C 263/6

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2020/C 263/05)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev za izmjenu u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma objave.

ZAHTJEV ZA ODOBRENJE IZMJENE KOJA NIJE MANJA U SPECIFIKACIJI PROIZVODA ZAŠTIĆENE OZNAKE IZVORNOSTI/ZAŠTIĆENE OZNAKE ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA

Zahtjev za odobrenje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

„ACEITE DE LA COMUNITAT VALENCIANA”

EU br.: PDO-ES-0720-AM01 – 1.2.2016.

ZOI (X)ZOZP ()

1. Skupina koja podnosi zahtjev i legitiman interes

Asociación para la promoción de la DO Aceite de la Comunitat Valenciana (Udruženje za promidžbu oznake izvornosti „Aceite de la Comunitat Valenciana”)

C/Sagunto, 39. – 12400 Segorbe

2. Država članica ili Treća Zemlja

Španjolska

3. Rubrika specifikacije proizvoda na koju se odnosi izmjena

☐ Naziv proizvoda

☒ Opis proizvoda

☐ Zemljopisno područje

☒ Dokaz o podrijetlu

☒ Metoda proizvodnje

☒ Povezanost

☐ Označivanje

☒ Ostalo (nadzorno tijelo)

4. Vrsta izmjene

☒ Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

☐ Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument), koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

5. Izmjene

5.1. Opis proizvoda (odjeljak C specifikacije – „Opis proizvoda” i točka 3.2. jedinstvenog dokumenta):

Izmijenjeni su sljedeći analitički parametri: K270, oleinska kiselina, palmitinska kiselina, ikosanska kiselina, medijani voćnosti, oštrine okusa i gorčine.

Razlozi za izmjene:

U sadašnjoj specifikaciji ZOI-ja „Aceite de la Comunitat Valenciana” navedena su obilježja ekstradjevičanskih maslinovih ulja proizvedenih na tom području prije 2007., godine u kojoj je započeo postupak registracije ZOI-ja.

Posljednjih nekoliko godina, posebno od 2010., zabilježena je znatna promjena klimatskih uvjeta u Valenciji, koje sada obilježavaju dulja sušna razdoblja i temperature više od prosjeka.

Od približno 2000. povećao se broj godina u kojima prosječna temperatura u svakom mjesecu premašuje uobičajene prosječne vrijednosti prethodnih godina. To je povećanje pogotovo naglašeno tijekom ljetnih mjeseci, što se očituje u općem porastu temperature.

Kad je riječ o oborinama, treba napomenuti da ih je u mediteranskoj klimi najviše tijekom jeseni i zime, što znači da je potrebno uzeti u obzir sve promjene učestalosti kiše tijekom tih mjeseci. Dakle, povijesno gledano, razdoblje od rujna do prosinca bilo je najkišovitije. Od 2000. primjetan je silazan trend prosječne količine oborina tijekom tih mjeseci.

Potrebno je uzeti u obzir činjenicu da je zbog promjene klime posljednjih godina najveća koncentracija oborina zabilježena u samo nekoliko dana, u obliku obilnih kiša koje su trajale najviše od dva do tri dana. To ima za posljedicu znatno otjecanje, usjevima preostaje ograničena količina vode te je smanjen kapacitet zadržavanja vlage u tlu, što u konačnici dovodi do smanjenog uroda.

Te klimatske promjene neizbježno izravno utječu na fizičke i kemijske parametre ulja. Sastav masnih kiselina razlikuje se ovisno o području proizvodnje (zemljopisnoj širini i vremenskim uvjetima), sorti masline i stupnju zrelosti.

Promjene analitičkih parametara povezane su s prethodno opisanim zamjetnim promjenama klime područja autonomne zajednice Valencije. Takvi novi klimatski uvjeti izravno utječu na ciklus uzgoja maslina jer one cvjetaju ranije i sezona rasta je produljena. Glavna je posljedica za plodove povećanje sadržaja polinezasićenih masnih kiselina, osobito linolne kiseline. Ona sadržava konjugirane dvostruke veze, što potiče stvaranje kromofora, koji se apsorbira u ultraljubičastom području i time uzrokuje blago povećanje vrijednosti parametra K270 u odnosu na onu koja je izvorno navedena u specifikaciji proizvoda. Stoga je vrijednosti parametra K270 potrebno uskladiti sa stvarnim vrijednostima ulja ZOI-ja „Aceite de la Comunitat Valenciana”, koje su povezane s klimatskim značajkama tog zemljopisnog područja.

U pogledu medijana voćnosti predlaže se promjena vrijednosti na > 2,5 kako bi se značajkama ulja koja ispunjavaju uvjete za ovaj ZOI pridodala „zrela voćnost”.

Veće temperature znače ranije zrenje plodova, čime se dobivaju masline zrele voćnosti, koje u slučaju sorti kao što su Serrana, Farga i Morruda imaju slađi i manje intenzivan okus. S druge strane, manja količina oborina može pojačati gorki i oštri okus koji je karakterističan za neke sorte, kao što su Blanqueta ili Villalonga.

Nakon nekoliko godina tijekom kojih je zamijećen isti klimatološki obrazac (niska količina oborina i više temperature) i tijekom kojih su provedene analize ulja koja se proizvode na tom području, potrebno se prilagoditi novim uvjetima i izmijeniti određene parametre kako bi specifikacija odgovarala trenutačnom načinu proizvodnje maslinova ulja u Valenciji.

Ova izmjena odnosi se na specifikaciju proizvoda (odjeljak C) i jedinstveni dokument (točka 3.2.). U oba se dokumenta mijenjaju sljedeće točke:

Prethodna formulacija:

„Ekstradjevičansko maslinovo ulje:

— K270 ≤ 0,15

— sadržaj oleinske kiseline od 70 % do 82 % ukupnog sadržaja masnih kiselina,

— sadržaj palmitinske kiseline od 9,5 % do 12 % ukupnog sadržaja masnih kiselina,

— eikosanske kiseline manje od 0,5 % ukupnog sadržaja masnih kiselina,

— srednja vrijednost voćnog okusa > 3 i < 6,

— srednja vrijednost oštrog okusa > 1 i < 3,

— srednja vrijednost gorkog okusa > 1 i < 3,

— odnos između srednje vrijednosti voćnog okusa i srednjih vrijednosti gorkog i oštrog okusa mora biti takav da se ulje može opisati kao uravnoteženo.”

Nova formulacija:

„Ekstradjevičansko maslinovo ulje:

— K270 < 0.18,

— sadržaj oleinske kiseline od 60 % do 82 % ukupnog sadržaja masnih kiselina,

— sadržaj palmitinske kiseline od 7,5 % do 20 % ukupnog sadržaja masnih kiselina,

— sadržaj ikosanske kiseline manji od 0,4 % ukupnog sadržaja masnih kiselina,

— medijan voćnosti > 2,5,

— medijan oštrine okusa ≥ 1,5,

— medijan gorčine ≥ 1,5,

— odnos između medijana voćnosti okusa i medijana gorčine i oštrine okusa mora biti takav da se ulje može opisati kao skladno. To znači da medijani gorčine i oštrine okusa ni u kojem slučaju ne smiju biti za dvije jedinice veći od medijana voćnosti.”

