EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 30.9.2020. SWD(2020) 318 final RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE Izvješće o vladavini prava za 2020.

Poglavlje za Nizozemsku priložen dokumentu KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Izvješće o vladavini prava za 2020.

Stanje vladavine prava u Europskoj uniji {COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 301 final} - {SWD(2020) 302 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 306 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 316 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 319 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 322 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Sažetak Nizozemski pravosudni sustav obilježen je visokom razinom percepcije neovisnosti sudstva i posvećenosti zaštiti kvalitete pravosuđa. Provodi se ili razmatra nekoliko inicijativa za dodatno jačanje neovisnosti sudstva, među ostalim usmjerenih i na način dodjele sudskih predmeta te postupke imenovanja članova Sudbenog vijeća i Vrhovnog suda. Kad je riječ o kvaliteti pravosudnog sustava, u većoj se mjeri pripremaju i provode brojni manji projekti usmjereni na promicanje pristupa pravosuđu. Predviđena je i reforma sustava pravne pomoći, koja je predmet rasprave među pravnim stručnjacima. Nadalje, u pravosudnom sustavu primjetna je dosljedno visoka razina učinkovitosti. Prema istraživanjima Nizozemska se smatra jednom od najmanje korumpiranih zemalja u EU-u i svijetu. U javnoj upravi postoji snažna kultura integriteta. Uspostavljen je pravni i institucionalni okvir za borbu protiv korupcije te se provodi nekoliko inicijativa usmjerenih na daljnje jačanje okvira za otkrivanje, istraživanje i kazneni progon korupcije, posebno u financijskom sektoru. Trenutačno se provodi ocjena Zakona o zaštiti zviždača, koja će možda dovesti do revizije ovlasti Tijela za zaštitu zviždača. Postoje i određeni nedostaci u pogledu integriteta, posebno s obzirom na osobe na najvišim izvršnim funkcijama i tijela za izvršavanje zakonodavstva, te su neki ispitanici izrazili zabrinutost u pogledu lobiranja, prakse „rotirajućih vrata” i transparentnosti financiranja političkih stranaka premda se poduzimaju određene mjere za uklanjanje tih nedostataka. Nizozemska ima dugu tradiciju te čvrst pravni i institucionalni okvir medijskog pluralizma. Neovisno regulatorno tijelo za audiovizualne medije ima važnu ulogu u osiguranju transparentnosti vlasništva nad medijima. Tijela pridonose promicanju neovisnog novinarstva, posebno dodjelom bespovratnih sredstava Fondu za promicanje novinarstva. Općenito, uspostavljen je stabilan okvir za zaštitu novinara. Vijeće za novinarstvo kao samoregulatorni mehanizam ovlašteno je izdavati mišljenja o pritužbama na rad novinara. Medijski djelatnici, uključujući novinare, fotografe i karikaturiste, ponekad su suočeni s prijetnjama na internetu i uživo. Zaštita novinara u zadnje je vrijeme postala prioritet, što je dovelo do bolje suradnje između udruženja novinara, policije i državnog odvjetništva. Dobar je primjer za to nedavna inicijativa PersVeilig, koja pomaže novinarima u tome da prijavljuju prijetnje i nose se s njima. Primjenjuje se dobar sustav provjera i ravnoteže, a postupak donošenja zakona uključiv je. Okvir za procjenu učinka i uključenost dionika pridonose kvaliteti i transparentnosti zakonodavnog postupka, koji uključuje provjeru ustavnosti. Nekoliko neovisnih tijela, uključujući Kolegij za ljudska prava i Pučkog pravobranitelja, pridonosi zaštiti temeljnih prava. Vlada radi na dijalogu s civilnim društvom i informiranju građana. Redovitim raspravama u parlamentu te inicijativama i osvrtima različitih tijela o temama povezanima s vladavinom prava pridonosi se promicanju dinamične kulture vladavine prava.

I.Pravosudni sustav Pravosudni sustav obuhvaća sustav sudova koji čine 11 okružnih sudova, četiri opća žalbena suda, dva specijalizirana suda , Državno vijeće i Vrhovni sud. Neovisno Sudbeno vijeće ima ključnu ulogu u zaštiti neovisnosti sudstva te promicanju kvalitete pravosudnog sustava, među ostalim i dodjelom financijskih resursa sudovima. Suce kandidate bira Nacionalni odbor za odabir sudaca , nakon čega ih trajno imenuje izvršna vlast na prijedlog ministra pravosuđa. Državno odvjetništvo odvojeno je od Ministarstva pravosuđa, no obuhvaćeno je političkom nadležnosti ministra. Odvjetnička komora osnovana je u skladu sa zakonom. Neovisna je o vladi i financira se isključivo godišnjim doprinosima odvjetnika. Neovisnost Razina percepcije neovisnosti sudstva vrlo je visoka te se i dalje radi na dodatnom jačanju te neovisnosti. Razina percepcije neovisnosti sudstva zadnjih je godina uvijek bila vrlo visoka među širom javnosti (77 % smatra je dobrom ili vrlo dobrom) i među poduzećima (81 % smatra je dobrom ili vrlo dobrom). Unatoč tim visokim razinama percepcije neovisnosti sudstva pokrenute su nove inicijative za dodatno promicanje već tradicionalno snažne neovisnosti sudstva. U njima se odražava posebna uloga neovisnih savjetodavnih tijela i dijaloga sa sudstvom. Početkom 2020. donesen je novi pravilnik o dodjeli predmeta. Sudbeno vijeće donijelo je novi pravilnik o dodjeli predmeta nakon savjetovanja sa sudstvom, državnim odvjetništvom i odvjetničkom komorom namijenjen poticanju transparentnosti pri dodjeli predmeta na sudovima. Raspodjela sudske nadležnosti među sudovima utvrđena je u zakonu, za razliku od dodjele predmeta. Pravilnikom je predviđeno da se predmeti u načelu sucima dodjeljuju nasumično, a svaka iznimka objavljuje se u upravnim propisima koje sastavljaju sudske uprave. U pravilniku je navedeno i da se stranke obavještavaju o svakom prijenosu predmeta na drugog suca te razlozima za prijenos. Sudske uprave razradit će detaljnija pravila za svako područje nadležnosti na temelju novog pravilnika o dodjeli predmeta. Vlada je najavila planove za izmjenu postupka imenovanja sudaca Vrhovnog suda. Na temelju preporuka neovisnog državnog povjerenstva iz 2018. vlada je najavila pripremu revizije Ustava radi promjene postupka imenovanja sudaca Vrhovnog suda. Trenutačno odbor sudaca Vrhovnog suda izrađuje popis od šest kandidata i dostavlja ga Zastupničkom domu, koji sastavlja ljestvicu od triju izabranih kandidata te onoga koji je na prvom mjestu poziva na razgovor. Ministar pravosuđa zatim predlaže odabranoga kandidata izvršnoj vlasti na imenovanje. Državno povjerenstvo preporučilo je osnivanje odbora koji će činiti zastupnik u parlamentu kojega je imenovao Zastupnički