IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU Četvrto izvješće o praćenju nakon provedbe procesa liberalizacije viznog režima za države zapadnog Balkana u skladu s Izjavom Komisije od 8. studenoga 2010. /* COM/2013/0836 final */





IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU Četvrto izvješće o praćenju nakon provedbe procesa liberalizacije viznog režima za države zapadnog Balkana u skladu s Izjavom Komisije od 8. studenoga 2010. (Tekst značajan za EGP) 1. Uvod Od 19. prosinca 2009. državljani bivše jugoslavenske republike Makedonije, Crne Gore i Srbije koji imaju biometrijske putovnice mogu putovati bez viza u države članice Europske unije, u skladu s Uredbom 539/2001[1]. Građani Albanije i Bosne i Hercegovine uživaju istu mogućnost putovanja bez vize od 15. prosinca 2010. Odluka o ukidanju obveze posjedovanja viza utemeljena je na iscrpnoj ocjeni napretka koji su te zemlje ostvarile u ispunjavanju zahtjeva iz svojih planova za liberalizaciju viza u područjima kao što su sigurnost isprava, upravljanje granicama i migracijama, azil, borba protiv organiziranog kriminala i korupcije i temeljna prava u vezi sa slobodom kretanja. Putovanje bez viza jedno je od najvažnijih postignuća koja su te zemlje do danas ostvarile u okviru svojih napora u području europskih integracija. U svojoj izjavi Vijeću za pravosuđe i unutarnje poslove od 8. studenog 2010. Komisija je istaknula da bezvizni režim putovanja ovisi o tome hoće li svaka od zemalja zapadnog Balkana nastaviti provoditi mjere iz svojeg plana liberalizacije. Komisija je uspostavila mehanizam za praćenje nakon provedbe procesa liberalizacije viznog režima, koji obuhvaća sva područja politika iz planova za liberalizaciju viza, u cilju ocjenjivanja održivosti reformi kojima se nastoji očuvati cjelovitost bezviznog režima putovanja. Ovo je četvrto izvješće o praćenju nakon provedbe procesa liberalizacije viznog režima koje će biti objavljeno nakon izjave Komisije iz 2010.[2] U njemu se daje prikaz razvoja mehanizma za praćenje nakon provedbe procesa liberalizacije viznog režima, Komisijina ocjena mjera koje su provele zemlje zapadnog Balkana na temelju svojih planova za liberalizaciju viznog režima, pregled funkcioniranja bezviznog režima te preporuke reformi u cilju sprječavanja ponovnog nastanka problema koji su od 2010. opterećivali bezvizni režim. 2. Pojačani mehanizam za praćenje nakon liberalizacije viznog režima Komisija je svoje treće izvješće o mehanizmu za praćenje nakon liberalizacije viznog režima objavila 28. kolovoza 2012.[3] U njemu je analiziran napredak koji je svaka od zemalja obuhvaćenih bezviznim režimom ostvarila u provedbi reformi iz plana za liberalizaciju viznog režima, preispitano je funkcioniranje bezviznog režima putovanja i ocijenjeni su napori koje su te zemlje uložile u rješavanje problema zlouporabe postupaka azila u državama članicama EU-a. Dijalog između Komisije i država zapadnog Balkana o bezviznom režimu putovanja odvija se u okviru Procesa stabilizacije i pridruživanja. Dužnosnici Komisije posjetili su Crnu Goru u siječnju 2013., Srbiju u svibnju 2013. i Bosnu i Hercegovinu u lipnju 2013. Uz pomoć stručnjaka država članica, mogli su potvrditi kvalitetu reformi koje su provele te države članice u okviru procesa liberalizacije viza. Deseti forum ministara pravosuđa i unutarnjih poslova između EU-a i zapadnog Balkana održan je u Tirani 5. studenog 2012. u trenutku do tada neviđenog sezonskog priljeva tražitelja azila iz zapadnog Balkana. Države zapadnog Balkana donijele su zajedničku deklaraciju o bezviznom putovanju u kojoj su potvrdile svoju