Kad je riječ o pitanju manjih tržišta depozitara, javna tijela država članica u svojem su odgovoru na javno savjetovanje navela da podržavaju zadržanu mogućnost davanja ovlasti nacionalnim nadležnim tijelima da dopuste prekograničnu nabavu usluga depozitara. Većina ispitanika nije podržala uvođenje putovnice za depozitare, pri čemu su kao razlog naveli rizik od koncentracije tržišta depozitara, manju zaštitu ulagatelja i izazove povezane s nadzorom. Komisija stoga predlaže mjeru otvaranja pristupa prekograničnim uslugama depozitara ako je to potrebno do trenutka kad se u tom području uoče pozitivna regulatorna kretanja.

U okviru priprema za ovu zakonodavnu inicijativu provedena je procjena učinka.

Odbor za nadzor regulative izdao je 16. srpnja 2021. pozitivno mišljenje o procjeni učinka podnesenoj za preispitivanje Direktive o UAIF-ima i zatražio dodatna pojašnjenja.

Primjedbe iznesene u mišljenju Odbora za nadzor regulative Mjere poduzete kako bi se uzele u obzir primjedbe u procjeni učinka U izvješću bi trebalo pružiti jasnija objašnjenja opsega i posebnosti problemâ, posebno u vezi s kreditnim fondovima i ograničenom ponudom usluga depozitara. Glavna uprava FISMA dodala je detaljnija objašnjenja problema. Objašnjenja se posebno odnose na: - potencijalne sistemske rizike koje čini rast kreditnog segmenta tržišta AIF-a, pitanja povezana s razvojem fragmentiranih nacionalnih režima odobravanja kredita širom Unije, -stanje na tržištima pogođenima ograničenom ponudom usluga depozitara i potreba za intervencijom na razini Unije. U izvješću se ne razmatraju u dovoljnoj mjeri sve dostupne opcije na dosljedan način, posebno za usklađivanje zahtjeva za kreditne fondove. GU FISMA detaljnije je objasnila osnovu na temelju koje je odabrana najpoželjnija opcija i njezine različite sastavnice te razloge za odbacivanje opcija, kao i glavne razlike među svim opcijama. U procjeni učinka trebalo bi se raspravljati o učincima mjera usklađivanja i smanjenja rizika te pojasniti učinak na trošak financiranja za MSP-ove. GU FISMA dodala je objašnjenja o učincima usklađivanja, npr. u vezi s odobravanjem zajmova. Objasnila je i moguće učinke inicijative na tržište i dostupnost/trošak financiranja za MSP-ove. U izvješću bi trebalo dodatno razraditi područja koja se mogu pojednostavniti i kvantitativno odrediti odnosno navesti podatke. GU FISMA dostavila je dokaze na temelju iskustava i, ako su bili dostupni, dodatne podatke, npr. povezane sa štednjom za depozitare i korisnike usluga depozitara na manjim tržištima. Ako su podaci nedostajali, GU FISMA je uključila dodatne parametre za praćenje kako bi se osigurala buduća dostupnost dodatnih podataka, npr. povezanih s izvješćivanjem.

Razmatralo se treba li predložiti manji broj mjera za UAIF-e koji upravljaju fondovima koji odobravaju zajmove, a ostalo prepustiti nacionalnom diskrecijskom pravu. Međutim, zbog različitih nacionalnih pristupa fondovima koji odobravaju zajmove postojao bi rizik da se ne postigne cilj podupiranja sigurnog i održivog razvoja tog sektora. Stoga je u odabranoj opciji predložen minimalan broj zaštitnih mjera za djelatnosti fondova i profile rizičnosti. Odabrana opcija donijet će korist malim i srednjim poduzećima (MSP-ovima), posebno usklađivanju zahtjeva za UAIF-e upravitelje AIF-ima koji odobravaju zajmove. Osim što se njome podupire veća učinkovitost upravljanja takvim AIF-ima, cilj je odabrane opcije omogućiti AIF-ima da zajmove nude prekograničnim poduzećima. U nekim državama članicama AIF-i ne smiju odobravati zajmove ili je to pravo rezervirano za fondove s lokalnim poslovnim nastanom. Ovim bi se preispitivanjem dodatno integriralo tržište fondova koji odobravaju zajmove i stvorilo više poslovnih mogućnosti za te fondove. Time bi se otvorili alternativni izvori financiranja za MSP-ove, posebno ako ne mogu dobiti kredite od banaka. Kad je riječ o delegiranju, smatralo se da bi se davanjem većih ovlasti ESMA-i osigurala dosljednija provedba relevantnih pravila direktiva o UAIF-ima i UCITS-ima u Uniji. Međutim, prevladalo je stajalište da je u danom trenutku ta opcija u suprotnosti s načelom supsidijarnosti. Zaključeno je da bi ESMA-i trebalo pružati više informacija o postupcima delegiranja onda ako se upravljanje rizikom ili portfeljem delegira izvan Unije i da bi trebala koristiti već dostupne ovlasti, kao što je provođenje stručnih pregleda. Odabranom opcijom nastojala bi se osigurati ujednačena razina zaštite ulagatelja u cijeloj Uniji. Razmotrena je revizija zahtjeva povezanih s nadzornim izvješćivanjem iz Uredbe o UAIF-ima bez traženja sinergija s drugim postojećim okvirima za izvješćivanje. Svaka promjena obveza nadzornog izvješćivanja mora podrazumijevati znatne troškove usklađivanja. Stoga se smatralo praktičnijim predložiti zakonodavne izmjene kad bude jasnije što je potrebno za približavanje zajedničkom podatkovnom prostoru u financijskom sektoru. Prijedlogom se pridonosi tom cilju uključivanjem europskih nadzornih tijela i Europske središnje banke (ESB) u studiju o izvedivosti spajanja dvostrukih zahtjeva povezanih s izvješćivanjem i proširenja pokrivenosti podataka kako bi se omogućilo bolje praćenje tržištâ. Ako se nadzorno izvješćivanje poboljša, to bi imalo pozitivan učinak na praćenje i upravljanje rizicima za financijsku stabilnost.

