EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 26.2.2020. COM(2020) 100 final KOMUNIKACIJA KOMISIJE Ažurirano izvješće o pojačanom nadzoru – Grčka, veljača 2020. {SWD(2020) 45 final}



Kontekst Gospodarska kretanja i politike u Grčkoj prate se u okviru europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika i u okviru pojačanog nadzora u skladu s Uredbom (EU) br. 472/2013 ( ). U provedbi pojačanog nadzora nad Grčkom ( ) potvrđena je činjenica da Grčka u srednjoročnom razdoblju treba nastaviti s donošenjem mjera za uklanjanje uzroka ili potencijalnih uzroka gospodarskih i financijskih poteškoća i provoditi strukturne reforme radi potpore snažnom i održivom gospodarskom rastu. Pojačani nadzor pruža sveobuhvatan okvir za praćenje gospodarskih kretanja i provedbu politika koje su potrebne da se zajamči održiv gospodarski oporavak. Omogućuje redovitu ocjenu najnovijih gospodarskih i financijskih kretanja u Grčkoj te praćenje uvjeta financiranja državnog duga i ažuriranje analize održivosti duga. Pojačani nadzor ujedno je okvir za ocjenu opće obveze prema Euroskupini koju je Grčka preuzela 22. lipnja 2018. radi nastavka i dovršetka reformi donesenih u okviru programa Europskog stabilizacijskog mehanizma i zaštite ciljeva važnih reformi koje su donesene u okviru programa financijske pomoći. U tom kontekstu, pojačani nadzor obuhvaća praćenje provedbe posebnih obveza za dovršetak ključnih strukturnih reformi započetih u okviru programa do dogovorenih rokova do sredine 2022. Te su strukturne reforme započete u šest ključnih područja: i. fiskalne i fiskalno-strukturne politike, ii. socijalna skrb, iii. financijska stabilnost, iv. tržište rada i proizvoda, v. privatizacija i vi. modernizacija javne uprave ( ). Rok za ispunjenje deset posebnih obveza bio je krajem 2019., a napredak se ocjenjuje u ovom izvješću. Prate se i daljnje mjere povezane s prethodnim obvezama. Ovo je peto izvješće o pojačanom nadzoru za Grčku. Objavljuje se uz Izvješće za Grčku za 2020. u okviru europskog semestra. Ovo se izvješće temelji na nalazima misije u Ateni od 22. do 24. siječnja 2020., koju je u suradnji s Europskom središnjom bankom provela Komisija ( ). Međunarodni monetarni fond u tome je sudjelovao u kontekstu svojeg ciklusa praćenja nakon provedbe programa, a Europski stabilizacijski mehanizam u kontekstu svojeg sustava ranog upozoravanja i u skladu s Memorandumom o razumijevanju o radnim odnosima između Europske komisije i Europskog stabilizacijskog mehanizma, koji je potpisan 27. travnja 2018. Opća ocjena napretka u pogledu reformskih obveza U ovom se izvješću zaključuje da je Grčka dobro napredovala u provedbi posebnih reformskih obveza preuzetih do kraja 2019. Dodatne mjere koje se provode ili ih je vlada najavila trebale bi omogućiti da se te obveze ispune do objave šestog izvješća o pojačanom nadzoru za Grčku predviđenog za svibanj 2020. Za to je potreban kontinuirani angažman grčkih tijela, posebno u financijskom sektoru, u kojem su potrebne znatne dodatne mjere. ·Među deset posebnih obveza koje treba ispuniti do kraja 2019. nalaze se važne reforme za povećanje učinkovitosti grčkog javnog sektora, jačanje djelotvornosti socijalne politike, ubrzanje plana privatizacije i daljnje poboljšanje kvalitete poslovnog okruženja. Nadležna tijela ispunila su ili će uskoro ispuniti neke glavne obveze, uključujući reforme za jačanje kapaciteta Nezavisnog tijela za javne prihode ili izradu digitalnih organigrama tijela javnog sektora, koji su dio strategije upravljanja ljudskim resursima. Rokovi za ispunjenje drugih glavnih posebnih obveza prilagođeni su s obzirom na složenost projekata ili prethodna kašnjenja. To je, primjerice, bio slučaj s uvođenjem stupa tržišta rada iz programa prihoda u okviru socijalne solidarnosti, čiji je cilj promicanje dugoročnog i održivog rasta zaposlenosti, i s provedbom programa privatizacije, unatoč stabilnoj dinamici od posljednjeg izvješća. Potpuni pregled nalazi se u Prilogu. Nadležna tijela potiču se na uvođenje dopunskih mjera da bi se osigurao odgovarajući napredak reformi s prilagođenim rokovima, primjerice u području upravljanja javnim financijama ili regulatornog opterećenja za poduzeća. ·Kad je riječ o trajnim obvezama, u tijeku je provedba strateškog plana Grčkog društva za imovinu i udjele i vidljiv je napredak u nizu transakcija iz plana za razvoj imovine, no potrebno je ubrzati provedbu plana za podmirenje dospjelih nepodmirenih obveza i povrat preplaćenih sredstava u zdravstvu. Kad je riječ o obvezama u financijskom sektoru, ostvaren je dodatni napredak u provedbi reformi potrebnih za smanjenje količine loših kredita. Međutim, i dalje je nužno jasno odrediti najvažnije prioritete i ubrzati provedbu određenih važnih mjera. Konkretno, kasni se s rješavanjem neriješenih predmeta stečaja kućanstava, a napredak u uklanjanju prepreka uspješnoj provedbi e-dražbi i dalje je ograničen. ·Nadležna tijela napreduju i u ispunjenju obveza do sredine 2020., a njihov napredak ocijenit će se u drugoj polovini godine. Ona blisko surađuju s institucijama i u kontekstu šireg programa reformi poduzimaju mjere koje nadilaze obveze preuzete u okviru Euroskupine, primjerice u području dobrog zakonodavstva, digitalnog upravljanja i obrazovanja. Gospodarski i fiskalni izgledi Gospodarski oporavak u 2019. se nastavio i očekuje se da će u budućnosti ojačati. Očekuje se da će gospodarski rast, uglavnom zahvaljujući snažnim izvoznim rezultatima, u 2019. dosegnuti 2,2 %, što je znatno iznad prosjeka europodručja od 1,2 %. Dobra turistička sezona potaknula je izvoz usluga, a i izvoz robe ostao je stabilan unatoč slabijem rastu u europodručju. Gospodarski rast u 2020. trebao bi se povećati na 2,4 %, uz sve veću domaću potražnju, zahvaljujući pozitivnim očekivanjima i poreznim promjenama kojima se potiče rast, a uvrštene su u proračun za 2020. Očekuje se nastavak oporavka tržišta rada te da će nezaposlenost u 2020. pasti na 15,2 %, a inflacija bi u bližoj budućnosti trebala ostati niska. Na izglede za budućnost i dalje utječu pozitivni i negativni rizici. Nedavne statističke revizije i pokazatelji očekivanja poduzeća i potrošača upućuju na pozitivne rizike za 2019. i 2020. Predviđanja su i dalje suzdržana u pogledu doprinosa vanjskog sektora rastu u 2020., među ostalim i zbog sporog povećanja jediničnog troška rada u Grčkoj, ali bi se povećanje udjela na izvoznom tržištu Grčke zabilježeno u 2019. i ranije moglo pokazati trajnijim, posebno u kombinaciji s povećanjem produktivnosti. Negativni rizici uglavnom su povezani s neizvjesnom geopolitičkom situacijom i trajnim političkim napetostima u široj regiji te s nedovoljnim napretkom provedbe planiranih projekata