opredijeljenost provedbi reformi koje su nužne za održavanje integriteta bezviznog režima putovanja. Komisija je 12. studenog 2012. sazvala sastanak viših dužnosnika u cilju provedbe tih obveza u praksi. Sudionici su odlučili ojačati mehanizam izvješćivanja o migracijskim tokovima na temelju mjesečnih obavijesti Frontexa i informacija dobivenih od Europola i Europskog potpornog ureda za azil (EASO). U prosincu 2012. svaka od zemalja zapadnog Balkana koja je obuhvaćena bezviznim režimom počela je Komisiji dostavljati mjesečne statističke podatke o migracijskim tokovima u EU. Komisija je ocijenila taj program izvješćivanja na sastanku viših dužnosnika u Bruxellesu 22. veljače 2013. Kao odgovor na povećanje broja zahtjeva za azil u pojedinim zemljama u 2012. i 2013., države članice EU-a i zemlje pridružene Schengenu poduzele su hitne mjere zajedno sa svojim partnerima na zapadnom Balkanu. Zbog porasta broja zahtjeva za azil albanskih državljana u UK-u početkom 2013., britanske su vlasti poslale u Tiranu časnika za vezu za useljavanje. U kolovozu 2012. njemačka tijela nadležna za azil odgovorila su na najnoviji porast zahtjeva za azil iz Srbije i bivše jugoslavenske republike Makedonije uspostavom jedinice za potporu zapadnom Balkanu koja je skratila vrijeme potrebno za obradu prvostupanjskih odluka. U srpnju 2012., švicarsko savezno tijelo za migracije uvelo je hitan postupak za sve podnositelje zahtjeva iz europskih zemalja koje su uvele bezvizni režim. Nakon iznenadnog porasta broja albanskih zahtjeva u Švedskoj u travnju i svibnju 2012.., švedske su vlasti poslale časnike za vezu u Srbiju i Crnu Goru i uvjerile svoje albanske kolege da pojačaju kontrole na svim albanskim graničnim prijelazima (GP). Albanska granična policija pojačala je kontrolu letova za Švedsku iz Grčke, Kosova* i bivše jugoslavenske republike Makedonije jer se većina putnika iz Albanije ukrcala na letove u tim zemljama. Uz pomoć svoje Mreže za analizu rizika zemalja zapadnog Balkana, Frontex je do sada izdao 34 upozorenja. U njegovoj Godišnjoj analizi rizika zemalja zapadnog Balkana, koja je predstavljena sudionicima iz zapadnog Balkana na konferenciji u Skopju u svibnju 2013., sažeti su najnoviji trendovi u graničnim kontrolama na vanjskoj granici EU-a i nezakonitim migracijama iz regije. U tim izvješćima i godišnjoj analizi rizika sadržane su detaljne procjene migracijskih trendova iz regija i operativni koraci koje su države članice EU-a i zemlje obuhvaćene bezviznim režimom poduzele u cilju sprječavanja zlouporabe azila. Komisija na temelju Frontexovih mjesečnih upozorenja obavještava Vijeće i, ako je nužno, organizira sastanke viših dužnosnika. 3. Ocjena kontinuirane provedbe mjera u zemljama zapadnog Balkana radi usklađivanja sa zahtjevima iz plana liberalizacije Ocjena se temelji na sljedećim izvorima: mjesečnim izvješćima o upozorenjima i Godišnjoj analizi rizika zemalja zapadnog Balkana iz 2013. koju je objavio Frontex; na mjesečnim statističkim podacima o migracijskim trendovima koje su dostavile zemlje zapadnog Balkana; opisnim izvješćima zemalja koje su oslobođene viza u kojima se analiziraju uzroci pojave zlouporabe azila; dodatnim informacijama koje su dostavili EASO i druge agencije EU-a; ishodu mjerodavnih pododbora i sastanaka na visokoj razini koji su organizirani sa svakom zemljom u okviru Procesa stabilizacije i pridruživanja i ishodu ciljanih misija ocjenjivanja koje provode dužnosnici Komisije. U njoj se slijedi struktura okvira plana za liberalizaciju viza svake od zemalja. 