Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Oporezivanje/privatna ulaganja i ciljevi održivog razvoja – suradnja s Odborom stručnjaka UN-a za međunarodnu suradnju u poreznim pitanjima”

(samoinicijativno mišljenje)

(2020/C 97/01)

Izvjestitelj: Krister ANDERSSON

Pravni temelj: pravilo 32. stavak 2. Poslovnika Odluka Plenarne skupštine: 24.1.2019. Nadležna stručna skupina: Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 29.11.2019. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 11.12.2019. Plenarno zasjedanje br.: 548 Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani): 129/0/2

1. Zaključci i preporuke

1.1. Politike oporezivanja ključne su za ciljeve održivog razvoja jer se s pomoću njih određuje gospodarsko okruženje u kojem se odvijaju ulaganja, zapošljavanje i inovacije, a istodobno se vladi osiguravaju prihodi za financiranje javne potrošnje. Dodatnim mjerama za usklađivanje politika i jačanje vjerodostojnosti moglo bi se uvelike pridonijeti povećanju privatnih ulaganja i uklanjanju globalnih razlika u ulaganjima poticanjem kapitalnih tokova iz kapitalno intenzivnih država u gospodarstva u razvoju gdje postoji potreba za ulaganjima.

1.2. Poduzeća u gospodarstvima stvaraju vrijednu robu i usluge i važni su pokretači ulaganja, produktivnosti, uključivog gospodarskog rasta i otvaranja radnih mjesta. Budući da je riječ o raznovrsnim organizacijama koje obuhvaćaju niz poduzeća, od malih i srednjih do multinacionalnih, one su glavni izvor stručnosti, kreativnosti i inovacija koji pridonosi rješavanju mnogih izazova održivog razvoja.

1.3. Visok postotak neformalne gospodarske aktivnosti dovodi do uskih poreznih osnovica koje dodatno smanjuju potencijal za ubiranje poreza i povećavaju narušavanja. Porezne osnovice trebale bi biti što šire kako bi se omogućilo da porezne stope što manje dovode do narušavanja.

1.4. EGSO želi naglasiti da je za uspješnu mobilizaciju domaćih resursa potrebno: 1. da se porezna mišljenja donose na otvoren i transparentan način; 2. da se uspostave sustavi kojima se jamči odgovornost organizacija civilnog društva i zastupnika u parlamentu; 3. da vlade budu transparentne u pogledu poreza i rashoda; i 4. da porezi budu vidljivi.

1.5. Privatni sektor ima važnu ulogu u promicanju rodne ravnopravnosti. Politike plaća te osposobljavanje i obrazovanje na radnom mjestu važni su za promicanje jednakih mogućnosti između spolova, u napredovanju u karijeri i profesionalnom rastu. Mogućnosti povezane sa sudjelovanjem žena u globalnom gospodarstvu goleme su i trebale bi biti pokretač uključivog gospodarskog rasta, inovacija i produktivnosti.

1.6. Politikama povezanima s oporezivanjem digitaliziranog gospodarstva trebalo bi promicati, a ne ograničavati gospodarski rast te prekograničnu trgovinu i ulaganja. S obzirom na sve veću važnost digitaliziranih poduzeća, postoji potreba za razvojem nove metodologije za određivanje povezanosti i raspodjele dobiti radi utvrđivanja pravâ oporezivanja između zemalja u kojima se nalazi tržište i zemlje u kojoj su digitalizirana multinacionalna poduzeća rezidenti.

1.7. EGSO smatra da je važno da sva nova pravila o raspodjeli pravâ oporezivanja među zemljama budu pravedna za male i velike potrošačke zemlje te za razvijene zemlje i zemlje u razvoju. Doprinosi u pogledu inovacija, poduzetništva itd. trebaju biti na odgovarajući način nagrađeni. Iako su prihodi od poreza na dobit mali u odnosu na ukupne porezne prihode, oni su važni za mobilizaciju resursa i financiranje potrebne infrastrukture, istraživanja i razvoja, obrazovanja i zdravstvene skrbi i sl.

1.8. EGSO napominje da su države članice EU-a među najuspješnijima u provedbi ciljeva održivog razvoja. Odbor naglašava da EU i njegove države članice moraju poduzeti korake kako bi zajamčili održive fiskalne i porezne sustave radi postizanja ciljeva održivog razvoja. Sudjelovanje organiziranog civilnog društva na svim razinama od suštinske je važnosti za ostvarenje ciljeva održivog razvoja jer civilno društvo predstavlja ključne dionike u provedbi Programa održivog razvoja do 2030., a velik dio potrebnih ulaganja doći će iz privatnog sektora.

