OBRAZLOŽENJE

1.KONTEKST PRIJEDLOGA

•Razlozi i ciljevi prijedloga

Sve veća važnost socijalne dimenzije EU-a

Cilj postizanja visoko konkurentnog socijalnog tržišnog gospodarstva, koje će svim građanima omogućiti rast, bolja radna mjesta, socijalni napredak i socijalnu pravednost, okosnica je političkog plana Europske unije. U lipnju 2015. u Izvješću petorice predsjednika o dovršetku europske ekonomske i monetarne unije naglašena je važnost izgradnje snažne socijalne Europe. U svojem govoru o stanju Unije u rujnu 2015., predsjednik Juncker izrazio je tu ambiciju naglašavajući da moramo „ponovno uspostaviti proces konvergencije, i među državama članicama i unutar društava, u čijem će središtu biti produktivnost, stvaranje radnih mjesta i socijalna pravda”.

Navedeni se cilj intenzivno nastoji ostvariti u okviru obnovljenog europskog semestra, godišnjeg ciklusa za koordinaciju ekonomskih politika na razini EU-a, u skladu s komunikacijom iz listopada 2015. o koracima usmjerenima prema dovršetku EMU-a. Dobra ravnoteža ekonomskih i socijalnih ciljeva u europskom semestru posebno je važna za održivost i legitimnost ekonomske i monetarne unije. Stoga su socijalni ciljevi i ciljevi zapošljavanja postali značajniji u europskom semestru, pri čemu se u izvješćima zemalja i preporukama za pojedine zemlje procjenjuju socijalni i ekonomski izazovi te promiču reforme politika na temelju najboljih praksi.

Komisija je također predložila razvoj Europskog stupa socijalnih prava, s ciljem promicanja pozitivne konvergencije zapošljavanja i socijalnih uvjeta te bolje otpornosti na ekonomske šokove. Stup bi se trebao nadovezati i upotpuniti socijalni dio pravne stečevine te pružiti smjernice za politike u brojnim područjima važnima za funkcionalna i pravedna tržišta rada i sustave socijalne skrbi. Stup bi trebao postati referentni okvir za praćenje zapošljavanja i socijalne uspješnosti uključenih država članica, trebao bi pokrenuti reforme na nacionalnoj razini, a posebno bi trebao pružiti smjernice za ponovno uspostavljeni proces konvergencije u europodručju. Time bi gospodarski razvoj trebao dovesti do većeg socijalnog napretka i kohezije, u skladu sa strategijom Europa 2020. i njezinim ciljem uključivog rasta.

Mora postojati čvrst temelj dokazanih saznanja koji će podržavati tu snažnu predanost ostvarivanju socijalnih ciljeva EU-a. Imajući na umu i da izdaci u području socijalnih politika u širem smislu (uključujući socijalnu zaštitu, obrazovanje i zdravlje) čine više od četvrtine BDP-a i više od polovine javne potrošnje u većini država članica, potrebno je snažno se usredotočiti na rezultate politika, odnos vrijednosti i troškova te napore u pogledu ostvarivanja boljih rezultata usporedbama na međunarodnoj razini, komparativnim analizama i uzajamnim učenjem.

EU-u su potrebne pouzdane i pravovremene socijalne statistike kako bi mogao pratiti socijalnu situaciju i utjecaj gospodarskih kretanja i politika na socijalne uvjete u državama članicama i njihovim regijama te utjecaj na situacije različitih skupina stanovništva. To iziskuje dobre i pravovremene statistike koje će bolje opisati teme kao što su siromaštvo, socijalna isključenost, nejednakosti, vještine, pristup zapošljavanju za svih i troškovi socijalne zaštite.

Europske socijalne statistike i statistike zaposlenosti

Europski statistički sustav (ESS) izrađuje statističke podatke koji se upotrebljavaju za procjenu uspješnosti država članica u kontekstu europskog semestra, za praćenje ključnih ciljeva strategije Europa 2020., za provedbu mnogih Komisijinih okvira za vrednovanje zaposlenosti i socijalnog razvoja te za utiranje puta za buduću stratešku viziju Europe nakon strategije Europa 2020. Tijekom godina ESS je stvorio napredne alate kako bi pružio poboljšane i usporedive statistike za bolje oblikovanje politike na europskoj razini i u državama članicama.

ESS se sve više suočava s rastućom potrebom za statističkim informacijama u svrhu analiziranja, istraživanja i oblikovanja politika. Nadalje, statistički podaci trebali bi nastaviti zadovoljavati visoke standarde kvalitete službenih statistika, uključujući pravovremenost.

Socijalne statistike koje se upotrebljavaju na razini EU-a dobivaju se iz različitih izvora: iz popisa stanovništva, zbirnih administrativnih podataka, podataka iz tvrtki te podataka o osobama i kućanstvima prikupljenih na pojedinačnim razinama iz uzoraka. Trenutačan prijedlog povezan je s potonjim izvorom socijalnih statističkih podataka.

Trenutačan sustav za izradu europskih statistika o osobama i kućanstvima na temelju podataka o pojedincima prikupljenima iz uzoraka (u daljnjem tekstu: „europske socijalne statistike prikupljene iz uzoraka”) sačinjava više zasebnih uredbi specifičnih za pojedino područje, u kojima se navode točne teme koje trebaju biti obuhvaćene i tehnički uvjeti za prikupljanje podataka (npr. veličina uzorka, kriteriji kvalitete i zahtjevi za dostavu). Trenutačno postoji pet pravnih osnova za provođenje europskih društvenih istraživanja, a povezane su s Anketom o radnoj snazi (Labour Force Survey – LFS), Europskom statistikom o dohotku i životnim uvjetima (European Statistics on Income and Living Conditions – EU-SILC), Anketom o obrazovanju odraslih (Adult Education Survey – AES), Europskom anketom o zdravlju (European Health Interview Survey – EHIS) te Anketom o uporabi informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT) u kućanstvima (Survey on Information and Communications Technologies Usage in Households – ICT-HH). Dvije europske ankete provode se samo na temelju neslužbenog dogovora: Anketa o kućnom proračunu (Household Budget Survey – HBS) i Usklađena europska anketa o korištenju vremena (Harmonised European Time Use Survey – HETUS).

Ova inicijativa dio je Programa za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT) i njezin je cilj pojednostavniti europske socijalne statistike prikupljene iz uzoraka i učiniti postupak prikupljanja podataka učinkovitijim, a statističke rezultate relevantnijima. Predložena uredba trebala bi jamčiti dugoročnu usporedivost i usklađenost podataka. Sustav europskih društvenih istraživanja trebao bi biti dovoljno stabilan i učinkovit te bi trebao osigurati održavanje visoke kvalitete statistike — što može predstavljati izazov s obzirom na neprestane promjene u ovom području statistike: brze inovacije u metodologijama i uporabi IT-a, dostupnost novih izvora podataka, promjenjive potrebe i očekivanja korisnika podataka te neprestani pritisak na dostupne resurse.