3.1. Albanija Biometrijske putovnice i osobne iskaznice i dalje se izrađuju i izdaju. Albanske su vlasti izdale 2 590 000 biometrijskih putovnica otkad su te putovnice prvi puta uvedene u svibnju 2009. Albanija je izmijenila svoje zakonodavstvo kako bi postrožila uvjete pod kojima građani mogu zatražiti promjene imena radi izbjegavanja graničnih kontrola. Izmijenjen je zakon o matičnim uredima radi ograničavanja i kontrole izmjena u matičnoj evidenciji. U skladu s novom odlukom ministarstva unutarnjih poslova, prije nego što mogu zatražiti promjenu imena, građani moraju dobiti potvrdu od granične policije iz koje se vidi da nisu na popisu osoba kojima je zabranjen ulazak u schengenski prostor. Između lipnja 2012. i ožujka 2013., na toj je osnovi odbijeno oko 34 od 6 763 zahtjeva za promjenu imena. Velik problem predstavljaju prijevare s ispravama, posebno uporaba lažnih pečata na vanjskim granicama EU-a i uporaba lažnih putovnica albanskih državljana. Albanija je ostvarila napredak u području upravljanja granicama. Poboljšala je operativnu suradnju s Grčkom, Italijom i Kosovom, provela je sporazum o uspostavi zajedničkog centra za policijsku suradnju s bivšom jugoslavenskom republikom Makedonijom i provela je niz zajedničkih kontrola s Kosovom, bivšom jugoslavenskom republikom Makedonijom i Crnom Gorom. Albanija je povezala informacijski sustav svoje granične policije na graničnim prijelazima s bazom podataka matične evidencije, kao drugu razinu kontrole protiv lažnih promjena imena. Potrebno je jačati sposobnosti za analizu rizika i procjenu opasnosti. U području azila uspostavljen je institucionalni i pravni okvir. Međutim, samo vrlo mali broj podnositelja zahtjeva za azil u Albaniji dobije međunarodnu zaštitu. Potrebno je pojačati napore u tom području. Izbjeglicama i osobama kojima je odobrena dodatna zaštita nisu još osigurane identifikacijske isprave. Albanski vizni režim još nije u potpunosti usklađen s normama EU-a. Albanija je ostvarila napredak u području migracija. Nastavlja provoditi sporazum o ponovnom prihvatu između EU-a i Albanije. Broj albanskih državljana koji su se dobrovoljno vratili povećao se u 2012. u usporedbi s 2011. Međutim, potrebno je jačati institucionalnu sposobnost za provedbu strategije i akcijskog plana. Ostvaren je određeni napredak u području policijske suradnje i borbe protiv organiziranog kriminala, Albanska policija trenutno preispituje svoje postupke u cilju unaprjeđenja sposobnosti izvješćivanja graničnih policajaca i proaktivnih istraga. Ključne institucije hitno moraju poboljšati koordinaciju i povećati sposobnosti istrage teškog i organiziranog kriminala. Albanija je na pragu sklapanja operativnog sporazuma s Europolom. Ostvaren je napredak u području borbe protiv droga. U prvom tromjesečju 2013., broj kaznenih predmeta u vezi trgovine drogom povećao se za gotovo 40%, dok se broj pritvorenih osoba optuženih za zločine povezane s drogom povećao za 1,5%. Dok se povećao broj zapljena marihuane i kokaina, zapljene heroina su se smanjile. Albanija je ostvarila napredak u borbi protiv trgovine ljudima, iako unutarnja trgovina i dalje predstavlja problem. Uspostavljeni su standardni operativni postupci za identifikaciju i upućivanje žrtava i mogućih žrtava, ali potrebno je jačati sposobnosti tijela za provedbu zakona i međunarodnu suradnju. U studenom 2012. uspostavljena je zajednička radna skupina ministarstva unutarnjih poslova, ureda državnog odvjetnika i ministarstva pravosuđa za rasprave o konkretnim slučajevima trgovanja ljudima. Treba pratiti rezultate te inicijative. Ostvaren je napredak u području pranja novca. Policija je razvila postupke procjene rizika i podijelila ih s drugim agencijama. Na