5.2. Dokaz o podrijetlu (odjeljak E specifikacije, „Dokaz o podrijetlu”)

Izmijenjen je tekst odjeljka E specifikacije, „Dokaz o podrijetlu”, da bi se utvrdio bolji sustav za provjeru podrijetla proizvoda i definirali registri koje je potrebno održavati.

Razlozi za preinaku odjeljka:

Odjeljak je prvotno napisan više u skladu s priručnikom za upravljanje kvalitetom, a u novom su tekstu opisani posebni uspostavljeni postupci kontrole. Stoga je izmijenjen kako bi se na odgovarajući način opisali elementi potrebni za provedbu praćenja ZOI-ja „Aceite de la Comunitat Valenciana”.

Ova izmjena odnosi se na specifikaciju proizvoda.

Prethodna formulacija odjeljka E specifikacije, „Dokaz o podrijetlu”:

„— dokumentirani dokazi tome da proizvođači svake godine podnose izjave s pojedinostima o katastarskim brojevima parcela, njihovoj lokaciji, području, procjeni kapaciteta itd., čime potvrđuju da masline potječu iz maslinika smještenih na području proizvodnje za koje je utvrđeno da se na njemu uzgajaju odobrene sorte,

— postojanje sustavâ za kontrolu, praćenje i evidentiranje poljoprivrednih i proizvodnih praksi koje se primjenjuju i usklađenost tih praksi s odredbama iz regulatornog dokumenta te osiguravanje sljedivosti proizvoda,

— uljare dobivaju ulje u skladu s uvjetima propisanima u ovoj specifikaciji i skladište ga u pogonima koji osiguravaju njegovo najbolje očuvanje,

— uljare osiguravaju da se fizička, kemijska i organoleptička svojstva uljâ zadržavaju tijekom faze skladištenja te da postoje plan praćenja tijekom komercijalnog životnog vijeka uljâ i postupci za sprječavanje distribucije i stavljanja na tržište pod zaštićenom oznakom podrijetla ulja koja nisu propisane kvalitete.”

Nova formulacija odjeljka E specifikacije, „Dokaz o podrijetlu”:

„Dokaz da ulje potječe s određenog zemljopisnog područja dobiva se na temelju postupaka za kontrolu i izdavanje certifikata koji obuhvaćaju sljedeće aspekte:

— registar maslinika, u kojem se navode sorte, vlasnici gospodarstava te zemljišne parcele koje se upisuju u registar,

— registar poduzećâ za proizvodnju i pakiranje u kojem se navodi vlasnik poduzeća i objekti koji se upisuju u registar,

— samostalno praćenje koje provode registrirani subjekti: registrirani subjekti vode evidenciju o provjerama koje provode kako bi dokazali ispunjenost zahtjeva navedenih u specifikaciji i podrijetlo sirovina. Sadržaj tog samostalnog praćenja definiran je u priručniku o upravljanju kvalitetom,

— sljedivost: provedbom sljedivosti u svim fazama uzgoja, proizvodnje i punjenja u boce omogućuje se provjera podrijetla ulja obuhvaćenog ZOI-jem. Konkretno, s pomoću sustava sljedivosti koji se primjenjuje mora biti moguće dokazati povezanost svake serije sirovina i svake isporučene serije ulja „Aceite de la Comunitat Valenciana”,

— kontrola i izdavanje certifikata: tijelo nadležno za kontrolu nadzire samostalno praćenje registriranih subjekata, sustav sljedivosti i praćenje postupka proizvodnje, a prati i obilježja ulja navedena u specifikaciji. To se praćenje provodi u obliku periodičnih inspekcija te provjere dokumentacije (registara) i kvalitete ulja punjenog u boce,

— ako nisu ispunjeni zahtjevi iz ove specifikacije, ulje se ne može stavljati na tržište pod navedenim ZOI-jem.”

5.3. Opis metode proizvodnje (odjeljak F specifikacije)

U prethodnom su tekstu bile detaljno navedene sve primijenjene metode uzgoja i postupci proizvodnje ulja, bez obzira na to utječu li izravno na prepoznatljiva obilježja proizvoda. Smatrali smo da je potrebno odjeljak pojednostavniti.

Razlozi za preinaku odjeljka:

Prethodni opis metode proizvodnje bio je predugačak i vrlo općenit. Odjeljak je izmijenjen te je sada sažetiji i uključuje posebne postupke koje se primjenjuju na predmetnom području i koje ulju obuhvaćenom ZOI-jem „Aceite de la Comunitat Valenciana” daju prepoznatljiva obilježja.

Ova izmjena odnosi se na specifikaciju proizvoda.

Prethodna formulacija odjeljka F specifikacije, „Opis metode proizvodnje”:

„— Stabla se sade u redovima, s prosječnom gustoćom nasada od 101,7 stabala maslina po hektaru (uz uzorak sadnje od oko 10 x 10 metara) i jednim cijepom po stablu. Stabla se sade uglavnom na tlu koje se ne navodnjava, a prosječan prinos maslina i ulja po stablu vrlo je nizak (2 kg ulja po stablu i 10 kg maslina po stablu), što odgovara tradicionalnoj vrsti maslinika niskog prinosa.

— Tradicionalne metode uzgoja maslina upotrebljavaju se uz minimalni utjecaj poljoprivrede na okoliš. U cilju izdavanja certifikata i osiguravanja minimalnog utjecaja na okoliš i sljedivosti proizvoda iz maslinika koje održavaju poljoprivrednici koji sudjeluju u proizvodnji ZOI-ja „Aceite de la Comunitat Valenciana”, za svaku se homogenu jedinicu uzgoja mora voditi dnevnik uzgoja. U tom se dnevniku navode sve poljoprivredne prakse koje se provode na različitim parcelama te se on dostavlja svim poljoprivrednicima članovima Regulatornog vijeća.

— Glavne su poljoprivredne prakse koje se provode sljedeće: — primjena poboljšivača i gnojiva, — oranje i obrada tla, — obrezivanje, — navodnjavanje, — suzbijanje štetočina i kontrola bolesti.

— Masline se beru izravno sa stabla, najčešće tradicionalnom metodom ručnog branja koju se ondje naziva „mužnja” (rukom se klizi niz granu kako bi se otpustile masline). Za berbu velikih prinosa mogu se upotrebljavati različiti strojevi ako se time ne šteti kvaliteti maslina.

— Ubrane masline stavljaju se u plastične kutije ili čiste prikolice te ih se istoga dana prevozi u uljaru. Prevozi ih se u uvjetima kojima se osigurava da na odredište stignu neoštećene, obraćajući posebno pozornost tomu da se plodovima nježno rukuje, da se upotrebljavaju prikladni spremnici i da se u spremnike ne stavlja prekomjerna količina plodova da ih se ne bi oštetilo ili gnječilo.

— Za proizvodnju maslinovog ulja ZOI-ja „Aceite de la Comunitat Valenciana” upotrebljavaju se samo masline ubrane sa stabala. Uvijek se odbacuju plodovi skupljeni s tla.

— Svi se ti zahtjevi provjeravaju u uljarama kojima se dostavlja sirovina, odnosno masline. Uljare raspolažu sustavima za rad i dokumentiranim postupcima koji osiguravaju usklađenost. Na primjer, moraju imati timove osoblja i/ili sustave kojima se osigurava razdvajanje maslina različitih kvaliteta.