dom, član Vrhovnog suda kojega je imenovao njegov predsjednik te stručnjak kojega su zajednički imenovali zastupnički dom i Vrhovni sud. Taj bi odbor bio zadužen za predlaganje novih sudaca Vrhovnog suda, za što je trenutačno ovlašten Zastupnički dom. Prijedlog bi se dostavio na imenovanje izvršnoj vlasti, koja bi bila obvezana prijedlogom. Vlada je izradila sažeti prijedlog revizije Ustava kojom bi se ta preporuka provela. Prijedlog je od prosinca 2019. do ožujka 2020. bio objavljen na internetu radi savjetovanja s dionicima. Tom predviđenom reformom namjerava se dodatno ograničiti uloga izvršne i zakonodavne vlasti u imenovanju sudaca Vrhovnog suda, što je u skladu s preporukama Vijeća Europe. Trenutačno se razmatraju postupci imenovanja članova Sudbenog vijeća i upravnih odbora sudova. Sudbeno vijeće ima ključnu ulogu u zaštiti neovisnosti sudstva. U tijeku je rasprava o tome bi li suci trebali imati veći utjecaj na postupak imenovanja članova upravnih odbora sudova i Sudbenog vijeća. Osnovana je radna skupina koja uključuje predstavnike Vijeća i udruženja sudaca koja bi trebala raspravljati o predloženim članovima upravnih odbora sudova i uključenosti sudaca u taj postupak. Kad je riječ o članovima Vijeća, ministar pravne zaštite najavio je donošenje zakonodavstva kojim će se izmijeniti postupak njihova imenovanja. Trenutačno ministar i Sudbeno vijeće zajednički sastavljaju popis od najviše šest osoba koje se razmatraju za slobodno mjesto u Vijeću. Popis se dostavlja odboru za preporuke, koji sastavlja popis od najviše triju osoba i prosljeđuje ga ministru, koji zatim predlaže novog člana Vijeća izvršnoj vlasti na imenovanje u trajanju od šest godina . Najavljenim zakonodavstvom ograničila bi se uloga ministra u postupku imenovanja te on više ne bi imenovao člana odbora niti bi sudjelovao u izradi popisa od šest osoba. Isto tako, parlamentarnim zahtjevom Vlada je pozvana da zatraži mišljenje Državnog vijeća o potencijalnim nedostacima u pravnom okviru povezanima s imenovanjem članova Sudbenog vijeća i članova upravnih odbora sudova te o tome izvijesti Zastupnički dom. U veljači 2020. ministar je od Državnog vijeća zatražio savjet u tom pogledu. Cilj je tog preispitivanja dodatno ograničiti utjecaj izvršne ili zakonodavne vlasti na imenovanje članova Sudbenog vijeća. što je u skladu s preporukama Vijeća Europe . Ovlast ministra pravosuđa da daje određene naputke državnom odvjetništvu popraćena je zaštitnim mjerama i ne primjenjuje se u praksi. Državno odvjetništvo u političkoj je nadležnosti ministra pravosuđa iako samo po sebi nije dio Ministarstva. Državno odvjetništvo ministra povremeno obavještava o važnim predmetima, a on može dati naputak da se pokrene ili ne pokrene kazneni progon u određenom predmetu. Posebne pravne zaštitne mjere primjenjuju se kako bi se ograničila mogućnost proizvoljnog djelovanja: ministar je obvezan obavijestiti Odbor državnih odvjetnika, a pisani naputak, zajedno sa stajalištima Odbora, dodao bi se u spis predmeta. Naputak da se ne pokrene kazneni progon jednako bi se tako morao prijaviti Zastupničkom domu i Senatu, zajedno sa stajalištima Odbora, osim ako bi to bilo protivno državnom interesu. Nizozemska tijela izvješćuju da u praksi već desetljećima nisu zabilježeni slučajevi posebnih naputaka. Čini se da se tim zaštitnim mjerama, u kombinaciji s činjenicom da ministar pravosuđa ne primjenjuje ovlast davanja naputaka državnim odvjetnicima u pojedinim slučajevima, ublažava svaki potencijalni rizik za autonomiju državnog odvjetništva. U skladu s novijom sudskom praksom Suda Europske unije o europskom uhidbenom nalogu postojanje prava na davanje naputaka dovelo je do toga da je Nizozemska 2019. promijenila svoj postupak za izdavanje takvih uhidbenih naloga. Kvaliteta Reforma sustava pravne pomoći trebala bi biti dovršena do 2024. Sustav pravne pomoći ima nekoliko razina. Uz informacije dostupne građanima na internetu postoje centri za pravno savjetovanje koji nude besplatno savjetovanje („prva razina”) i koji osobu mogu uputiti na privatne odvjetnike i izmiritelje („druga razina”), kojima Odbor za pravnu pomoć plaća fiksnu naknadu u skladu s vrstom predmeta. Građani mogu i izravno podnijeti zahtjev za subvencioniranje troškova odvjetnika ili izmiritelja. Pravna pomoć uglavnom se financira javnim sredstvima te bi na nju imalo pravo oko 38 % građana. Planiranom reformom sustava pravne pomoći predviđeno je daljnje poboljšanje informiranja građana i povećanje broja centara za pravno savjetovanje. Reformom je predviđeno i stavljanje većeg naglaska na izvansudska rješenja i nove pružatelje usluga koji nisu odvjetnici ili izmiritelji i koji bi dobili pristup „drugoj razini”. Cilj je reforme prilagoditi pravnu pomoć potrebama građana, no uvođenje savjetodavnog tijela koje ocjenjuje u kojim se slučajevima može dodijeliti subvencionirana pravna pomoć može nepovoljno utjecati na pristup pravosuđu. Dionici, među njima i Nizozemska odvjetnička komora i Nizozemsko udruženje za pravosuđe, kritizirali su predviđenu reformu te naglasili da se pravo na pristup pravosuđu mora zaštititi. Nadalje, dionici su izrazili zabrinutost u pogledu financijskih sredstava dostupnih za sustav pravne pomoći. Postoji prostor za poboljšanje digitalizacije pravosudnog sustava. Široj su javnosti na internetu dostupne sveobuhvatne informacije o pravosudnom sustavu, no elektronička rješenja za podnošenje predmeta, dostavu sudskih poziva i praćenje napretka postupka i dalje su samo djelomično dostupna. Iako se presudama sudova svih stupnjeva može pristupiti na internetu, stopa njihova objavljivanja i dalje je prilično niska, no tijela predviđaju njezino povećanje u sljedeće tri godine. U pravosudnom sustavu 2018. pokrenut je program za poboljšanje digitalnog pristupa pravosuđu. U većoj se mjeri pripremaju i provode brojni manji projekti usmjereni na promicanje pristupa pravosuđu. Program Društveno učinkovito pravosuđe uključuje brojne projekte čiji je cilj prilagoditi pravosudni sustav potrebama građana. Cilj je programa pokretanjem brojnih pilot-projekata na lokalnoj razini i njihovim ocjenjivanjem poboljšati pristup pravosuđu i sudovima u cijeloj Nizozemskoj. Neki su od tih projekata „sudac iz susjedstva”, koji pomaže u rješavanju sporova u ranoj fazi, i „sudac za dugove”, koji objedinjuje sve predmete nekog dužnika u jedan postupak restrukturiranja duga. S pomoću okvira za ispitivanje, ocjenjivanje i moguće proširenje brojnih manjih projekata tijela namjeravaju stvoriti poticajno okruženje za stalno unaprjeđenje kvalitete pravosuđa i pristupa njemu. Pandemija bolesti COVID-19 utjecala je na funkcioniranje pravosudnog sustava. Dionici su izrazili zabrinutost u pogledu djelotvorne zaštite prava na pošteno suđenje i kvalitete pravosuđa tijekom pandemije bolesti COVID-19, a broj kaznenih predmeta koji čekaju raspravu znatno se povećao zbog krize. U tom je pogledu državno odvjetništvo najavilo da u dogovoru sa sudstvom namjerava više iskorištavati svoju ovlast da samo odlučuje o određenim kaznenim predmetima. To bi moglo utjecati na pravo na pošteno suđenje, posebno ako građani nisu dovoljno informirani. S druge strane, pandemija bolesti COVID-19 dovela je do povećane upotrebe digitalnih alata u postupcima, uključujući prijenos uživo i održavanje ročišta na internetu. Učinkovitost