temelju preporuka Moneyvala izmijenjen je kazneni zakon kako bi se utvrdila neovisnost kaznenog djela pranja novca od njegovog predikatnog kaznenog djela i u cilju uvođenja pojma pranja novca za osobne potrebe. Povećao se broj osuda u slučajevima pranja novca koji je bio na niskoj razini, kao i broj prijava sumnjivih transakcija. Albanija je ostvarila napredak u borbi protiv korupcije. Zakonodavni i institucionalni okvir već je uspostavljen, ali je potrebno ukloniti prepreke pravilnim istragama protiv javnih dužnosnika i članova sudstva. Potrebne su uspješne istrage, progon i osude na svim razinama, ali uloženi napori već donose rezultate. Između 2012. - 2013., broj upućenih slučajeva povezanih s korupcijom povećao se s 22 na 45., proaktivne istrage povećale su se s 19 na 32, a broj policijskih operacija u vezi s korupcijom i zločinima imućnijih društvenih skupina povećao se s 5 na 11. U području temeljnih prava ostvaren je neravnomjeran napredak jer je ostvaren dobar napredak u području poštivanja prava žena i borbe protiv diskriminacije, dok je napredak u području uključivanja Roma bio ograničen. Potrebno je učinkovitije provoditi alate politika usmjerene na ranjive skupine. Strategija za unaprjeđenje životnih uvjeta Roma nije dosljedna. Poduzete su mjere za rješavanje problema neprijavljene Romske djece. Potrebno je ubrzati provedbu mjera iz nacionalnog plana djelovanja za desetljeće Roma. Romi općenito još uvijek žive u teškim životnim uvjetima i često su žrtve diskriminacije u području pristupa obrazovanju, zapošljavanja, zdravstvene njege i stanovanja. 3.2. Bosna i Hercegovina Bosna i Hercegovina ostvarila je napredak u području sigurnosti isprava. Nadležna tijela izdala su 1 791 444 biometrijskih putovnica, ali 62 565 starih putovnica još uvijek je u prometu. Bosna i Hercegovina donijela je novi zakon o putovnicama i provela pripreme za izdavanje biometrijskih putovnica treće generacije. Od ožujka 20013. izdaje se nova generacija elektroničkih osobnih iskaznica, s tim da je do danas njih 258 077 personalizirano. Još nisu donesene predložene izmjene zakona o prebivalištu. Provode se revidirana strategija za integrirano upravljanje granicama i plan djelovanja. Nastavila se operativna suradnja i razmjena informacija s Frontexom. Granična policija prošla je dodatno osposobljavanje. Zajednički centar za analizu rizika provodi strateške analize za mjerodavna nadležna tijela. Unaprijeđeni su nadzorni objekti na graničnim prijelazima. Nastavila se suradnja sa susjednim zemljama, a zahvaljujući učestalim graničnim kontrolama, ostvareni su bolji rezultati u otkrivanju nezakonitih migranata i prokrijumčarene robe. Bosna i Hercegovina zatvorila je 44 lokacije za koje je utvrđeno da služe kao neovlašteni granični prijelazi sa Crnom Gorom. U tijeku je zatvaranje neovlaštenih graničnih prijelaza. U području azila, donesene su izmjene zakona o kretanju i boravku stranaca i tražitelja azila, kojima je zakon više usklađen s normama EU-a i međunarodnim normama. Potrebno je dalje raditi na usklađivanju odredbi o pritvoru s pravnom stečevinom EU-a. Donesena je nova strategija o migracijama i azilu i plan djelovanja. Nadležna tijela izgradila su stalni centar za tražitelje azila u Trnovu. Čini se da je kapacitet sustava azila dovoljan za postojeći broj zahtjeva za azil. Službenici koji se bave pitanjem azila prošli su dodatno osposobljavanje. Bosna i Hercegovina ostvarila je napredak u području migracija. Centar za privremeni pritvor nezakonitih migranata postao je operativan. Provodi se sporazum o ponovnom prihvatu između EU-a i Bosne i Hercegovine. Strategija za