1.9. EGSO pozdravlja platformu za suradnju u području poreznih pitanja, a riječ je o zajedničkoj inicijativi Međunarodnog monetarnog fonda (MMF), Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD), Ujedinjenih naroda (UN) i Grupe Svjetske banke (WBG), jer se njome olakšavaju interakcije između utvrđivanja standarda, izgradnje kapaciteta i tehničke pomoći u području međunarodnog poreza. EGSO smatra da i EU treba biti član platforme.

1.10. EGSO smatra da je rad Odbora stručnjaka UN-a za međunarodnu suradnju u poreznim pitanjima/privatnim ulaganjima i ciljevima održivog razvoja od iznimne važnosti za unapređenje globalnog dijaloga i uvelike pridonosi uzajamnom učenju i razmjeni najboljih praksi. EGSO naglašava da europsko civilno društvo mora igrati aktivnu ulogu u toj ključnoj međunarodnoj raspravi.

2. Uvod u ulaganja, oporezivanje i ciljeve održivog razvoja

2.1. Program održivog razvoja do 2030. usmjeren je na 17 ciljeva održivog razvoja ( 1 ) i 169 podciljeva usmjerenih na rješavanje okolišnih, političkih i gospodarskih izazova s kojima se naš svijet suočava.

2.2. smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti (BEPS) usklađenost politika radi održivog razvoja (2018.) Privatna ulaganja imaju važnu ulogu u ostvarivanju tih ciljeva, a daljnje usklađivanje ulagačke i porezne politike bio bi nužan korak za promicanje ulaganja, otvaranje radnih mjesta i održiv gospodarski rast na globalnoj razini. OECD je u tom pogledu već poduzeo važne korake, primjerice projekt(BEPS) ( 2 ) i inicijativu za(2018.) ( 3 )

2.3. Politike oporezivanja ključne su za ciljeve održivog razvoja jer se s pomoću njih određuje gospodarsko okruženje u kojem se odvijaju ulaganja, zapošljavanje i inovacije, a istodobno se vladi osiguravaju prihodi za financiranje javne potrošnje. Dodatnim mjerama za usklađivanje politika i jačanje vjerodostojnosti moglo bi se uvelike pridonijeti povećanju privatnih ulaganja i uklanjanju globalnih razlika u ulaganjima poticanjem kapitalnih tokova iz kapitalno intenzivnih država u gospodarstva u razvoju gdje postoji potreba za ulaganjima.

2.4. Borba protiv izbjegavanja plaćanja poreza i smanjenje porezne konkurencije na globalnoj razini od velike su važnosti za ostvarenje ciljeva održivog razvoja. U vrijeme štednje i proračunskih ograničenja smanjenje prihoda od oporezivanja trgovačkih društava negativno utječe na održivost sustava socijalne zaštite i može dovesti do regresivnog oporezivanja ako se porezno opterećenje prebacuje na potrošače i radnike s niskim primanjima.

2.5. Zemlje u razvoju kojima su resursi najpotrebniji i dalje se suočavaju s izazovima u ubiranju poreza. U zemljama u razvoju udio poreza na dohodak često je vrlo nizak te iznosi samo nekoliko postotaka BDP-a, dok u razvijenim zemljama čini najveći dio poreznih prihoda, osobito ako se obuhvate doprinosi za socijalno osiguranje.

2.6. Također je vrlo važno kako se porezni prihodi upotrebljavaju i kako se njima upravlja. Potrebno je napomenuti da neke zemlje, ponajprije afričke države, upotrebljavaju 25 % – 35 % više ulaznih sredstava u sektorima obrazovanja i zdravstvene skrbi kako bi postigle iste rezultate kao naprednije i učinkovitije zemlje ( 4 ) . Stoga je važno zajamčiti da javna potrošnja bude troškovno učinkovita.

3. Oporezivanje kao instrument zaštite okoliša

3.1. Uspostavljanje dosljednog okvira i plana provedbe u području oporezivanja za uporabu prirodnih resursa bilo bi korisno za nekoliko podciljeva održivog razvoja koji se odnose na zaštitu klime. Politike poreza za zaštitu okoliša mogle bi se primijeniti u borbi protiv klimatskih promjena (cilj br. 13) ( 5 ) i zaštiti ekosustava u oceanima i na kopnu (ciljevi br. 14 i 15) ( 6 ) . Porezna politika utječe na cjenovnu strukturu ulaznih sredstava te se stoga može upotrijebiti za promicanje pristupačne i čiste energije (cilj br. 7) ( 7 ) i poticanje odgovorne uporabe zajedničkih prirodnih resursa (cilj br. 12) ( 8 )

