P9_TA(2022)0264

Provedba Mehanizma za oporavak i otpornost

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o provedbi Mehanizma za oporavak i otpornost (2021/2251(INI))

(2023/C 32/06)

Europski parlament,

— uzimajući u obzir članak 175. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

— uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (1),

— uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (2) („Uredba o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava”),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2021. o pravu Parlamenta na informacije o tekućem ocjenjivanju nacionalnih planova za oporavak i otpornost (3),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. lipnja 2021. o stajalištima Parlamenta o tekućem ocjenjivanju nacionalnih planova za oporavak i otpornost, koje provode Komisija i Vijeće (4),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. travnja 2022. o zaključcima sastanka Europskog vijeća od 24. i 25. ožujka 2022., uključujući najnovija događanja u ratu protiv Ukrajine te sankcije EU-a protiv Rusije i njihovu provedbu (5) te Rezoluciju od 19. svibnja 2022. o društvenim i gospodarskim posljedicama ruskog rata u Ukrajini na EU – jačanje sposobnosti EU-a za djelovanje (6),

— uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 9. lipnja 2022. o vladavini prava i potencijalnom odobrenju poljskog nacionalnog plana za oporavak (Mehanizam za oporavak i otpornost) (7)

— uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) 2021/2106 od 28. rujna 2021. o dopuni Uredbe (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost utvrđivanjem zajedničkih pokazatelja i detaljnih elemenata tablice pokazatelja za oporavak i otpornost (8),

— uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) 2021/2105 od 28. rujna 2021. o dopuni Uredbe (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost definiranjem metodologije za izvješćivanje o socijalnim izdacima (9),

— uzimajući u obzir Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 20. listopada 2021. o godišnjoj strategiji održivog rasta 2021. (10),

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. studenoga 2021. naslovljenu „Godišnja strategija održivog rasta 2022.” (COM(2021)0740),

— uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 24. studenoga 2021. o nacrtima proračunskih planova za 2022.: ukupna ocjena (COM(2021)0900),

— uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 24. studenoga 2021. naslovljen „Analiza gospodarstva europodručja”, priložen dokumentu „Preporuka za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja” (SWD(2021)0362),

— uzimajući u obzir Mišljenje Europskog odbora regija od 1. prosinca 2021.o provedbi Mehanizma za oporavak i otpornost (11),

— uzimajući u obzir prvo godišnje izvješće Komisije o provedbi Mehanizma za oporavak i otpornost (COM(2022)0075) objavljeno 1. ožujka 2022.,

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 08. ožujka 2022. naslovljenu „REPowerEU: zajedničko europsko djelovanje za povoljniju, sigurniju i održiviju energiju” (COM(2022)0108),

— uzimajući u obzir zajedničku analizu Europskog odbora regija i Vijeća europskih općina i regija (CEMR) o sudjelovanju općina, gradova i regija u izradi nacionalnih planova za oporavak i otpornost te rezultate njihovog ciljanog savjetovanja od 27. travnja 2022. naslovljenog „Provedba Mehanizma za oporavak i otpornost: perspektiva lokalnih i regionalnih vlasti”;

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2022. o vladavini prava i posljedicama presude Suda Europske unije (12) te Rezoluciju od 5. svibnja 2022. o tekućim saslušanjima u skladu s člankom 7. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) u pogledu Poljske i Mađarske (13),

— uzimajući u obzir tablicu pokazatelja za oporavak i otpornost i njezine tematske analize te predstavljanja Parlamentu (14),

— uzimajući u obzir obavijest Komisije od 12. veljače 2021. naslovljenu „Tehničke smjernice o primjeni načela nenanošenja bitne štete u okviru Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost” (C(2021)1054),

— uzimajući u obzir svoje analize usluga istraživanja i brifinge o Mehanizmu za oporavak i otpornost (15),

— uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) Odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješćâ o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj odluci,

— uzimajući u obzir mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za proračunski nadzor te Odbora za kulturu i obrazovanje,

— uzimajući u obzir pisma Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za međunarodnu trgovinu te Odbora za ustavna pitanja,

— uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0171/2022),

A. budući da je Mehanizam za oporavak i otpornost glavna sastavnica paketa poticaja Next Generation EU;

B. budući da će 672,5 milijardi EUR bespovratnih sredstava i zajmova biti dostupno za financiranje nacionalnih mjera osmišljenih za ublažavanje gospodarskih i društvenih posljedica pandemije bolesti COVID-19 (dalje u tekstu „pandemija”); budući da se Parlament u početku zalagao za veći udio bespovratnih sredstava u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost;

C. budući da se financiranjem iz Mehanizma za oporavak i otpornost podupiru ključna područja politike kao što su zelena tranzicija, digitalna transformacija, gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija, otpornost institucija i pripravnost na krize, kao i djeca i mladi te obrazovanje i vještine;

D. budući da je ruska invazija na Ukrajinu 24. veljače 2022. navela EU na uvođenje dosad nezabilježenih gospodarskih sankcija; budući da je zbog sukoba koji je prouzrokovala Rusija velik broj ukrajinskih građana napustio Ukrajinu te putovao i nastanio se u EU-u; budući da će se gospodarske i društvene posljedice vojne invazije osjetiti diljem europskog kontinenta, a posebno u istočnim europskim zemljama, među ostalim u hitnoj potrebi za smanjenjem energetske ovisnosti o uvezenim fosilnim gorivima;

E. budući da se EU suočava s poteškoćama u pristupu ključnim sirovinama, što bi moglo utjecati na provedbu Mehanizma za oporavak i otpornost;

F. budući da je pandemija imala razoran učinak na gospodarsko i socijalno stanje ljudi i poduzeća u Europi; budući da se gospodarstvo EU-a znatno pogoršalo tijekom pandemije; budući da su poduzeća u EU-u, a posebno mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), pogođena negativnim posljedicama pandemije na rast i konkurentnost EU-a, ali i na njihovu produktivnost i sposobnost za otvaranje radnih mjesta; budući da je jedinstveno tržište EU-a glavni pokretač rasta u EU-u te da bi ga trebalo ojačati i zaštititi od negativnih učinaka pandemije uz istodobno poticanje ulaganja u istraživanje i razvoj; budući da je u nekim zemljama ponovno došlo do iznadprosječnog rasta nezaposlenosti tijekom pandemije; budući da su tim razvojem situacije više ugrožene žene, mladi, starije osobe, osobe s invaliditetom i velike obitelji; budući da je zdravstveni sektor EU-a tijekom pandemije doveden do svojih krajnjih granica, a njegova otpornost ozbiljno pogođena i podvrgnuta testu; budući da je stopa nezaposlenosti mladih i dalje veća od opće stope nezaposlenosti; budući da su mladi u većem riziku od siromaštva i socijalne isključenosti te je i njihov pristup kvalitetnim radnim mjestima izložen znatnom riziku;

G. budući da je stalni razvoj digitalnih vještina te razvoj vještina s gospodarskim potencijalom, kao što su zelene ili poduzetničke vještine, ključan za konkurentno, zdravo i uključivo europsko tržište rada usmjereno na budućnost te bi svakom mladom Europljaninu trebao otvoriti mogućnosti za kvalitetna radna mjesta i pristup njima; budući da isto vrijedi za strukovno obrazovanje, zanatske vještine i životne vještine; budući da EU mora prevladati sve oblike neusklađenosti vještina kako bi djelotvorno iskoristio svoj ljudski kapital; budući da bi pristup odgovarajućoj digitalnoj infrastrukturi i osposobljavanju u području digitalnih vještina trebao biti dostupan svima kako bi se izbjeglo produbljivanje razlika među pojedincima u pogledu digitalne pismenosti i kako bi se zajamčile jednake mogućnosti za sve u obrazovnom sustavu i na tržištu rada;

H. budući da nacionalni planovi za oporavak i otpornost, kako bi bili prihvatljivi za financiranje, moraju uključivati reforme i ulaganja koja su obuhvaćena područjem primjene šest stupova Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost i kojima se poštuju opći i posebni ciljevi, horizontalna načela i 11 kriterija za ocjenjivanje utvrđenih u Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost;

I. budući da su dijalog i transparentnost između institucija EU-a i država članica ključni za optimalnu provedbu Mehanizma za oporavak i otpornost;

J. budući da Komisija, koja je nadležna za praćenje provedbe Mehanizma za oporavak i otpornost, mora redovito obavješćivati Parlament o statusu procjene nacionalnih planova za oporavak i otpornost te o načinu na koji su države članice ostvarile ciljne vrijednosti i ključne etape, uključujući njihov doprinos postizanju zelenih i digitalnih ciljeva; budući da Komisija mora uzeti u obzir stajališta Parlamenta;

K. budući da države članice moraju uspostaviti i održavati pouzdane sustave kontrole i provoditi potrebne revizije kako bi se zajamčila zaštita financijskih interesa Unije tijekom cijelog trajanja Mehanizma za oporavak i otpornost;

L. budući da godišnja izvješća Komisije o vladavini prava služe za utvrđivanje izazova u tom području i pomažu državama članicama u pronalasku rješenja uz podršku Komisije i drugih država članica;

M. budući da se Uredbom omogućuje državama članicama da tijekom razdoblja provedbe podnesu obrazloženi zahtjev za izmjenu plana za oporavak i otpornost ako je takvo postupanje opravdano objektivnim okolnostima;

N. budući da su demokratska kontrola i parlamentarni nadzor nad provedbom Mehanizma za oporavak i otpornost mogući samo uz puno sudjelovanje Parlamenta i razmatranje svih njegovih preporuka u svim fazama te budući da će Parlament nastaviti nadzirati provedbu Mehanizma za oporavak i otpornost;

O. budući da će Komisija do 31. srpnja 2022. Parlamentu i Vijeću predstaviti izvješće o preispitivanju provedbe Mehanizma za oporavak i otpornost;

