podsjeća na to da svrha EFSU-a 2.0 nije zamijeniti postojeće fondove EU-a; traži da se pojasni definicija načela dodatnog doprinosa te da se potiče geografska ravnoteža stavljanjem većeg naglaska na razradu strategija za regionalna ulaganja i na korištenje investicijskih platformi; ponavlja da se odlučno protivi financiranju produljenja EFSU-a iz Instrumenta za povezivanje Europe;
54.

skreće pozornost na doprinos koji pruža demokratskoj i uključivoj raspravi o budućnosti Europe, kojoj će OR doprinijeti i u obliku mišljenja do listopada 2018., ponajprije opsežnim procesom promišljanja utemeljenim na pristupu odozdo prema gore, koji je OR pokrenuo kako bi građane i lokalne i regionalne dionike uključio u utvrđivanje ključnih izazova za građane EU-a, kao i konkretnih prijedloga o smjeru kojim bi EU ubuduće trebao krenuti kako bi povećao svoju legitimnost; u tom smislu skreće pozornost na prijedloge o toj temi iznesene u mišljenju „Izvješće o građanstvu EU-a za 2017.” usvojenom na plenarnom zasjedanju OR-a u studenome;
14.

podsjeća na to da OR podržava inicijative usmjerene na daljnju liberalizaciju trgovine, ali ustraje u tome da svakoj novoj inicijativi obavezno mora prethoditi procjena učinka kojom će se u ranoj fazi utvrditi i izmjeriti mogući asimetričan učinak na europske regije kako bi se omogućio brz odgovor u obliku javnih politika. Također poziva na to da instrumenti trgovinske zaštite postanu brzo i učinkovito sredstvo za rješavanje nepoštenih trgovačkih praksi;
—

uzimajući u obzir i. mišljenje OR-a o Komisijinom prijedlogu opće uredbe o fondovima obuhvaćenima zajedničkim strateškim okvirom od 4. svibnja 2012., u kojem se naglašava da se lokalne i regionalne vlasti ne smije kažnjavati zbog toga što se određene države članice ne pridržavaju svojih obveza u pogledu gospodarskog upravljanja, posebice kad je riječ o nacionalnom deficitu; ii. mišljenje OR-a „Program potpore strukturnim reformama za razdoblje od 2017. do 2020.” od 8. travnja 2016., u kojem se OR suprotstavlja podređivanju kohezijske politike europskom semestru zbog toga što legitimnost kohezijske politike proizlazi iz europskih ugovora; iii. mišljenje OR-a „Budućnost kohezijske politike nakon 2020. – Za snažnu i učinkovitu europsku kohezijsku politiku nakon 2020.” od 12. svibnja 2017., na kojem se temelji koalicija #CohesionAlliance i u kojem se ističe da se uključivanje kohezijske politike u nacionalne programe reformi treba ponovo osmisliti od europske razine prema dolje tako da se očuva teritorijalna dimenzija i decentralizirani pristup temeljen na partnerstvu; iv. mišljenje OR-a „Bolje upravljanje europskim semestrom: kodeks postupanja za uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti” od 11. svibnja 2017., u kojem se poziva na strukturirano uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti kao partnera u europski semestar, u svjetlu postojeće podjele ovlasti i nadležnosti na svim razinama vlasti država članica EU-a, kako bi europski semestar bio učinkovitiji i kako bi se na terenu povećala odgovornost za njega; v. mišljenje OR-a „Dokument za razmatranje o produbljenju ekonomske i monetarne unije do 2025.” od 1. prosinca 2017., u kojem se podržava strategija konvergencije koja bi dopunila već postojeće europske politike i time ojačala gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju;
6.

u tom pogledu upozorava da je moguće obustavljanje europskih strukturnih i investicijskih fondova za Španjolsku i Portugal, ili bilo koju drugu državu članicu, štetno za provedbu programa. Podsjeća a) da se OR protivio makroekonomskoj uvjetovanosti jer se njome kažnjavaju gradovi i regije; b) da bi ta mogućnost bila u proturječju s već primijenjenim ukidanjem sankcija u skladu s Uredbom 1173/2011 o učinkovitoj provedbi proračunskog nadzora u europodručju; i c) da krši načelo proporcionalnosti utvrđeno člankom 5. Protokola (br. 2) UEU-a. Stoga traži da se, ako do toga dođe, moguće obustavljanje svede na nulu uzimajući u obzir gospodarske i socijalne okolnosti, nezaposlenost i učinke takvog obustavljanja na gospodarstva dotičnih država, kao što je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. (Uredba o zajedničkim odredbama).
Kulturna baština može imati važnu ulogu u povezivanju zajednice u vrijeme kad se u europskim društvima povećava kulturna raznolikost. Novi participativni i međukulturni pristupi politici baštine i obrazovnim inicijativama u kojima se jednako vrednuju sve kulturne baštine mogli bi povećati povjerenje, uzajamno uvažavanje i socijalnu koheziju.