3.2. Svrha poreza za zaštitu okoliša s gospodarskog stajališta je ispravljanje negativnih vanjskih utjecaja odnosno ispravljanje situacija u kojima onečišćivači mogu troškove štete nanesene okolišu preusmjeriti na društvo. Primjer toga su emisije stakleničkih plinova. Bilo bi vrlo korisno uključiti civilno društvo i poduzeća u osmišljavanje takve vrste poreza jer bi se tako zajamčilo da politike kojima se jača regulatorni okvir usklađuju poticaje privatnog sektora s javnim ciljevima ( 9 )

3.4. Akcijskim planom iz Addis Abebe Načelo usklađivanja poslovnih poticaja s javnim ciljevima u skladu je s ( 15 ) , kojim se poduzeća potiču na prihvaćanje temeljnog poslovnog modela u okviru kojeg se vodi računa o učincima njihovih aktivnosti na okoliš, društvo i upravljanje. Poduzeća u gospodarstvima stvaraju vrijednu robu i usluge i važni su pokretači ulaganja, produktivnosti, uključivog gospodarskog rasta i otvaranja radnih mjesta. Budući da su poduzeća raznovrsna i obuhvaćaju niz poduzeća, od malih i srednjih do multinacionalnih, ona su glavni izvor stručnosti, kreativnosti i inovacija koji pridonosi rješavanju mnogih izazova održivog razvoja. Da bi se postigli ciljevi održivog razvoja koji se tiču borbe protiv klimatskih promjena, privatni bi se sektor trebao pridržavati kodeksa postupanja kojim će se znatno povećati zelena ulaganja te smanjiti ili ukloniti ulaganja koja negativno utječu na okoliš.

3.5. Uzimajući u obzir međusobnu povezanost ciljeva održivog razvoja, sudjelovanje civilnog društva ključno je kako bi se zajamčilo da se trodimenzionalni održivi razvoj (gospodarski, socijalni i okolišni) odražava u oblikovanju i provedbi politika. Porezi za zaštitu okoliša tradicionalno se smatraju regresivnima, što znači da imaju veći učinak na kućanstva s niskim dohotkom. Stoga je važno zajamčiti da politike i dalje budu socijalno održive.

3.6. EGSO ne podržava proizvoljno oporezivanje koje bi negativno i nerazmjerno utjecalo na siromašne slojeve društva i one s niskim primanjima te, osim toga, dovelo u pitanje nekoliko ciljeva održivog razvoja. Na primjer, znatno povećanje poreza na robu i usluge za koje ne postoje prihvatljive alternative bilo bi samo opterećenje bez ostvarivanja željenih ciljeva.

3.7. EGSO želi istaknuti ulogu koju organizacije civilnog društva imaju u praćenju provedbe ciljeva održivog razvoja i osiguravanju društveno prihvatljivih mjera te ukazivanju na potrebu za preispitivanjem pokazatelja ( 16 )

3.8. EGSO želi istaknuti potrebu za stvaranjem odgovarajućih uvjeta kako bi se zajamčilo da se privatna i javna sredstva usmjere prema održivim dugoročnim ulaganjima potrebnima za održivo gospodarstvo ( 17 )

4. Oporezivanje neformalne ekonomije

4.1. Kako bi se financirali javna ulaganja i javna potrošnja potrebni za postizanje ciljeva održivog razvoja, važno je širenje porezne osnovice vlada oporezivanjem neformalne ekonomije. Prema podacima Međunarodne organizacije rada, više od 61 % globalne radne snage (2 milijarde osoba) zarađuje za život u neformalnom sektoru, a 93 % neformalne zaposlenosti diljem svijeta koncentrirano je u zemljama u usponu i zemljama u razvoju. Stoga je od ključne važnosti oblikovati porezne politike i institucijski okvir kojim se omogućava integracija neformalnog sektora u formalnu ekonomiju.

4.2. Istaknuta uloga neformalne ekonomije, osobito u zemljama u razvoju, znači da svakodnevne gospodarske aktivnosti građana i poduzeća ostaju izvan porezne osnovice. U mnogim slučajevima odluka o radu izvan formalne ekonomije nije aktivna odluka, nego jedina praktična alternativa za poduzeća i radnike koji ne mogu pristupiti formalnom sektoru ili su iz njega isključeni. Uključivanje neformalne ekonomije mora se promicati posredstvom djelotvornih institucija (podciljevi 16.A i 16.6) ( 18 ) koje omogućuju radnicima, poduzećima i potrošačima da pridonesu poreznoj osnovici države, a da pritom koriste socijalnu zaštitu i usluge. Točnije, pravednost, transparentnost, učinkovitost i djelotvornost poreznih sustava trebale bi biti prioriteti kao preduvjet održivog razvoja.