Ublažavanje socijalnih i gospodarskih posljedica krize

1. ističe da je Mehanizam instrument solidarnosti bez presedana i temelj instrumenta NextGenerationEU koji će se koristiti do 2026. kao glavni alat za odgovor EU-a na pandemiju kojim se gospodarstvo EU-a treba pripremiti za suočavanje s novim izazovima;

2. podsjeća da je odgovor EU-a na pandemiju bio odlučan, koordiniran, sveobuhvatan i pravodoban te da se temeljio na solidarnosti, što je dovelo do široke primjene postojećih instrumenata i uvođenja dodatnih financijskih instrumenata; podsjeća nadalje da su države članice poduzele znatne fiskalne mjere kao odgovor na pandemiju i za potporu oporavku (5,2 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2021. i 2,8 % BDP-a u 2022.);

3. naglašava stabilizacijski učinak Mehanizma za oporavak i otpornost na države članice u vrijeme velike gospodarske nesigurnosti pri čemu se suzbija kriza i ublažavaju njezini negativni gospodarski i socijalni učinci te pruža podrška vladama u održavanju razina ulaganja uz istodobnu reakciju na golemi pritisak na nacionalne proračune;

4. naglašava nadalje ključnu ulogu Mehanizma za oporavak i otpornost u poticanju gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije uz sprječavanje fragmentacije unutarnjeg tržišta i povećanja makroekonomskih razlika;

5. pozdravlja činjenicu da se, čak i ako se gospodarski učinci Mehanizma ne mogu u potpunosti razdvojiti od drugih kretanja, može zaključiti da je Mehanizam zasad pozitivno utjecao na BDP i da će njegova učinkovita provedba biti ključna za gospodarski rast EU-a; ističe ulogu Mehanizma za oporavak i otpornost u zaštiti fiskalnog prostora država članica od znatnog gospodarskog šoka prouzročenog pandemijom; uviđa da je, iako se glavni učinak na rast BDP-a očekuje tek sljedećih godina, Mehanizam već pomogao ublažiti najozbiljnije posljedice pandemije za gospodarstva i građane EU-a te da pozitivno doprinosi oporavku i otpornosti EU-a, uključujući gospodarsku i socijalnu koheziju, radna mjesta, produktivnost, konkurentnost, istraživanje, razvoj i inovacije te unutarnje tržište koje dobro funkcionira s MSP-ovima; ističe da među državama članicama postoje znatne razlike u pogledu gospodarske, socijalne i institucionalne otpornosti koje utječu na nejednaku dinamiku oporavka; ističe da Mehanizam za oporavak i otpornost pospješuje zelenu i digitalnu tranziciju te ima vodeću ulogu u jačanju održive tranzicije i dobrobiti ljudi za otporno, pravedno, uključivo i konkurentno gospodarstvo otporno na promjene u budućnosti u pogledu provedbe ambicioznih reformi i ulaganja;

6. primjećuje velik učinak instrumenta Next Generation EU, prema procjeni Komisije, Europske središnje banke i Međunarodnog monetarnog fonda, posebno u većem rastu BDP-a do 1,5 postotnih bodova više nego bez instrumenta Next Generation EU, kada se primjenjuje učinkovito;

7. nadalje, napominje da Komisija predviđa da će se bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost financirati 24 % ukupnih mjera potpore oporavku u 2022.; naglašava pozitivne makroekonomske učinke prelijevanja i potencijal dobro usmjerenih reformi i ulaganja; ističe da će se bespovratnim sredstvima u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost nastaviti pružati znatna fiskalna potpora državama članicama koja će im omogućiti provedbu strukturnih reformi i ulaganja s dugoročnim učincima na oporavak i otpornost njihovih gospodarstava i društava; poziva države članice da ovu priliku iskoriste na najbolji mogući način;

8. ističe da bi uspješna i transparentna provedba Mehanizma za oporavak i otpornost doprinijela dugoročno održivijim, uključivijim otpornijim i konkurentnijim gospodarstvima i društvima EU-a koja su strateški neovisnija i bolje pripremljena za trenutačne i nadolazeće izazove; naglašava da će se uspješnom provedbom nacionalnih planova za oporavak i otpornost potaknuti gospodarska i socijalna konvergencija, teritorijalna kohezija te smanjiti socijalne nejednakosti;

9. smatra da je za postizanje općih ciljeva Mehanizma za oporavka i otpornost i potporu EU-u u oporavku od krize te za povećanje dugoročnog učinka na gospodarstvo i društvo EU-a nužno da države članice temeljito i pravodobno provedu dogovorene reforme i ulaganja; podsjeća da se Mehanizam za oporavak i otpornost temelji na uspješnosti, pri čemu se financijska sredstva isplaćuju tek po dovršetku povezanih ključnih etapa i ostvarenju ciljeva povezanih s mjerama; podsjeća da je sudjelovanje lokalnih, regionalnih i nacionalnih vlasti te tijela koja su odgovorna za razvoj tih politika ključno za uspjeh Mehanizma za oporavak i otpornost, kako je navedeno u članku 28. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost;

10. upozorava da će Mehanizam za oporavak i otpornost ublažiti socijalne i gospodarske posljedice krize samo ako se sredstva učinkovito apsorbiraju i potroše kako bi došla do realnog gospodarstva i ljudi; poziva države članice da donesu odgovarajuće odluke o administrativnim strukturama i ljudskim resursima koji su potrebni za osiguravanje pravodobne potrošnje sredstava Mehanizma za oporavak i otpornost;

11. naglašava da je pandemija istaknula potrebu povećanja strateške neovisnosti Unije u ključnim lancima opskrbe te kritičnim infrastrukturama i uslugama; primjećuje da bi ulaganja Mehanizma za oporavak i otpornost u zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju trebala doprinijeti većoj strateškoj neovisnosti i samostalnosti EU-a, te posebno smanjenju njegove ovisnosti o uvezenim fosilnim gorivima; napominje da se prema procjenama Komisije očekuje da će Mehanizam za oporavak i otpornost dati velik poticaj provedbi industrijske strategije EU-a, a time i daljnjem razvoju njegovih industrija;

12. naglašava da bi paketi reformi i ulaganja, posebno oni kojima se potiče rast u okviru Mehanizma, također trebali stvoriti dodanu vrijednost EU-a; konstatira da su, prema Komisiji, učinci na BDP u cijelom EU-u za otprilike trećinu veći ako se izričito uzmu u obzir učinci prelijevanja mjera pojedinačnih zemalja; naglašava da bi paketi reformi i ulaganja u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost također trebali doprinijeti provedbi europskog stupa socijalnih prava, prioriteta europskog zelenog plana i digitalne agende te promicanju i uključivanju rodne ravnopravnosti i jednakih mogućnosti za sve;

13. poziva Komisiju da procijeni je li u nacionalnim planovima susjednih država članica došlo do nepotrebnog udvostručavanja ulaganja te da pomogne državama članicama u izbjegavanju nepotrebnog preklapanja;

14. žali zbog činjenice da su žene ( 16 ) , djeca ( 17 ) , mladi, starije osobe i ranjive skupine najviše pogođeni krizom uzrokovanom bolešću COVID-19; podsjeća da je potrebno osigurati uključivost kako EU na svojem putu prema oporavku nikoga ne bi zapostavio i kako bi se borio protiv rodno specifičnih socioekonomskih učinaka te podsjeća da brojne rodno specifične posljedice krize nisu obuhvaćene nacionalnim planovima za oporavak i otpornost; pozdravlja veću pristupačnost i kvalitetu ustanova za pružanje skrbi, no izražava žaljenje što su i dalje previše ograničene;

15. ponavlja važnost šest stupova u pružanju strukture državama članicama za predlaganje i provedbu reformi i ulaganja usmjerenih na zelenu i digitalnu tranziciju, gospodarstvo, produktivnost i konkurentnost, socijalnu i teritorijalnu koheziju, zdravstvenu i institucionalnu otpornost te mjere za djecu i mlade; ističe da se Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost od svih država članica zahtijeva da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost uključe mjere koje se odnose na sve stupove; žali zbog činjenice što nisu sve države članice odlučile poštovati strukturu Uredbe koja se temelji na stupovima, što bi omogućilo lakše praćenje;

Financijski aspekti Mehanizma za oporavak i otpornost

16. napominje da su u 26 dosad podnesenih nacionalnih planova za oporavak i otpornost države članice zatražile bespovratna sredstva u vrijednosti od ukupno 331,7 milijardi EUR od dostupnih 338 milijardi EUR; nadalje, napominje da nisu sve države članice u svojim trenutačnim nacionalnim planovima za oporavak i otpornost zatražile puni iznos bespovratnih sredstava koji im stoji na raspolaganju, naveden u članku 11. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost;

17. međutim, zabrinut je zbog toga što je samo sedam država članica zatražilo zajmove u ukupnom iznosu od 166 milijardi EUR, dok je za zajmove dostupno 385,8 milijardi EUR, što znači da na raspolaganju ostaje znatan iznos u slučaju da države članice kasnije zatraže zajmove; zabrinut je zbog toga što bi ograničen interes za zajmove mogao dovesti do propuštenih prilika i spriječiti da Mehanizam za oporavak i otpornost ostvari svoj puni potencijal; naglašava da će, ako države članice čiji su nacionalni planovi za oporavak i otpornost već odobreni, odluče zatražiti zajmove, to zahtijevati izmjenu njihovih nacionalnih planova za oporavak i otpornost, prema potrebi uvođenjem dodatnog skupa reformi i ulaganja te ključnih etapa i ciljeva, bez povlačenja već uvedenih mjera; potiče države članice da iskoriste puni potencijal Mehanizma za oporavak i otpornost, što se odnosi i na zajmove, kako bi se suzbile posljedice pandemije i nadolazećih izazova;