— Postupak proizvodnje sastoji se od sljedećih faza: — prijevoz maslina: uz najbolje standarde higijene i sprječavanjem oštećivanja plodova. — dostava maslina: uz utvrđivanje podrijetla zaprimljene pošiljke. — prerada maslina: masline se prerađuju odgovarajućim tehnikama rukovanja, mljevenja, ekstrakcije i očuvanja u cilju dobivanja proizvoda vrhunske kvalitete i očuvanja svojstava proizvoda specifičnih za lokalno područje. Od berbe maslina do njihove prerade u poduzeću ne smije proći više od 48 sati.

— Sljedeće čimbenike treba uzeti u obzir pri preradi maslina: — masline se moraju mljeti bez prekida, — temperatura pri kojoj se masa miješa ne smije prijeći razinu pri kojoj bi se mogla pogoršati optimalna fizička, kemijska i organoleptička svojstva ulja, — jedina je dopuštena pomoćna tvar za preradu talk za upotrebu u prehrambenoj industriji, — odvajanje faza uglavnom se provodi centrifugiranjem, — temperatura vode koja se dodaje u fazi horizontalnog i vertikalnog dekantiranja, ako je to primjenjivo, nikad ne smije biti viša od 36 °C, — prirodno dekantiranje ovisi o količini nečistoća u ulju, — ulje se mora skladištiti u potpuno zapečaćenim spremnicima od nehrđajućeg čelika ili drugih materijala. Iz tih se spremnika moraju moći uzimati uzorci te ih se mora moći pravilno očistiti i povremeno isprazniti. Osim toga, u spremnicima se kvaliteta proizvoda mora moći čuvati najmanje jednu godinu.

— Sljedeće čimbenike treba uzeti u obzir pri pakiranju ulja: — Ulje „Aceite de la Comunitat Valenciana” može pakirati bilo koje poduzeće te ne postoje zemljopisna ograničenja. — Ulje se mora pakirati u spremnike kojima se osigurava odgovarajuće očuvanje proizvoda. Ti spremnici mogu biti od plastike, stakla, obloženog metala ili keramike, pod uvjetom da je upotrijebljeni materijal siguran za upotrebu za prehrambene proizvode. Prednost se daje ambalaži koja najbolje štiti proizvod od utjecaja svjetla, topline itd. — Najveći dopušteni volumen ambalaže iznosi pet litara, a dopuštene su veličine pakiranja od 100 cc, 250 cc, 500 cc, 750 cc, 1,0 l, 2,0 l, 2,5 l, 3 l i 5 l.”

Nova formulacija odjeljka F specifikacije, „Opis metode proizvodnje”:

„Masline se beru (isključivo sa stabala) strojno ili ručno tradicionalnim metodama tako da se rukom klizi niz granu da bi se otpustile masline, ili trešnjom grana uz prethodno postavljanje prostirki na tlo kako bi se izbjeglo oštećenje maslina i njihov dodir s tlom. Masline se u uljaru uvijek prevoze u rasutom stanju, u kutijama ili krutim spremnicima ograničena kapaciteta ili u prikolicama, čime se sprečava oštećivanje i kvarenje plodova. Prijevoz u vrećama zabranjen je jer se time oštećuju plodovi. Između branja maslina i njihove obrade u uljari ne smije proći više od 48 sati. Ne prihvaća se ulje proizvedeno ponovnim prešanjem ostataka komine maslina (‚orujo’) i uljanih pogača (‚alperujo’).”

5.4. Povezanost sa zemljopisnim područjem (odjeljak H specifikacije proizvoda i točka 5. jedinstvenog dokumenta)

Odjeljak o povezanosti sa zemljopisnim područjem izmijenjen je kako slijedi:

(a) ažurirani su podaci o temperaturi i količini oborina iz proteklih godina;

(b) izmijenjeni su određeni analitički parametri ulja: — razina voćnosti → > 2,5 (prethodno > 5), — razina oštrine okusa → ≥ 1,5 (prethodno između 1 i 3), — osim toga, sada je u njemu navedeno da će medijani za oštar i gorak okus premašiti [sic] srednju vrijednost za voćnost za dvije jedinice, pa ulje stoga uvijek zadržava odlike skladnog ulja.

Razlozi za preinaku odjeljka:

Kako je navedeno u točki 5.1., posljednjih je godina zabilježena znatna promjena klimatskih uvjeta u Valenciji. Potrebno je preinačiti odjeljak o povezanosti kako bi se uzeli u obzir trenutačni klimatski parametri.

Uz to, u ovom zahtjevu za izmjenu specifikacije predlaže se izmjena vrijednosti raznih analitičkih parametara (vidjeti točku 5.1.). Neki od tih parametara navedeni su i u odjeljku o povezanosti te stoga moraju imati iste vrijednosti kao i u odjeljku „Opis proizvoda”.

Razlog za te izmjene jesu klimatske promjene posljednjih godina. Blago povećanje temperatura povezano sa znatno manjom količinom oborina odražava se na analitičke i organoleptičke parametre ulja obuhvaćenog ZOI-jem „Aceite de la Comunitat Valenciana”.

Te blage zime (prosječne temperature 7–11 °C) i vruća ljeta (prosječne najviše temperature 22–26 °C) potiču ranije cvjetanje, pa se produljuje razdoblje rasta.

Glavna je posljedica za plodove povećanje sadržaja nezasićenih masnih kiselina, posebno oleinske i linolne kiseline. Potonja sadržava konjugirane dvostruke veze, što potiče kromofornu apsorpciju u ultraljubičastom području, a rezultat je vrijednost parametra K270 ≤ 0,18.

Zbog svih tih parametara koji se odnose na kišu i temperaturu plodovi imaju umjeren do relativno visok udio oleinske kiseline, čija prosječna razina za zaštićene sorte varira od 60 % do 82 %, dok sadržaj linolenske kiseline iznosi > 8 %, a palmitinske kiseline od 7,5 % do 20 %.

Cilj je predloženih izmjena opisati ulje koje se trenutačno dobiva na zaštićenom području te istodobno očuvati kvalitetu ulja.

Ova izmjena odnosi se na specifikaciju proizvoda (odjeljak H) i jedinstveni dokument (točka 5.). Odgovarajući odlomci u obama dokumentima glase kako slijedi:

Prethodna formulacija odjeljka H specifikacije, „Povezanost sa zemljopisnim područjem”, i točke 5. jedinstvenog dokumenta:

„Prirodni čimbenici

Predmetno područje ima tipičnu sredozemnu klimu kojoj su svojstvene blage zime, mala količina padalina, uglavnom u jesen i proljeće, te vrlo suha ljeta. Utjecaj Sredozemnog mora, kontinentalne mase Pirenejskog poluotoka i vremenskih prilika s Atlantika osigurava tom zemljopisnom području klimatske uvjete s relativno malobrojnim promjenama. Konkretno, klimatski čimbenici posebno su ujednačeni tijekom ključnih razdoblja rasta, odnosno tijekom cvjetanja, u završnim fazama rasta ploda i u trenutku stvaranja ulja u plodu. S tim u vezi:

— Prosječne su godišnje temperature na području proizvodnje od 12 do 16 °C, sa znatnim razlikama između zimskih (prosjek između 6 i 10 °C) i ljetnih temperatura (kad je prosjek viši i iznosi između 22 i 26 °C). Te temperature potiču fenološki razvoj maslina.