javnih ulaganja i njihovim učincima na domaću potražnju. Predviđanja ovise o nastavku provedbe reformi dogovorenih u okviru pojačanog nadzora. Konkretno, bankovno financiranje ulaganja ovisit će o brzoj provedbi reformi financijskog sektora za poticanje kapaciteta banaka kao posrednika. Na temelju preliminarnih podataka za 2019. Grčka bi trebala premašiti cilj primarnog suficita od 3,5 % BDP-a, čime će premašiti svoje fiskalne ciljeve petu godinu zaredom. Uzevši u obzir „socijalnu dividendu” od 186 milijuna EUR koja je isplaćena ugroženim kućanstvima i podmirenje dospjele obveze pružanja javnih usluga u iznosu od 200 milijuna EUR krajem godine, očekuje se da će primarni suficit u 2019. dosegnuti oko 4 %. To odgovara ukupnom suficitu od oko 1,6 % BDP-a, u usporedbi s deficitom od 0,8 % BDP-a koji je predviđen za europodručje. Prije plaćanja krajem godine višak u odnosu na saldo od 3,8% BDP-a predviđen u prethodnom izvješću dosegnuo bi oko 4,2 % BDP-a. Razlika se uglavnom može pripisati prihodima od socijalnih doprinosa i poreza koji su bolji od očekivanih te slabijem izvršenju rashoda za potrošnju. Veći prihodi djelomično su posljedica jednokratnih čimbenika. Iako imaju uglavnom neutralan učinak na saldo, ulaganja opće države bila su za 1,1 % BDP-a niža od prvotno planiranih. Kako bi se riješio problem opetovane neiskorištenosti sredstava u proračunu za javna ulaganja, nadležna tijela počela su s provedbom akcijskog plana za poboljšanje njegova praćenja. Provedba akcijskog plana dobro napreduje, a dovršetak se očekuje krajem 2021. Planovi za izradu instrumenta za pripremu projekata u ranoj su fazi, ali se očekuje da će se na taj način pridonijeti usmjerenijem i boljem izvršenju proračuna za javna ulaganja. Slabije izvršenje proračuna za javna ulaganja sve je veći problem i u kontekstu tehničkog rada na mogućem korištenju iznosa koji su jednaki prihodima u okviru programa za tržišta vrijednosnih papira i sporazuma o neto financijskoj imovini za dogovorena ulaganja (vidjeti i u nastavku). Nadležna tijela počela su izvršavati proračun za 2020., za koji je u prethodnom izvješću procijenjeno da je u skladu s fiskalnim ciljem od 3,5 % BDP-a, te očekuju da će se u proljeće pojaviti fiskalni prostor za financiranje dodatnih mjera. Vlada planira dodatno smanjiti porez na nekretnine ENFIA i istodobno povećati njegovu poreznu osnovicu te smanjiti poseban namet solidarnosti i doprinose za socijalno osiguranje. Stoga bi postupno smanjenje poreza na dobit na 20 %, najavljeno u srpnju 2019., moglo biti odgođeno. Ocjena tih mjera provest će se u kontekstu izrade srednjoročne fiskalne strategije, koja bi trebala biti dovršena u svibnju 2020., zajedno s ponovnom ocjenom nekih manjih fiskalnih mjera uvrštenih u proračun za 2020. Očekuje se da će se u srednjoročnoj fiskalnoj strategiji voditi računa o predstojećoj mirovinskoj reformi, koja je trenutno u izradi i koja bi u skladu s presudom Državnog vijeća iz 2019. trebala bi biti fiskalno neutralna, i o trošku aktiviranih državnih jamstava za bankovne kredite, koja prema procjenama u pet godina iznose 1,1 % BDP-a. S obzirom na ubrzanje migracijskih tokova nadležna tijela naglasila su da postojeći koeficijent prilagodbe za migracije ne odgovara u potpunosti ukupnom trošku migracijske krize ( ). Dogovorenim koeficijentom prilagodbe za migracije omogućuje se uklanjanje do 0,2 % BDP-a rashoda povezanih s migracijama (bez sredstava EU-a) iz primarnog salda, ali na temelju postojeće metodologije stvarni iznosi odbijeni od primarnog salda stalno su znatno ispod te razine. Nadležna tijela i europske institucije započeli su ocjenjivanje prepreka zbog kojih nadležna tijela ne mogu ukupni trošak uključiti u koeficijent prilagodbe te će o nalazima izvijestiti u sljedećem izvješću. Općenito gledajući, fiskalni i gospodarski izgledi Grčke poboljšali su se. Kontinuirani stabilni fiskalni rezultati i politike kojima se potiče rast utjecali su na gospodarsku klimu, čiji su se pokazatelji gotovo vratili na razine prije krize. Grčka je uspjela ponovno ući na tržišta državnih obveznica uz povijesno niske prinose. Razlike u prinosu u protekloj godini znatno su se smanjile, a zahvaljujući boljim izgledima za grčko gospodarstvo došlo je do postupnog poboljšanja kreditnog rejtinga Grčke. Ispunjenje reformskih obveza bit će ključno za održavanje srednjoročnih i dugoročnih izgleda za rast. Unatoč pozitivnim izgledima javne financije Grčke i dalje se suočavaju s fiskalnim rizicima, koje je u ovoj fazi teško kvantificirati. Prvo, bez obzira na nedavnu presudu Državnog vijeća o prošlim mirovinskim reformama, velik broj predmeta u kojima se traže retroaktivna plaćanja umirovljenicima i dalje je u tijeku te će ih Državno vijeće rješavati „pilot-suđenjem” radi usklađenog pristupa na svim sudovima. Dodatni fiskalni rizik posljedica je parničnih postupaka društva Attikos Helios, koje posluje u turističkom i ugostiteljskom sektoru, protiv društva za upravljanje državnim nekretninama. Predmet je u postupku pred Žalbenim sudom u Ateni. Dodatni fiskalni pritisci mogli bi nastati zbog planiranih mjera koje se odnose na privatni dopunski mirovinski fond Grčke narodne banke (privatna poslovna banka). Fiskalni učinak ovisit će o tome u kojem se trenutku prijenos mirovinskih obveza općoj državi statistički evidentira i presudama u dva sudska predmeta koji su u tijeku i uključuju sve zainteresirane strane (državu, banku i umirovljenike). Počele su tehničke rasprave o mogućem korištenju iznosa koji su jednaki prihodima u okviru programa za tržišta vrijednosnih papira i sporazuma o neto financijskoj imovini za smanjenje bruto potreba za financiranjem ili drugih dogovorenih ulaganja. Nadovezujući se na odgovarajući mandat koji je Euroskupina dodijelila u prosincu 2019. ( ), nadležna tijela podijelila su tijekom misije pojačanog nadzora svoja početna razmatranja o upotrebi iznosa koji su jednaki prihodima u okviru programa za tržišta vrijednosnih papira i sporazuma o neto financijskoj imovini i s njima povezanim učinkom na strukturni saldo. Europske institucije surađuju s vlastima na tehničkoj razini s ciljem izvješćivanja Euroskupine u lipnju 2020. Općenito se smatra da ulaganja trebaju potaknuti rast. Nadležna tijela predložila su i da se razmotri uvođenje mehanizma fiskalnog izravnanja koji bi omogućio da se premašeni ciljevi primarnog suficita iz prethodnog razdoblja uzmu u obzir u sljedećoj godini te da se do 2022. smanji cilj primarnog salda. Sve prijedloge kojima se mijenja sporazum s europskim partnerima iz lipnja 2018. trebalo bi raspraviti na sastanku Euroskupine i u njima je potrebno voditi računa o usklađenosti s fiskalnim okvirom EU-a i održivošću duga.