4.3. Mnoga bi poduzeća bila spremna formalizirati svoje poslovanje jer postoje skriveni troškovi s kojima se suočavaju mala i srednja poduzeća koja posluju izvan formalne ekonomije i mnoge koristi za poduzeća koja formaliziraju svoje poslovanje. Prednosti formaliziranja uključuju lakši pristup kreditnim i drugim financijskim instrumentima (podcilj 8.10) ( 19 ) , programima osposobljavanja i potpore, ugovorima o javnoj nabavi, pravima vlasništva, kao i mogućnost suradnje s većim poduzećima. Troškovi povezani s formaliziranjem podrazumijevaju troškove registracije i dozvola, troškove poštovanja poreznih obveza, troškove poštovanja zakonâ o radu i drugih državnih propisa. Pojednostavljivanjem postupaka registracije, izdavanja dozvola i provođenja poreznih obveza poduzeća bi bila potaknuta na formaliziranje poslovanja.

4.4. U mnogim situacijama u kojima je neformalna ekonomija vrlo rasprostranjena važan doprinos tom procesu mogu dati poduzeća, a ponekad posebno zadružna poduzeća, što mnogim ljudima bez ekonomskih resursa omogućuje da započnu gospodarske i poduzetničke aktivnosti, čak i s minimalnim kapitalom.

4.5. Poticanjem formalizacije mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća omogućile bi se politike kojima se podupire otvaranje radnih mjesta i razvoj poduzeća (podcilj 8.5) ( 20 ) . Potrebno je pridržavati se propisa o tržištu rada u cilju postizanja dostojanstvenih radnih uvjeta (podcilj 8.5). Slično tome, većim nadzorom i redovitom kontrolom gospodarskih aktivnosti vladama bi se omogućilo da donose politike, osobito fiskalne politike, politike plaća i socijalne zaštite, kojima se postupno postiže veća ravnopravnost (podcilj 10.4).

4.6. Iako postoje očite prednosti učinkovitog sustava ubiranja poreza, i dalje su prisutni problemi u provedbi potrebnih promjena radi povećanja kapaciteta država u tom pogledu. Dosadašnja iskustva pokazala su da je većina napora usmjerenih prema tom cilju često dovodila do narušavanja, niskih prinosa, visokih troškova ubiranja poreza, izazova u pogledu provedbe pa čak i odljeva kapitala. S obzirom na to da mnoge države u razvoju imaju smanjena sredstva, prednost bi trebalo dati mjerama za poboljšanje administrativne učinkovitosti i djelotvornosti poreznih sustava. Privatni sektor može pružiti pomoć u izgradnji kapaciteta, prenoseći iskustva iz visoko razvijenih zemalja i gospodarstava ( 21 )

4.7. U svojim nastojanjima da smanje razlike u prihodima, neovisno o tome radi li se o izravnim ili neizravnim porezima, vlade moraju voditi računa o administrativnim troškovima i troškovima usklađivanja. Osobito treba uzeti u obzir situaciju osoba s niskim dohotkom i raspodjelu poreznog opterećenja po razinama dohotka. Sve veće nejednakosti mogle bi ugroziti porezni moral. Odbor smatra da bi progresivni porezni sustav mogao osigurati pravednu raspodjelu poreznog opterećenja i znatno doprinijeti smanjenju nejednakosti i siromaštva.

4.8. Visok postotak neformalne gospodarske aktivnosti dovodi do uskih poreznih osnovica koje dodatno smanjuju potencijal za ubiranje poreza i povećavaju narušavanja. Važno je istaknuti potrebu za mobiliziranjem resursa u cilju poboljšanja naplate prihoda na nacionalnoj razini (podcilj 17.1) ( 22 ) i borbe protiv utaje poreza i pranja novca. Zemlje trebaju poboljšati svoju suradnju u borbi protiv nezakonitih financijskih tokova, a EU bi trebao razmotriti uspostavljanje koordiniranog popisa mogućih protumjera.