U pravosudnom sustavu primjetna je dosljedno visoka razina učinkovitosti. Učinkovitost pravosudnog sustava zadnjih je godina dosljedno visoka. Vrijeme potrebno za donošenje odluke kratko je, posebno u građanskim i trgovačkim predmetima prvog stupnja, a stalna stopa rješavanja predmeta od oko 100 % dokazuje da se pravosudni sustav općenito učinkovito nosi s brojem novih predmeta. To potkrjepljuje i izostanak znatnijeg broja neriješenih predmeta u građanskim, trgovačkim i upravnim predmetima. Učinkovitost pravosuđa dodatno se potiče projektima kao što su Brže donošenje odluka, u okviru kojih su utvrđeni mogući putovi prema učinkovitijem pravosuđu. Razina učinkovitosti u pogledu predmeta iz područja prava tržišnog natjecanja visoka je, dok je trajanje sudskog preispitivanja u predmetima iz područja elektroničke komunikacije, zaštite potrošača i pranja novca prosječno. Ipak, Vijeće za javnu upravu ističe da postoje određeni razlozi za zabrinutost u pogledu radnog opterećenja kojem je sudstvo izloženo. II.Okvir za borbu protiv korupcije Nekoliko tijela nadležno je za istraživanje i kazneni progon korupcije. Odjel za unutarnje istrage Nacionalne policije istražuje nepravilnosti u vladi. Odjel za prikupljanje fiskalnih informacija i financijske istrage nadležan je za istraživanje financijskog kriminala, uključujući međunarodno podmićivanje i podmićivanje u poslovanju. Ured glavnog državnog odvjetnika bavi se slučajevima podmićivanja domaćih javnih službenika, a Ured glavnog državnog odvjetnika za teške oblike prijevare, kaznena djela protiv okoliša i oduzimanje imovine istražuje slučajeve podmićivanja u poslovanju i međunarodnog podmićivanja. Tijelo za zaštitu zviždača daje potporu i savjete osobama koje žele prijaviti slučaj zlouporabe na radnom mjestu u javnom i privatnom sektoru. Nove inicijative usmjerene su na jačanje okvira integriteta koji se primjenjuje na parlamentarne zastupnike, a Zakon o financiranju političkih stranaka trenutačno se revidira. U zadnjem indeksu percepcije korupcije organizacije Transparency International Nizozemska je dobila 82/100 bodova, čime je zauzela 4. mjesto u Europskoj uniji i 8. mjesto u svijetu. Premda je 47 % ispitanika iz Nizozemske u okviru istraživanja Eurobarometra izjavilo da je korupcija u njihovoj zemlji raširena (prosjek u EU-u iznosi 71 %), samo 4 % ispitanika iz Nizozemske smatra da korupcija utječe na njihov svakodnevni život (prosjek u EU-u iznosi 26 %). Slično tome, samo 12 % poduzeća korupciju smatra problemom pri poslovanju u Nizozemskoj (prosjek u EU-u iznosi 37 %). Nadalje, 53 % ispitanika smatra da je broj uspješno riješenih slučajeva dovoljan da ljude odvrati od korupcije (prosjek u EU-u iznosi 36 %), dok 38 % poduzeća smatra da su osobe i poduzeća osuđeni zbog podmićivanja višeg dužnosnika dobili odgovarajuću kaznu (prosjek u EU-u iznosi 31 %). Pravni okvir za borbu protiv korupcije uglavnom je uspostavljen. Davanje i primanje mita inkriminirano je Kaznenim zakonom. Sve preporuke GRECO-a povezane s inkriminacijom provedene su do 2010. Mogućnost kaznenog progona parlamentarnih zastupnika, ministara i državnih tajnika za kaznena djela povezana s njihovom službom uključena je u zakonodavstvo. Poseban postupak u skladu s člankom 119. Ustava primjenjuje se za povrede zakona koje su počinili ministri, parlamentarni zastupnici i državni tajnici u okviru svoje službe. Njime je obuhvaćeno više kaznenih djela, uključujući pasivnu korupciju i zlouporabu položaja. U takvim se slučajevima ministrima, parlamentarnim zastupnicima i državnim tajnicima može suditi samo na temelju odluke vlade ili parlamenta, a o tim predmetima odlučuje Vrhovni sud. GRECO je 2018. preporučio da se osigura da se tim postupkom ne ometa kaznenopravni postupak za kaznena djela povezana s korupcijom. Poseban odbor trenutačno revidira taj postupak. Nekoliko tijela odgovorno je za istraživanje i kazneni progon kaznenih djela korupcije. Odjel za unutarnje istrage Nacionalne policije istražuje kriminalno postupanje u vladi, uključujući slučajeve u kojima je javni ili policijski službenik osumnjičen za kazneno djelo kao što je prijevara ili podmićivanje. Djeluje u nadležnosti Odbora državnih odvjetnika. Odjel za prikupljanje fiskalnih informacija i financijske istrage specijalizirana je istražna služba Porezne i carinske uprave odgovorna za istraživanje financijskog kriminala, uključujući međunarodno podmićivanje i podmićivanje u poslovanju. Državnim odvjetništvom upravlja Odbor državnih odvjetnika, a odgovorno je za istraživanje i kazneni progon u kaznenim predmetima. Ured glavnog državnog odvjetnika bavi se međunarodnim oblicima organiziranog kriminala i slučajevima podmićivanja domaćih dužnosnika. Ured glavnog državnog odvjetnika za teške oblike prijevare, kaznena djela protiv okoliša i oduzimanje imovine istražuje prijevare i kaznena djela protiv okoliša te slučajeve međunarodnog podmićivanja i podmićivanja u poslovanju. Tijelo za zaštitu zviždača djeluje kao središnji ured za javni i privatni sektor te pruža potporu i savjete osobama koje žele prijaviti slučaj zlouporabe na radnom mjestu. To tijelo, osnovano 2016., može istraživati i nepravilnosti. Njegove su usluge povjerljive i besplatne. Međutim, Tijelo je u prvih nekoliko godina rada bilo suočeno s određenim izazovima, uključujući duge ili neučinkovite postupke. Oni su navodno bili posljedica starih i složenih predmeta koje je Tijelo naslijedilo kad je počelo s radom. Tijelo za zaštitu zviždača započelo je 2019. s radom na 331 zahtjevu za savjet, od čega su njih 27 ocijenjeni kao stvarni slučajevi nepravilnosti uz opravdanu sumnju na zlouporabu. Među nizozemskim ispitanicima u anketi Eurobarometra njih 57 % navelo je da ne bi znalo kome prijaviti slučaj korupcije