DRŽAVNO FINANCIRANJE i analiza održivosti duga Grčka je izdavanjem novih obveznica u siječnju 2020. povećala svoju prisutnost na tržištu državnih obveznica. Konkretno, krajem siječnja izdana je 15-godišnja obveznica u iznosu od 2,5 milijardi EUR. Interes ulagača bio je velik te je vrijednost konačne knjige naloga bila gotovo 19 milijardi EUR, a postignuti prinos od 1,9 % bio je ispod očekivanja. Oko 84 % obveznica na dražbi prodano je stranim ulagačima, uglavnom dugoročnim ulagačima. Grčka je prvi put od početka krize izdala na javnoj dražbi obveznicu s tako dugim rokom dospijeća, a prvi put je izdala i obveznicu koja dospijeva nakon kraja tekućeg razdoblja odgode zajmova Europskog fonda za financijsku stabilnost, tj. nakon 2032. Iz toga se može zaključiti da ulagači vide ograničeni rizik obnavljanja i u tom razdoblju. Strategija financiranja upućuje na to da će Grčka ove godine izdati još obveznica i na taj način mogla bi financirati daljnju prijevremenu otplatu službenih i privatnih dugova. Razlike u prinosu državnih obveznica dodatno su se smanjile, pri čemu je razlika u prinosu u odnosu na 10-godišnje njemačke obveznice sredinom veljače pala na 140 baznih bodova, a kreditni rejting Grčke dodatno se poboljšao. Grčka i dalje održava znatne gotovinske rezerve, a procjenjuje se da su krajem 2019. gotovinske pričuve države iznosile oko 23,5 milijardi EUR, što je dovoljno za pokrivanje potreba za financiranjem u razdoblju duljem od dvije godine ako se ispune ciljevi primarnog salda. Nakon toga provedeno je ažuriranje analize održivosti duga. Ažurirane makroekonomske pretpostavke i nedavni podaci o izdavanju obveznica upućuju na to da će se dug i dalje smanjivati (osim promjene zbog kapitalizacije odgođene kamate u 2033.), ali bi se do 2040. trebao zadržati iznad 100 % BDP-a. Drugi scenarij s dodatnim ažuriranjem kamatnih stopa u skladu s postojećim okvirom upućuje na to da bi dug do 2039. trebao ostati iznad 100 % BDP-a. Grčke bruto potrebe za financiranjem iznose približno 13,5 % BDP-a u prvom scenariju i 12 % BDP-a u drugom scenariju na kraju razdoblja obuhvaćenog prognozom. Sveobuhvatna revizija okvira pretpostavki na kojima se temelji analiza održivosti duga koju upotrebljavaju europske institucije u tijeku je i bit će dovršena do šestog izvješća o pojačanom nadzoru. Oporezivanje i upravljanje javnim financijama Ostvaren je važan napredak u proširenju porezne osnovice za ubiranje poreza na nekretnine ENFIA u 2020., čime se udio stanovništva obuhvaćenog zonskim sustavom povećao s 85 % na 98 %. Završetak novog vrednovanja na nacionalnoj razini očekuje se u proljeće 2020., a to će omogućiti usklađivanje vrijednosti poreza na nekretnine s tržišnim cijenama do sredine 2020., što je posebna obveza. Proračun za 2020. implicira gotovo fiskalno neutralnu naplatu poreza na nekretnine na temelju novih vrijednosti, uz neznatno povećanje prihoda od poreza na nekretnine ENFIA (samo 140 milijuna EUR) u odnosu na 2019. Proširenjem osnovice mogao bi se dobiti znatan prostor za restrukturiranje stopa i pragova poreza na nekretnine. Broj zaposlenika Nezavisnog tijela za javne prihode u 2019. se povećao, ali zadani cilj do kraja 2019. nije ispunjen (posebna obveza do kraja 2019., zamijenjena jednakovrijednim mjerama). Broj zaposlenika povećao se u 2019. na 11 902, što znači da je usporedbi s početkom godine narastao za 264 osobe. Međutim, s obzirom na prethodna kašnjenja stvarni broj zaposlenih ostao je niži od početnog cilja od 12 500 zaposlenika. Obnovom mandata guvernera Nezavisnog tijela osigurava se kontinuitet i olakšat će se njegova preobrazba u učinkovito i djelotvorno porezno tijelo u skladu s najboljim praksama. Provedba dopunskih mjera dogovorenih jer nije dosegnut ciljani broj zaposlenika općenito dobro napreduje, osobito u području reforme ljudskih resursa i kada je u pitanju preseljenje u novi prostor, i taj trend trebao bi se nastaviti do kraja travnja 2020. Dopunsko zakonodavstvo o platnim razredima, koje je preduvjet za reformu ljudskih resursa, doneseno je, a prateći zakonodavni akt kojim se utvrđuje okvir primitaka od rada u odnosu na sustav platnih razreda trebao bi biti donesen do kraja travnja. Kada je riječ o informatičkom okviru, utvrđena su ključna područja u kojima će do travnja 2020. biti potrebno pojasniti nadležnosti i resurse Nezavisnog tijela i relevantnih službi Ministarstva digitalnog upravljanja, što bi trebalo omogućiti dogovor o sporazumu o razini usluga do sredine 2020. Utvrđen je detaljan plan preseljenja Nezavisnog tijela na jednu lokaciju, koji obuhvaća odluku o preseljenju javnog tijela koje je trenutačno u tom prostoru i ponudu najamnine Nezavisnom tijelu koja se očekuje do ožujka 2020. Nezavisno tijelo bi se prema planu trebalo preseliti u nove prostorije do travnja 2021. Nadležna tijela ostvarila su napredak u nizu važnih projekata za jačanje kapaciteta Nezavisnog tijela i pripremaju ambiciozniji plan za borbu protiv krijumčarenja. U tijeku je rad na informatičkom sustavu za cjeloviti sustav ubiranja poreza (posebna obveza do sredine 2021.) i „oglednom uredu za ubiranje”, a planovi za uvođenje elektroničkog izdavanja računa u 2020. napreduju. Nadležna tijela planiraju ojačati i Operativni koordinacijski centar, koji je osnovan kao programska obveza u okviru misije za borbu protiv krijumčarenja i koordinaciju relevantnih službi. Kapacitet Centra nedavno je smanjen jer upućivanja osoblja nisu obnovljena, a očekuje se skoro donošenje primarnog zakonodavstva za rješavanje tog pitanja. Nadležna tijela planiraju članstvo u upravljačkom odboru Centra podići na razinu zamjenika ministara i guvernera Nezavisnog tijela, što bi rezultiralo učinkovitijom koordinacijom. Centar će u operativnom smislu ostati integriran u strukturu Nezavisnog tijela i poboljšat će se njegov ukupni kapacitet. Nadležna tijela ponovno su otvorila program obročnih plaćanja doprinosa za socijalno osiguranje u 120 obroka građanima koji su od njega odustali, što je izazvalo zabrinutost u pogledu vjerodostojnosti obveze nadležnih tijela da prekinu praksu dugotrajnih ad hoc programa obročnog plaćanja. Nadležna tijela tvrdila su da su mnogi dužnici nesvojevoljno odustali od programa zbog grešaka u informatičkom sustavu. Međutim, donesena pravna odredba koja omogućuje ponovni ulazak do kraja svibnja 2020. čini se pretjerano velikodušnom i u pogledu duljine roka za ponovni ulazak i u pogledu prihvatljivosti jer omogućuje ponovni ulazak i dužnicima koji se zaista nisu pridržavali pravila. Stoga je dobro da su nadležna tijela podnijela izmjenu ovog zakona kojom će se taj rok skratiti na kraj ožujka 2020. i ograničiti prihvatljivost za ponovni ulazak. Iznos neto dospjelih nepodmirenih obveza krajem 2019. dosegnuo je 1,2 