4.9. EGSO želi naglasiti da je za uspješnu mobilizaciju domaćih resursa potrebno: 1. da se porezna mišljenja donose na otvoren i transparentan način; 2. da se uspostave sustavi kojima se jamči odgovornost organizacija civilnog društva i zastupnika u parlamentu; 3. da vlade budu transparentne u pogledu poreza i rashoda; i 4. da porezi budu vidljivi ( 23 )

5. Oporezivanje i rodna ravnopravnost

5.1. Cilj održivog razvoja br. 5 usmjeren je na ukidanje svih oblika diskriminacije žena i promicanje politika za rodnu ravnopravnost te osnaživanje žena i djevojaka. Preduvjet za osnaživanje žena jest osiguravanje jednakih prava na gospodarske resurse, kao i pristup vlasništvu i kontroli nad zemljištem i drugim oblicima vlasništva, financijskim uslugama, nasljeđivanju i prirodnim resursima (podcilj 5.A) ( 24 ) . Ekonomskom emancipacijom žena promiče se puno i djelotvorno sudjelovanje žena te se poboljšavaju jednake mogućnosti za vodstvo na svim razinama donošenja odluka u političkom, gospodarskom i javnom životu (podcilj 5.5) ( 25 ) . Postizanjem tih ciljeva, odnosno jamčenjem ekonomskih prava žena, ujedno se jačaju i drugi ciljevi održivog razvoja, kao što su cilj br. 8 (dostojanstven rad i gospodarski rast) i cilj br. 16 (mir, pravda i snažne institucije).

5.2. Privatni sektor ima važnu ulogu u promicanju rodne ravnopravnosti. Politike plaća te osposobljavanje i obrazovanje na radnom mjestu važni su za promicanje jednakih mogućnosti između spolova, u napredovanju u karijeri i profesionalnom rastu. Mogućnosti povezane sa sudjelovanjem žena u globalnom gospodarstvu goleme su i trebale bi biti pokretač uključivog gospodarskog rasta, inovacija i produktivnosti.

5.3. Postoji bitna veza između smanjenja neformalnog sektora i rodne ravnopravnosti. Ako poduzeća ne plaćaju poreze, javna uprava (državna, regionalna i lokalna) ima manje sredstava za javne usluge, održivu infrastrukturu i socijalnu zaštitu, što je važno za rodnu ravnopravnost. Nepostojanje odgovarajućih socijalnih izdataka i infrastrukture pogodit će siromašne, a često ponajprije žene.

6. Oporezivanje u kontekstu digitalnog gospodarstva

6.1. Brza digitalizacija gospodarstva važan je pokretač globalnog gospodarskog rasta. Njome se ujedno omogućuju djelotvornije prikupljanje informacija za porezna tijela i bolja usluga za porezne obveznike. Međutim, digitalizacija gospodarstava otvorila je pitanje gdje se prihod i dobit ostvaruju i gdje nastaju te kako se raspodjeljuju među zemljama. Digitalne usluge mogu se pružati na daljinu, bez fizičke prisutnosti na tržištu gdje dolazi do potrošnje.

6.2. Politikama povezanima s oporezivanjem digitaliziranog gospodarstva trebalo bi promicati, a ne ograničavati gospodarski rast te prekograničnu trgovinu i ulaganja. S obzirom na sve veću važnost digitaliziranih poduzeća, postoji potreba za razvojem nove metodologije za određivanje povezanosti i raspodjele dobiti radi utvrđivanja pravâ oporezivanja između zemalja u kojima se nalazi tržište i zemlje u kojoj su digitalizirana multinacionalna poduzeća rezidenti ( 26 )

6.3. Stoga je potrebno pronaći međunarodno prihvaćeno rješenje za oporezivanje tih novih poslovnih modela, uzimajući u obzir potrebe razvijenih zemalja i zemalja u razvoju ( 27 ) . U cilju provedbe bilo kojeg modela oporezivanja u digitaliziranom gospodarstvu potrebno je uspostaviti okvir za pojačanu suradnju između administracija nacionalnih poreznih tijela, kao i mehanizam za rješavanje sporova s više strana.

6.4. Tax Challenges Arising from Digitalisation – Interim Report 2018 („Porezni izazovi koji proizlaze iz digitalizacije – privremeno izvješće za 2018.”) iz ožujka 2018. U privremenom izvješću OECD-a(„Porezni izazovi koji proizlaze iz digitalizacije – privremeno izvješće za 2018.”) iz ožujka 2018. ( 28 ) utvrđuje se dogovoreni smjer rada uključivog okvira ( 29 ) u pogledu digitalizacije i međunarodnih poreznih pravila do 2020. godine. U njemu se opisuje kako digitalizacija utječe i na druga područja poreznog sustava, pružajući poreznim tijelima nove alate koji dovode do poboljšanja usluga za porezne obveznike i poboljšavaju učinkovitost ubiranja poreza i otkrivanja utaje poreza. Završno izvješće OECD-a/uključivog okvira očekuje se 2020.