ako ga dožive ili mu svjedoče, a 49 % naglasilo je da možda ne bi prijavili slučaj korupcije zbog nedostatka primjerene zaštite. Trenutačno se provodi ocjena Zakona o zaštiti zviždača . Završno izvješće već je dostavljeno, no u rujnu će se objaviti dodatno izvješće o istraživanju. Ono bi moglo dovesti do revizije ovlasti Tijela za zaštitu zviždača. Nekoliko novijih inicijativa usmjereno je na povećanje institucijskih kapaciteta za borbu protiv korupcije. Iz godišnjeg izvješća državnog odvjetništva za 2019. vidljivo je da je Odjel za unutarnje istrage Nacionalne policije proveo 61 istragu kaznenih djela povezanih s korupcijom koja su počinili djelatnici javne uprave. Neke istrage odnosile su se na neovlašteno odavanje osjetljivih informacija i kontakte sa zločinačkim organizacijama. U zadnjih nekoliko godina povećani su institucijski kapaciteti za borbu protiv korupcije. Među ostalim, vlada je od 2016. povećala financijska sredstva, pa je od 2018. državnom odvjetništvu i Odjelu za prikupljanje fiskalnih informacija i financijske istrage godišnje osigurano oko 20 milijuna EUR za borbu protiv korupcije i pranja novca. Zahvaljujući tome u okviru Odjela za prikupljanje fiskalnih informacija i financijske istrage u rujnu 2016. osnovan je specijalizirani centar za borbu protiv korupcije. Nadalje, u okviru Ureda glavnog državnog odvjetnika za teške oblike prijevare, kaznena djela protiv okoliša i oduzimanje imovine 2017. osnovana je skupina za korupciju čiji je zadatak istraživati slučajeve međunarodnog podmićivanja i podmićivanja u poslovanju. Zakonodavnim aktom donesenim u studenome 2019. omogućeno je prikupljanje „subjektivnih” podataka o podmićivanju javnih službenika u središnjem registru. Cilj je novog registra mogućnost pohrane i dulje upotrebe policijskih podataka. To će Odjelu za unutarnje istrage Nacionalne policije omogućiti da te podatke kasnije upotrijebi u okviru istrage ili da pokrene novu istragu u slučaju da brojni znakovi upute na potrebu za tim. Primjenjuju se inovativni alati za učinkovitiju borbu protiv korupcije, uključujući projekt o najboljim praksama u izvješćivanju o sumnjivim transakcijama. Centar za borbu protiv korupcije Odjela za prikupljanje fiskalnih informacija i financijske istrage primjenjuje sustav utemeljen na projektima koji se sastoji od provjere podudarnosti poreznih, bankovnih i računovodstvenih podataka i tokova radi otkrivanja zajedničkih obilježja i obrazaca djelovanja koji se ponavljaju. Dobar primjer iz prakse zajednička je analiza spisa koju provode Centar za borbu protiv korupcije i Jedinica za prikupljanje financijskih podataka i kojom se osiguravaju dijeljenje znanja i iskustva te učinkovitija i opsežnija analiza neobičnih transakcija povezanih s korupcijom. Projekt izvješćivanja o sumnjivim transakcijama ima veliku dodanu vrijednost jer služi informiranju o različitim oblicima, pokazateljima i značajkama korupcije radi povećanja broja i kvalitete izvješća, a time i povećanja učinkovitosti i djelotvornosti cijelog lanca izvješćivanja. Uspostavljeno je javno-privatno partnerstvo radi jačanja integriteta financijskog sektora. Ukupna razina percepcije korupcije jest niska, no financijski sektor smatra se visokorizičnim. U okviru partnerstva među tijelima nadležnima za nadzor, kontrolu, kazneni progon ili istrage u financijskom sektoru poduzimaju se preventivne mjere radi utvrđivanja i suzbijanja prijetnji integritetu sektora. Važnu ulogu u informiranju ima i Centar za stručno znanje o financijama. U njegovu godišnjem planu za 2020. korupcija je navedena kao prioritet te se ističe pokretanje posebnog projekta u cilju boljeg sprječavanja i otkrivanja korupcije u bankama. Integritet je ključna sastavnica okvira kojim je uređena javna uprava. Zakonom o državnim službenicima propisan je kodeks ponašanja za javnu upravu i utvrđena su pravila o objavljivanju vrijednosti imovine. Pravila o integritetu državnih službenika sadržana su u Kodeksu postupanja za osiguranje integriteta nacionalne vlade. Osim toga, uskoro će se donijeti novi prijedlog zakona o promicanju integriteta članova (ili kandidata za članove) decentraliziranih, regionalnih ili lokalnih tijela vlasti. Međuresorna platforma za upravljanje integritetom bavi se politikom integriteta na međuresornoj razini, praćenjem i evidentiranjem povreda te razvojem novih instrumenata u javnoj upravi. Savjetodavna skupina za istraživanje integriteta od 2015. neovisno savjetuje sve službenike s političkom odgovornošću. Ipak, 50 % svih ispitanika u anketi Eurobarometra smatra da su podmićivanje i zlouporaba položaja radi osobne dobiti rašireni među službenicima koji dodjeljuju ugovore u okviru javnih natječaja, a 55 % ih smatra da to vrijedi za službenike koji izdaju građevinske dozvole. Na lokalnoj se razini primjenjuju inovativni alati za promicanje integriteta. Na primjer, Ured za integritet (dio uprave Grada Amsterdama) promiče integritet na lokalnoj političkoj i upravnoj razini, ali i među pružateljima usluga i poduzećima. To je dobra praksa, posebno zato što dionici navode da bi postupak decentralizacije trebalo pažljivo ocijeniti s obzirom na moguće rizike od korupcije. Nove inicijative usmjerene su na jačanje okvira integriteta primjenjivih na parlamentarne zastupnike, no i dalje postoji zabrinutost u pogledu osoba na najvišim izvršnim funkcijama. Nove mjere za jačanje integriteta uvedene su u oba doma parlamenta. Senat je 2019. donio kodeks postupanja za svoje članove, u kojem su navedene smjernice za kontaktiranje s trećim stranama, uključujući lobiste. Zastupnički dom pokrenuo je postupak donošenja kodeksa ponašanja i uvođenja sustava nadzora povezanog s prijavljivanjem sukoba interesa. Među osobama na najvišim izvršnim funkcijama utvrđeni su određeni nedostaci u pogledu integriteta. Taj je problem istaknuo i GRECO te predložio davanje odgovarajućih smjernica o sukobu interesa i pitanjima povezanima s integritetom, kao i da osobe na najvišim izvršnim funkcijama na ad hoc osnovi prijavljuju sve sukobe između privatnih interesa i službenih funkcija te redovito objavljuju svoje financijske interese. Tijela za izvršavanje zakonodavstva uživaju visoku razinu povjerenja u pogledu borbe protiv korupcije. U anketi Eurobarometra 60 % ispitanika ima puno povjerenje u policiju kad je riječ o rješavanju slučajeva korupcije. Međutim, 34 % ispitanika smatra da su podmićivanje i zlouporaba položaja radi osobne dobiti rašireni među policijom i carinskim tijelima. U tom je pogledu studijom iz 2017. utvrđeno da se više može