milijardi EUR, što je 220 milijuna EUR više od cilja plana za podmirenje obveza iz listopada 2019. (trajna obveza). U usporedbi s kolovozom 2019. iznos neto dospjelih nepodmirenih obveza smanjio se za 50 milijuna EUR. Većina odstupanja uzrokovana je neučinkovitom isplatom mirovina i pogrešnim obračunom neto ukupnog iznosa neisplaćenih mirovina. Određena odstupanja od cilja uočena su i kada je riječ o dospjelim nepodmirenim obvezama državnih i lokalnih vlasti. U pripremi su dodatne mjere, usmjerene posebno na neisplaćene mirovine, a neke su se već počele provoditi. Te mjere obuhvaćaju niz zakonodavnih izmjena za reguliranje plaćanja određenih dospjelih nepodmirenih obveza, pomnije praćenje, dodatno osposobljavanje i razmjenu najboljih praksi. Nadležna tijela ustrajno provode plan za podmirenje obveza iz listopada 2019. i očekuju da će do sredine 2021. ostvariti cilj isplate neisplaćenih mirovina. Iako se neto dospjele nepodmirene obveze smanjuju, i dalje se gomilaju nove, što upućuje na nedostatke u lancu plaćanja i funkcijama unutarnje kontrole. U kontekstu uspostave lanaca pravovremenog plaćanja nedostatak učinkovitih mehanizama unutarnje kontrole i dalje je razlog za zabrinutost i čimbenik koji usporava obradu plaćanja, posebno u subjektima u kojima su ex ante revizije koje provodi Revizorski sud nedavno ukinute. Sud provodi opsežnu anketu o tom pitanju u javnoj upravi radi uspostave učinkovitih sustava unutarnje kontrole do kraja tekuće godine te po potrebi pruža dodatne smjernice. Glavni računovodstveni ured obvezao se da će ispitati preporuke o pojednostavnjenju lanca plaćanja donesene u okviru nedavnog projekta tehničke potpore MMF-a te da će prema potrebi donijeti mjere ublažavanja. Uspostavljen je okvir za praćenje novčanih sredstava iz sustava računa riznice opće države i provodi se pilot-projekt za predviđanje novčanih sredstava (obje su posebne obveze do kraja 2019.). Sva važna tijela opće države otvorila su račune u Grčkoj središnjoj banci i koriste ih za primanje državnih bespovratnih sredstava ili subvencija. Neka mala tijela još nisu pristupila programu, ali Glavni računovodstveni ured namjerava uskoro poduzeti korake za postizanje potpune pokrivenosti. Pilot-projekt za predviđanje novčanih sredstava započeo je krajem 2019., a cilj mu je izrada strategije za njegovo uvođenje u ostale subjekte do listopada 2020. S obzirom na njegovu složenost, projekt će se ocjenjivati na temelju privremenog izvješća koje treba dostaviti do kraja ožujka i nacrta strategije uvođenja koju treba dostaviti do kraja travnja. Opća primjena jedinstvenog računskog plana (posebna obveza za središnju upravu do sredine 2021.) napreduje, ali njezina primjena u cijeloj središnjoj državi, uključujući proračun za javna ulaganja, i dalje je izazov. Upravljačka struktura projekta računskog plana znatno je ojačana i on se smatra općom alatom za upravljanje javnim financijama, koji obuhvaća nabavu i e-fakturiranje. Međutim, kada je riječ o punoj primjeni računskog plana na proračun za javna ulaganja, nije ostvaren dovoljan napredak. Revidirani plan nadležnih tijela potrebno je doraditi, posebno u pogledu primjene računskog plana u fazi planiranja proračuna, uz potpuno poštovanje načela obračunskog računovodstva. Socijalna skrb Iako je socijalna situacija i dalje teška, očekuje se daljnji nastavak poboljšanja zahvaljujući kombiniranom učinku gospodarskog oporavka i reformi socijalne skrbi koje su provedene posljednjih godina. Provedene su važne mjere za poboljšanje učinkovitosti, djelotvornosti i primjerenosti sustava socijalne skrbi, a riječ je o uvođenju sustava zajamčenog minimalnog dohotka i naknade za stanovanje. Prema najnovijim dostupnim podacima od 2017. do 2018. udio osoba izloženih riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti smanjio se s 34,8 % na 31,8 %, dok je postotak osoba u teškoj materijalnoj oskudici pao s 21,1 % na 16,7 %. Naknadom za stanovanje ugroženim kućanstvima pruža se potpora za troškove najma, ali ne postoji slična, trajna potpora za ugrožene vlasnike nekretnina s hipotekom ( ). Dovršetak reforme sustava naknada za osobe s invaliditetom i revizija sustava subvencija za lokalni javni prijevoz mogli bi dodatno poboljšati učinkovitost sustava socijalne skrbi. Nadležna tijela pripremaju prilagodbe mirovinskog zakonodavstva radi usklađivanja s odlukom Državnog vijeća iz 2019. Prilagodbe će obuhvaćati više stope prirasta za mirovine osoba sa stažem većim od 30 godina, novi sustav socijalnih doprinosa za samozaposlene i povratak na razine dopunskih mirovina iz razdoblja prije 2014., čije je smanjenje proglašeno neustavnim. Povećanjem stopa prirasta povećat će se velikodušnost sustava za osobe s duljim stažem, što će dovesti do visokih prosječnih stopa zamjene prema europskim standardima. Kad je riječ o socijalnim doprinosima, nadležna tijela planiraju odvojiti doprinose koje plaćaju samozaposleni od njihova prijavljenog dohotka, povećavajući pritom minimalni plaćeni iznos. Predviđeni učinak novih mjera manji je od 0,5 % BDP-a, što nadležna tijela planiraju financirati preusmjeravanjem (dijela) sredstava iz 13. mirovine koja je ponovno uvedena 2019. Preostali dio proračuna koji je prethodno namijenjen 13. mirovini iskoristit će se za pokrivanje troškova zdravstvenih politika i socijalne skrbi, pri čemu bi se, na primjer, moglo poduprijeti povećanje zajamčenog minimalnog dohotka u programu prihoda u okviru socijalne solidarnosti ili uvođenje trajne naknade za ugrožene vlasnike nekretnina s hipotekom. Nadležna tijela izradila su akcijski plan za ublažavanje učinaka kašnjenja u uspostavi jedinstvenog fonda socijalne sigurnosti, što je posebna obveza do sredine 2020. Ambiciozan akcijski plan za digitalizaciju jedinstvenog fonda socijalne sigurnosti počet će se provoditi u sljedećim mjesecima, a cilj mu je objedinjavanje informatičkih sustava svih prethodnih fondova i digitalizacija usluga do kraja 2020. i sredine 2021. Nadležna tijela najavila su i odluku o spajanju dopunskog mirovinskog fonda s jedinstvenim fondom socijalne sigurnosti radi njihove bolje učinkovitosti. Nastavljaju se provoditi administrativni postupci za povrat preplaćenih sredstava (trajna obveza) i osmišljavaju se mjere za ograničavanje iznosa povrata preplaćenih sredstava. U tijeku je povrat preplaćenih sredstava za farmaceutske proizvode (u okviru programa obročnih plaćanja u 120 obroka iz 2019.), a uskoro će se obuhvatiti privatne klinike i drugi dobavljači. Sve veći iznosi preplaćenih sredstava, posebno za farmaceutske proizvode, razlog su za zabrinutost. Nadležna tijela planiraju uložiti veće napore u provedbi protokola o obveznom propisivanju/liječenju, čiji je cilj suzbiti neprimjereno ponašanje pri propisivanju lijekova, te