Kulturna baština može imati važnu ulogu u povezivanju zajednice u vrijeme kad se u europskim društvima povećava kulturna raznolikost. Lokacije kojima je dodijeljena Oznaka europske baštine odlikuju se jakom europskom dimenzijom s obzirom na to da su odabrane zbog svoje uloge u europskoj povijesti. Kao takve, one simboliziraju europske ideale, vrijednosti, povijest i integraciju i povezuju Europsku uniju i njezine građane. Zajedno s Europskim prijestolnicama kulture, one povećavaju osjećaj pripadnosti europskih građana zajedničkom kulturnom području. Iz tog razloga potrebno ih je povezati s Europskom godinom kulturne baštine. Novi participativni i međukulturni pristupi politici baštine i obrazovnim inicijativama u kojima se jednako vrednuju sve kulturne baštine, istovremeno poštujući slobodu umjetnosti sukladno članku 13. Povelje o temeljnim pravima Europske unije, mogli bi povećati povjerenje, uzajamno uvažavanje i socijalnu koheziju.
5.

Žali što radni program ne posvećuje dovoljno pozornosti temeljnoj ulozi europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF) u dopiranju do svih građana i regija u Europi, jačanju kohezije, promicanju inovacija i izražavanju istinske europske solidarnosti za usklađen razvoj EU-a kao cjeline. Poziva Komisiju da pripremi buduću kohezijsku politiku nakon 2020. godine jer je to glavna ulagačka politika EU-a i mora se temeljiti na pristupu utemeljenom na mjestu i ažuriranoj teritorijalnoj viziji; istodobno, OR potiče Komisiju da nastavi ulagati napore u poboljšanje i pojednostavljenje postupaka ESIF-a kako bi se smanjila birokracija i pridonijelo povećanju apsorpcije;
20.

pozdravlja predloženi strateški okvir za energetsku uniju te poziva na to da se nova strategija temelji na ostvarivim lokalnim i regionalnim rješenjima za energiju, ublažavanje posljedica klimatskih promjena i prilagodbu njima te održivi razvoj; traži od Komisije da OR neposrednije uključi u ključna pitanja od lokalnog i regionalnog interesa na područjima energetske sigurnosti, obnovljivih energija, unutarnjeg energetskog tržišta i smanjenja emisija stakleničkih plinova, posebice što se tiče maloprodajnih tržišta energije i prihvatljivih cijena energenata, kao i decentralizirane proizvodnje energije, novog sustava energetskog upravljanja i osnaživanja građana kao potrošača i proizvođača energije; također traži od Komisije da uključi OR u Energetski forum građana i aktivnosti programa Pametni gradovi;
11.

podsjeća da je zadaća praćenja usklađenosti zakonodavstva EU-a s načelom supsidijarnosti proširena kako bi se u nju uključili OR i regionalni parlamenti sa zakonodavnim ovlastima, u uskoj suradnji s nacionalnim parlamentima; kako bi OR na učinkovitiji način pridonio praćenju načela supsidijarnosti i sveukupne kvalitete zakonodavstva EU-a, OR poziva na ulaganje većih napora u: — provedbu procjena teritorijalnog učinka u ex ante fazi, — praćenje – na lokalnoj, regionalnoj i podnacionalnoj razini i u ime EU-a – prijenosa zakonodavstva EU-a u ex post fazi, — unapređenje sustava ranog upozoravanja, primjerice produljenjem vremenskog okvira, kako bi bio u potpunosti operativan i za potreba regionalnih dionika, — jačanje uloge regionalnih zakonodavnih skupština u postupku ranog upozoravanja, pri čemu bi se nacionalni parlamenti s njima obvezno (a ne više dobrovoljno) savjetovali o pitanjima koja su u nadležnosti regionalnih tijela vlasti, — razmatranje – zajedno s državama članicama – mogućnosti da se regionalnim i podnacionalnim parlamentima sa zakonodavnim ovlastima dodijele pune ovlasti za izdavanje obrazloženih mišljenja u vezi s načelom supsidijarnosti kao da je riječ o nacionalnim parlamentima (usp. 51. izjavu Ugovora iz Lisabona);
49.

pozdravlja prijedlog Komisije o uvođenju novog sudskog sustava za ulaganja za potrebe TTIP-a i svih drugih trgovinskih pregovora koji su u tijeku ili do kojih će doći u budućnosti; posebice pozdravlja činjenicu da se novim prijedlogom jamči pravo vlada da donose propise, no svejedno poziva na daljnja podrobna objašnjenja o tome kako će to dovesti do boljeg stanja u odnosu na postojeći mehanizam za rješavanje sporova između ulagača i države;
32.

poziva Komisiju da razvije novi politički pristup usmjeren na poduzetništvo i strategije Pametne specijalizacije, kao i na otkrivanje poduzetništva na svim razinama obrazovanja, od osnovne škole do strukovnih škola i sveučilišta; naglasak treba staviti na to kako se Europljani, od regionalnih i lokalnih predstavnika do industrijalaca i novih poduzetnika, mogu povezati s učenicima kako bi mladi već od rane dobi počeli razvijati poduzetničke stavove u svojem ponašanju i svakodnevnim aktivnostima;