Slično tome, za upravljanje rizikom likvidnosti razmotrene su različite razine intervencije kako bi se osigurala financijska stabilnost. Odabrana opcija najmanje je preskriptivna. Upravitelji otvorenih fondova mogli bi privremeno obustaviti otkup ili isplatu udjela ili dionica AIF-a ili UCITS-a. Od njih bi se zahtijevalo i da odaberu barem još jedan instrument za upravljanje likvidnošću, bez nametanja jednog instrumenta, čime bi se upraviteljima fondova prepustila konačna odluka, a koji bi mogli aktivirati ako okolnosti to zahtijevaju. Tom bi se mjerom podržala stabilnost financijskog sustava.

Razmatrala se opcija uvođenja putovnice depozitara. Međutim, ta se opcija nije smatrala izvedivom s obzirom na neusklađenost zakonodavstva EU-a o vrijednosnim papirima i nesolventnosti. Stoga se odabranom opcijom predlaže da se dopusti prekogranični pristup uslugama depozitara ako je to potrebno dok daljnje usklađivanje na razini Unije ne postane izvedivo. Odabrana opcija dovela bi do veće učinkovitosti tržišta AIF-a u EU-u. Naposljetku, razmatralo se trebaju li depozitari koji delegiraju skrbništvo nad imovinom AIF-a ili UCITS-a CSD-ima provoditi dubinsku analizu. Odlučeno je da bi taj zahtjev bio pretjeran, s obzirom na to da CSD-i koji imaju odobrenje za rad već podliježu strogim sektorskim zahtjevima i nadzoru. Stoga je prijedlog usmjeren na uključivanje CSD-a u lanac skrbništva bez nametanja suvišnih zahtjeva dubinske analize depozitarima.

•Primjerenost i pojednostavnjenje propisa

Opći pristup koji je primijenjen u preispitivanju Direktive o UAIF-ima je predlaganje mjera koje su nužno potrebne radi financijske stabilnosti, integracije tržišta ili zaštite ulagatelja te rješavanje pitanja kod kojih postoji jasna zabrinutost dionika.

Očekuje se da će predložena izmjena kojom se omogućuje prekogranično pružanje usluga depozitara dovesti do ušteda i za depozitare i za korisnike usluga depozitara, uključujući manje UAIF-e. Jednokratne naknade za novu licenciju i godišnje naknade za izdavanje licencija za depozitare iznose od 6 000 EUR do 9 200 EUR te od 4 400 do 9 400 EUR, ovisno o državi članici. Povećana konkurencija između pružatelja usluga depozitara vjerojatno će dovesti do pritiska na smanjenje cijene usluge.

Predviđenim pristupom nadzornim podacima pojednostavnit će se i racionalizirati postojeće obveze izvješćivanja. To će dugoročno dovesti do ušteda jer se njime nastoji smanjiti broj javnih tijela kojima UAIF izvješćuje o podacima koji se preklapaju. Tim se pristupom osigurava i da će se jednokratni troškovi koji proizlaze iz izmjena svesti na najmanju moguću mjeru time što će osigurati primjereno planiranje unaprijed i cjelovit pogled na nadzorno izvješćivanje u različitim sastavnicama zakonodavstva EU-a, uzimajući u obzir razvoj digitalnog okruženja.

•Temeljna prava

Ovim prijedlogom promiču se prava utvrđena Poveljom o temeljnim pravima („Povelja”). Glavni je cilj ove inicijative olakšati ostvarivanje prava na pružanje usluga u bilo kojoj državi članici, kako je propisano člankom 15. stavkom 2. Povelje, tako što će se osigurati da nema diskriminacije, među ostalim i one neizravne, na temelju državljanstva (daljnja provedba članka 21. stavka 2. Povelje).

4.UTJECAJ NA PRORAČUN

Prijedlog ne utječe na proračun Komisije.

5.DRUGI ELEMENTI