ojačati svoje kapacitete u pregovorima o cijenama lijekova, posebno za skupe lijekove. Europske institucije potaknule su nadležna tijela da razmotre uključivanje elementa podjele rizika u sustav povrata preplaćenih sredstava i osiguraju usklađenost bolničkih proračuna sa zdravstvenim potrebama stanovništva. Nakon najavljenog preoblikovanja sustava nastavljen je napredak u osnivanju sveobuhvatne mreže jedinica primarne zdravstvene zaštite, što je posebna obveza do sredine 2020. Prema revidiranoj strategiji preostalih 120 lokalnih zdravstvenih jedinica počet će s radom u prostorima postojećih zdravstvenih centara. Međutim, u potpunom uvođenju mreže primarne zdravstvene zaštite i dalje se nailazi na velike prepreke, uključujući zapošljavanje potrebnog broja obiteljskih liječnika, nepotpunu obveznu prijavu kod liječnika opće prakse i selekcijsku uloga liječnika primarne zdravstvene zaštite. Proširenje mreže na cjelokupno stanovništvo do sredine 2020. neće biti moguće, ali nova strategija rješava neke glavne uzroke zastoja, a nadležna tijela uvjerena su da će do kraja 2020. moći dovršiti potpuno uvođenje mreže, uključujući selekcijsku ulogu liječnika primarne zdravstvene zaštite i funkcije upućivanja. Postizanje cilja od 30 % udjela centralizirane javne nabave (posebna obveza do sredine 2020.) bit će zahtjevno, ali planirano pokretanje decentralizirane nabave na regionalnoj razini možda će ubrzati proces. Nadležna tijela dostavila su revidiranu strategiju za centraliziranu javnu nabavu i transformirala novo središnje tijelo za javnu nabavu u području zdravstva u subjekt privatnog prava. U novoj strategiji predviđa se decentralizirana javna nabava na regionalnoj razini zahvaljujući kojoj bi administrativni postupci trebali postati jednostavniji, natječajni postupak brži, a mogućnosti za prijavu brojnije. Nadležna tijela planiraju bolje iskoristiti centar za praćenje cijena kako bi se što brže spriječila sva neučinkovita potrošnja koja se može izbjeći.

Reforma okvira naknada za osobe s invaliditetom (posebna obveza do sredine 2019.) napreduje, ali uz znatna kašnjenja zbog razloga izvan kontrole nadležnih tijela. Nova metodologija trebala je biti razvijena na temelju evaluacije pilot-projekta, čija je konačna verzija još u izradi. Nadležna tijela dogovorila su se da će do travnja 2020. dostaviti novi revidirani vremenski okvir za provedbu na nacionalnoj razini, u kojem će se uzeti u obzir problemi utvrđeni u nacrtu izvješća o evaluaciji. Nadležna tijela najavila su da namjeravaju preispitati niz naknada i usluga za osobe s invaliditetom radi boljeg pružanja naknada i usluga u naravi. Očekuje se da će evaluacija sustava subvencija za lokalni javni prijevoz (posebna obveza do kraja 2019.) biti dovršena krajem travnja 2020. Uzrok kašnjenja brojni su različiti korisnici (deset različitih skupina stanovništva prima te vrste subvencija) i sudjelovanje različitih ministarstava. Financijska POLITIKA Nakon ukidanja kontrola kapitala u rujnu 2019. bankarski sektor nastavio je jačati, no i dalje su prisutni veliki naslijeđeni rizici i izazovi. Domaći depoziti i dalje su se povećavali, čime je dodatno pojačana likvidnost grčkih banaka. Postoje naznake povećanja profitabilnosti banaka, premda je ona i dalje niska. Banke ispunjavaju svoje kapitalne zahtjeve, ali struktura kapitala uvelike ovisi o imovini povezanoj s državom, posebno zbog velikog iznosa odgođenih poreznih odbitaka. Neto bankovno kreditiranje nefinancijskih društava dodatno se povećalo u 2019., dok je rast kreditiranja kućanstava i dalje negativan unatoč dodatnom smanjenju kamatnih stopa na zajmove. Tempo smanjenja loših kredita u 2019. se ubrzao, ali su udjeli loših kredita i dalje vrlo visoki. Krajem rujna 2019. razina loših kredita smanjila se na 71,2 milijarde EUR, a taj je iznos za 36 milijardi EUR manji od najvećeg zabilježenog iznosa iz ožujka 2016. te predstavlja 42,1 % ukupnog iznosa kredita klijenata. Smanjenje loših kredita dosad je uglavnom bilo utemeljeno na prodaji i otpisu duga, a unutarnji kapacitet banaka za saniranje loših kredita i dalje je vrlo slab. Uspješnom i brzom provedbom programa zaštite imovine Heraklo moglo bi se ubrzati smanjenje loših kredita četiriju sistemskih banaka. Program će se provoditi 18 mjeseci i za njega je planirana omotnica u maksimalnom iznosu od 12 milijardi EUR državnih jamstava. Sve četiri sistemske banke izrazile su interes za sudjelovanje u tom programu i trenutačno provode postupak ažuriranja strategije smanjenja loših kredita. Naglasak je sada stavljen na uspješnu i pravovremenu provedbu programa. Nadležna tijela rade na reformi trenutačno fragmentiranog okvira za nesolventnost kako bi se omogućilo održivo smanjenje privatnog i javnog duga u bliskoj budućnosti te pritom ubrzavaju provedbu postojećih instrumenata za saniranje loših kredita i povećavaju njihovu učinkovitost. Mjere navedene u nastavku prate se i ocjenjuju u okviru pojačanog nadzora i dio su trajne obveze o „nastavku provedbe reformi za oporavak bankarskog sustava, uključujući ulaganje napora u saniranje loših kredita”. ·Usklađivanje okvira za nesolventnost: Nastavlja se pripremni rad na usklađivanju i integraciji sustava za stečaj tvrtki i potrošača, a očekuje se da će se novi okvir donijeti do kraja travnja 2020. Neovisno o provedbi novog okvira, u istom će razdoblju, odnosno krajem travnja, isteći program zaštite primarnog boravišta. Očekuje se, među ostalim, da će se primjenom novog sustava ukloniti postojeće zakonske prepreke za rješavanje problema prekomjerne zaduženosti i postupovne složenosti postojećih okvira te potaknuti suradnja među vjerovnicima. U okviru nastojanja da se restrukturiranje duga provede sporazumno nadležna tijela razmatraju mogućnost izrade okvira koji bi se prvenstveno temeljio na nagodbi prije pokretanja sudskog postupka, i to uz elektroničku podršku. Uspješna provedba novog okvira uvelike će ovisiti o učinkovitom ubrzavanju i optimizaciji sudskih postupaka u slučaju nesolventnosti. Nadležna tijela pripremila su preliminarni nacrt zakona. Trenutačno se provodi ocjena i savjetovanje s institucijama te se očekuje daljnja razrada. ·Rješavanje neriješenih predmeta stečaja kućanstava: Krajem prosinca 2019. broj neriješenih predmeta stečaja kućanstava popeo se na više od 86 000, što je za oko 50 % iznad cilja na kraju godine, stoga on vrlo vjerojatno neće biti ostvaren. Sveobuhvatan akcijski plan za brže rješavanje neriješenih predmeta stečaja kućanstava trebao je biti donesen do kraja prosinca 2019.. Nadležna tijela sada su se obvezala da će ga predstaviti do kraja ožujka 2020. Očekuje se da će se u njemu upotrijebiti različite tehnike kako bi se realno skratilo razdoblje od podnošenja prijedloga za otvaranje stečaja do ročišta