Kako je već dokazano, četiri makroregionalne strategije vrlo su važne za ostvarenje prioriteta EU-a u razdoblju od 2019. do 2024. na predmetnim područjima, posebice europskog zelenog plana, europske digitalne strategije, „gospodarstva u interesu građana” i „snažnije Europe u svijetu”.

Ovo se izvješće objavljuje u vrijeme u kojem kriza uzrokovana dosad neviđenom pandemijom bolesti COVID-19 ima ozbiljne gospodarske, fiskalne i društvene posljedice na europsko društvo. Komisija je brzo reagirala i predložila hitne mjere (npr. CRII i CRII+) te iznijela opsežne kratkoročne i srednjoročne prijedloge, uključujući instrument za oporavak Next Generation EU. Europsko vijeće 21. srpnja 2020. postiglo je sporazum o instrumentu Next Generation EU.

Od 2016., prema dogovoru s Vijećem, Komisija je objavljivala izvješća o provedbi tih četiriju makroregionalnih strategija svake dvije godine. Ovo je treće takvo izvješće i obuhvaća razdoblje od sredine 2018. do sredine 2020. U njemu se procjenjuju trenutačno stanje i napredak u provedbi makroregionalnih strategija te se istražuju mogući daljnji pristupi. Uz njega je priložen radni dokument službi (SWD) u kojem je navedeno više pojedinosti o svakoj makroregionalnoj strategiji. Oba su dokumenta izrađena na osnovi doprinosa nacionalnih i tematskih koordinatora makroregionalnih strategija („ključnih provoditelja makroregionalnih strategija”) te stručnjaka.

Četiri makroregionalne strategije uključuju 19 država članica EU-a i devet država koje nisu članice EU-a. To su:

Glavni napredak od prethodnog izvješća o makroregionalnim strategijama predstavljaju: i. izmjene akcijskih planova dunavske i baltičke strategije; ii. pridruženje Republike Sjeverne Makedonije jadransko-jonskoj strategiji i iii. postupak „uključivanja”, koji je u tijeku u svim makroregionalnim strategijama i kojemu je cilj usklađivanje relevantnih prioriteta programa financiranja EU-a u razdoblju od 2021. do 2027. s makroregionalnim strategijama.

i. Revidirani akcijski plan dunavske strategije objavljen je 6. travnja 2020. . Revizijom se strategija usklađuje s novim prioritetima i izazovima u regiji te se djelovanje dunavske strategije bolje povezuje s novim prioritetima EU-a, kao što su europski zeleni plan, mala i srednja poduzeća, turizam i kulturna baština.

U tijeku je revizija akcijskog plana baltičke strategije, a cilj joj je usmjeravanje i pojednostavnjivanje područja politike te povećanje koordinacije. Objava revidiranog akcijskog plana očekuje se tijekom 2020.

ii. Sjeverna Makedonija službeno je postala deveta država sudionica jadransko-jonske strategije 2. travnja 2020. Uz Sjevernu Makedoniju strategija sada obuhvaća pet zapadnobalkanskih država na koje je „proširena”, koje ravnopravno surađuju s četirima državama članicama EU-a na zajedničkim pitanjima.

iii. Od 2018. makroregionalne strategije pokretale su ili ojačavale postupak uključivanja koji je doveo do uzajamno korisnih interakcija između tijela zaduženih za strategije i programe pri pripremi programskih dokumenata za razdoblje nakon 2020. To će se nastaviti tijekom provedbe od 2021. do 2027. U konačnici se očekuje da će uključivanje povećati učinke programa putem bolje suradnje i koordinacije, a usto i omogućiti postizanje ciljeva makroregionalnih strategija. Omogućit će i korisnicima fondova EU-a da ostvare bolje rezultate svojim djelovanjem, istovremeno doprinoseći strateškim ciljevima makroregionalnih strategija.

2.2. Tematski prioriteti makroregionalnih strategija i njihova međusobna povezanost s europskim zelenim planom

Iako se njihovi prioriteti oblikuju prema konkretnim izazovima i prilikama relevantnih regija, svim četirima makroregionalnim strategijama zajednička su tri glavna, široka, međusobno povezana prioriteta: okoliš i klimatske promjene; istraživanje i inovacije te gospodarski razvoj i povezivost (prijevoz, energija, digitalne mreže).

U odjeljcima u nastavku nalaze se informacije o određenim postignućima, u obliku postupaka i projekata, unutar tih triju prioritetnih područja u vremenu od prethodnog izvješća, kao i njihova međusobna povezanost s važnim djelovanjem europskog zelenog plana.

Zbog svoje međusektorske i međutematske prirode ta postignuća podupiru i „gospodarstvo u interesu građana” i europsku digitalnu strategiju.

Okoliš i klimatske promjene

Ključna djelovanja europskog zelenog plana uključuju uklanjanje onečišćenja za netoksični okoliš te očuvanje i obnovu ekosustava i biološke raznolikosti.

Makroregionalnim strategijama ostvarena su važna postignuća u području kvalitete vode, koja su relevantna za ključna djelovanja europskog zelenog plana, te u području ekološke povezivosti, koja su relevantna za biološku raznolikost.

Primjerice, makroregionalne strategije doprinijele su poboljšanju kvalitete vode u Baltičkom, Jadranskom i Jonskom moru zahvaljujući boljem upravljanju opasnim tvarima koje se otpuštaju u Baltičko more i zahvaljujući boljem nadzoru kvalitete vode u Jadranskom i Jonskom moru. Makroregionalne strategije doprinijele su i poboljšanju stanja vode u Dunavu zahvaljujući boljoj integraciji planiranja upravljanja riječnim slivom i sprečavanja rizika od poplava.

Nadalje, doprinijele su razvoju zelene infrastrukture u alpskoj regiji zahvaljujući „istaknutim inicijativama”, kojima je cilj političku izjavu alpskih država i regija „Alpska zelena infrastruktura – suradnja za prirodu, ljude i gospodarstvo” pretvoriti u vidljive rezultate.

Istraživanje/inovacije i gospodarski razvoj

Istraživanje i inovacije imat će središnju ulogu u europskom zelenom planu.

U vezi s time, makroregionalne strategije, među ostalim, podupiru iskorištavanje znanja i dijeljenje istraživanja i inovacija, posebno kroz „središta u alpskoj regiji” i „koordinacijske mreže za financiranje dunavske regije” . Nadalje, makroregionalne strategije promiču strategije pametne specijalizacije podupiranjem transnacionalnih inovacijskih platformi te klastera malih i srednjih poduzeća.

U europskom zelenom planu važnu ulogu ima i održivo plavo gospodarstvo, osobito u smanjenju iskorištavanja zemljišnih resursa EU-a i borbi protiv klimatskih promjena.

U tom su pogledu makroregionalne strategije podupirale održivi razvoj plavoga gospodarstva (na sličan način kao strategije morskih bazena ). Primjerice, pomažu u povećanju znanja o „plavom biogospodarstvu” putem posebne platforme u baltičkoj regiji i pospješivanju prijenosa znanja o plavim tehnologijama u jadranskoj i jonskoj regiji .

Povezivost