ponovnu integraciju povratnika trebala bi biti potpuno provedena. Bosna i Hercegovina pripremila se izradu nacrta nove strategije u borbi protiv organiziranog kriminala na temelju Europolova modela ocjene o prijetnji teškog i organiziranog kriminala. Prethodna strategija provodila se do 2012. Sustav elektroničke razmjene podataka između agencija za provedbu zakona i tužitelja pušten je u rad iako uprava za policijsku koordinaciju nema pristup bazama podataka koje se nalaze u pozadini. Nedostatak sustavne kaznene evidencije i razmjene podataka i nedostatak učinkovite koordinacije ugrožavaju borbu protiv organiziranog kriminala. Uskoro će biti donesen nacrt zakona o zaštiti svjedoka. Ne postoji učinkovit sustav za rješavanje pitanja oduzimanja imovine. U 2012. održan je niz uspješnih opsežnih zajedničkih policijskih operacija s trećim zemljama u području trgovanja ljudima, drogom i oružjem. Potrebno je u potpunosti provoditi plan između Europola i ministarstva sigurnosti. Dovršena je Europolova ocjena zaštite podataka, koja je nužna za sklapanje operativnog sporazuma, i predana Europolovom zajedničkom nadzornom tijelu na mišljenje. U borbi protiv trgovanja drogom, institucionalna sposobnost za koordinaciju i provedbu okvira politika ostaje slaba. Potrebno je jačati sposobnosti za provedbu zakona. Pokazalo se da je provedba prethodne nacionalne strategije za suzbijanje droga, kao i njezinog plana djelovanja, neprikladna. Još nisu donesene izmjene zakona o sprječavanju i suzbijanju zlouporabe droga, uključujući osnivanje ureda za droge. Nastavila se suradnja s Europskim centrom za praćenje droga i ovisnosti o drogama. Donesena je nova strategija i akcijski plan za borbu protiv trgovanja ljudima. Odredbe o trgovanju ljudima ugrađene su u kaznene zakone Republike Srpske i okruga Brčko. Još je potrebno donijeti slične izmjene kaznenog zakona na državnoj i saveznoj razini. Povećao se broj utvrđenih žrtava. Nastavljaju se obrazovne kampanje za socijalne radnike, učitelje, inspektore rada i tužitelje. Odjel za borbu protiv trgovanja ljudima u okviru ureda nacionalnog koordinatora i baza podataka o trgovanju ljudima još nisu potpuno operativni. Ne postoji dovoljan broj učinkovitih mjera za sprječavanje pranja novca i financiranje terorističkih aktivnosti. Potrebno je bolje zakonodavstvo i provedba strategije i plana djelovanja za sprječavanje pranja novca i financiranje terorizma. Treba donijeti novi zakon o pranju novca i financiranju terorizma i izmjene kaznenog zakona, na temelju preporuka Moneyvala. Nužno je provoditi plan djelovanja za ispunjenje preporuka Moneyvala. Nastavila se razmjena informacija kroz skupinu Egmont, mrežu Financijskih obavještajnih jedinica (FIU). Odgođena je provedba nove strategije za borbu protiv korupcije i plana djelovanja. U agenciji za sprječavanje korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije provedeno je zapošljavanje, ali ona još nije potpuno operativna. Korupcija je i dalje raširena u javnom i privatnom sektoru. Agencije za provedbu zakona i tužitelji moraju poduzeti odlučnije mjere. Rezultati istraga, kaznenog progona i osuda slučajeva korupcije nisu zadovoljavajući. Donesen je novi zakon o financiranju političkih stranaka, ali zakonodavstvo u ovom području i dalje je fragmentirano. Potrebno je dalje raditi na izmjenama zakona o sukobu interesa. Ne postoji zakon kojim se jamči zaštita zviždača. Situacija Roma u odnosu na temeljna prava u području slobode kretanja malo se popravila. U Vladi je osnovan Odbor za Rome za praćenje provedbe Strategije za Rome i za preispitivanje desetljeća uključenosti Roma od 2005. i 2015. On se sastoji od 22 člana — polovica ih je iz romske zajednice, a polovica iz drugih mjerodavnih institucija. Odbor se sastao dva puta i odvojio sredstva za projekte za rješavanje problema zapošljavanja, stanovanja i zdravstvene skrbi Roma. Međutim, nije uloženo dovoljno napora u popravljanje situacije žena i djece u romskoj zajednici. Velik broj romske djece ne prijavljuje se nakon rođenja i ne može ići u školu niti dobiti zdravstveno osiguranje. Organizirano prosjačenje djece i dalje predstavlja problem. 