18. zadužuje Komisiju da analizira razloge zbog kojih države članice nisu zatražile zajmove u maksimalnim predviđenim iznosima, što bi moglo spriječiti iskorištavanje punog potencijala Mehanizma za oporavak i otpornost; podsjeća da, u skladu s Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost koja je na snazi, države članice zahtjev za potporu u obliku zajma mogu podnijeti u trenutku podnošenja plana za oporavak i otpornost ili u nekom drugom trenutku do 31. kolovoza 2023.;

19. podsjeća da, u skladu s člankom 21. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost, države članice mogu zbog objektivnih okolnosti Komisiji dostaviti obrazloženi zahtjev za podnošenje prijedloga za izmjenu ili zamjenu plana; podsjeća da će Komisija, ako bude smatrala da razlozi koje je iznijela država članica opravdavaju izmjenu nacionalnog plana za oporavak i otpornost, ocijeniti izmijenjeni nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 19. i podnijeti prijedlog provedbene odluke Vijeća u skladu s člankom 20. Uredbe; podsjeća da takav zahtjev za izmjenu podrazumijeva postupak procjene i odobrenja jednak postupku pri prvotnoj procjeni i odobrenju plana te poziva države članice da pažljivo razmotre rizik od odgode provedbe svih nacionalnih planova za oporavak i otpornost; konstatira da do sada nijedna država članica nije zatražila izmjenu ili zamjenu odobrenog plana; potiče države članice da primijene članak 21. Uredbe Mehanizma za oporavak i otpornost, primjećuje da bi potencijalni porast troškova nacionalnih planova za oporavak i otpornost zbog znatne inflacije mogao rezultirati zahtjevima država članica za ažuriranje nacionalnih planova za oporavak i otpornost;

20. konstatira da se trenutačno predviđa da će se kretanje BDP-a država članica razlikovati od Komisijine prognoze u jesen 2020., što će dovesti do očekivanih promjena u iznosima bespovratnih sredstava dostupnih državama članicama za drugi dio financiranja u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost (30 %); ističe da znatne promjene u dijelu dodijeljenih bespovratnih sredstava mogu zahtijevati izmjene nacionalnih planova za oporavak i otpornost;

21. naglašava da potpora iz Mehanizma za oporavak i otpornost poštuje načelo dodatnosti kako je navedeno u članku 9. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost; sa zanimanjem iščekuje detaljnije i raščlanjene podatke koji će omogućiti bolje razumijevanje učinaka dodatnosti Mehanizma za oporavak i otpornost; potiče države članice da Komisiji dostave detaljne, transparentne i pravodobne informacije kako bi se osiguralo učinkovito izvješćivanje o učinku Mehanizma za oporavak i otpornost; ponavlja važnost tablice pokazatelja za oporavak i otpornost u pružanju osnovnih informacija građanima o sveukupnom napretku u provedbi planova za oporavak i otpornost; poziva Komisiju da podigne razinu transparentnosti i vizualizacije podataka u tablici pokazatelja te na detaljnije izvješćivanje uz usmjerenost na rezultate i pokazatelje učinka, a ne na ostvarenje, kao i na osiguravanje kvalitativne analize predloženih reformi i ulaganja;

22. napominje da su Komisija i države članicedo sredine lipnja 2022. potpisale samo dvanaest operativnih aranžmana; poziva Komisiju i države članice da što prije potpišu operativne aranžmane te zahtijeva da Komisija dostavi te aranžmane Parlamentu; uz to, potiče sve države članice da pravodobno objave svoje operativne aranžmane i sporazume o financiranju i zajmovima kako bi se osigurala veća transparentnost i povećala odgovornost;

23. primjećuje da je 21 država članica primila pretfinanciranje u iznosu do 13 % ukupnih dodijeljenih sredstava, da jedna država članica nije zatražila pretfinanciranje i da je dosad sedam država članica zatražilo prva plaćanja iz Mehanizma, dok je jedna država članica zatražila drugo plaćanje;

24. ponavlja da kašnjenja u provedbi Mehanizma i nacionalnih planova za oporavak i otpornost ne bi trebala usporiti proces oporavka nakon pandemije ni smanjiti razinu otpornosti Unije;

25. podsjeća da je Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost predviđena mogućnost da se u nacionalne planove za oporavak i otpornost uključe mjere započete od 1. veljače 2020. nadalje te da su neke države članice iskoristile tu mogućnost;

26. pozdravlja rani dijalog između Komisije i država članica u pripremi zahtjeva za plaćanje i spremnost Komisije za procjenu zahtjeva za plaćanje; potiče je da nastavi temeljito procjenjivati jesu li pravodobno postignuti ključne etape i ciljevi uz savjetovanje s relevantnim stručnjacima prema potrebi; potiče Komisiju da osigura brzu provedbu plaćanja i da pomno prati provedbu reformi i ulaganja;

27. podsjeća da je potrebno brzo nastaviti s uvođenjem paketa novih vlastitih sredstava kako bi se najkasnije do 2058. u potpunosti pokrila otplata instrumenta NextGenerationEU i posebno Mehanizma za oporavak i otpornost, u skladu s planom utvrđenim u Međuinstitucijskom sporazumu koji su u prosincu 2020. sklopili Parlament, Vijeće i Komisija; prima na znanje izdavanje „europskih zelenih obveznica” za financiranje odgovarajućeg dijela rashoda povezanih s klimom u mehanizmu za oporavak i otpornost; prima na znanje da je za prvim ponuđenim zelenim obveznicama Komisije postojala prevelika potražnja;

Uloga Mehanizma za oporavak i otpornost u ublažavanju posljedica ruske invazije na Ukrajinu

28. naglašava potrebu za većim doprinosom financijskih instrumenata EU-a, posebno Mehanizma za oporavak i otpornost, u rješavanju trenutačnih problema koji su nastali neizazvanom i neopravdanom ruskom vojnom agresijom i invazijom na Ukrajinu;

29. izražava zabrinutost što će ta agresija na Ukrajinu i opravdane sankcije koje je EU uveo kao odgovor Rusiji i Bjelorusiji ozbiljno utjecati na strategiju gospodarskog i socijalnog oporavka i otpornosti Unije; primjećuje da njihov učinak na države članice nije ujednačen; izražava zabrinutost zbog nejednakih učinaka na gospodarstvo EU-a, povlačenja gospodarskih i socijalnih posljedica te čak i daljnjeg povećanja socijalne nejednakosti koja je posebno prouzročena većim cijenama energije i hrane; naglašava da bi i inflacija mogla dovesti do negativne promjene očekivanih rezultata Mehanizma za oporavak i otpornost te procijenjenih troškova nacionalnih planova za oporavak i otpornost država članica; očekuje da odgovor EU-a na ovu novu krizu i dalje bude odlučan, ujedinjen i brz;

30. naglašava još jednom svoj poziv na daljnje sankcije koje uključuju potpuni i neposredni embargo na različiti uvoz energije iz Rusije te napuštanje povezane infrastrukture u skladu sa svojom Rezolucijom od 7. travnja 2022. te poziv na planiranje jamčenja sigurnosti opskrbe energijom u EU-u, što će među ostalim zahtijevati prilagodbu europske energetske politike, uzimajući pritom u obzir različite razine energetske ovisnosti država članica o uvezenim ruskim fosilnim gorivima;

31. izražava zabrinutost zbog toga što trenutačna situacija u Ukrajini stvara snažan učinak na cijene energije te naglašava potrebu za jačanjem energetske samostalnosti i sigurnosti, diversifikacijom izvora energije, uključujući izvorima energije u EU-u, te ubrzavanjem energetske tranzicije; naglašava ulogu Mehanizma za oporavak i otpornost u uvođenju inicijative REPowerEU te naglašava da bi se pozajmice dostupne u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost mogle iskoristiti kao dopuna inicijativi REPowerEU i za unaprjeđivanje ulaganja u energetsku tranziciju, među ostalim razvojem čiste energije; očekuje stoga da Mehanizam za oporavak i otpornost znatno doprinese energetskoj suverenosti EU-a kroz energetsku učinkovitost, diversifikaciju i ulaganja u pravednu zelenu tranziciju;

32. pozdravlja, u tom pogledu, različite mjere u nacionalnim planovima za oporavak i otpornost koje su usmjerene na jačanje energetske tranzicije i energetske sigurnosti te mjere kojima se jača strateška samostalnost, smanjuje ovisnost država članica o uvezenoj energiji iz fosilnih goriva te na jačanje diversifikacije izvora energije, energetske učinkovitosti i razvoja čistih energija; naglašava da bi u cilju jačanja sinergija i suradnje među državama članicama te izražavanja zajedničkih problema i prioriteta trebalo poticati prekogranične projekte, poboljšanje međusobne povezanosti europskih energetskih mreža te potpunu sinkronizaciju električnih mreža u cijelom EU-u;

33. prima na znanje prijedlog Komisije o izmjeni Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost u kontekstu inicijative REPowerEU te izražava predanost donošenju stajališta o tom prijedlogu bez odgode; potiče države članice da službeno obavijeste Komisiju ako ne namjeravaju iskoristiti puni iznos svojih maksimalnih dodijeljenih zajmova iza Mehanizma za oporavak i otpornost; u tom kontekstu pozdravlja prijedlog za poticanje optimalne upotrebe zajmova dostupnih u okviru Mehanizma, među ostalim predlaganjem preraspodjele zajmova drugim državama članicama koje se suočavaju s dodatnim problemima koji su posljedica ruske invazije na Ukrajinu i dopuštanjem državama članicama da zatraže zajmove veće od 6,8 % svojeg bruto nacionalnog dohotka (BND), posebno radi ublažavanja gospodarskih, socijalnih i energetskih posljedica ruske invazije ma Ukrajinu na EU i popratnih učinaka restriktivnih mjera EU-a protiv Rusije i Bjelarusa;