raditi na borbi protiv korupcije i drugih povreda integriteta među tijelima za izvršavanje zakonodavstva. GRECO je, na primjer, preporučio da se u redovitim razmacima provodi temeljita provjera osoblja u tijelima za izvršavanje zakonodavstva tijekom cijelog trajanja njihove službe te da se unaprijede mjere kontrole pristupa povjerljivim informacijama i njihove upotrebe kako bi se spriječili neovlašteni pristup informacijama i njihovo odavanje. Čeka se donošenje nacrta zakona o proširenju provjere policijskih službenika i vanjskih konzultanata prije imenovanja i tijekom zaposlenja. Pravila za sprječavanje prakse „rotirajućih vrata” uključuju zabranu lobiranja za bivše službenike na visokoj razini. Bivši ministri i državni tajnici ni na koji način ne smiju stupati u kontakt sa zaposlenicima svojeg bivšeg ministarstva u ulozi lobista za neko društvo, polujavnu organizaciju ili lobističku organizaciju dvije godine nakon isteka mandata. Ne mogu ni djelovati kao posrednici ili zastupnici u poslovnim kontaktima s ministarstvom. Međutim, dionici ističu da ne postoje opća pravila za postupanje s lobistima ili ograničenja nakon zaposlenja kada osobe na najvišim izvršnim funkcijama traže zaposlenje u privatnom sektoru. Isto je istaknuo i GRECO. Malo je ograničenja u pogledu financiranja političkih stranaka i ona nisu primjenjiva na lokalne stranke ili lokalne podružnice nacionalnih stranaka. Zbog toga se javljaju pitanja o potrebi za evidentiranjem i nadzorom donacija. U tijeku su rasprava o financiranju političkih stranaka i revizija Zakona o financiranju političkih stranaka. Na primjer, izmjenama se želi ojačati transparentnost darivanja političkih stranaka i zabraniti darove koji dolaze izvan Europskog gospodarskog prostora. Predviđeno je da se darovi koji dolaze iz Europskog gospodarskog prostora prijavljuju bez praga. Prag za donacije iz Nizozemske koje se moraju prijaviti i dalje bi iznosio 4 500 EUR. Revizija Zakona ne uključuje pravila o financiranju lokalnih i regionalnih jedinica političkih stranaka. Neka od tih pitanja utvrđena su i u izvješćima GRECO-a o transparentnosti financiranja stranaka. U tom se pogledu radi na izradi nacrta novog Zakona o političkim strankama. Očekuje se da će nacrt zakona sadržavati pravila o transparentnosti financiranja lokalnih stranaka ili lokalnih podružnica nacionalnih stranaka. Polovina nizozemskih ispitanika u anketi Eurobarometra smatra da su transparentnost i nadzor financiranja političkih stranaka nedovoljni, a 43 % smatra da su podmićivanje i zlouporaba položaja radi osobne dobiti rašireni među političkim strankama. III.Medijski pluralizam Pravni okvir za medijski pluralizam temelji se na skupu ustavnih i zakonodavnih zaštitnih mjera. Pravo na informiranje sadržano je u Ustavu, a Zakonom o otvorenosti vlade uređeno je pravo pristupa javnosti upravnim dokumentima javnih tijela. Neovisno regulatorno tijelo za audiovizualne medije osigurava transparentnost vlasništva nad medijima. Tijela rade na jačanju zaštite novinara od nasilja i agresije, u prvom redu putem posebne upravljačke skupine. Regulatorno tijelo za audiovizualne medijske usluge, Commissariaat voor de Media (CvDM), neovisno je upravno tijelo osnovano zakonom na temelju Zakona o medijima iz 2008. kao javni subjekt s pravnom osobnošću. Tijelo ima zakonsku obvezu objavljivanja svojih odluka te se smatra transparentnim. U okviru praćenja medijskog pluralizma za 2018. i 2019. njegova je neovisnost ocijenjena kao niskorizična. Na temelju Okvirnog zakona o neovisnim upravnim tijelima ministar obrazovanja, kulture i znanosti imenuje predsjednika i članove kolegijalnog tijela Regulatornog tijela za medije. U nacrtu zakonodavstva koji treba donijeti parlament predlažu se izmjene postupka imenovanja: ministar bi imenovao predsjednika i članove kolegijalnog tijela na temelju jednoglasnog savjeta neovisnog odbora za imenovanja u okviru Regulatornog tijela za medije. Ministar bi od tog savjeta mogao odstupiti samo u slučaju povrede poslovnika ili ako bi imenovanje bilo protivno zakonu. Suspenzija i razrješenje mogu se provesti samo zbog neprikladnosti za predmetnu funkciju, nekompetentnosti ili drugih uvjerljivih razloga povezanih s dotičnom osobom. Takvo jačanje jamstava za neovisnost dodatno pridonosi smanjenju rizika za medijski pluralizam. Nadalje, Vijeće za novinarstvo kao samoregulatorni mehanizam ovlašteno je izdavati mišljenja o pritužbama na rad novinara. Vijeće u jednakom omjeru čine novinari i drugi članovi, uglavnom pravni stručnjaci, te ono djeluje samostalno. S obzirom na to da ne postaje posebne pravne odredbe za medije kojima se osigurava informiranje javnosti o vlasništvu nad medijima, te se informacije daju javnosti putem izvješća o praćenju medija koje objavljuje CvdM. U okviru praćenja medijskog pluralizma utvrđen je srednji rizik u pogledu transparentnosti vlasništva nad medijima u Nizozemskoj zbog nepostojanja posebnih odredbi za medije kojima se zahtijeva informiranje javnosti o vlasništvu nad medijima. U praksi se javnost informira o vlasništvu nad medijima putem godišnjeg Izvješća o praćenju medija koje objavljuje CvdM. Osim toga, javnost uz plaćanje male naknade može pretražiti relevantne informacije u zapisima trgovačke komore. Kao što navode dionici, ta je transparentnost još važnija zbog visoke koncentracije vlasništva nad medijima, posebno u sektoru tiska. Regulatorno tijelo za medije prati učinak kretanja na financijskom i gospodarskom tržištu te konsolidacije vlasništva na medijski pluralizam i neovisnost prenošenja informacija u Nizozemskoj. Vlada pridonosi promicanju neovisnog novinarstva. Potpora se osigurava putem Fonda za novinarstvo, kojim upravlja Ministarstvo obrazovanja, kulture i znanosti, koje je odgovorno za medijsku politiku, te putem Fonda za istraživačko novinarstvo i Fonda za promicanje novinarstva . Pravo na pristup informacijama utvrđeno je zakonom. Pravo javnosti na pristup upravnim dokumentima javnih tijela utvrđeno je u Zakonu o otvorenosti Vlade. Nije sigurno jesu li apsolutni razlozi za odbijanje pristupa dokumentima navedeni u zakonu usklađeni s načelima proporcionalnosti i nužnosti. Određeni dionici izvijestili su da se zahtjevi za pristup informacijama upućeni javnim tijelima ispunjavaju brzo i da nema posebnih problema. Međutim, predstavnici novinara nisu zadovoljni vremenom potrebnim javnim tijelima za odgovor na zahtjev za informacije. Neka javna tijela primjenjuju aktivnu politiku transparentnosti te proaktivno objavljuju informacije o svojim aktivnostima.