— Prosječna količina padalina iznosi 500–600 milimetara godišnje, ali taj raspon može varirati 200–300 milimetara godišnje, barem tijekom posebno suhih godina, pa sve do 700–800 milimetara.

Tlo većinom čini kreda, a na određenim područjima prisutni su pijesak, lapor i gips. Općenito, donji su slojevi pretežno mezozojske stijene koje se uglavnom sastoje od kretskih i jurskih vapnenaca (uz nešto lapora i pješčenjaka). Područje uzgoja sastoji se od novijeg sedimentnog materijala koji uglavnom sadržava materijal tercijarne i kvartarne starosti iz sredozemne crvenice dobre teksture i strukture, koja dobro provodi vodu i posebno pogoduje uzgoju maslina.

Reljef zemljopisnog područja čine terase, omeđene planinama s gornje i dolinama s donje strane, koje oblikuju podnožje Iberskog i Betijskog lanca koji se spuštaju istočno prema obali. Uzgoj maslina ograničen je na 300 do 600 metara nadmorske visine zbog širenja intenzivnog uzgoja voća, posebno agruma s pomoću sustava za navodnjavanje, na zapad. To je prouzročilo vrlo ravnomjernu raspodjelu okolišnih i ekoloških uvjeta u dijelovima određenog zemljopisnog područja na kojima se uzgajaju masline. Uz bademe i rogač, masline dominiraju poljoprivrednim krajolikom istočnog Pirenejskog poluotoka, koji se naziva ‚arbolado de secano’ (suha šumska područja).

Ljudski čimbenici

Maslinici su u Valenciji prisutni od rimskih vremena, više od dvije tisuće godina. Postoje dokazi o uzgoju maslina u krajevima regije Maestrazgo de Castellón, na područjima uz cestu Via Augusta koja je spajala Rim s Cádizom. Još i danas postoje brojna stabla starija od tisuću godina koja je moguće posjetiti zahvaljujući inicijativi zadruga iz Maestrazga koje nude niz turističkih obilazaka ‚tisućljetne industrije maslinovog ulja’.

Treba spomenuti i doprinos botaničara Cavanillesa, autora djela Observaciones sobre la Historia Natural, Geografía, Agricultura, población y frutos del Reino de Valencia (Zapažanja o prirodoslovlju, zemljopisu, poljoprivredi, stanovništvu i proizvodima Kraljevine Valencije) (1795.–1797.). Njegova zapažanja o poljoprivredi, a posebno o uzgoju maslina i proizvodnji maslinovog ulja, vrlo su zanimljiva i obuhvaćaju cijelo proizvodno područje Valencije. Često se spominju maslinovo ulje i uzgoj maslina.

Gospodarska aktivnost uzgoja maslina duboko je ukorijenjena u svim proizvodnim krajevima, zahvaljujući prije svega trajnoj prirodi uzgoja maslina. Oko te se kulture razvio agroindustrijski i gospodarski sustav kojim je ruralnim područjima osiguran društveni i gospodarski napredak, a istodobno omogućen nastavak uzgoja ekološki održive kulture na područjima na kojima vremenske prilike i sastav tla ne bi pogodovali uzgoju ni jedne druge kulture.

Raspodjela parcela na određenom zemljopisnom području svojstvena je toj regiji: vrlo mali nasadi, teško dostupne parcele strmih nagiba, terase omeđene gromačama, tlo s visokim rizikom od dezertifikacije i šumskih požara, relativno siromašna zemlja s niskim udjelom organskih tvari i slabim kapacitetom zadržavanja vode; svi ti čimbenici zajedno čine područja uzgoja maslina na određenom zemljopisnom području ključnim ekološkim čimbenikom ekosustava.

Zbog toga se upravljanje zemljom na određenom zemljopisnom području temelji na malim obiteljskim gospodarstvima u aridnim područjima, gdje se maslinovo ulje proizvodi u sustavu zadruga, a stupanj je proizvodnje za vlastitu potrošnju visok. Vještine uzgoja prenose se s jedne generacije poljoprivrednika na drugu.

Studija klimatskih uvjeta, uvjeta tla i okoliša te društvenih uvjeta na određenom zemljopisnom području, uz fenološki razvoj maslina koje se ondje uzgajaju, pokazuje da su na tom području osigurani ujednačeni uvjeti za uzgoj maslina. U studiji je zaključeno da se masline uzgajaju u jednakim ekološkim uvjetima na cijelom području.

Posebnosti proizvoda

Svoju posebnu kvalitetu ‚Aceite de la Comunitat Valenciana’ većinom duguje sortama koje ga sačinjavaju. Sorte Farga, Serrana, Morrudas, Villalonga i Blanqueta autohtone su na određenom zemljopisnom području. Od njih se proizvodi ulje značajki koje ga čine jedinstvenim u pogledu sastava masnih kiselina te organoleptičkih svojstava.

Ulje proizvedeno na određenom zemljopisnom području vrlo je uravnoteženog sastava masnih kiselina, s relativno visokim udjelima oleinske, linolne i linolenske kiseline. Zbog toga ulje ‚Aceite de la Comunitat Valenciana’ ima visok omjer nezasićenih masnih kiselina u odnosu na zasićene.

S organoleptičkog stajališta ovo je ulje među uljima najvećeg raspona i raznolikosti aroma. Razina voćnog okusa veća je od 5, s aromama zelene masline, badema, zelenog lista, agruma, banane i trave. Razine su oštrog i gorkog okusa od 1 do 3. U skladu s tim, odnos između razine ‚voćnog’ i razina ‚gorkog’ i ‚oštrog’ dovodi do uravnoteženog ulja.

Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda.

Glavni su čimbenici koji ulju ‚Aceite de la Comunitat Valenciana’ daju njegova jedinstvena svojstva i upućuju na povezanost između kvalitete proizvoda i zemljopisnog područja sljedeći:

Sorte Farga, Serrana, Morrudas, Villalonga i Blanqueta autohtone su na određenom zemljopisnom području. U okviru određenog zemljopisnog područja simboliziraju drevnost, bogatstvo i raznolikost vrsta istočnog Pirenejskog poluotoka. Te su sorte dobro prilagođene uvjetima u autonomnoj zajednici Valenciji jer su ih poljoprivrednici birali i širili od davnih vremena.

Sortni profil i orografija određenog zemljopisnog područja uvjetuju vrlo dugo razdoblje berbe koje se proteže od listopada do veljače. Prinos je ograničen zbog obično male površine imanja. Poljoprivrednik planira uzgoj svoje kulture te odlučuje kad će započeti berbu na svakoj od parcela na kojima uzgaja masline ovisno o stupnju zrelosti koji uoči na uzorcima plodova, na temelju čega može podrobnije isplanirati berbu. Time se osigurava neprekinut tijek plodova od maslinika do prerade, kao i da plodovi budu ujednačeno zreli i ne zahtijevaju privremeno skladištenje. Time se jamči kvaliteta sirovina koje se upotrebljavaju za proizvodnju ulja karakterističnih organoleptičkih, fizičkih i kemijskih svojstava.