34. priznaje potrebu za mjerama kojima se pomaže izbjeglicama iz Ukrajine, posebno u pogledu smještaja, socijalne skrbi i skrbi za djecu, obrazovanja, zdravstvene skrbi i stanovanja, čime se nastoji ublažiti njihova socioekonomska situacija; naglašava stoga da se u tom pogledu mora osigurati veća razina ulaganja;

Nacionalni planovi za oporavak i otpornost

35. pozdravlja činjenicu da su odobrena 24 nacionalna plana za oporavak i otpornost i primjećuje da do sredine lipnja 2022. jedna država članica još nije predložila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost; nadalje, napominje da jedan plan čeka na procjenu Komisije; potiče državu koja čeka na procjenu svojeg nacionalnog plana za oporavak i otpornost da vodi konstruktivne rasprave s Komisijom kako bi taj plan postao spreman za odobrenje bez daljnje odgode; poziva Komisiju da pri procjeni preostalih planova s dužnom pažnjom primijeni Uredbu o Mehanizmu za oporavak i otpornost kako bi se osigurala usklađenost s 11 kriterija za procjenu utvrđenih u toj uredbi;

36. prima na znanje činjenicu da je Komisija u svojim procjenama zaključila da se svi odobreni nacionalni planovi za oporavak i otpornost odnose na svih šest stupova Mehanizma, da na zadovoljavajući način ispunjavaju sve kriterije procjene utvrđene u Uredbi o Mehanizmu te da predstavljaju uravnotežen paket reformi i ulaganja; smatra da su države članice mogle bolje uskladiti svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost sa šest stupova Mehanizma i zahtjevima iz Uredbe o Mehanizmu;

37. Podsjeća Komisiju da je poštovanje vladavine prava i članka 2. UFEU-a preduvjet za pristup fondu i da je mehanizam uvjetovanosti u pogledu vladavine prava u potpunosti primjenjiv na Mehanizam za oporavak i otpornost; poziva Komisiju i Vijeće da se suzdrže od odobravanja mađarskog nacionalnog plana za oporavak i otpornost sve dok postoje razlozi za zabrinutost u pogledu poštovanja vladavine prava, neovisnosti sudstva te sprečavanja, otkrivanja i borbe protiv prijevara, sukoba interesa i korupcije; snažno potiče Vijeće da nacionalni plan Poljske za oporavak i otpornost odobri tek nakon što Poljska u potpunosti ispuni zahtjeve iz Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost, posebno one iz članka 22., a osobito u cilju zaštite financijskih interesa Unije od sukoba interesa i prijevara, te sve preporuke koje je kao država članica dobila u okviru europskog semestra za područje vladavine prava, i nakon što provede sve relevantne presude Suda Europske unije i Europskog suda za ljudska prava; ustraje u tome da su ključne etape i ciljne vrijednosti povezane sa zaštitom financijskih interesa Unije, uspostava odgovarajućeg sustava kontrole, neovisnost pravosuđa te sprečavanje, otkrivanje i suzbijanje prijevara, sukoba interesa i korupcije preduvjeti koji se moraju ispuniti prije podnošenja prvog zahtjeva za plaćanje te podsjeća da se plaćanja u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost ne mogu izvršiti prije no što se ti preduvjeti ne ispune; podsjeća države članice da nepoštovanje odredbi Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost i naknadna kašnjenja u odobravanju nacionalnih planova za oporavak i otpornost ozbiljno utječu na sposobnost lokalnih i regionalnih vlasti da se na odgovarajući način suoče s utjecajem pandemije na njihove zajednice, poduzeća i građane te da mogu dovesti do dugoročnog pogoršanja lokalne i regionalne gospodarske situacije; žali zbog toga što zbog postupaka vlada Poljske i Mađarske sredstva iz Mehanizma za oporavak i otpornost još nisu doprla do stanovništva i regija Poljske i Mađarske;

38. podsjeća da se nijedna mjera ne bi trebala financirati u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost ako je u suprotnosti s vrijednostima EU-a sadržanima u članku 2. UEU-a; potiče Komisiju da pomno prati rizike za financijske interese EU-a u provedbi Mehanizma za oporavak i otpornost, kao i sva kršenja ili potencijalna kršenja načela vladavine prava te da u slučaju moguće štete za financijske interese EU-a uvede hitne mjere; stoga poziva Komisiju da u skladu s Uredbom o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava, bude posebno stroga s državama članicama u pogledu poštovanja zaštitu financijskih interesa Unije, kako je utvrđeno u članku 22. te Uredbe;

39. osim toga, podsjeća da se poštovanje vladavine prava i dobro financijsko upravljanje sredstvima EU-a trebaju kontinuirano evaluirati tijekom cijelog trajanja Mehanizma za oporavak i otpornost te da se Komisija mora suzdržati od dodjele sredstava i prema potrebi, zatražiti povrat sredstava ako ti uvjeti više nisu ispunjeni;

40. napominje da se u procjeni Komisije navodi da se svim odobrenim nacionalnim planovima za oporavak i otpornost predviđa ostvarivanje zelenog cilja od najmanje 37 % utvrđenog u Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost te da ukupni rashodi svih odobrenih planova u vezi s klimatskim promjenama iznose gotovo 220 milijardi EUR; ističe, međutim, da su u vanjskim revizijama potrošnje utvrđeni niži iznosi u pogledu zelene potrošnje; u tom pogledu ističe da bi ključne etape i ciljne vrijednosti povezane s klimatskim mjerama trebale biti definirane na način kojim bi se osiguralo da se provedenim mjerama pruža potpora klimatskim promjenama u mjeri u kojoj je to najavljeno; ističe da bi nacionalni planovi za oporavak i otpornost trebali doprinijeti zelenoj tranziciji, uključujući biološku raznolikost; primjećuje postojeću zabrinutost o tome doprinose li učinkovito sve relevantne mjere postizanju ciljeva;

41. podsjeća da nacionalni planovi za oporavak i otpornost moraju biti usklađeni s nacionalnim energetskim i klimatskim planovima i njihovim ažuriranjima na temelju Uredbe (EU) 2018/1999 ( 18 ) ; poziva Komisiju da procijeni doprinos ulaganja namijenjenih za zelenu tranziciju u okviru nacionalnih planova za oporavak i otpornost postizanju novih klimatskih i energetskih ciljeva do 2030. utvrđenih u odgovarajućim revidiranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima;

42. podsjeća da bi Mehanizam za oporavak i otpornost trebao doprinijeti uključivanju mjera u području bioraznolikosti u politike Unije; primjećuje da nekoliko nacionalnih planova za oporavak i otpornost doprinosi bioraznolikosti, ali ustraje na tome da su države članice mogle više iskoristiti Mehanizam za oporavak i otpornost za poboljšanje bioraznolikosti;

43. upozorava na rizik od manipulativnog zelenog marketinga u provedbi nacionalnih planova za otpornost i oporavak, posebno u pogledu nekih mjera za koje se tvrdi da doprinose zahtjevima zelene potrošnje, uključujući mjere za energetski učinkovitu obnovu zgrada;

44. napominje da se svim odobrenim nacionalnim planovima za oporavak i otpornost predviđa ostvarivanje digitalnog cilja od najmanje 20 % utvrđenog u Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost, dok su neke države članice izdvojile i više od polovine svojih sredstava iz Mehanizma za oporavak i otpornost za mjere koje potpadaju pod digitalni cilj te da ukupni rashodi svih odobrenih planova povezani s digitalizacijom iznose gotovo 29 % ili 130 milijardi EUR; pozdravlja snažnu usmjerenost nacionalnih planova za oporavak i otpornost na potporu MSP-ovima i digitalizaciju javnih usluga, uključujući zdravstveni sektor, te na digitalne vještine, digitalizaciju poslovanja, povezivost, digitalno istraživanje i razvoj te napredne tehnologije; napominje da su dvije trećine država članica u svoje planove za oporavak i otpornost uključile samoprocjenu sigurnosti za ulaganja u digitalne kapacitete i povezivost;

45. podsjeća Komisiju i države članice da se u skladu s Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost pri ulaganjima u digitalne tehnologije trebaju poštovati načela interoperabilnosti, energetske učinkovitosti i zaštite osobnih podataka, omogućiti sudjelovanje MSP-ova i start-up poduzeća te promicati primjenu rješenja otvorenog koda; naglašava da natječaji za digitalnu javnu nabavu moraju biti pažljivo osmišljeni, posebno kako bi se osigurao pristup MSP-ova relevantnim javnim ulaganjima;

46. primjećuje da nekoliko nacionalnih planova za oporavak i otpornost sadrži prijedloge za 5G povezivost; podsjeća da bi države članice trebale osigurati koherentnost i komplementarnost u uvođenju 5G povezivosti, mobilnog širokopojasnog pristupa i infrastrukture u svim područjima kako nitko ne bi bio zapostavljen;

47. naglašava da je važno da se u nacionalnim planovima za oporavak i otpornost gotovo 50 % ukupnih rashoda ili 203 milijarde EUR namijeni mjerama za dobro funkcioniranje jedinstvenog tržišta, poboljšanje poslovnog okruženja i promicanje privatnih ulaganja; ponavlja važnost privatnog sektora u uspješnoj provedbi Mehanizma za oporavak i otpornost; potiče države članice da olakšaju javna ulaganja koja se odnose na projekte financirane sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost uklanjanjem svih nepotrebnih prepreka koje bi MSP-ove mogle spriječiti u ostvarivanju pristupa sredstvima Mehanizma za oporavak i otpornost te u tu svrhu poziva Komisiju da podnese detaljnu analizu pristupa privatnog sektora sredstvima Mehanizma za oporavak i otpornost; traži od država članica da provedu nacionalne planove za oporavak i otpornost u skladu s transparentnim rasporedom kako bi se privatnom sektoru omogućilo da planira svoje aktivnosti i projekte u skladu s relevantnim mjerama;