Postoji sveobuhvatan okvir za zaštitu novinara. U skladu s praćenjem medijskog pluralizma postojeća kaznena i građanskopravna ograničenja, kao što je odgovornost za klevetu, ne zloupotrebljavaju se u praksi i ne ometaju vrlo aktivno javno izražavanje ideja. Blasfemija se više ne smatra kaznenim djelom od 2014., a uvreda kralja od 2019. Dionici izvješćuju da su medijski djelatnici, uključujući novinare, fotografe i karikaturiste, ponekad suočeni s prijetnjama na internetu i uživo. Upravljačka skupina za suzbijanje agresije i nasilja prema novinarima, koju čine državno odvjetništvo, policija, Društvo glavnih urednika i Udruženje novinara, sklopila je u srpnju 2018. sporazum o jačanju položaja novinara u odnosu na nasilje i agresiju. Iz toga je nastao protokol PersVeilig, usmjeren na suzbijanje prijetnji, nasilja i agresije prema novinarima. Premda nije riječ o mjeri koja se izravno temelji na Preporuci Vijeća Europe o zaštiti novinarstva i sigurnosti novinara i drugih medijskih aktera, protokol PersVeilig usklađen je sa smjernicama iz preporuke te ga medijski stručnjaci smatraju dobrom praksom. Dionici su izvijestili o dobrim iskustvima s novim alatom te pozdravili donošenje novog zakona o zaštiti izvora, koji postoji već dvije godine. Postoje određene sumnje u pogledu izmijenjenog zakona o nacionalnim sigurnosnim službama iz srpnja 2017., poznatog i kao „zakon o mrežnom nadzoru”. Zakonom se nacionalnim sigurnosnim službama omogućuje masovno prikupljanje internetskih i telefonskih podataka građana za potrebe istrage. Udruženje novinara zabrinuto je da bi to onemogućilo zaštitu novinarskih izvora. Platforma Vijeća Europe za promicanje zaštite novinarstva i sigurnosti novinara objavila je 2019. dva upozorenja za Nizozemsku, od kojih se jedno odnosilo na televizijskog reportera koji je nakratko uhićen jer nije htio odati svoj izvor na suđenju za ubojstvo, a drugo na novi zakon na temelju kojega građani koji putuju u područje „pod nadzorom terorističkih skupina” moraju zatražiti dopuštenje od Ministarstva pravosuđa. Slična upozorenja objavljena su na platformi za mapiranje slobode medija. IV.Ostala institucijska pitanja povezana sa sustavom provjere i ravnoteže Nizozemska ima dvodomni parlamentarni sustav vlasti, kojim je predviđena ex ante ocjena ustavnosti nacrta zakonodavnih akata. Parlament se sastoji od Senata i Zastupničkog doma . Zakonodavne prijedloge mogu donositi vlada i članovi Zastupničkog doma. Državno vijeće daje savjetodavna mišljenja o nacrtima zakonodavnih akata. Neovisna tijela i civilno društvo imaju važnu ulogu u sustavu provjere i ravnoteže. Procjene učinka i savjetovanje s dionicima uobičajeni su postupci u okviru donošenja zakonodavstva. Zakonodavni prijedlog mogu podnijeti vlada ili članovi Zastupničkog doma, nakon čega se traži mišljenje savjetodavnog odjela Državnog vijeća . Prijedlog zatim usvaja Zastupnički dom, a nakon njega i Senat , te mu zakonsku snagu daju kralj i nadležni ministar svojim potpisom. Zakonodavni prijedlozi analiziraju se u okviru procjene učinka prije podnošenja parlamentu. Vlada u okviru pripreme zakonodavstva podnosi nacrte prijedloga na otvoreno internetsko savjetovanje u trajanju od najmanje četiri tjedna. Na internetu se objavljuje kratak sažetak primljenih primjedbi i načina na koji su one uzete u obzir. Valjda napomenuti da se od Sudbenog vijeća traži mišljenje o novim zakonima povezanima s pravosuđem. Mišljenja Vijeća usvajaju se nakon savjetovanja sa sudovima. Osim toga, stalna savjetodavna vijeća kao što je Vijeće za javnu upravu sudjeluju u sustavu provjere i ravnoteže davanjem neovisnih mišljenja na vlastitu inicijativu ili na zahtjev vlade ili parlamenta. Nacrtom prijedloga zakona želi se uspostaviti pravna osnova za mjere usmjerene na suzbijanje pandemije bolesti COVID-19. Vlada je u srpnju 2020. Parlamentu dostavila prijedlog privremenog zakona o mjerama za suzbijanje bolesti COVID-19. Zakon bi trebao služiti kao čvrsta pravna osnova za mjere usmjerene na suzbijanje pandemije bolesti COVID-19, koje su se dosad često donosile putem izvanrednih uredbi . Osim toga, zakonom se parlamentu i predstavničkim tijelima na lokalnoj razini dodjeljuju veće ovlasti nadzora takvih mjera. Državno vijeće u savjetodavnom mišljenju iz svibnja 2020. navelo je da se s duljim trajanjem krizne situacije pojačava i potreba za čvrstom pravnom osnovom za takve mjere. Zakon bi trebao stupiti na snagu u jesen 2020. Poštovanje temeljnih i ustavnih prava osigurava se na nekoliko načina. U objašnjenju uz zakonodavne prijedloge razmatra se pitanje ustavnosti te u tom pogledu postoje priručnici za državne službenike. Državno vijeće u svojim mišljenjima pomno razmatra i ustavnost nacrta zakonodavnih akata. O ustavnosti nacrta zakona zatim raspravlja parlament, posebno detaljno u okviru Senata. Redovni sudovi mogu provoditi decentralizirani oblik ocjene „ustavnosti” ako ne postoji centralizirani ustavni sud. Premda se ne može ocjenjivati ustavnost parlamentarnih akata, moguće ih je ocijeniti u odnosu na ugovore koji se izravno primjenjuju . To u praksi znači da se svi zakoni mogu ocijeniti u odnosu na, među ostalim, Europsku konvenciju o ljudskim pravima i Povelju Europske unije o temeljnim pravima. Neovisna tijela uključena su u zaštitu temeljnih prava. U neovisna tijela u Nizozemskoj ubrajaju se College voor de Rechten van de Mens (Kolegij za ljudska prava), čija je zadaća štititi ljudska prava te poticati informiranje o standardima povezanima s ljudskim pravima i usklađenost s njima, i pučki pravobranitelj. Kolegij ima i funkciju neovisnog tijela za ravnopravnost spolova nadležnog za praćenje i promicanje jednakosti. Globalni savez nacionalnih institucija za ljudska prava (GANHRI) dodijelio mu je status A za usklađenost s Pariškim načelima UN-a. Među ostalim, GANHRI je Kolegiju preporučio da se zalaže za oblikovanje jasnog, transparentnog i uključivog postupka odabira i imenovanja. Pučki pravobranitelj neovisna je funkcija utvrđena Ustavom koja je nadležna za izdavanje neobvezujućih odluka o konkretnim mjerama vladinih tijela. Pučki pravobranitelj može i istraživati pritužbe građana, izvješćivati o nalazima istrage i izdavati preporuke. Vlada radi na dijalogu s civilnim društvom i informiranju građana. Smatra se da Nizozemska ima otvoreno civilno društvo. Vlada je 2019. uvela politiku o okviru za organizacije civilnog