te olakšala kontrola prihvatljivosti podnesenih dokaza. U tom je kontekstu važno napomenuti da su nadležna tijela podnijela i nacrt zakonodavnog prijedloga o pružanju osposobljavanja za sudce koji su nadležni za predmete u slučaju stečaja kućanstava. ·Rješavanje zaostataka u obradi aktiviranih državnih jamstava: Nadležna tijela povećala su svoje napore i obvezala se da će ubrzati provedbu akcijskog plana za rješavanje zaostataka u obradi aktiviranih jamstava, koji su i dalje veliki. Ažuriranim planom predviđa se da će se do kraja 2022. obraditi sva trenutačno aktivirana jamstva za zajmove poduzećima, a do kraja 2023. za zajmove fizičkim osobama. Očekuje se da će se potraživanja isplatiti odmah nakon što se ispita svaki pojedini zahtjev, osim za i. potraživanja koja su predmet spora i koja se ne mogu isplatiti prije zaključenja sudskih postupaka te ii. slučajeve u kojima vjerovnici trebaju dostaviti dodatnu dokumentaciju. U tim slučajevima očekuje se da će se plaćanja izvršiti u roku od jedne dodatne godine nakon obrade zahtjeva i u potpunosti zaključiti do kraja 2025. Očekuje se da će fiskalni trošak predviđenog uklanjanja zaostataka biti uključen pri ažuriranju srednjoročne fiskalne strategije u 2020. Izvršenjem znatnog dijela plaćanja već u 2020., uz postizanje vidljivih rezultata do sredine godine, te daljnjim ispitivanjem načina obrade jamstava predviđenih za 2024. još u 2023. povećala bi se učinkovitost akcijskog plana i poslala prava poruka za buduća plaćanja države prema financijskom sustavu. ·Zaštita primarnog boravišta: Sustav zaštite primarnog boravišta, u okviru kojeg je uspostavljena državna subvencija kako bi se dužnicima pomoglo da počnu otplaćivati hipoteke, i dalje se slabo koristi te su nadležna tijela potvrdila svoju obvezu u pogledu isteka zaštite krajem travnja 2020. ·Elektroničke dražbe: Sveobuhvatna analiza trenutačnih prepreka uspješnosti elektroničkih dražbi dosad nije provedena niti su predložena moguća zakonodavna rješenja. Nadležna tijela svjesna su da postoje određene prepreke koje često uzrokuju neuspjeh elektroničkih dražbi koje banke provode kako bi unovčile svoj kolateral, te su se obvezala provesti mjere za sprečavanje slučajeva zlouporabe postupka, posebno uspostavom učinkovitog postupovnog mehanizma za obradu zahtjeva za prilagodbu cijene. ·Ostale inicijative: Europske institucije pozdravljaju činjenicu da je ponovno uveden povoljan porezni tretman otpisa kredita koji je istekao na kraju 2018. jer će se time povećati poticaji za restrukturiranje duga. Nadležna tijela dovršila su svoju ocjenu provedbe reformiranog Zakonika o građanskom postupku, kojim se želi povećati učinkovitost sudskih postupaka i ubrzati obrada predmeta na sudovima nadležnima za građanska pitanja, te se očekuje da će do sredine srpnja 2020. finalizirati tekstove i prijedloge za donošenje zakonodavnih akata za buduća poboljšanja. Grčki fond za financijsku stabilnost nastavio je ostvarivati svoja vlasnička prava u četirima sistemskim bankama. U posljednjem izvještajnom razdoblju usredotočio se na poboljšanje upravljanja bankama, procjenu njihovih poslovnih modela i napredak u provedbi svoje izlazne strategije. Rasprave između Fonda i Ministarstva financija o mogućem uključivanju nadležnih tijela u završnu fazu prodaje i pravnoj zaštiti upravljačkih tijela i osoblja Fonda još nisu zaključene. Očuvanje neovisnosti Fonda i dalje je temeljno za proces obnove zdravlja bankarskog sektora. TRŽIŠTE RADA i proizvoda i konkurentnost Nadležna tijela pripremaju novu nacionalnu strategiju rasta. Nova će se strategija temeljiti na doprinosima stručne skupine na visokoj razini ( ) i trebala bi biti dovršena do sredine 2020. Očekuje se da će sadržavati sveobuhvatne i provedive srednjoročne prioritete reformi radi poticanja izvoza i ulaganja. Nakon donošenja Zakona o razvoju u listopadu 2019. nadležna tijela pripremaju i sekundarno zakonodavstvo, što je preduvjet za potpunu operativnost novog okvira. Nadležna tijela obvezala su se na zaštitu konkurentnosti pri godišnjem ažuriranju minimalne plaće, imajući pritom na umu zahtjev grčkog zakonodavstva da se zaštiti i kupovna moć. Uz pomoć projekta Europske komisije za tehničku potporu koji provodi Svjetska banka, u pripremi je ex post ocjena posljednjeg povećanja minimalne plaće i ukidanja plaće manje od minimalne plaće za mlade provedenih u veljači 2019. Očekuje se da će vlada na temelju te ex-post ocjene, savjetovanja sa socijalnim partnerima i preporuka neovisnog stručnog odbora u lipnju 2020. odrediti novu razinu minimalne plaće. U skladu s pravnim okvirom ta bi se razina trebala temeljiti na analizi temeljnih ekonomskih pokazatelja i istinskom dijalogu sa socijalnim partnerima. Nadležna tijela dovršila su provedbu akcijskog plana za borbu protiv neprijavljenog rada za razdoblje 2017.–2019., što je bila posebna obveza do kraja 2019., i u tijeku je postupak pripreme daljnjih mjera. Prethodnim akcijskim planom promicao se integrirani pristup neprijavljenom radu, uključujući mjere za jačanje suradnje među različitim institucijama i poboljšanje kapaciteta za otkrivanje neprijavljenog rada. Nadležna tijela trenutačno utvrđuju daljnje korake u vezi s tim akcijskim planom. Nadležna tijela pripremila su akcijski plan za proširenje na nacionalnoj razini novog modela provedbe aktivnih politika tržišta rada, čime je postignut napredak prema dovršetku uvođenja programa prihoda u okviru socijalne solidarnosti, što je bila posebna obveza do kraja 2019. Ažuriranim akcijskim planom želi se staviti strateški naglasak na promicanje dugoročnog i održivog rasta zapošljavanja primjenom integriranog i ciljanog pristupa. Nakon provedbe početnog pilot-projekta novi će se model provedbe politika proširiti na tri nove regije, a krajnji cilj bio bi njegovo uvođenje na nacionalnoj razini. Nadležna tijela pokrenula su ambiciozan program sveobuhvatne reforme obrazovanja. Taj program nadilazi obveze prema Euroskupini te je relevantan za makroekonomsku i socijalnu politiku jer se njime doprinosi rješavanju problema neusklađenosti vještina s potrebama tržišta rada, povećanju rasta, smanjenju siromaštva i poboljšanju socijalne situacije. Reforme su usmjerene na izazove kao što su povećanje kvalitete javnih škola, nadogradnja strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te poboljšanje kvalitete ustanova visokog obrazovanja kako bi se riješio problem neusklađenosti vještina s potrebama tržišta rada ( ). Novim zakonom o visokom obrazovanju nastoji se unaprijediti evaluacija i akreditacija ustanova visokog obrazovanja te povezati financiranje sveučilišta s njihovom uspješnošću, a u pripremi je i niz promjena u obveznom obrazovanju, uključujući uvođenje obveznog dvogodišnjeg predškolskog programa.