48. napominje da Komisija procjenjuje da socijalna davanja u okviru nacionalnih planova za oporavak i otpornost čine oko 20 % zatraženih bespovratnih sredstava i zajmova; primjećuje da su ti rashodi usmjereni na poticaje za zapošljavanje za određene skupine u nepovoljnom položaju, reforme zakonodavstva o zaštiti radnih mjesta i propise o ugovorima o radu; podsjeća na to da su socijalne posljedice pandemije brojne i da su neravnomjerno i nerazmjerno opteretile skupine društva s nižim prihodima kao i ranjive skupine te istodobno povećale potrebu za javnim uslugama; žali zbog toga što su mjere u području socijalnih ulaganja prilično ograničene na socijalnu infrastrukturu i što samo neki nacionalni planovi za oporavak i otpornost sadržavaju mjere za razvoj odgovarajućih usluga skrbi i privremene mjere potpore;

49. podržava cilj Komisije da se s pomoću Mehanizma izgradi otpornije i uključivije tržište rada te primjećuje da bi se relevantnim mjerama trebalo promicati visokokvalitetno zapošljavanje;

50. ističe da se svi dosad odobreni nacionalni planovi za oporavak i otpornost bave socijalnim izazovima i izazovima povezanima sa zapošljavanjem, među ostalim kroz mjere za unaprjeđenje sudjelovanja na tržištu rada, promicanje usavršavanja i prekvalifikacije, modernizaciju institucija i usluga na tržištu rada kao i sustava socijalne i zdravstvene zaštite; izražava žaljenje zbog toga što neke države članice zaostaju u jačanju socijalne dimenzije svojih planova;

51. naglašava važnost reformi i ulaganja u zdravstvenu, gospodarsku, socijalnu i institucijsku otpornost kako bi se povećala pripravnost za krizu i kapaciteti za odgovor na krizu, za koje je namijenjeno više od 17 % ukupnih dodijeljenih sredstava iz nacionalnih planova za oporavak i otpornost, odnosno 76 milijardi EUR; ističe da prema Komisiji u okviru tog stupa Mehanizma za oporavak i otpornost države članice moraju provesti 789 mjera povezanih s 1 900 ključnih etapa i ciljnih vrijednosti; naglašava da je bolest COVID-19 pokazala važnost jačanja otpornosti javnih institucija na šokove;

52. napominje da se odobrenim nacionalnim planovima za oporavak i otpornost predviđaju rashodi za mjere povezane sa zdravstvenom skrbi u iznosu od 37 milijardi EUR, što odgovara 8 % ukupnih rashoda nacionalnih planova za oporavak i otpornost; primjećuje da je najveći doprinos namijenjen za obnovu i proširenje bolničke infrastrukture, nakon čega slijede jačanje primarne skrbi i prevencije te digitalna tranzicija u području zdravstvene i dugotrajne skrbi; očekuje da će te mjere povezane sa zdravstvenom skrbi doprinijeti povećanju kapaciteta i otpornosti zdravstvenih sustava i njihove pripravnosti za buduće krize; izražava zabrinutost zbog toga što brojne države članice nisu obuhvatile mjere dostatne da skrb o mentalnom zdravlju postane dostupna i cjenovno pristupačna svih dobnim skupinama te ističe da bi mentalno zdravlje trebalo biti sastavni dio socioekonomskog oporavka EU-a od pandemije i prioritet zdravlja na radu; izražava zabrinutost zbog toga što neke države članice nisu uključile dostatne mjere za reagiranje na dugotrajne izazove u području javnog zdravstva;

53. primjećuje da modernizacija javne uprave ima važno mjesto u mnogim nacionalnim planovima za oporavak i otpornost, tako se očekuje da će ulaganja u poboljšanje javne uprave iznositi otprilike 1,8 milijardi EUR; naglašava da bi nacionalni planovi za oporavak i otpornost mogli doprinijeti povećanju kapaciteta javnih uprava za učinkovito upravljanje europskim fondovima na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini; ističe da koristi reformi nadilaze s njima povezane troškove, što bi se trebalo konkretno i na pozitivan način odraziti na građane;

54. napominje da se odobrenim nacionalnim planovima za oporavak i otpornost predviđaju rashodi namijenjeni djeci i mladima, uključujući rani i predškolski odgoj i obrazovanje te nezaposlenost mladih i vještine, u iznosu od 49 milijardi EUR, što odgovara otprilike 11,5 % ukupnih rashoda nacionalnih planova za oporavak i otpornost; konstatira da taj iznos predstavlja prvi korak u osiguravanju provedbe koordiniranih mjera namijenjenih sljedećoj generaciji u svih 27 država članica; zabrinut je zbog toga što mnogi nacionalni planovi za oporavak i otpornost ne odražavaju na odgovarajući način ambicije postavljene u okviru europskog jamstva za djecu i što samo djelomično odražavaju ambicije ojačane garancije za mlade; izražava žaljenje zbog činjenice što su dvije države članice odlučile da u svoje planove neće uključiti mjere namijenjene djeci i mladima, već su umjesto toga prednost dale predstavljanju mjera kojima se potiču vještine i digitalne vještine za sve građane;

55. primjećuje da gotovo svi odobreni nacionalni planovi za oporavak i otpornost sadržavaju ulaganja u digitalno obrazovanje, što u ukupnim rashodima za obrazovanje predstavlja udio od otprilike 30 %; pozdravlja usredotočenost na modernizaciju obrazovne infrastrukture i opreme u državama članicama;

56. napominje da su države članice dosad predložile ukupno 228 mjera usmjerenih na pružanje potpore djeci i mladima; primjećuje da je 74 % mjera usmjereno na opće, strukovno i visoko obrazovanje te kapacitete za osposobljavanje, kao i dostupnost, cjenovnu pristupačnost, kvalitetu i uključivost, među ostalim digitalizacije i infrastrukture; nadalje, napominje da se 14 % mjera odnosi na rani i predškolski odgoj i obrazovanje, rano napuštanje školovanja i siromaštvo djece; primjećuje da je 12 % mjera usmjereno na rješavanje problema nezaposlenosti mladih otvaranjem radnih mjesta, zapošljavanjem, poticajima za prelazak na drugo radno mjesto i potporom samozapošljavanju; ističe da je Parlament zatražio od država članica da najmanje 2 % proračuna svakog nacionalnog plana za oporavak i otpornost namijene kulturi, a 10 % obrazovanju; primjećuje da je 16 država članica u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost uključilo mjere koje se odnose na kulturu; vjeruje da su države članice mogle bolje iskoristiti Mehanizam za oporavak i otpornost za potporu tim sektorima;

57. poziva Komisiju da nastavi pratiti provedbu šest stupova i osiguravati da detaljni podaci budu dostupni u tablici pokazatelja za oporavak i otpornost; traži od Komisije da omogući više regionalnih metoda praćenja provedbe uz pomoć tablice pokazatelja i pozdravlja inicijative za praćenje na razini EU-a i na nacionalnoj razini kojima se poboljšava praćenje provedbe Mehanizma za oporavak i otpornost; sa zadovoljstvom primjećuje da nekoliko država članica pruža podatke na regionalnoj razini i poziva druge države članice da učine isto;

58. ističe da se Mehanizam za oporavak i otpornost ne smije upotrebljavati kao zamjena za stalne nacionalne proračunske rashode, osim ako je to propisno opravdano; napominje da je Komisija odobrila nacionalne planove za oporavak i otpornost samo za pokrivanje početnih troškova uspostave i pokretanja reformi; podsjeća države članice da se Mehanizam za oporavak i otpornost mora provoditi na način kojim se ne dovodi u pitanje njihova odgovornost za upravljanje javnim financijama; poziva Komisiju da podnese detaljne podatke o procjeni usklađenosti s ovim horizontalnim načelom i sva pripadajuća obrazloženja;

59. ističe da je Komisija za svaku mjeru ocijenila poštuje li načelo nenanošenja bitne štete u skladu sa svojim tehničkim smjernicama; naglašava da se primjenom kriterija nenanošenja bitne štete, kako je razvijen u smjernicama Komisije, moraju spriječiti mjere štetne za okoliš; poziva Komisiju da objavi podnesene procjene primjene načela nenanošenja bitne štete te naglašava da bi Komisija trebala pažljivo preispitati i pratiti potpuno poštovanje ovog načela tijekom faze provedbe; napominje da su neke države članice morale poboljšati određene mjere kako bi ih uskladile s tim načelom; konstatira da je poštovanje načela nadalje dovelo do početnih nedosljednosti između zahtjeva Komisije i zahtjevâ Europske investicijske banke i Europskog investicijskog fonda za zemlje koje su za svoje omotnice programa InvestEU izdvojile sredstva iz Mehanizma za oporavak i otpornost, a time i do kašnjenja u postupku provedbe;

60. uviđa da velika većina nacionalnih planova za oporavak i otpornost obuhvaća poseban odjeljak u kojem se objašnjava kako se planom rješavaju rodna pitanja i izazovi; konstatira da nacionalni planovi za oporavak i otpornost sadržavaju mjere usmjerene na sudjelovanje žena na tržištu rada i smanjenje razlike u plaćama žena i muškaraca, ali izražava razočaranje zbog toga što ne uključuju posebno obrazloženje o tome kako se planom rješavaju rodni problemi i izazovi; naglašava da su visokokvalitetne javne usluge skrbi važne da bi se ublažili teret neplaćenog pružanja skrbi, koji u najvećoj mjeri danas snose žene, i negativne posljedice na BDP; traži od Komisije da provede studiju kako bi se provjerilo u kojoj mjeri Mehanizam za oporavak i otpornost doprinosi otvaranju radnih mjesta u sektorima u kojima prevladava jedan spol te doprinose li dovoljno popratne mjere većoj prisutnosti manje zastupljenog spola u tim sektorima;