društva te predstavila partnerstva (npr. Moć glasova te Žene, mir i sigurnost) u kontekstu ciljeva održivog razvoja. Parlamentu su podneseni nacrti zakonodavnih akata usmjereni na povećanje dostupnosti upravnih odluka različitih tijela putem jedinstvene pristupne točke na portalu. Na portalu se mogu dobiti i prilagođene obavijesti o zakonodavstvu ili upravnim odlukama koje se odnose na konkretno okruženje građanina. U politici i društvu velika se pažnja pridaje vladavini prava. Senat organizira redovite rasprave o politici povezane sa stanjem vladavine prava koje služe kao prilika da senatori raspravljaju s ministrima i podnose zahtjeve povezane s vladavinom prava. Na primjer, u ožujku 2020. senatori su podnijeli osam novih zahtjeva, među ostalim u pogledu samostalnog upravljanja resursima u sudstvu. Ta praksa Senata primjenjuje se i u Zastupničkom domu. U siječnju 2020. Povjerenstvo za pravdu i sigurnost organiziralo je konferenciju na kojoj su predstavnici sudstva, odvjetnici i političari raspravljali o vladavini prava u 21. stoljeću. Takve inicijative služe kao forum za raspravu o pitanjima povezanima s vladavinom prava i informiranje o tim temama. Osim toga, ubojstvo odvjetnika u istaknutom kaznenom predmetu u rujnu 2019. smatralo se napadom na vladavinu prava, što je potaknulo vladu da poduzme dodatne mjere u borbi protiv organiziranog kriminala te osigura dodatna sredstva za zaštitu lokalnih političara, sudaca, državnih odvjetnika, policijskih službenika, odvjetnika i novinara. Istodobno je niz važnih sudskih presuda doveo do političke rasprave o ulozi sudstva u odnosu na ostale oblike državne vlasti. Te su promjene potaknule razmišljanja i inicijative usmjerene na daljnje promicanje kulture vladavine prava. U novijim izvješćima Vijeća za javnu upravu i Državnog vijeća ističe se da je vladavina prava u zadnjih nekoliko godina postala važna tema za raspravu. Vijeće za javnu upravu preporučuje vladi razvoj programa politike za vladavinu prava radi promicanja kulture vladavine prava. Državno vijeće najavilo je da namjerava organizirati razgovore o vladavini prava koji bi olakšali razmjenu stajališta među predstavnicima različitih državnih institucija koji imaju ulogu u vladavini prava. Prilog I.: Popis izvora prema abecednom redoslijedu* * Popis doprinosa primljenih u okviru savjetovanja za Izvješće o vladavini prava za 2020. dostupan je na (internetska stranica komunikacije). Centar za medijski pluralizam i slobodu medija (2020.), Praćenje medijskog pluralizma 2020. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020. Centar za stručno znanje o financijama (2019.), godišnji plan Centra za 2020. CIVICUS, Monitor tracking civic space: the Netherlands (Praćenje prostora civilnog društva: Nizozemska). https://monitor.civicus.org/country/netherlands/ . Članovi Zastupničkog doma Maarten Groothuizen i Michiel van Nispen (2019.), Zahtjev u pogledu potencijalnih nedostataka u Zakonu o ustroju pravosuđa. Državno povjerenstvo o parlamentarnom sustavu u Nizozemskoj (2018.), Ravnoteža između demokracije i vladavine prava – završno izvješće Državnog povjerenstva o parlamentarnom sustavu u Nizozemskoj. Državno vijeće (2019.), Godišnje izvješće za 2019. Državno vijeće, presuda od 29. svibnja 2019., Program djelovanja u pogledu taloženja dušika, ECLI:NL:RVS:2019:1604.

Državno vijeće, Savjetodavno mišljenje W04.20.0139/I/Vo od 25. svibnja 2020. Europska komisija (2013., 2014., 2015., 2016., 2017., 2018., 2019., 2020.), Pregled stanja u području pravosuđa u EU-u. Europska komisija (2020.), Izvješće o provedbi Okvirne odluke Vijeća od 13. lipnja 2002. o Europskom uhidbenom nalogu i postupcima predaje između država članica. Europska komisija, Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o ocjeni u kojoj su mjeri države članice poduzele mjere potrebne za usklađivanje s Okvirnom odlukom Vijeća 2003/568/PUP od 22. srpnja 2003. o borbi protiv korupcije u privatnom sektoru, COM(2019) 355 final. Europska mreža sudbenih vijeća (2013.–2014.), Razvoj minimalnih pravosudnih standarda IV: dodjela predmeta. Europski audiovizualni opservatorij (2019.), IRIS Special 2019-1: The independence of media regulatory authorities in Europe (Neovisnost regulatornih tijela za medije u Europi). https://rm.coe.int/the-independence-of-media-regulatory-authorities-in-europe/168097e504 . Europski centar za slobodu tiska i medija, Mapiranje slobode medija: Nizozemska. https://mappingmediafreedom.org/country-profiles/netherlands/ . Glavna uprava za komunikaciju (2016.–2020.), Eurobarometar: Percepcija neovisnosti nacionalnih pravosudnih sustava u EU-u u javnosti. Glavna uprava za komunikaciju (2019.), Flash Eurobarometer br. 482: Stavovi poduzeća o korupciji u EU-u. Glavna uprava za komunikaciju (2020.), Posebno istraživanje Eurobarometra br. 502: Korupcija. GRECO (2008.), treći evaluacijski krug, Evaluacijsko izvješće za Nizozemsku o inkriminaciji (ETS 173 i 191, GPC 2). GRECO (2008.), treći evaluacijski krug, Evaluacijsko izvješće za Nizozemsku o transparentnosti financiranja stranaka. GRECO (2010.), treći evaluacijski krug, Izvješće o usklađenosti Nizozemske: Inkriminacija (ETS 173 i 191, GPC 2), Transparentnost financiranja stranaka. GRECO (2012.), četvrti evaluacijski krug, Evaluacijsko izvješće za Nizozemsku, Sprječavanje korupcije među parlamentarnim zastupnicima, sucima i državnim odvjetnicima. GRECO (2012.), treći evaluacijski krug, Drugo izvješće o usklađenosti Nizozemske, Transparentnost financiranja stranaka. GRECO (2015.), četvrti evaluacijski krug, Izvješće o usklađenosti Nizozemske, Sprječavanje korupcije među parlamentarnim zastupnicima, sucima i državnim odvjetnicima. GRECO (2018.), peti evaluacijski krug, Evaluacijsko izvješće za Nizozemsku, Sprječavanje korupcije i promicanje integriteta u središnjoj državi (na najvišim izvršnim funkcijama) i agencijama za izvršavanje zakonodavstva. Ministar pravne zaštite Stander Dekker (17. rujna 2019.), dopis Zastupničkom domu o načinima za stvaranje snažnog pravosudnog sustava. Ministar pravne zaštite Stander Dekker (2020.), odgovor na pitanja člana Zastupničkog doma Groothuizena o algoritamskoj analizi presuda. Ministar pravosuđa i sigurnosti Ferdinand Grapperhaus (2020.), odgovor na pitanje člana Zastupničkog doma Groothuizena o informaciji da Ministarstvo pravosuđa ne ispunjava očekivanja poduzeća u pogledu slučajeva korupcije.