3.3. Bivša jugoslavenska republika Makedonija Bivša jugoslavenska republika Makedonija ostvarila je napredak u području sigurnosti isprava. Nadležna tijela izdala su 1 603 993 biometrijskih putovnica u razdoblju između travnja 2007. i prosinca 2012. Proces izdavanja te isprave teče nesmetano. Od veljače 2012. mogu se koristiti samo biometrijske putovnice. U području upravljanja granicama, nastavila se operativna suradnja i razmjena podataka s Frontexom. U prvom tromjesečju 2013., bivša jugoslavenska republika Makedonija izvršila je 87 miješanih patrola s Bugarskom, Albanijom, Srbijom i Kosovom. Nastavio se rad na radiokomunikacijskom sustavu TETRA. Granična policija prošla je dodatno osposobljavanje. Institucionalna i funkcionalna sposobnost nacionalnog koordinacijskog centra za upravljanje granicama i dalje je slaba. U području azila donesen je nacionalni program za integraciju. Izgradnja 20 smještajnih objekata započela je zahvaljujući bespovratnim sredstvima koja je dodijelio UNHCR. U 2012. predano je 527 zahtjeva za azil — 213 manje nego u 2011. Većinu zahtjeva predali su afganistanski i pakistanski državljani. Nastavljaju se informativne kampanje za tražitelje azila. Sposobnost odjela za azil unutar ministarstva unutarnjih poslova povećala se te se zaposlenicima nudi dodatno osposobljavanje. Zakonodavni i institucionalni okvir je zadovoljavajući, ali potrebno je poboljšati provedbu. Ostvaren je napredak na ubrzanju postupka osiguravanja identifikacijskih isprava za tražitelje azila. Još uvijek postoje problemi s pružanjem usluga prijevoda na razgovorima s tražiteljima azila. U području migracija, izmijenjen je zakon o strancima u cilju pojednostavljenja postupaka za dodjelu privremenih dozvola boravka. U 2012. su otkrivena 682 nezakonita migranta; 111 ih je otkriveno u prva dva mjeseca 2013. Sposobnost primanja migracijskih tokova i upravljanja migracijskim njima nedovoljna je s obzirom na sve veći broj migranata koji prolaze kroz zemlju. Sporazum o ponovnom prihvatu s EU-om i dalje se provodi. U području borbe protiv organiziranog kriminala, centar za suzbijanje organiziranog i teškog kriminala u ministarstvu unutarnjih poslova suočava se s problemima u zapošljavanju ljudi. Nacionalna baza podataka o kaznenim djelima za prikupljanje podataka još nije operativna. Nacionalni koordinacijski centar za borbu protiv organiziranog kriminala još nije uspostavljen. Potrebno je popraviti suradnju u borbi protiv organiziranog kriminala između mjerodavnih tijela za provedbu zakona — ministarstva unutarnjih poslova, ureda javnog tužitelja, carinske uprave i financijske policije. Nastavilo se osposobljavanje za provedbu novog zakona o kaznenom postupku. Učinkovitost tužitelja ograničena je jer nemaju izravan pristup pravosudnim bazama podataka. Policiji nedostaje neovisan i čvrst mehanizam vanjske kontrole. Poboljšana je policijska i carinska suradnja u području zapljene droge i provedeno je nekoliko uspješnih međunarodnih policijskih operacija protiv mreža za trgovanje drogom. Potrebno je jačati ljudske potencijale odjela za droge ministarstva