Budući da se nasadi nalaze na 300–600 metara nadmorske visine, razlike u dnevnim i noćnim temperaturama pogoduju nastanku sastojaka koji utječu na razine voćnog, gorkog i oštrog okusa plodova. Tlo na kojem se masline uglavnom uzgajaju niske je plodnosti i znatno povišenog sadržaja aktivnog vapnenca, što je još jedan od čimbenika koji plodu daju njegova posebna organoleptička svojstva.

Posebni klimatski uvjeti područja proizvodnje, odnosno temperature i padaline. Koncentracija kiše u jesen i proljeće uvelike pogoduje uzgoju maslina, a u odnosu na kvalitetu proizvedenog ulja znatno ublažuje aromatski i okusni profil ulja. Proljetne kiše pospješuju rast kultura, što određuje berbu tijekom sljedećih godina. Konačno, zbog blagih temperatura Sredozemnog mora zimi i ljeti dobiva se veća složenost aroma koje ulju ‚Aceite de la Comunitat Valenciana’ daju njegova jedinstvena svojstva.”

Nova formulacija odjeljka H specifikacije, „Povezanost sa zemljopisnim područjem”, i točke 5. jedinstvenog dokumenta:

„Prirodni čimbenici

Predmetno područje ima tipičnu sredozemnu klimu kojoj su svojstvene blage zime, mala količina oborina, uglavnom u jesen i proljeće, te vrlo suha ljeta. Utjecaj Sredozemnog mora, kontinentalne mase Pirenejskog poluotoka i vremenskih prilika s Atlantika daje tom zemljopisnom području relativno ujednačenu klimu. Konkretno, klimatski čimbenici posebno su ujednačeni tijekom ključnih razdoblja rasta, odnosno tijekom cvjetanja, u završnim fazama rasta ploda i u trenutku stvaranja ulja u plodu. S tim u vezi:

— prosječne godišnje temperature na području uzgoja maslina iznose između 15 i 18 °C, sa znatnim razlikama između zimskih (prosjek između 7 i 11 °C) i ljetnih temperatura (kad je prosjek viši i iznosi između 22 i 26 °C). Te temperature potiču fenološki razvoj maslina;

— prosječna količina oborina iznosi 400–500 milimetara, ali može varirati u rasponu od 200–300 milimetara godišnje (barem tijekom posebno suhih godina) do 700–800 milimetara godišnje. Posljednjih je godina zabilježen snažan trend smanjenja količine oborina na predmetnom području.

Tlo se sastoji uglavnom od krede, a na određenim područjima prisutni su pijesak, lapor i gips. Općenito, donji su slojevi pretežno mezozojske stijene koje se uglavnom sastoje od kretskih i jurskih vapnenaca (uz nešto lapora i pješčenjaka). Tla na kojem se uzgajaju masline sastoje se od novijeg sedimentnog materijala koji uglavnom sadržava materijal tercijarne i kvartarne starosti od sredozemne crvenice dobre teksture i strukture, koja dobro provodi vodu i posebno pogoduje uzgoju maslina.

Reljef zemljopisnog područja čine terase, omeđene planinama s gornje i dolinama s donje strane, koje oblikuju podnožje Iberskog i Betijskog lanca koji se spuštaju istočno prema obali. Uzgoj maslina ograničen je na 300 do 600 metara nadmorske visine zbog širenja intenzivnog uzgoja voća, posebno agruma s pomoću sustava za navodnjavanje, na zapad. To je prouzročilo vrlo ravnomjernu raspodjelu okolišnih i ekoloških uvjeta u dijelovima određenog zemljopisnog područja na kojima se uzgajaju masline. Uz bademe i rogač, masline dominiraju poljoprivrednim krajolikom istočnog Pirenejskog poluotoka, koji se naziva ‚arbolado de secano’ (suha šumska područja).

Ljudski čimbenici

Maslinici su u Valenciji prisutni od rimskih vremena, više od dvije tisuće godina. Postoje dokazi o uzgoju maslina u krajevima regije Maestrazgo de Castellón, na područjima uz cestu Via Augusta, koja je spajala Rim s Cádizom. Još i danas postoje brojna stabla starija od tisuću godina, koja je moguće posjetiti zahvaljujući inicijativi zadruga iz Maestrazga koje nude niz turističkih obilazaka ‚tisućljetne industrije maslinova ulja’.

Treba spomenuti i doprinos botaničara Cavanillesa, autora djela Observaciones sobre la Historia Natural, Geografía, Agricultura, población y frutos del Reino de Valencia (Zapažanja o prirodoslovlju, zemljopisu, poljoprivredi, stanovništvu i proizvodima Kraljevine Valencije) (1795.–1797.). Njegova zapažanja o poljoprivredi, a posebno o uzgoju maslina i proizvodnji maslinova ulja, vrlo su zanimljiva i obuhvaćaju cijelo proizvodno područje Valencije. Često se spominju maslinovo ulje i uzgoj maslina.

Gospodarska aktivnost uzgoja maslina duboko je ukorijenjena u svim proizvodnim krajevima, zahvaljujući prije svega trajnoj prirodi uzgoja maslina. Oko te se kulture razvio agroindustrijski i gospodarski sustav koji je ruralnim područjima donio društveni i gospodarski napredak, a istodobno omogućio nastavak uzgoja ekološki održive kulture na područjima na kojima vremenske prilike i sastav tla ne bi pogodovali uzgoju ni jedne druge kulture.

Raspodjela parcela na određenom zemljopisnom području svojstvena je toj regiji: vrlo mali nasadi, teško dostupne parcele strmih nagiba, terase omeđene gromačama, tlo s visokim rizikom od dezertifikacije i šumskih požara, relativno siromašna zemlja s niskim udjelom organskih tvari i slabim kapacitetom zadržavanja vode. svi ti čimbenici zajedno čine područja uzgoja maslina na određenom zemljopisnom području ključnim ekološkim čimbenikom ekosustava.

Zbog toga se gospodarenje zemljištem na određenom zemljopisnom području temelji na malim obiteljskim gospodarstvima u aridnim područjima, gdje se maslinovo ulje proizvodi u sustavu zadruga, a stupanj je proizvodnje za vlastitu potrošnju visok. Vještine uzgoja prenose se s jedne generacije poljoprivrednika na drugu.

Studija klimatskih uvjeta, tla i okoliša te društvenih uvjeta na određenom zemljopisnom području i fenološki razvoj maslina koje se ondje uzgajaju, pokazuje da su uvjeti za uzgoj maslina na tom području ujednačeni. Zaključak je studije da se masline uzgajaju u jednakim ekološkim uvjetima na cijelom području.

Posebnosti proizvoda

Svoju posebnost ‚Aceite de la Comunitat Valenciana’ većinom duguje sortama od kojih se dobiva. Sorte Farga, Serrana, Morrudas, Villalonga i Blanqueta autohtone su na određenom zemljopisnom području. Od njih se proizvodi ulje jedinstvenih značajki u pogledu sastava masnih kiselina te organoleptičkih svojstava.

Ulje proizvedeno na određenom zemljopisnom području vrlo je uravnotežena sastava masnih kiselina, s umjerenim do relativno visokim udjelima oleinske, linolne i linolenske kiseline. Zbog toga ulje „Aceite de la Comunitat Valenciana” ima visok omjer nezasićenih masnih kiselina u odnosu na zasićene masne kiseline.