61. konstatira da dvadeset država članica u svojim nacionalnim planovima za oporavak i otpornost predviđa prekogranične projekte većinom usmjerene na infrastrukturu, kao što su željezničke ili elektroenergetske veze, vodik, kvantna tehnologija, 5G povezivost, kapaciteti u oblaku i inovacijski centri; izražava žaljenje zbog toga što nacionalni planovi za oporavak i otpornost ne sadrže više prekograničnih projekata kako bi se povećali učinci prelijevanja i doprinijelo dodanoj vrijednosti EU-a; primjećuje da dvadeset država članica u svojim nacionalnim planovima za oporavak i otpornost predviđa prekogranične projekte, kao što su važni projekti od zajedničkog europskog interesa, koji su uglavnom usmjereni na infrastrukturu; poziva države članice da po potrebi pojasne ulogu relevantnih dionika u uvođenju i provedbi višedržavnih projekata; smatra da su u nacionalne planove za oporavak i otpornost trebale biti uključene dodatne prekogranične mjere kako bi se povećao njihov učinak prelijevanja i povećala dodana vrijednost EU-a;

62. u prvom redu konstatira važnost prekograničnih projekata povezanih s prijenosom energije među državama članicama; vjeruje da bi u trenutačnoj situaciji nacionalni planovi za oporavak i otpornost imali više koristi od daljnjih prekograničnih projekata, posebno u području energije; naglašava da su ta ulaganja ključna za postizanje energetske suverenosti i zelene tranzicije; ističe da trenutačno stanje pokazuje važnost diversifikacije izvora energije EU-a i pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta za električnu energiju između država članica; poziva na poboljšanje međupovezanosti europskih energetskih mreža te na potpunu sinkronizaciju električnih mreža u cijelom EU-u; naglašava, nadalje, važnost jačih napora u poboljšanju energetske učinkovitosti u cilju ograničavanja očekivanog rasta potražnje za električnom energijom;

63. primjećuje da nijedna država članica nije predložila prijenos strukturnih fondova u svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost, da samo dvije države članice planiraju svoje omotnice programa InvestEU namiriti sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost te da samo četiri države članice namjeravaju uključiti troškove tehničke potpore u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost; izražava žaljenje zbog toga što nije iskorišten puni potencijal odredbe o prijenosu sredstava Mehanizma za oporavak i otpornost u nacionalne odjeljke programa InvestEU; podsjeća da su sinergije među različitim fondovima EU-a od presudne važnosti za odgovarajući oporavak i konsolidiranu otpornost Unije te podsjeća države članice da se primjenom odredbe doprinosi jačanju sinergija;

64. podsjeća da u skladu s Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost planovi za oporavak i otpornost moraju biti usklađeni i s informacijama koje su države članice uključile u svoje sporazume o partnerstvu i operativne programe u okviru fondova Unije; ponavlja da ta odredba nije važna samo da bi se izbjeglo dvostruko financiranje ili preklapanje ciljeva već i kako bi se osigurao koordinirani pristup i maksimalno povećale koristi od financiranja EU-a; traži da Komisija provede analizu načina na koji se osigurava ta koordinacija; prima na znanje da je donošenje nacionalnih planova za oporavak i otpornost u nekim slučajevima dovelo do kašnjenja u usvajanju sporazuma o partnerstvu te izražava zabrinutost zbog posljedica tih kašnjenja; poziva Komisiju i države članice da izbjegnu daljnja kašnjenja u izradi i donošenju sporazuma o partnerstvu i poziva da se brzo odgovori na problem tih kašnjenja;

65. ističe da su sinergije i koherentnost između Mehanizma za oporavak i otpornost i drugih programa financiranja Unije ključne da bi se zajamčio istinski oporavak te konsolidirana otpornost Unije; poziva Komisiju i države članice da potiču sinergije između nacionalnih planova za otpornost i oporavak i drugih programa financiranja Unije, posebno partnerskih sporazuma; postavlja pitanje kako je Komisija potaknula države članice da podupru sinergije s nacionalnim planovima za oporavak i otpornost drugih država članica;

66. podsjeća države članice da se očekuje da će se nacionalnim planovima za oporavak i otpornost doprinijeti učinkovitom suočavanju sa svim izazovima ili velikom dijelu njih koji su utvrđeni u relevantnim preporukama za pojedine zemlje, uključujući njihove fiskalne aspekte i preporuke dane na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 ( 19 ) , prema potrebi, te upućene dotičnoj državi članici, ili pak izazovima utvrđenima u drugim relevantnim dokumentima koje je Komisija službeno donijela u kontekstu europskog semestra; prima na znanje ocjenu Komisije da se svim nacionalnim planovima za oporavak i otpornost odgovara barem na velik dio izazova utvrđenih u relevantnim preporukama europskog semestra, ali ne i na sve izazove;

67. prepoznaje pozitivan učinak potrebnih poreznih reformi u državama članicama koje su uključene u neke nacionalne planove i žali zbog toga što nijedna od država članica na koje se odnose preporuke za pojedine zemlje u pogledu agresivnog poreznog planiranja, izbjegavanja plaćanja poreza, utaje poreza i pranja novca nije riješila te izazove u svojem nacionalnom planu za oporavak i otpornost;

68. poziva Komisiju da na odgovarajući način ocijeni ostvarivanje svih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti, uključujući one povezane s preporukama za pojedine zemlje i u nacionalnim planovima za oporavak i otpornost u fazi isplate Mehanizma, te da proporcionalno smanji plaćanja, ovisno o važnosti dotičnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti, ako one nisu ostvarene u dovoljnoj mjeri, uključujući nenazadovanje u prethodno ostvarenim ključnih etapama i ciljnim vrijednostima; nadalje, poziva Komisiju da po potrebi iskoristi odredbe Uredbe, omogućujući povrat bespovratnih sredstava ili traženje prijevremene otplate zajmova u slučaju da države članice prekrše obveze u okviru sporazuma o financiranju;

69. konstatira da je Komisija sve države članice ocijenila ocjenom A u pogledu svih kriterija predviđenih Uredbom o Mehanizmu; podsjeća da su prema procjeni Komisije sve države članice dobile ocjenu B za kriterije na temelju kojih se ocjenjuje jesu li procijenjeni ukupni troškovi nacionalnih planova za oporavak i otpornost razumni; poziva Komisiju da zajamči da su troškovi vjerodostojni i da se provodi njihova odgovarajuća analiza kako bi se suzbile prijevare i korupcija; potiče Komisiju da temeljito ocijeni zadovoljavajuće ostvarenje ključnih etapa i ciljnih vrijednosti prije prihvaćanja zahtjeva za plaćanje te da zajamči da nije došlo do poništavanja napretka u prethodno ostvarenim ključnim etapama i ciljnim vrijednostima;

Mehanizmi transparentnosti, praćenja i kontrole

70. ističe važnost transparentnosti i dobrog proceduralnog upravljanja u postupcima i praksama javne nabave; u tom pogledu poziva države članice da osiguraju jednakost i pravednost te posebno pristup u postupku javne nabave svima, uključujući mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća;

71. potiče države članice da pravovremeno pokrenu postupak javne nabave za provedbu mjera kako bi se osiguralo njihovo dovršenje u skladu s kalendarom ključnih etapa i ciljeva;

72. naglašava da je transparentnost presudna za čvrst sustav praćenja nacionalnih planova za oporavak i otpornost kojim bi se omogućio smislen angažman javnosti; izražava žaljenje što je Vijeće odbilo izradu internetske platforme, kojoj bi potporu pružili Parlament i Komisija, na kojoj bi se objavljivali krajnji korisnici; primjećuje da je zbog prirode korištenih instrumenata kontrola usmjerena na postizanje rezultata i ishoda, a ne na provjeru troškova; konstatira da se tim pristupom može pojednostavniti provedba i doprinijeti postizanju željenog ishoda; upozorava da bi taj pristup, bez odgovarajućeg praćenja, mogao otežati otkrivanje zlouporabe sredstava EU-a; potiče ipak Komisiju da poduzme odgovarajuće mjere kako bi se osiguralo rano otkrivanje zlouporabe sredstava EU-a; poziva Komisiju da pomno prati svaku moguću pojavu dvostrukog financiranja i da, ako se takvi slučajevi potvrde, bez odgode zatraži povrat sredstava;

73. poziva Komisiju da obavijesti tijela nadležna za proračun o upotrebi IT-sustava koje uspostavlja Komisija za države članice radi izvješćivanja o relevantnim informacijama o provedbi nacionalnih planova za oporavak i otpornost;

74. potiče države članice na to da prikupljaju i bilježe podatke o krajnjim primateljima i korisnicima sredstava Unije u elektroničkom standardiziranom i interoperabilnom formatu te da koriste jedinstveni alat za rudarenje podataka i utvrđivanje razine rizika koji će Komisija staviti na raspolaganje; potiče Komisiju da ustraje na upotrebi integriranog i interoperabilnog sustava praćenja koji uključuje jedinstveni alat za rudarenje podataka i utvrđivanje razine rizika (ARACHNE) za sve rashode u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost te da osigura da ARACHNE bude interoperabilan sa svim relevantnim softverima i setovima podataka kako bi administrativno opterećenje bilo što je manje moguće; nadalje, ponovno ističe važnost digitalizacije cjelokupnog procesa izvješćivanja, praćenja i revizije;