unutarnjih poslova. Nastavila se međunarodna i regionalna suradnja u području prekograničnog organiziranog kriminala. Bivša jugoslavenska republika Makedonija potvrdila je operativni sporazum, ali još uvijek nije poslala časnika za vezu u Europol. Donesena je nova strategija i plan djelovanja protiv trgovanja ljudima, s naglaskom na identifikaciju žrtava, prevenciju i bolju reintegraciju žrtava. Očekuje se osnivanje državnog fonda za naknade žrtvama trgovanja. Na lokalnoj je razini, u partnerstvu s NVO-om, uspostavljeno šest mobilnih timova za ranu identifikaciju mogućih žrtava. Nastavilo se osposobljavanje policije, uključujući graničnu policiju, tužitelja, sudaca i državnih službenika. U četiri predmeta u vezi s trgovanjem ljudima, u 2012. su osuđene 24 osobe. Još predstoji razviti sveobuhvatan, multidisciplinaran pristup trgovanju, koji je usmjeren na žrtve. Potrebno je poboljšati sposobnosti za identifikaciju i ponovnu integraciju žrtava. U području borbe protiv korupcije, u 2012. je pojačan zakonodavni okvir kako bi se državnom povjerenstvu za sprječavanje korupcije omogućila sustavna provjera izjava o sukobu interesa. U 2012. su provjerene ukupno 483 izjave koje su predali članovi vlade, zastupnici u parlamentu i državni službenici i utvrđeno je 9 sukoba interesa. Ukupno 123 osobe nisu predale takve izjave, a prekršajni postupak pokrenut je u 26 slučajeva. Detaljan plan za provjeru izjava sudstva i lokalne samouprave usvojen je u prvom tromjesečju 2013. Suci, tužitelji, zaposlenici tijela za provedbu zakona i državni službenici prošli su dodatno osposobljavanje. Sustav kontrole financiranja političkih stranaka i financiranja izbornih kampanja pojačan je izmjenama zakona o financiranju političkih stranaka koji je donesen u studenom 2012. Prikuplja se pregled istraga, optužnica, osuda i kazni, uključujući o slučajevima korupcije na visokoj razini. Sposobnost ureda za borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala pojačana je zapošljavanjem triju tužitelja, čime se njihov broj povećao na 13. Potrebno je poboljšati suradnju među agencijama, a tužitelji bi trebali ostvariti pristup mjerodavnim bazama podataka za provedbu zakona. U području temeljnih prava provodi se plan djelovanja za uključivanje Roma. On uključuje mjere za daljnje unaprjeđenje pristupa zapošljavanju, obrazovanju, stanovanju i osobnim ispravama. Do sada je otvoreno 11 informativnih centara za Rome u cilju pružanja pomoći u ocjenjivanju socijalnih i obrazovnih usluga. Nastavio se projekt pružanja pravne pomoći romskoj zajednici. Provodi se regionalni projekt o najboljoj praksi za integraciju Roma na zapadnom Balkanu. Povjerenstvo za zaštitu od diskriminacije planira imenovati predstavnika romske zajednice. 3.4. Crna Gora Crnogorska tijela izdala su 344 004 biometrijskih putovnica u razdoblju između svibnja 2008. i ožujka 2013. U području integriranog upravljanja granicama, vlada je donijela novu strategiju i plan djelovanja, koji još nije u skladu konceptom integriranog upravljanja granicama u EU-u. Potrebno je pojačati nadzor plave i zelene granice te uložiti dodatna sredstva u nadzornu opremu. Trebalo bi osnovati nacionalni koordinacijski centar. Nastavila se prekogranična suradnja sa susjednim zemljama, a u 2012. je provedeno 709 zajedničkih patrola. Zatvaranje neovlaštenih graničnih prijelaza s Bosnom i Hercegovinom još nije završeno. Zakonodavstvo u području azila samo je djelomično usklađeno s pravnom stečevinom. Statistički podaci o azilu za prvu polovicu 2013. pokazuju da je zahtjeve za azil predalo 876 osoba. Većina podnositelja zahtjeva prebjegne prije završetka