S organoleptičkog stajališta to je ulje među uljima najvećeg raspona i raznolikosti aroma. Razina voćnosti veća je od 2,5, a odlikuje se blagim do umjerenim voćnim notama, uz arome zelene masline, badema, zelenog lista, agruma, banane i trave. Razine oštrine i gorčine veće su od 1,5. Medijani oštrine i gorčine okusa ni u kojem slučaju ne smiju biti za više od dvije jedinice veći od medijana voćnosti, pa ulje stoga uvijek zadržava odlike skladnog ulja. U skladu s tim, odnos između razine voćnosti te razina gorčine i oštrine okusa dovodi do skladnog ulja.

Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda.

Glavni su čimbenici koji ulju ‚Aceite de la Comunitat Valenciana’ daju njegova jedinstvena svojstva i potvrđuju povezanost između kvalitete proizvoda i zemljopisnog područja sljedeći:

Sorte Farga, Serrana, Morrudas, Villalonga i Blanqueta autohtone su na određenom zemljopisnom području. Unutar određenog zemljopisnog područja simboliziraju drevnost, bogatstvo i raznolikost vrsta istočnog Pirenejskog poluotoka. Te su sorte dobro prilagođene uvjetima u autonomnoj zajednici Valenciji jer su ih poljoprivrednici birali i uzgajali od davnih vremena.

Zbog sortnog profila i orografije određenog zemljopisnog područja razdoblje berbe vrlo je dugo i proteže se od listopada do veljače. Proizvodnja je ograničena zbog obično male površine poljoprivrednih gospodarstava. Poljoprivrednik planira uzgoj kulture te odlučuje kad će započeti berbu na svakoj od parcela na kojima uzgaja masline ovisno o uočenom stupnju zrelosti uzoraka plodova, zbog čega je moguće podrobnije isplanirati berbu. Zahvaljujući tome plodovi se kontinuirano šalju iz maslinika u uljaru te su jednolike zrelosti i nije ih potrebno privremeno skladištiti. Stoga je zajamčena kvaliteta sirovina koje se upotrebljavaju za proizvodnju ulja karakterističnih organoleptičkih, fizičkih i kemijskih svojstava.

Budući da se nasadi nalaze na 300–600 metara nadmorske visine, razlike u dnevnim i noćnim temperaturama pogoduju nastanku sastojaka koji utječu na razine voćnosti, gorčine i oštrine okusa plodova. Tlo na kojem se masline uglavnom uzgajaju niske je plodnosti i znatno povišena sadržaja aktivnog vapnenca, što je još jedan od čimbenika koji plodu daju njegova posebna organoleptička svojstva.

Posebni klimatski uvjeti područja proizvodnje, odnosno temperature i oborine. Prosječna godišnja količina oborina na određenom zemljopisnom području prilično je niska te su one uglavnom raspoređene u dva godišnja doba: jesen i proljeće. Koncentracija kiše u jesen i proljeće uvelike pogoduje uzgoju maslina i pridonosi kvaliteti proizvedenog ulja jer znatno ublažuje aromatski i okusni profil ulja. Proljetne kiše pospješuju rast kulture, što određuje berbu tijekom sljedećih godina. Konačno, zbog blagih temperatura Sredozemnog mora zimi i ljeti dobiva se veća složenost aroma koje ulju ‚Aceite de la Comunitat Valenciana’ daju njegova jedinstvena svojstva.”

5.5. Inspekcijsko tijelo (odjeljak I. specifikacije)

Izmijenjeni su naziv i adresa inspekcijskog tijela.

Razlozi za preinaku odjeljka:

Ovaj je odjeljak izmijenjen zbog promjene naziva glavne uprave.

Ova izmjena odnosi se na specifikaciju proizvoda.

Izmjena specifikacije: Nova formulacija odjeljka I., „Inspekcijsko tijelo”

Prethodna formulacija odjeljka I., „Inspekcijsko tijelo”:

„Dirección General de Empresas Agroalimentarias y Pesca (Glavna uprava za poljoprivredno-prehrambena društva i ribarstvo) Conselleria de Presidencia y Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua (Regionalno ministarstvo predsjedništva, poljoprivrede, ribarstva, hrane i vode) C/Castán Tobeñas, 77 Complejo administrativo 9 octubre, Edificio B4 Planta 2 46018 Valencia ESPAÑA Tel. +34 961247305 E-pošta: area_calidad@gva.es”

Nova formulacija odjeljka I., „Inspekcijsko tijelo”:

„Dirección General de Desarrollo Rural Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica Complejo administrativo 9 octubre, Edificio B0 Planta 2 46018 Valencia ESPAÑA Tel. +34 961247305 E-adresa: area_calidad@gva.es”

JEDINSTVENI DOKUMENT

„ACEITE DE LA COMUNITAT VALENCIANA”

EU br.: PDO-ES-0720-AM01 – 1.2.2016.

ZOI (X) ZOZP ()

1. Naziv

„Aceite de la Comunitat Valenciana”

2. Država članica ili Treća Zemlja

Španjolska

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1. Vrsta proizvoda

Razred 1.5. Ulja i masnoće (maslac, margarin, ulje itd.)

3.2. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Ekstradjevičansko maslinovo ulje dobiveno iz maslina (Olea europea L.) isključivo sljedećih autohtonih sorti iz Valencije: Farga, Serrana, Morrudas, Villalonga i Blanqueta. Zastupljenost tih sorti u postotcima iznosi: Serrana: 20–40 %; Villalonga: 20–40 %; Farga: 10–25 %; Blanqueta: 10–25 % i Morrudas: 5–10 %.

Ulje zaštićeno zaštićenom oznakom izvornosti „Aceite de la Comunitat Valenciana” ekstradjevičansko je maslinovo ulje sljedećih svojstava:

ekstradjevičansko maslinovo ulje:

— kiselost: < 0,5°,

— peroksidni broj: < 15 meq O2/kg,

— K270 ≤ 0,18,

— K232 < 2,50,

— voskovi ≤ 250,

— delta K ≤ 0,01,

— sadržaj oleinske kiseline od 60 % do 82 % ukupnog sadržaja masnih kiselina,

— sadržaj linolne kiseline veći od 8 % ukupnog sadržaja masnih kiselina,

— sadržaj palmitinske kiseline od 7,5 % do 20 % ukupnog sadržaja masnih kiselina,

— sadržaj linolenske kiseline manji od 1 % ukupnog sadržaja masnih kiselina,

— sadržaj palmitinske kiseline od 0,6 % do 2,5 % ukupnog sadržaja masnih kiselina,

— sadržaj arahidne kiseline manji od 0,6 % ukupnog sadržaja masnih kiselina,

— sadržaj lignocerinske kiseline manji od 0,2 % ukupnog sadržaja masnih kiselina,

— medijan mana = 0,

— medijan voćnosti > 2,5,

— medijan oštrine okusa ≥ 1,5,

— medijan gorčine ≥ 1,5,

— odnos između medijana voćnosti okusa i medijana gorčine i oštrine okusa mora biti takav da se ulje može opisati kao skladno. To znači da medijani gorčine i oštrine okusa ni u kojem slučaju ne smiju biti za dvije jedinice veći od medijana voćnosti.