6.5. EGSO smatra da je važno da sva nova pravila o raspodjeli pravâ oporezivanja među zemljama budu pravedna za male i velike potrošačke zemlje te za razvijene zemlje i zemlje u razvoju. Doprinosi u pogledu inovacija, poduzetništva itd. trebaju biti na odgovarajući način nagrađeni. Iako su prihodi od poreza na dobit mali u odnosu na ukupne porezne prihode, oni su važni za mobilizaciju resursa i financiranje potrebne infrastrukture, istraživanja i razvoja, obrazovanja i zdravstvene skrbi i sl.

7. Uloga privatnih ulaganja u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja

7.1. EGSO napominje da su države članice EU-a među najuspješnijima u postizanju mnogih ciljeva održivog razvoja. Odbor naglašava da EU i njegove države članice moraju poduzeti korake kako bi zajamčili fiskalne i porezne sustave koji će biti održivi u budućnosti radi postizanja ciljeva održivog razvoja.

7.2. Sudjelovanje organiziranog civilnog društva na svim razinama od suštinske je važnosti za ostvarenje ciljeva održivog razvoja jer civilno društvo predstavlja ključne dionike u provedbi Programa održivog razvoja do 2030., a velik dio potrebnih ulaganja doći će iz privatnog sektora.

7.3. Poduzeća su globalni pokretači produktivnosti, uključivog gospodarskog rasta, otvaranja radnih mjesta, ulaganja i inovacija. Stručnost privatnog sektora ključna je za rješavanje mnogih izazova povezanih s održivim razvojem.

7.4. Ulaganja, uključujući izravna strana ulaganja, imaju važnu ulogu u iskorjenjivanju siromaštva, borbi protiv klimatskih promjena i jamčenju uključivog održivog rasta ( 30 ) . Primjerice, za postizanje cilja br. 8 ( 31 ) bit će potrebna veća ulaganja privatnog sektora. To se prepoznaje u Akcijskom planu iz Addis Abebe (2015.), u kojemu se navodi da su „privatne poslovne aktivnosti, ulaganja i inovacije glavni pokretači produktivnosti, uključivog gospodarskog rasta i otvaranja radnih mjesta”.

7.5. EGSO ističe da su predvidljiva porezna pravila ključna za prekograničnu trgovinu, poslovna ulaganja, radna mjesta i rast. Ugovorima o porezu na dohodak moglo bi se pridonijeti rastu trgovine jer bi se pružila veća sigurnost za poduzeća, smanjilo dvostruko oporezivanje i osigurali mehanizmi za borbu protiv agresivnog poreznog planiranja i utaje poreza. Vlade se moraju dogovoriti o prihvatljivim oblicima poreznog natjecanja, a poduzeća moraju poštovati pravila i načela koja su države međusobno dogovorile.

7.6. Nedavno su OECD i MMF izdali zajedničko izvješće o poreznoj sigurnosti kao odgovor na povećanu zabrinutost čelnika skupine G20 zbog nesigurnosti u poreznim pitanjima i njezina učinka na prekograničnu trgovinu i ulaganja, osobito u kontekstu međunarodnog oporezivanja.

7.7. U izvješću Svjetske banke o plaćanju poreza iz 2018. ( 32 ) navodi se da je za mnoga poduzeća u zemljama u razvoju porezno opterećenje već prilično veliko. Primjerice, stvarne porezne stope s kojima se suočavaju srednja poduzeća u supsaharskoj Africi iznose sedam postotnih bodova više od svjetskog prosjeka. Poreznim politikama koje promiču ulaganja i inovacije, osobito u gospodarstvima u razvoju, znatno bi se pridonijelo privlačenju izravnih stranih ulaganja, čime se posljedično pružaju mogućnosti za dostojanstven rad, inovacije i povećanu produktivnost u cilju stvarnog povećanja bruto domaćeg proizvoda zemalja.

7.8. Poduzeća moraju biti transparentna prema poreznim tijelima. Glavni cilj izvješćivanja po zemljama, prema navodima OECD-a, jest razviti alat za procjenu rizika na visokoj razini kako bi se poreznim tijelima pružio bolji pregled globalnih aktivnosti i plaćenih poreza multinacionalnih poduzeća, pri čemu nedvojbeno nije riječ o osnovici za oporezivanje. Osim toga, potrebna je i veća transparentnost vlada u pogledu visine ubiranja poreza i načina njegova trošenja.