Napredak u području gospodarske diplomacije i olakšavanja trgovine, koji bi mogao pridonijeti jačanju izvoznih rezultata Grčke, otežan je zbog nedostataka u institucionalnim mehanizmima. Donošenje zakonodavstva kojim bi se proširili mandat i nadležnosti Ministarstva vanjskih poslova u pogledu gospodarske diplomacije odgođeno je i njegov se dovršetak očekuje u ožujku 2020., dok bi strategija trebala biti dovršena do travnja 2020. Uspostava čvrstog pravnog uporišta za jedinstveno tijelo i prilagodba međuinstitucijskih struktura preduvjeti su koji će nadležnim tijelima omogućiti postizanje sinergija i usklađenosti politika u tom području. Unatoč određenim kašnjenjima, većinom uzrokovanima čimbenicima koji su izvan kontrole nadležnih tijela, rad na izdavanju dozvola za ulaganje uglavnom dobro napreduje te nadležna tijela i dalje predano rade na tome da se reforme dovrše u dogovorenim rokovima. Nadležna tijela povećala su administrativne kapacitete službe odgovorne za koordinaciju reforme i osigurala dodatnu tehničku potporu Europske komisije u preostalom radu. Potpisivanje ugovora za nabavu informatičkog sustava, kao prvi korak prema potpunom uvođenju informatičkog sustava (posebna obveza do kraja 2019.), odgođeno je zbog komplikacija nastalih tijekom natječajnog postupka koje su izvan kontrole nadležnih tijela. Napreduje rad na provedbi okvirnog zakona o inspekcijama (posebna obveza do sredine 2020.), uz određena kašnjenja. Nadležna tijela unatoč određenim kašnjenjima i dalje predano rade na tome da se ispoštuje rok za pojednostavnjenje postupaka izdavanja dozvola u preostalim gospodarskim sektorima, što je posebna obveza do sredine 2020. Cilj je nadležnih tijela da se revizija klasifikacije smetnji zaključi do sredine 2020., znatno prije posebne obveze do sredine 2021., a rade i na daljnjim mjerama za poboljšanje okvira za izdavanje okolišnih dozvola i inspekcijskog okvira. Nadležna tijela potpisala su ugovor s tehničkim savjetnikom kako bi im pomogao u usklađivanju sustava klasifikacije smetnji sa sustavom klasifikacije učinka na okoliš, sve u cilju donošenja relevantnog sekundarnog zakonodavstva do sredine 2020. Dodatne mjere koje se pripremaju u cilju poboljšanja okvira za izdavanje dozvola obuhvaćaju pojednostavnjenje postupka obnavljanja i izmjene okolišnih dozvola, certifikaciju vanjskih procjenitelja okoliša, reorganizaciju administrativnog okvira za inspekcije i certifikaciju vanjskih inspektora. To bi predstavljalo važan korak u suočavanju s postojećim slabostima provedbenog okvira. Nadležna tijela preispituju i određene odredbe koje je donijela prethodna vlada u cilju utvrđivanja mogućih odstupanja od načela reforme izdavanja dozvola za ulaganje kako bi se bilo kakve potrebne izmjene donijele do rujna 2020. Kontinuiranim angažmanom i pojačanom ulogom službe nadležne za koordinaciju te reforme u nadzoru budućeg zakonodavstva zajamčio bi se kontinuitet te reforme. Katastarski projekt općenito dobro napreduje, ali uz prilagodbu rokova zbog već postojećih zaostataka. Problem kašnjenja s prijavama imovine, zbog kojeg je usporen postupak katastarske izmjere, uglavnom je riješen i u većini područja može započeti sljedeća faza izmjere. Međutim, s obzirom na prethodna kašnjenja bilo je potrebno revidirati plan za katastarski projekt kako bi se vjerodostojno ažurirali rokovi i međukoraci. Stoga je rok za dovršetak katastarske izmjere pomaknut sa sredine 2021. na svibanj 2022., a utvrđeni su i međuciljevi. Na provedbi projekta općenito se intenzivno radi i nadležna tijela pokazuju snažnu odgovornost, što je čvrsta osnova za njegovo dovršenje. Kako bi se ubrzao napredak prema potpunoj uspostavi katastarske agencije (posebna obveza do sredine 2020.), nadležna tijela planiraju odmah otvoriti regionalne urede u cijeloj Grčkoj i dati im ovlasti za otvaranje predviđenih lokalnih ispostava. Napredak prema ispunjenju obveza Grčke u pogledu energetskog tržišta nastavljen je podnošenjem revidiranih prijedloga radi rješavanja pitanja dominantnog položaja do potpunog zatvaranja svih kapaciteta za proizvodnju električne energije iz lignita, zajedno s izradom opće strategije za energetiku i klimu. Riječ je o jednoj od mjera za rješavanje preostalih pitanja povezanih s povlaštenim pristupom javnog poduzeća za opskrbu električnom energijom proizvodnji električne energije na lignit i konačno usklađivanje s odlukom Komisije i presudama suda. Uklanjanjem dugotrajnih poremećaja na veleprodajnom tržištu (uključujući mjere u okviru preuzete protumonopolske obveze kojom će se sada obuhvatiti posebna obveza do kraja 2019. uključivanjem dodatnih mjera u energetskom sektoru) povećat će se stupanj tržišnog natjecanja na grčkom tržištu električne energije, čime će se postaviti osnova za daljnje ulaganje i pomoći Grčkoj u reformi energetskog sektora. U tom je kontekstu važno napomenuti da je Grčka svoj nacionalni energetski i klimatski plan u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime donijela u prosincu 2019., što je ranije od nekih drugih država članica. U planu se opisuje energetska strategija Grčke za razdoblje do 2030. koja se temelji na ranom stavljanju izvan pogona elektrana na lignit te se ističu ambicije u pogledu povećanja proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, energetske učinkovitosti i smanjenja emisija CO2. Radi lakšeg suočavanja sa socijalnim izazovima tranzicije potiče se bliska suradnja s Komisijom, među ostalim u okviru plana ulaganja za europski zeleni plan i mehanizma za pravednu tranziciju. Provedba ciljnog modela za tržište električne energije, što je posebna obveza odgođena za sredinu 2020., uglavnom napreduje u skladu s rasporedom. Od posljednjeg izvješća Grčka je ostvarila određeni napredak donošenjem mjera kao što je odobrenje pravilnika o poravnanju na promptnim tržištima. Gotovo sva preostala tehnička pravila dostavljena su na odobrenje regulatornom tijelu. Poduzeti su daljnji napori kako bi se osiguralo da se nakon pokretanja promptnog tržišta lokalno tržište što prije poveže s bugarskim i talijanskim. GRČKO DRUŠTVO ZA IMOVINU I UDJELE Grčko društvo za imovinu i udjele nastavlja rad na ključnim područjima obuhvaćenima obvezama prema Euroskupini. Od objave četvrtog izvješća o pojačanom nadzoru u studenome 2019. ostvaren je napredak u poboljšanju korporativnog upravljanja u poduzećima u državnom vlasništvu (uključujući preispitivanja odbora i politike primitaka). Osim