3.3. Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Opis sorti maslina:

SERRANA

Zreli plod ovalna je oblika i ljubičastocrne boje s lenticelama. Ta je sorta otporna i ima prosječan prinos plodova. Otporna je na sušu i mraz, ali osjetljiva na maslinovu mušicu i paunovo oko.

Dozrijeva rano i ima dobar sadržaj ulja, a uglavnom se uzgaja u okrugu Alto Palancia, u prirodnim rezervatima Sierra Calderona i Sierra de Espadán te okolnim područjima, iako mjestimično raste i u susjednim okruzima.

FARGA

Farga je vrlo stara sorta koja potječe sa sjevera pokrajine Castellón. Njezini su plodovi srednje veliki do maleni, izdužena i asimetrična oblika.

Sorta dozrijeva rano i umjerena je, iako neujednačena prinosa. Ima znatan sadržaj ulja i uzgaja se u svim okruzima regije Maestrazgo, na sjeveru pokrajine Castellón, i nešto manje u susjednim okruzima La Plana Alta i Alcalatén.

BLANQUETA

Ova sorta potječe iz općine Muro de Alcoy. Plod je okrugao i boje vina do crne boje kada je zreo.

Bere se rano i ima prosječan sadržaj ulja.

VILLALONGA

Sorta potječe s juga pokrajine Valencia. Plod je okrugao i velik, iako ima znatan sadržaj ulja. Zrele su masline crne boje.

Sorta je osjetljiva na mraz i sušu, a raste u gotovo cijeloj pokrajini Valencia, u većem dijelu pokrajine Alicante i mjestimično u pokrajini Castellón.

MORRUDA

Plod je srednje veličine, ljubičastocrne boje i blago asimetrična oblika. Ima prosječan sadržaj ulja. Riječ je o otpornoj sorti niska prinosa koja raste ravnomjerno u cijeloj Valenciji. Općenito nije jako zastupljena, ali na određenim je područjima prilično prisutna.

3.4. Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Masline se uzgajaju i završni se proizvod priprema na zaštićenom području određenom u točki 4.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Ulje „Aceite de la Comunitat Valenciana” može pakirati bilo koje poduzeće bez ikakvih zemljopisnih ograničenja.

Ulje se mora pakirati u spremnike kojima se osigurava odgovarajuće očuvanje proizvoda. Ti spremnici mogu biti od plastike, stakla, obloženog metala ili keramike, pod uvjetom da je upotrijebljeni materijal siguran za upotrebu za prehrambene proizvode. Prednost se daje ambalaži koja najbolje štiti proizvod od utjecaja svjetla, topline itd.

3.6. Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Tekst ili etiketa po kojoj se raspoznaje ulje opisano u ovoj specifikaciji mora sadržavati izraze „Denominación de Origen Protegida” i „Aceite de la Comunitat Valenciana”.

Na proizvodu mora biti istaknut i oznaka sukladnosti, poznat kao stražnja etiketa, koji se u postrojenju za pakiranje mora pričvrstiti tako da se sprečava njegova ponovna upotreba i omogućuje sljedivost proizvoda. Na toj stražnjoj etiketi moraju se nalaziti riječi „Denominación de Origen Protegida Aceite de la Comunitat Valenciana” i logotip tog ZOI-ja.

4. Sažeta definicija zemljopisnog područja

Područje uzgoja maslina koje se upotrebljavaju za proizvodnju ulja „Aceite de la Comunitat Valenciana” sastoji se od općina kojima je obuhvaćeno 65 naselja u Valenciji. To su: Albocàsser, Tirig, La Salzadella, Sant Mateu, Les Coves de Vinromà, Figueroles, Les Useres, San Juan de Moró, Serra Engarzeran, Torre Endomenech, Vall d’Alba, Vilafamés, Ayódar, Fanzara, Almedijar, Altura, Azuébar, Chóvar, Geldo, Navajas, Segorbe, Soneja, Castellnovo, Teresa, Vall d’Almonacid, Viver, Alcudia de Veo, Alfondeguilla, Artana, Tales, Gátova, Casinos, Alcublas, Gestalgar, Sot de Chera, Villar del Arzobispo, Requena, Utiel, Venta del Moro, Ayora, Cortes de Pallas, Anna, Bicorp, Bolbaite, Chella, Enguera, Millares, Navarrés, Font de la Figuera, Moixent, Vallada, Albaida, Beniatjar, Ontinyent, Alfafara, Alqueria d’Aznar, Cocentaina, Millena, Muro d’Alcoi, Alcoi, Biar, Cañada de Biar, Sax, Villena, Banyeres de Mariola i Onil.

5. Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1. Posebnosti zemljopisnog područja

Prirodni čimbenici

Predmetno područje ima tipičnu sredozemnu klimu kojoj su svojstvene blage zime, mala količina oborina, uglavnom u jesen i proljeće, te vrlo suha ljeta. Utjecaj Sredozemnog mora, kontinentalne mase Pirenejskog poluotoka i vremenskih prilika s Atlantika daje tom zemljopisnom području relativno ujednačenu klimu. Konkretno, klimatski čimbenici posebno su ujednačeni tijekom ključnih razdoblja rasta, odnosno tijekom cvjetanja, u završnim fazama rasta ploda i u trenutku stvaranja ulja u plodu. S tim u vezi:

— prosječne su godišnje temperature na području proizvodnje između 15–18 °C, sa znatnim razlikama između zimskih (prosjek 7–11 °C) i ljetnih temperatura (kad je prosjek viši i iznosi između 22–26 °C). Te temperature potiču fenološki razvoj maslina;

— Prosječna količina oborina iznosi 400–500 milimetara, ali može varirati u rasponu od 200–300 milimetara godišnje (barem tijekom posebno suhih godina) do 700–800 milimetara godišnje. Posljednjih je godina zabilježen snažan trend smanjenja količine oborina na predmetnom području.

Tlo se sastoji uglavnom od krede, a na određenim područjima prisutni su pijesak, lapor i gips. Općenito, donji su slojevi pretežno mezozojske stijene koje se uglavnom sastoje od kretskih i jurskih vapnenaca (uz nešto lapora i pješčenjaka). Tla na kojem se uzgajaju masline sastoje se od novijeg sedimentnog materijala koji uglavnom sadržava materijal tercijarne i kvartarne starosti od sredozemne crvenice dobre teksture i strukture, koja dobro provodi vodu i posebno pogoduje uzgoju maslina.

Reljef zemljopisnog područja čine terase, omeđene planinama s gornje i dolinama s donje strane, koje oblikuju podnožje Iberskog i Betijskog lanca, koji se spuštaju istočno prema obali. Uzgoj maslina ograničen je na 300 do 600 metara nadmorske visine zbog širenja intenzivnog uzgoja voća, posebno agruma s pomoću sustava za navodnjavanje, na zapad. To je prouzročilo vrlo ravnomjernu raspodjelu okolišnih i ekoloških uvjeta u dijelovima određenog zemljopisnog područja na kojima se uzgajaju masline. Uz bademe i rogač, masline dominiraju poljoprivrednim krajolikom istočnog Pirenejskog poluotoka, koji se naziva „arbolado de secano” (suha šumska područja).