7.9. Ponekad postoji zabluda da bi se razvojno financiranje moglo u cijelosti ili uglavnom financirati „suzbijanjem upitnih poreznih praksi multinacionalnih poduzeća”. U nepristranim procjenama OECD-a navodi se da su prije donošenja protumjera smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti multinacionalnih poduzeća iznosila 100 – 240 milijardi USD. ( 33 ) Procjenjuje se da je u EU-u smanjenje porezne osnovice i premještanje dobiti iznosilo 0,3 % BDP-a. ( 34 ) Iako je riječ o znatnom iznosu, to nije dovoljno za financiranje provedbe ciljeva održivog razvoja. Nadalje, nije izgledno da će ti prihodi pripasti onim zemljama kojima su najviše potrebna razvojna sredstva. Najvažniji izvor prihoda za financiranje ciljeva održivog razvoja jest održiv gospodarski rast. Stoga su za postizanje tih ciljeva potrebne porezne politike kojima se potiče održiv gospodarski, socijalni i okolišni rast.

7.10. EGSO pozdravlja platformu za suradnju u području poreznih pitanja, a riječ je o zajedničkoj inicijativi Međunarodnog monetarnog fonda (MMF), Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD), Ujedinjenih naroda (UN) i Grupe Svjetske banke (WBG), jer se njome olakšavaju interakcije između utvrđivanja standarda, izgradnje kapaciteta i tehničke pomoći u području međunarodnog poreza. EGSO smatra da i EU treba biti član platforme.

7.11. EGSO smatra da je rad Odbora stručnjaka UN-a za međunarodnu suradnju u poreznim pitanjima/privatnim ulaganjima i ciljevima održivog razvoja od iznimne važnosti za unapređenje globalnog dijaloga i uvelike pridonosi uzajamnom učenju i razmjeni najboljih praksi. EGSO naglašava da europsko civilno društvo mora igrati aktivnu ulogu u toj ključnoj međunarodnoj raspravi.

Bruxelles, 11. prosinca 2019. Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Luca JAHIER

(1) https://sustainabledevelopment.un.org/topics/sustainabledevelopmentgoals.

(2) http://www.oecd.org/tax/beps/.

(3) http://www.oecd.org/publications/policy-coherence-for-sustainable-development-2018-9789264301061-en.htm.

(4) https://openknowledge.worldbank.org/bitstream/handle/10986/8325/wps3645.pdf?sequence=1&isAllowed=y

(5) Cilj br. 13 – poduzeti hitne mjere za borbu protiv klimatskih promjena i njihovih učinaka.

(6) Cilj br. 14 – očuvati i održivo iskorištavati oceane, mora i morske resurse za održivi razvoj; cilj br. 15 – zaštititi, obnoviti i promicati održivo korištenje kopnenih ekosustava, održivo gospodariti šumama, boriti se protiv dezertifikacije, zaustaviti degradaciju tla i poništiti njezine učinke te spriječiti gubitak biološke raznolikosti.

(7) Cilj br. 7 – svima osigurati pristup povoljnoj, pouzdanoj, održivoj i modernoj energiji.

(8) Cilj br. 12 – osigurati održive obrasce potrošnje i proizvodnje.

(9) Za podrobnije informacije vidjeti dokument Međunarodne trgovinske komore (ICC) „Business Charter for Sustainable Development – Business Contributions to the Sustainable Development Goals” („Povelja o poslovanju za održivi razvoj – Doprinos poslovnog sektora ciljevima održivog razvoja”), https://iccwbo.org/content/uploads/sites/3/2015/09/ICC-Business-Charter-for-Sustainable-Development-Business-contributions-to-the-UN-Sustainable-Development-Goals.pdf

(10) 12.c – racionalizirati neučinkovite subvencije za fosilna goriva kojima se potiče rasipna potrošnja uklanjanjem tržišnih poremećaja, u skladu s nacionalnim okolnostima, uključujući restrukturiranjem oporezivanja i postupnim ukidanjem tih štetnih subvencija, ako postoje, kako bi se prikazali njihovi učinci na okoliš, uzimajući u obzir sve specifične potrebe i uvjete zemalja u razvoju i smanjujući moguće štetne učinke na njihov razvoj na način kojim se štite siromašne i pogođene zajednice.

(11) 7.2 – znatno povećati udio obnovljive energije u globalnoj kombinaciji izvora energije do 2030.

(12) 7.1 – osigurati univerzalan pristup povoljnim, pouzdanim i modernim energetskim uslugama do 2030.