75. podsjeća na to da bi države članice trebale prikupljati podatke o stvarnom vlasniku/stvarnim vlasnicima primatelja sredstava i korisnicima programa i osigurati pristup tim podacima te ponovno ističe važnost osiguravanja transparentnosti krajnjih korisnika bez stvaranja dodatnog opterećenja u pogledu izvješćivanja; poziva Komisiju i države članice da povremeno objavljuju ažurirane podatke o krajnjim korisnicima i prenesenim sredstvima radi povjerenja javnosti i transparentnosti; poziva Komisiju da uspostavi integrirani i interoperabilni sustav jednostavan za upotrebu koji bi sadržavao informacije o svim projektima koje sufinancira EU, kao i o njegovim korisnicima i stvarnim vlasnicima, ugovarateljima i podugovarateljima te koji bi mogao objediniti sve iznose koje je primio isti korisnik ili stvarni vlasnik;

76. podsjeća Komisiju da joj pri evaluaciji nacionalnih planova za oporavak i otpornost i zahtjeva za plaćanje mogu pomagati stručnjaci te je poziva da tu odredbu po potrebi u potpunosti iskoristi, posebno ako joj nedostaje interne sposobnosti za temeljito ispitivanje planova ili ostvarivanja ključnih etapa i ciljeva; izražava sumnje u pogledu dostatnih kapaciteta Vijeća za pravilnu analizu nacionalnih planova za oporavak i otpornost ili zahtjeva za plaćanje te poziva da se osigura njihova odgovarajuća procjena;

77. potiče Komisiju da osigura da se evaluacija ključnih etapa i ciljeva koje su države članice ostvarile u okviru svojih nacionalnih planova za oporavak i otpornost temelji na sveobuhvatnoj i transparentnoj procjeni ključnih etapa i ciljeva u svim njihovim dimenzijama, a posebno njihovoj kvaliteti;

78. podsjeća da su države članice obvezne uspostaviti pouzdane sustave kontrole i revizije kako bi se zajamčila zaštita financijskih interesa Unije, da bi se spriječile prijevare, suzbila korupcija i sukobi interesa i osigurala transparentnost te da je Komisija odgovorna za osiguravanje uspostave i potpunog funkcioniranja tih sustava prije odobravanja prvih plaćanja; podsjeća da se sredstva isplaćuju nakon ispunjenja ključnih etapa i ciljeva;

79. napominje da se Komisija u velikoj mjeri oslanja na države članice kad je riječ o temeljitoj reviziji nacionalnih planova za oporavak i otpornost; potiče Komisiju da osigura učinkovito praćenje, reviziju i potpunu provedbu tih zahtjeva te da prati stalnu usklađenost sa svim takvim mjerama koje se odnose na cijeli životni ciklus Mehanizma za oporavak i otpornost; poziva Komisiju da osigura snažan mehanizam za redovitu reviziju sustava kontrole država članica;

80. ponavlja važnu ulogu Europskog revizorskog suda, Ureda europskog javnog tužitelja, Europskog ureda za borbu protiv prijevara, Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te Agencije Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu i drugih relevantnih tijela i agencija EU-a u pružanju potpore državama članicama i Komisiji u zaštiti financijskih interesa Unije tijekom provedbe instrumenta Next Generation EU te poziva te institucije i tijela da u potpunosti iskoriste svoje ovlasti u okviru Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost i drugog relevantnog zakonodavstva u cilju sprječavanja, otkrivanja, ispravljanja i istraživanja prijevare, korupcije i sukoba interesa radi detaljne analize rashoda u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost; podsjeća da bi tijela i agencije EU-a trebala raspolagati odgovarajućim resursima za ispunjavanje svojih zadaća; poziva Komisiju da surađuje s tim institucijama i tijelima te da osigura uspostavu odgovarajućih kapaciteta kontrole i da im države članice omoguće puni pristup svim relevantnim informacijama radi izvršavanja svojih ovlasti;

81. pozdravlja ulogu Foruma o kaznenom progonu u okviru instrumenta Next Generation EU i operaciju Sentinel, koji će na kooperativan način pomoći u sprečavanju i suzbijanju prijetnji sredstvima instrumenta Next Generation EU i općenito financijskoj dobrobiti Unije te u mapiranju ranjivosti u nacionalnim sustavima dodjele;

82. ponavlja da je važno da Komisija, zajedno s državama članicama, kontinuirano prati rashode Mehanizma za oporavak i otpornost te podataka o provedbi i upravljanju, među ostalim ex post, pri čemu treba osigurati potpunu transparentnost u cilju analize rezultata Mehanizma za oporavak i otpornost te utvrđivanja i uklanjanja svih nedostataka u tom pogledu;

83. podsjeća da u okviru postupka davanja razrješnice Komisiji, u skladu s člankom 319. UFEU-a, Mehanizam za oporavak i otpornost podliježe izvješćivanju u okviru integriranog financijskog izvješćivanja i izvješćivanja o odgovornosti iz članka 247. Financijske uredbe te, posebice, zasebno u okviru godišnjeg izvješća o upravljanju proračunom i o njegovu izvršenju;

Upravljanje, transparentnost i vidljivost provedbe Mehanizma za oporavak i otpornost

84. potvrđuje ulogu Parlamenta u nadzoru nad provedbom Mehanizma za oporavak i otpornost, konkretno u vidu pet plenarnih rasprava održanih 2021., dvije usvojene rezolucije, četiri dijaloga o oporavku i otpornosti održanih s Komisijom 2021., 20 sastanaka posebne radne skupine za nadzor nad Mehanizmom za oporavak i otpornost, parlamentarnih pitanja te redovitog protoka informacija i ad hoc zahtjeva Komisije za informacije; podsjeća na to da se člankom 25. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost zahtijeva da Komisija Parlamentu i Vijeću istodobno i pod jednakim uvjetima dostavlja relevantne dokumente i informacije; primjećuje spori početak pravilnog protoka dokumenta i poteškoće s kojima se Parlament suočava u pogledu pristupa informacijama koje dobiva od Komisije i koje prosljeđuje državama članicama; pozdravlja činjenicu što su uspostavljeni bolji komunikacijski postupci te poziva na održavanje ovakvog protoka informacija;

85. poziva Komisiju da slijedi otvoren, transparentan i konstruktivan pristup tijekom dijaloga o oporavku i otpornosti te da poštuje odredbu članka 26. stavka 1. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost u pogledu redovite interakcije s Parlamentom; podsjeća da bi međuinstitucijska suradnja uspostavljena Mehanizmom za oporavak i otpornost trebala postati minimalni standard u svim programima financiranja;

86. poziva nacionalne parlamente i relevantne dionike da u skladu s nacionalnim pravnim okvirima prate primjer Parlamenta i provjeravaju provedbu svojih nacionalnih planova za oporavak i otpornost na otvoren, transparentan i demokratski način;

87. žali zbog toga što u svim državama članicama lokalne i regionalne vlasti, organizacije civilnog društva, socijalni partneri, akademska zajednica ili drugi relevantni dionici nisu bili dovoljno uključeni u izradu i provedbu nacionalnih planova za oporavak i otpornost u skladu s nacionalnim pravnim okvirom te poziva na njihovo sudjelovanje koje se temelji na jasnim i transparentnim načelima pri provedbi tih planova u najvećoj mogućoj mjeri u skladu s nacionalnim zakonodavstvom;

88. podsjeća da su lokalne i regionalne vlasti, organizacije civilnog društva, socijalni partneri i drugi relevantni dionici predvodnici u provedbi nacionalnih planova za oporavak i otpornost na lokalnoj razini te podsjeća Komisiju i države članice da su odgovarajuća uključenost i koordinacija s lokalnim i regionalnim vlastima, organizacijama civilnog društva, socijalnim partnerima i drugim relevantnim dionicima pri provedbi i praćenju planova presudni za uspjeh oporavka u Uniji i ključni za djelotvornost i širu odgovornost nacionalnih planova za oporavak i otpornost; poziva Komisiju da istraži načine za uspostavljanje dijaloga na razini EU-a s predstavnicima relevantnih dionika u Mehanizmu za oporavak i otpornost;

89. poziva države članice da osiguraju jasnu raspodjelu odgovornosti i odgovarajuće sustave upravljanja sredstvima Mehanizma za oporavak i otpornost, uzimajući u obzir posebne potrebe građana na regionalnoj i lokalnoj razini, pri čemu će poštovati načela nediskriminacije i jednakog postupanja; podsjeća da provedba mjera nacionalnih planova za oporavak i otpornost mora poštovati sve relevantne zakone u skladu s nacionalnim pravnim okvirima;

90. očekuje da će izvješće o preispitivanju provedbe Mehanizma za oporavak i otpornost koje je pripremila Komisija pružiti opsežne podatke i analizu doprinosa nacionalnih planova za oporavak i otpornost provedbi europskog stupa socijalnih prava, uključujući učinak nacionalnih planova za oporavak i otpornost na rodnu ravnopravnost i njihov učinkovit doprinos rodnoj ravnopravnosti, kao i njihovu potporu MSP-ovima i strateškoj autonomiji;

91. poziva Komisiju da procijeni je li vjerojatno da će se zakonski utvrđeni ciljevi potrošnje – 37 % zelene potrošnje i 20 % digitalne potrošnje ostvariti po planu tijekom faze provedbe Mehanizma za oporavak i otpornost te da, prema potrebi, pozove pozove države članice da, uz potporu Komisije kada je to potrebno, poduzmu potrebne mjere kako bi se ostvarili ti ciljevi kada se predviđa da ne bi mogli biti ispunjeni;

92. očekuje da izvješće Komisije o preispitivanju provedbe Mehanizma za oporavak i otpornost sadrži informacije o zaprekama, kada je to primjereno, koje sprječavaju odgovarajuću provedbu nacionalnih planova za oporavak i otpornost;