toga, Grčko društvo za imovinu i udjele sve se više usredotočuje na operativna poboljšanja u poduzećima u državnom vlasništvu. Važan izazov u tom pogledu bit će učinkovito uklanjanje znatnih operativnih i financijskih poteškoća u društvu Hellenic Post te suradnja s nadležnim tijelima u području financiranja plana restrukturiranja, u skladu s okvirom EU-a za državne potpore. Nadležna tijela pokazala su snažan angažman i potporu važnom radu Grčkog društva za imovinu i udjele. Mehanizam koordinacije između nadležnih tijela i tog društva u međuvremenu je pokrenut za sva poduzeća, mandati osam poduzeća dovršeni su i podneseni Odboru kabineta te se radi na ažuriranju ministarskih smjernica. Grčko društvo za imovinu i udjele nastavlja s provedbom svojeg strateškog plana (trajna obveza) i prati ključne pokazatelje uspješnosti koje je utvrdilo za svoja društva kćeri. Ostvarivanje punog potencijala portfelja nekretnina u okviru društva Public Properties Company i dalje je važan izazov, a provjera mogućnosti prijenosa dodatnih nekretnina trebala bi uskoro biti dovršena. Prijenos Olimpijskog atletskog centra (OAKA), koji je bio posebna obveza do kraja 2018., odgodit će se zbog praktične složenosti, koja je neizbježna s obzirom na status imovine. Nadležna tijela zadržala su zamah u postupku privatizacije, što je vidljivo u solidnom napretku koji je postignut u nekoliko transakcija. Bit će ključno nastaviti ulagati napore kako bi se projekti realizirali. Kako je navedeno u prethodnim izvješćima, na raspored provedbe vodećih projekata navedenih u nastavku utjecala su kašnjenja ili čimbenici koji su uglavnom izvan kontrole nadležnih tijela. Sveukupno, nadležna tijela kontinuirano napreduju u provedbi plana za razvoj imovine (trajna obveza). Riječ je o sljedećim projektima: ·Hellinikon (posebna obveza do kraja 2018.): Iako se natječajni postupak za dodjelu dozvole za rad kasina možda odgodi zbog čimbenika koji su izvan kontrole vlade, nadležna tijela rade na ispunjenju drugih uvjeta potrebnih za tu transakciju. Donijela su sekundarno zakonodavstvo o gradskom parku i područjima razvoja i urbanizacije, a sve uključene strane postigle su dogovor o podjeli lokacije Hellinikon. Nadležna tijela poduzimaju i mjere kako bi se riješila neka neriješena pitanja u vezi s premještanjem preostalih javnih i privatnih korisnika te postupkom legalizacije i rušenja zgrada. ·Marina Alimos (posebna obveza do sredine 2019.): Revizorski sud odobrio je natječajni postupak 26. lipnja 2019. Kašnjenje u financijskom zaključenju transakcije prvenstveno je uzrokovano trajanjem postupka dubinske analize potrebnog za financiranje transakcije koji provode banke. ·Hellenic Petroleum (posebna obveza do sredine 2019.): Financijsko zaključenje neizbježno će kasniti zbog neuspjeha planirane prodaje većinskog udjela. Revidirana struktura i rokovi trebali bi se utvrditi na temelju kriterija najveće komercijalne i strateške vrijednosti za Grčku. Nadležna tijela tek trebaju odlučiti o pristupu, a okvirni raspored sada se očekuje do ožujka 2020. ·Prodaja 30 % udjela Međunarodne zračne luke Atena (posebna obveza do kraja 2019.): Natječajni postupak dobro napreduje. Upravni odbor Fonda za razvoj imovine Helenske Republike (TAIPED) odlučio je 31. siječnja 2020. da devet ulagača ispunjuje uvjete za fazu obvezujućih ponuda, čime je ta faza započela. Financijsko zaključenje transakcije očekuje se do kraja godine. ·Javno poduzeće za opskrbu plinom DEPA (posebna obveza do kraja 2019.): Zakonodavstvo potrebno za djelomičnu podjelu društva i prodaju cijelog udjela Fonda za razvoj imovine (tj. 65 %) doneseno je u studenome 2019. Međunarodni natječajni postupak za poduzeće DEPA Infrastructure pokrenut je 9. prosinca 2019., pri čemu Fond i Hellenic Petroleum djeluju kao suprodavatelji (nude 100 % udjela u temeljnom kapitalu poduzeća DEPA Infrastructure). Međunarodni natječajni postupak za prodaju 65 % udjela u temeljnom kapitalu poduzeća DEPA Commercial pokrenut je 23. siječnja 2020. ·Egnatia (posebna obveza do kraja 2019.): Postupak dodjele dugoročne koncesije za autocestu Egnatia obilježen je sustavnim kašnjenjima i problemima koji upućuju na nedostatak odgovornosti. Grčka tijela naglasila su svoju snažnu predanost nastavljanju te transakcije. Od posljednjeg izvješća o pojačanom nadzoru puštene su u rad tri frontalne naplatne postaje, dok je institucijama dostavljen detaljan plan s posebnim rasporedom za provedbu svih preostalih potrebnih mjera do svibnja 2020. Provedba plana započela je i važno je nastaviti raditi u tom smjeru te poduzeti sve potrebne korake znatno prije revidiranog roka za podnošenje obvezujućih ponuda, odnosno 26. lipnja 2020. ·Regionalne luke (posebna obveza do kraja 2019.): Nadležna tijela fleksibilna su u pogledu oblika privatizacije (tj. podkoncesija, prodaja vlasničkog kapitala) kako bi se za svaku luku mogla odabrati najbolja struktura privatizacije. Parlament je 12. veljače donio relevantnu izmjenu zakonodavstva, dok je Fond za razvoj imovine započeo postupak zapošljavanja vanjskih savjetnika za prodaju vlasničkog kapitala za četiri luke. JAVNA UPRAVA Nadležna tijela poduzimaju mjere za postizanje napretka u digitalnom upravljanju, koje je među najslabije razvijenima u EU-u. Unatoč određenim kašnjenjima, očekuje se da će nova „digitalna biblija” biti dovršena do ožujka 2020., a u njoj će se iznijeti projekti za javnu upravu i mjere za poboljšanje ukupne digitalne učinkovitosti. Jasnoća u pogledu uloga i odgovornosti unutar uprave bit će ključna za njihovu učinkovitu provedbu. Ostvaren je napredak u važnim projektima, kao što je uspostavljanje jedinstvene platforme (gov.gr) za elektroničke usluge zahvaljujući kojoj će se povećati interoperabilnost javnih sustava te pojednostavnjenje i digitalizacija postupaka koje upotrebljavaju građani. Jedan od prioritetnih ciljeva za Grčku bilo bi i daljnje pojednostavnjenje postupaka koji predstavljaju opterećenje za poduzeća. Napreduje imenovanje stalnih tajnika u javnoj upravi i nastavlja se postupak odabira direktora. Prema navodima nadležnih tijela, imenovanja za radna mjesta stalnih tajnika trebala bi biti dovršena do ožujka 2020., a očekuje se da će radna mjesta direktora biti popunjena do kolovoza 2020. Bit će ključno osigurati da se u okviru planiranih pravnih izmjena za buduća imenovanja direktora i voditelja odjela zaštiti uloga Vrhovnog vijeća za odabir osoblja (ASEP) u tom procesu.