(13) 7.b – do 2030. proširiti infrastrukturu i unaprijediti tehnologiju za opskrbu modernim i održivim energetskim uslugama za sve građane u zemljama u razvoju, osobito u najmanje razvijenim zemljama, malim otočnim državama u razvoju i neobalnim zemljama u razvoju, u skladu s njihovim programima potpore.

(14) 8.4 – do 2030. postupno poboljšavati globalnu učinkovitost resursa u potrošnji i proizvodnji i nastojati odvojiti gospodarski rast od degradacije okoliša, u skladu s desetogodišnjim okvirom programâ o održivoj potrošnji i proizvodnji, pri čemu će razvijene zemlje preuzeti vodeću ulogu.

(15) https://sustainabledevelopment.un.org/index.php?page=view&type=400&nr=2051&menu=35.

(16) Mišljenje EGSO u izradi „Održivo gospodarstvo kakvo trebamo” (još nije objavljeno), točka 1.10 – EGSO poziva Komisiju da izradi nacrt za „zelenu fiskalnu reformu” u državama članicama EU-a kako bi se pridonijelo usklađivanju oporezivanja, subvencija i politika prethodne raspodjele s ciljem pravednog prijelaza na ekonomiju dobrobiti.

(17) Mišljenje EGSO-a „Budući koraci za održivu europsku budućnost” (SL C 345, 13.10.2017., str. 91.).

(18) 16.a – jačati relevantne nacionalne institucije, među ostalim međunarodnom suradnjom, za izgradnju kapaciteta na svim razinama, a osobito u zemljama u razvoju, radi sprečavanja nasilja te suzbijanja terorizma i kriminala.

16.6 – razviti djelotvorne, odgovorne i transparentne institucije na svim razinama.

(19) 8.10 – jačati kapacitete domaćih financijskih institucija za poticanje i proširenje pristupa bankovnim uslugama, uslugama osiguranja i financijskim uslugama za sve.

(20) 8.5 – do 2030. ostvariti puno i produktivno zaposlenje i dostojanstvene radne uvjete za sve žene i muškarce, kao i za mlade i osobe s invaliditetom, te jednaku plaću za rad jednake vrijednosti.

(21) Međunarodni panel o klimatskim promjenama (IPCC) pokrenuo je takav program.

(22) 17.1 – jačati mobilizaciju domaćih izvora, među ostalim s pomoću međunarodne potpore zemljama u razvoju radi poboljšanja domaćih kapaciteta za ubiranje poreza i ostalih prihoda.

(23) Rasprava o nekima od tih pitanja može se naći u članku Promoting Tax Bargains in Uganda and Beyond: The Importance of Civil Society and Parliamentarians („Promicanje poreznih pregovora u Ugandi i šire: Važnost civilnog društva i zastupnika u parlamentu”).

(24) 5.a – provedba reformi kako bi se ženama omogućila jednaka prava na gospodarske resurse, kao i pristup vlasništvu i kontroli nad zemljištem i drugim oblicima vlasništva, financijskim uslugama, nasljeđivanju i prirodnim resursima, u skladu s nacionalnim zakonima.

(25) 5.5 – zajamčiti puno i djelotvorno sudjelovanje žena i jednake mogućnosti za vodstvo na svim razinama donošenja odluka u političkom, gospodarskom i javnom životu.

(26) Vidjeti mišljenje EGSO-a „Oporezivanje u kontekstu digitalnog gospodarstva” (SL C 353, 18.10.2019., str. 17.).

(27) Vidjeti mišljenja EGSO-a „Oporezivanje dobiti multinacionalnih poduzeća u digitalnom gospodarstvu” (SL C 367, 10.10.2018., str. 73.). i „Oporezivanje u kontekstu digitalnog gospodarstva” (SL C 353, 18.10.2019., str. 17.).

(28) http://www.oecd.org/tax/tax-challenges-arising-from-digitalisation-interim-report-9789264293083-en.htm.

(29) Uključivi okvir OECD-a.

(30) Vidjeti Poslovnu povelju ICC-a za održiv razvoj (2015.).

(31) Cilj br. 8 – promicati kontinuiran, uključiv i održiv gospodarski rast, kao i punu i produktivnu zaposlenost i dostojanstven rad za sve.

(32) https://www.doingbusiness.org/en/reports/thematic-reports/paying-taxes.

(33) Izvješće o BEPS-u (2015.), OECD.

(34) Vidjeti Mišljenje EGSO-a „Oporezivanje – glasovanje kvalificiranom većinom” (SL C 353, 18.10.2019., str. 90.).