93. pozdravlja činjenicu da je u prosincu 2021. uspostavljena tablica pokazatelja za oporavak i otpornost, zahvaljujući kojoj se svim građanima omogućuje praćenje provedbe Mehanizma za oporavak i otpornost; primjećuje da, u skladu s delegiranim aktom o zajedničkim pokazateljima, države članice moraju izvješćivati o nekoliko pokazatelja, među ostalim o provedbi europskog stupa socijalnih prava i MSP-ovima kojima se pruža potpora; poziva Komisiju da poboljša sposobnosti tablice pokazatelja kako bi se osigurao visok stupanj vidljivosti Mehanizma za oporavak i otpornost i odgovornosti za njega; pozdravlja činjenicu da tablica pokazatelja sadrži podatke razvrstane po spolu za pokazatelje izražene brojem zaposlenika;

94. potiče Komisiju da provede odredbu prema kojoj bi države članice trebale pružati podatke potrebne za izvješćivanje o napretku u pogledu šest stupova Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost, čime bi se svakom građaninu omogućilo praćenje provedbe Mehanizma; međutim, žali zbog toga što države članice nisu sklone pružanju detaljnijih podataka koji bi se uvrstili u tablicu pokazatelja za oporavak i otpornost; konstatira da bi detaljniji podaci građanima omogućili da svoje vlade lakše pozivaju na odgovornost;

95. ističe da je jedan od ciljeva Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost doprinijeti postizanju socijalnih ciljeva EU-a te naglašava važnost uspostavljanja metodologija za prikazivanje napretka u njegovoj provedbi i načina na koji doprinosi europskom stupu socijalnih prava; izražava zabrinutost zbog toga što Delegirani akt o socijalnim izdacima i pregledu pokazatelja otpornosti neće biti dovoljan za praćenje i izvješćivanje o socijalnoj i rodnoj dimenziji te učincima Mehanizma za oporavak i otpornost; poziva Komisiju da bolje prikaže praćenje provedbe 20 načela europskog stupa socijalnih prava kroz komplementarne socijalne i rodne pokazatelje uključene u tematsku analizu tablice pokazatelja;

96. poziva Komisiju da iznese dodatne pokazatelje uključene u tematsku analizu tablice pokazatelja radi praćenja uspješnosti država članica u području bioraznolikosti, kohezije i konkurentnosti;

97. podsjeća da u skladu s Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost Komisija mora provoditi informacijske i komunikacijske aktivnosti koje se odnose na Mehanizam; potiče Komisiju da preko svojih predstavništava u državama članicama i u suradnji s uredima za vezu Europskog parlamenta u državama članicama pokrene događanja u državama članicama kojima se promiče tablica pokazatelja i predstavljaju razne analize koje je provela Komisija, uključujući analizu šest stupova; potiče Komisiju da objavi detaljnu analizu pozitivnih učinaka Mehanizma za oporavak i otpornost isticanjem dobrih praksi u provedbi nacionalnih planova za oporavak i otpornost te preporuka za prevladavanje prepreka pri provedbi i poboljšanje učinkovite upotrebe sredstava;

98. ističe da se nacionalne javne uprave suočavaju sa znatnim izazovom u pogledu apsorpcije svih sredstava iz Mehanizma za oporavak i otpornost u tako kratkom vremenskom razdoblju; potiče Komisiju da aktivno podrži države članice u apsorpciji tih sredstava kako bi se sredstva iz Mehanizma za oporavak i otpornost uspješno isplaćivala diljem Unije;

99. i dalje ustraje i namjerava u potpunosti iskoristiti niz mogućnosti koje nudi Uredba o Mehanizmu za oporavak i otpornost, a odnose se na procjenu, nadzor i promicanje Mehanizma, među ostalim s pomoću događanja i aktivnosti, uključujući ona na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini;

100. pozdravlja inicijativu Europskog ombudsmana za pripremu „Načela dobre prakse za upravljanje transparentnošću pri korištenju sredstava za oporavak”;

101. napominje da se u nacionalnim planovima za oporavak i otpornost država članica izvješćuje o njihovim komunikacijskim strategijama; međutim, žali zbog činjenice što se očekuje da će takve komunikacijske kampanje bez jasnog standarda biti vrlo različite, čime će se ograničiti vidljivost Mehanizma i financiranja EU-a općenito; pozdravlja činjenicu da je većina država članica slijedila preporuke Komisije o izradi posebnih internetskih stranica na kojima se prikazuju informacije povezane s Mehanizmom za oporavak i otpornost, ali izražava žaljenje zbog činjenice da postoje velike razlike u detaljnosti informacija objavljenih na njima;

102. poziva na daljnje usklađivanje informacija dostupnih građanima o nacionalnoj provedbi i nacionalnim komunikacijskim strategijama povezanima s Mehanizmom za oporavak i otpornost radi poticanja transparentnosti i odgovornosti, čime se jača odgovornost za provedbu; poziva Komisiju da preporuči usklađen pristup i standard za prikazivanje informacija o provedbi Mehanizma za oporavak i otpornost na nacionalnoj i regionalnoj razini te da od država članica traži da se pridržavaju tog standarda ili da objasne odstupanja;

Dosadašnje pouke izvučene iz Mehanizma za oporavak i otpornost

103. ponavlja važnost uspješne provedbe Mehanizma za oporavak i otpornost u državama članicama kako bi se osigurao dugoročni učinak na gospodarstvo i društvo EU-a; ističe da će preispitivanje okvira gospodarskog upravljanja EU-a biti prilika za izvlačenje pouka iz uspjeha, ali i iz nedostataka Mehanizma za oporavak i otpornost; potiče Komisiju da istraži i iznese različite scenarije o tome kako bi iskustva stečena u osmišljavanju i provedbi Mehanizma za oporavak i otpornost mogla potaknuti preispitivanje okvira makroekonomskog upravljanja EU-a, posebno u pogledu postizanja veće transparentnosti, demokracije, uključenja, koordinacije i nadzora;

104. naglašava da je Mehanizam za oporavak i otpornost pokazao važnost snažnog uključenja Europskog parlamenta, zajedno s Vijećem, u utvrđivanje zajedničkih prioriteta EU-a, odgovora na nove probleme i osmišljavanje temeljnih političkih smjernica i mehanizama za upravljanje, kao i u nadzor provedbe za snažnu europsku odgovornost; ponavlja da bi Parlament trebao biti ravnopravan s Vijećem u nadzoru provedbe Mehanizma te poziva Komisiju da osigura da se u budućim inicijativama EU-a jednako postupa prema obje institucije; naglašava važnost delegiranih akata u jačanju demokratske odgovornosti i legitimnosti procesa;

105. ocjenjuje pozitivnim što je potpora EU-a pružena reformama i ulaganjima u obliku paketā zajedno s poticajima imala ključnu ulogu u jačanju nacionalne odgovornosti Mehanizma za oporavak i otpornost i europskog semestra na temelju zajedničkih prioriteta EU-a; nadalje, naglašava da su konstruktivni socijalni i teritorijalni dijalozi s visokom razinom uključenja lokalnih i regionalnih vlasti, socijalnih partnera i organizacija civilnog društva, u okviru nacionalnog pravnog okvira, ključni za nacionalnu odgovornost, uspješnu provedbu i demokratsku odgovornost te da bi ih trebalo ojačati i temeljitije primjenjivati te bi mogli poticati buduće inicijative i mehanizme u EU-u i njegovim državama članicama;

106. prepoznaje na temelju dobrog primjera Mehanizma za oporavak i otpornost kao dijela inicijative Next Generation EU snažnu dodanu vrijednost zajedničkog, modernog i učinkovitog odgovora EU-a koji se brzo može mobilizirati i suočiti se s krizama i novim izazovima;

107. poziva Komisiju da u potpunosti uzme u obzir stajališta Parlamenta u predstojećem izvješću o preispitivanju provedbe Mehanizma, koje će Komisija predstaviti Parlamentu i Vijeću do 31. srpnja 2022.; poziva Komisiju da pri sastavljanju navedenog izvješća također uzme u obzir doprinos svih relevantnih dionika;

o

o o

108. nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskom revizorskom sudu, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija te vladama i parlamentima država članica.

(1) SL L 57, 18.2.2021., str. 17.

(2) SL L 433 I, 22.12.2020., str. 1.

(3) SL C 15, 12.1.2022., str. 184.

(4) SL C 67, 8.2.2022., str. 90.

(5) Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0121.

(6) Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0219.

(7) Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0240.

(8) SL L 429, 1.12.2021., str. 83.

(9) SL L 429, 1.12.2021., str. 79.

(10) SL C 155, 30.4.2021., str. 45.

(11) SL C 97, 28.2.2022., str. 21.

(12) Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0074.

(13) Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0204.

(14) https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/

(15) https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/research/advanced-search?textualSearch=RRF&startDate=01%2F07%2F2019&endDate=&firstCameToPage=false

(16) Europski parlament, Glavna uprava za unutarnju politiku, Resorni odjel za prava građana i ustavna pitanja, COVID-19 and its economic impact on women and women’s poverty – Insights from 5 European Countries (COVID-19 i njegov gospodarski učinak na žene i siromaštvo žena – uvidi iz pet europskih zemalja), svibanj 2021. https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/693183/IPOL_STU(2021)693183_EN.pdf

(17) Eurochild, Growing up in lockdown: Europe’s children in the age of COVID-19 (Odrastanje uz ograničenje kretanja: europska djeca u doba epidemije bolesti COVID-19), 17. studenoga 2020. https://www.eurochild.org/resource/growing-up-in-lockdown-europes-children-in-the-age-of-covid-19/

(18) Uredba (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 328, 21.12.2018., str. 1.).

(19) Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).