Ministar pravosuđa i sigurnosti Ferdinand Grapperhaus i Ministar pravne zaštite Stander Dekker (2020.), odgovor na pitanja članova Zastupničkog doma Buitenwega i Van de Bergea o kaznenopravnom sustavu u vrijeme pandemije bolesti COVID-19. Ministar pravosuđa i sigurnosti Ferdinand Grapperhaus i Ministar pravne zaštite Stander Dekker (2020.), dopis Zastupničkom domu o osnovama pristupa za smanjenje broja neriješenih predmeta u kaznenopravnom sustavu. Ministarstvo pravosuđa i sigurnosti, Integralni okvir za ocjenu politika i propisa. https://www.kcwj.nl/kennisbank/integraal-afwegingskader-voor-beleid-en-regelgeving . Nizozemska odvjetnička komora, Nizozemsko udruženje za pravosuđe, Nizozemsko udruženje za socijalni rad, Savez utočišta, organizacija RIBW (2019.), Stand up for the rule of law! (Založimo se za vladavinu prava!) https://www.advocatenorde.nl/nieuws/gezamenlijke-verklaring-nova-nvvr-en-swn-sta-op-voor-de-rechtsstaat . Nizozemska vlada (2020.), Doprinos Nizozemske izvješću o vladavini prava za 2020. Nizozemska vlada, Mjere protiv narušavajućeg kriminala. https://www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/ondermijning/maatregelen-tegen-ondermijnende-criminaliteit . Nizozemska vlada, Safeguarding press freedom (Zaštita slobode tiska). https://www.government.nl/topics/the-media-and-broadcasting/safeguarding-press-freedom . Nizozemski odbor pravnika za ljudska prava (2020.), dopis o utjecaju mjera za suzbijanje širenja koronavirusa u kaznenopravnom sustavu. https://njcm.nl/wp-content/uploads/2020/05/NJCM-brief-aan-minister-Grapperhaus-gewijzigde-aanhef.pdf . Nizozemsko regulatorno tijelo za medije, Izvješće o praćenju medija: Koncentracija medija. https://www.mediamonitor.nl/mediabedrijven/ . Odbor UN-a za ljudska prava (2019.), Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima: zaključna opažanja u okviru petog periodičnog izvješća za Nizozemsku. OECD (2015.), Nizozemska: mjere na temelju izvješća o 3. fazi i preporuke. Predsjednik Pravosudnog vijeća (2018.), Dopis ministru pravne zaštite o preostaloj digitalizaciji pravosuđa. Profesor Tarlach McGonagle (2018.), Agreement of the Steering Group on Aggression and Violence against Journalists (Sporazum Upravljačke skupine za suzbijanje agresije i nasilja nad novinarima). https://www.ivir.nl/publicaties/download/Agreement-of-the-Steering-Group-on-Aggression-and-violence-against-journalists-EN-translation.pdf . Pučki pravobranitelj (2020.), Propisno informiranje osnova je pristupa pravosuđu – uska grla u davanju informacija o kaznama i odlukama o razrješenju. RIBWVlada Nizozemske, Funds for the media (Financijska sredstva za medije). https://www.government.nl/topics/the-media-and-broadcasting/funds-for-the-media . Savjetodavno vijeće europskih sudaca (CCJE) (2016.), Mišljenje CCJE-a br. 19: Uloga predsjednika sudova. Službeni list Kraljevine Nizozemske (2019.), Uredba od 28. studenoga 2019. o izmjeni uredbe o policijskim podacima s obzirom na tematsku obradu podataka radi borbe protiv podmićivanja službenika i o izmjeni uredbe o policijskim podacima za posebne istražne jedinice s obzirom na tematsku obradu podataka radi borbe protiv podmićivanja službenika. Sud Europske unije, predmet u postupku C-510/19, Openbaar Ministerie (Faux en écritures). Sud Europske unije, presuda od 19. studenoga 2019., C‑585/18, C‑624/18 i C‑625/18. Sud Europske unije, presuda od 27. svibnja 2019. u spojenim predmetima OG, C-508/18 i PI, C-82/19 PPU.

Sud Europske unije, presuda od 9. srpnja 2020., Land Hessen, C-272/19. Svjetski gospodarski forum (2013.–2015.), Izvješće o globalnoj konkurentnosti. Tax Justice Network (2020.), Indeks financijske netransparentnosti za 2020. Tijelo za zaštitu zviždača (2019.), Godišnje izvješće Tijela za zaštitu zviždača za 2019. Udruženja za slobodu tiska (2019.), Nizozemski senat: potrebno je jasno izuzeće za novinare. https://www.freepressunlimited.org/en/news/dutch-senate-make-a-clear-exemption-for-journalists . Upravljačka skupina za vrijeme potrebno za donošenje odluke (2019.), Brže donošenje odluka! – završno izvješće o projektu. Vijeće Europe, Platforma za promicanje zaštite novinarstva i sigurnosti novinara – Nizozemska. https://www.coe.int/en/web/media-freedom/all-alerts?p_p_id=sojdashboard_WAR_coesojportlet&p_p_lifecycle=0&p_p_col_id=column-4&p_p_col_count=1&_sojdashboard_WAR_coesojportlet_keywords=&_sojdashboard_WAR_coesojportlet_selectedStringFilters=year.2019&_sojdashboard_WAR_coesojportlet_selectedCategories=11709554 . Vijeće Europe: Odbor Ministara (2000.), Preporuka Rec(2000)19 Odbora ministara državama članicama o ulozi državnog odvjetništva u kaznenopravnom sustavu. Vijeće Europe: Odbor Ministara (2010.), Preporuka CM/Rec(2010)12 Odbora ministara državama članicama o sucima: neovisnost, učinkovitost i odgovornosti. Vijeće Europe: Odbor Ministara (2016.), Preporuka CM/Rec(2016)4 Odbora ministara državama članicama o zaštiti novinarstva i sigurnosti novinara i drugih medijskih aktera. Vijeće Europe: Odbor Ministara (2018.), Preporuka CM/Rec(2018)1 Odbora ministara državama članicama o medijskom pluralizmu i transparentnosti vlasništva nad medijima. Vijeće Europske unije (2002.), Okvirna odluka Vijeća od 13. lipnja 2002. o Europskom uhidbenom nalogu i postupcima predaje između država članica. Vijeće za javnu upravu (2020.), Jača vladavina prava – povezivanje i zaštita u pluralističkom društvu. Virtualni posjet Nizozemskoj u kontekstu Izvješća o vladavini prava za 2020. Vrhovni sud Nizozemske, presuda od 13. rujna 2019., Urgenda, ECLI:NL:HR:2019:2007. Prilog II.: Posjet Nizozemskoj Službe Komisije u svibnju i lipnju 2020. održale su virtualne sastanke sa sljedećim osobama i organizacijama: ·Akademski stručnjak ·Vijeće za javnu upravu ·Sudbeno vijeće

·Nizozemsko udruženje za pravosuđe ·Nizozemska odvjetnička komora ·Nizozemsko regulatorno tijelo za medije ·Tijelo za zaštitu zviždača ·Institut za financijski kriminal ·Ministarstvo vanjskih poslova ·Ministarstvo pravosuđa i sigurnosti ·Ministarstvo unutarnjih poslova i poslova Kraljevine ·Nizozemsko udruženje novinara * Komisija se u okviru brojnih horizontalnih sastanaka sastala i sa sljedećim organizacijama: ·Amnesty International ·Civil Liberties Union for Europe ·Civil Society Europe ·Konferencija europskih crkava ·EuroCommerce ·Europski centar za neprofitno pravo ·Europski centar za slobodu tiska i medija ·Europski građanski forum ·Free Press Unlimited