Ljudski čimbenici

Maslinici su u Valenciji prisutni od rimskih vremena, više od dvije tisuće godina. Postoje dokazi o uzgoju maslina u krajevima regije Maestrazgo de Castellón, na područjima uz cestu Via Augusta, koja je spajala Rim s Cádizom. Još i danas postoje brojna stabla starija od tisuću godina, koja je moguće posjetiti zahvaljujući inicijativi zadruga iz Maestrazga koje nude niz turističkih obilazaka ‚tisućljetne industrije maslinova ulja’.

Treba spomenuti i doprinos botaničara Cavanillesa, autora djela Observaciones sobre la Historia Natural, Geografía, Agricultura, población y frutos del Reino de Valencia (Zapažanja o prirodoslovlju, zemljopisu, poljoprivredi, stanovništvu i proizvodima Kraljevine Valencije) (1795.–1797.). Njegova zapažanja o poljoprivredi, a posebno o uzgoju maslina i proizvodnji maslinova ulja, vrlo su zanimljiva i obuhvaćaju cijelo proizvodno područje Valencije. Često se spominju maslinovo ulje i uzgoj maslina.

Gospodarska aktivnost uzgoja maslina duboko je ukorijenjena u svim proizvodnim krajevima, zahvaljujući prije svega trajnoj prirodi uzgoja maslina. Oko te se kulture razvio agroindustrijski i gospodarski sustav koji je ruralnim područjima donio društveni i gospodarski napredak, a istodobno omogućio nastavak uzgoja ekološki održive kulture na područjima na kojima vremenske prilike i sastav tla ne bi pogodovali uzgoju ni jedne druge kulture.

Raspodjela parcela na određenom zemljopisnom području svojstvena je toj regiji: vrlo mali nasadi, teško dostupne parcele strmih nagiba, terase omeđene gromačama, tlo s visokim rizikom od dezertifikacije i šumskih požara, relativno siromašna zemlja s niskim udjelom organskih tvari i slabim kapacitetom zadržavanja vode. svi ti čimbenici zajedno čine područja uzgoja maslina na određenom zemljopisnom području ključnim ekološkim čimbenikom ekosustava.

Zbog toga se gospodarenje zemljištem na određenom zemljopisnom području temelji na malim obiteljskim gospodarstvima u aridnim područjima, gdje se maslinovo ulje proizvodi u sustavu zadruga, a stupanj je proizvodnje za vlastitu potrošnju visok. Vještine uzgoja prenose se s jedne generacije poljoprivrednika na drugu.

Studija klimatskih uvjeta, tla i okoliša te društvenih uvjeta na određenom zemljopisnom području i fenološki razvoj maslina koje se ondje uzgajaju, pokazuje da su uvjeti za uzgoj maslina na tom području ujednačeni.

Zaključak je studije da se masline uzgajaju u jednakim ekološkim uvjetima na cijelom području.

5.2. Posebnosti proizvoda

Svoju posebnost ‚Aceite de la Comunitat Valenciana’ većinom duguje sortama od kojih se dobiva. Sorte Farga, Serrana, Morrudas, Villalonga i Blanqueta autohtone su na određenom zemljopisnom području. Od njih se proizvodi ulje jedinstvenih značajki u pogledu sastava masnih kiselina te organoleptičkih svojstava.

Ulje proizvedeno na određenom zemljopisnom području vrlo je uravnotežena sastava masnih kiselina, s umjerenim do relativno visokim udjelima oleinske, linolne i linolenske kiseline.

Zbog toga ulje „Aceite de la Comunitat Valenciana” ima visok omjer nezasićenih masnih kiselina u odnosu na zasićene masne kiseline.

S organoleptičkog stajališta to je ulje među uljima najvećeg raspona i raznolikosti aroma. Razina voćnosti veća je od 2,5, a odlikuje se blagim do umjerenim voćnim notama, uz arome zelene masline, badema, zelenog lista, agruma, banane i trave. Razine oštrine i gorčine veće su od 1,5. Medijani oštrine i gorčine okusa ni u kojem slučaju ne smiju biti za više od dvije jedinice veći od medijana voćnosti, pa ulje stoga uvijek zadržava odlike skladnog ulja. U skladu s tim, odnos između razine ‚voćnog’ i razina ‚gorkog’ i ‚oštrog’ dovodi do uravnoteženog ulja.

5.3. Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) odnosno određene kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Glavni su čimbenici koji ulju ‚Aceite de la Comunitat Valenciana’ daju njegova jedinstvena svojstva i potvrđuju povezanost između kvalitete proizvoda i zemljopisnog područja sljedeći:

Sorte Farga, Serrana, Morrudas, Villalonga i Blanqueta autohtone su na određenom zemljopisnom području. Unutar određenog zemljopisnog područja simboliziraju drevnost, bogatstvo i raznolikost vrsta istočnog Pirenejskog poluotoka. Te su sorte dobro prilagođene uvjetima u autonomnoj zajednici Valenciji jer su ih poljoprivrednici birali i uzgajali od davnih vremena.

Zbog sortnog profila i orografije određenog zemljopisnog područja razdoblje berbe vrlo je dugo i proteže se od listopada do veljače. Proizvodnja je ograničena zbog obično male površine poljoprivrednih gospodarstava. Poljoprivrednik planira uzgoj kulture te odlučuje kad će započeti berbu na svakoj od parcela na kojima uzgaja masline ovisno o uočenom stupnju zrelosti uzoraka plodova, zbog čega je moguće podrobnije isplanirati berbu. Zahvaljujući tome plodovi se kontinuirano šalju iz maslinika u uljaru te su jednolike zrelosti i nije ih potrebno privremeno skladištiti. Time se jamči kvaliteta sirovina koje se upotrebljavaju za proizvodnju ulja karakterističnih organoleptičkih, fizičkih i kemijskih svojstava.

Budući da se nasadi nalaze na 300–600 metara nadmorske visine, razlike u dnevnim i noćnim temperaturama pogoduju nastanku sastojaka koji utječu na razine voćnosti, gorčine i oštrine okusa plodova.

Tlo na kojem se masline uglavnom uzgajaju niske je plodnosti i znatno povišena sadržaja aktivnog vapnenca, što je još jedan od čimbenika koji plodu daju njegova posebna organoleptička svojstva.

Posebni klimatski uvjeti područja proizvodnje, odnosno temperature i oborine. Prosječna godišnja količina oborina na određenom zemljopisnom području prilično je niska te su one uglavnom raspoređene u dva godišnja doba: jesen i proljeće. Koncentracija kiše u jesen i proljeće uvelike pogoduje uzgoju maslina i pridonosi kvaliteti proizvedenog ulja jer znatno ublažuje aromatski i okusni profil ulja. Proljetne kiše pospješuju rast kultura, što određuje berbu tijekom sljedećih godina. Konačno, zbog blagih temperatura Sredozemnog mora zimi i ljeti dobiva se veća složenost aroma koje ulju „Aceite de la Comunitat Valenciana” daju njegova jedinstvena svojstva.

Upućivanje na objavu specifikacije proizvoda

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove uredbe)

http://www.agricultura.gva.es/pc_aceitecomunitatvalenciana

(1) SL L 343, 14.12.2012., str. 1.