obrade njihovih zahtjeva. Većinu zahtjeva za azil predali su alžirski državljani, a nakon njih državljani Tunisa i Afganistana. Otvaranje novog centra za azil u Spuzu je odgođeno. Privremeni prihvatni centar u Koniku mora zadovoljiti minimalne uvjete za prihvat posebno u području zdravstvene skrbi. Dodatnu pozornost treba posvetiti smještaju tražitelja azila. Vlada je u području migracija donijela novi akcijski plan za provedbu strategije za upravljanje migracijama. Crna Gora nastavlja provoditi sporazum o ponovnom prihvatu između EU-a i Crne Gore. Potrebno je uložiti daljnje napore u rješavanje problema nezakonitih migracija, integraciju migranata i zaštitu ranjivih osoba. Prihvatni centar za nezakonite migrante još uvijek nije operativan. U području borbe protiv organiziranog kriminala, izrađen je nacrt novog akcijskog plana. Nove izmjene kaznenog zakona uključuju odredbe o kibernetičkom kriminalu, pranju novca i financiranju terorizma te trgovanju ljudima. Na suradnju među agencijama utječe nepostojanje učinkovitog komunikacijskoj sustava i nedovoljan pristup svih mjerodavnih institucija podacima. Financijske istrage još uvijek se ne koriste sustavno — broj takvih istraga i količina vraćene imovina niski su. Nedostaje specijalizirano zakonodavstvo o privremenom, stalnom i proširenom oduzimanju. Potrebno je proširiti granicu od šest mjeseci pritvora prije suđenja jer umanjuje učinkovitost istraga. Treba produljiti trajanje uporabe posebnih istražnih mjera. Provodi se model policijskog djelovanja utemeljen na obavještajnim podacima te je potrebno nastaviti s mjerodavnim osposobljavanjem. Specijalizirane policijske jedinice za borbu protiv organiziranog kriminala, uključujući kibernetički kriminal i trgovanje ljudima, još uvijek nemaju dovoljan broj ljudi, uključujući na regionalnoj razini. U odnosu na trgovanje ljudima, Crna Gora smatra se tranzitnom, polaznom i odredišnom zemljom. Doneseni su nova nacionalna strategija i plan djelovanja za borbu protiv trgovanja ljudima. Izmijenjen je kazneni zakon u cilju bolje identifikacije žrtava i uvođenja kaznenih djela kao što su trgovanje dijelovima ljudskih tijela. Zakon uključuje među kaznenim djelima ropstvo i prisilni brak kao rezultat trgovanja ljudima. Nastavila se uska suradnja Europolom, Interpolom, policijskim snagama država članica i susjednih zemalja, posebno u području trgovine drogom. Ministarstvo zdravstva izradilo je, u suradnji s ministarstvom unutarnjih poslova, novu strategiju borbe protiv droge i plan djelovanja. Oni uključuju mjere za sprječavanje, oporavak, liječenje i upravljanje opskrbom. U odnosu na borbu protiv korupcije, potrebno je dalje jačati i provoditi pravni okvir. Zaštita zviždača ojačana je odredbama novog zakona o radu. Međutim, građani i dalje rijetko prijavljuju korupciju. Izrađen je novi plan djelovanja za provedbu strategije za borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala. Potrebno je dalje jačati mehanizme za kontrolu sukoba interesa, financiranja političkih stranaka i izbornih kampanja te za provedbu sankcija i mehanizama kontrole u javnoj nabavi. Potrebno je povećati stručnost i neovisnost nadzornih institucija, posebno državnog izbornog povjerenstva, državnih revizijskih tijela i povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa. Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa trebalo bi dobiti pristup svim mjerodavnim bazama podataka koje imaju druga državna tijela. Imovina oduzeta u predmetima korupcije još uvijek nije vraćena. Nastavile su se kampanje podizanja svijesti za prijavljivanje korupcije. Uprava za inicijative za suzbijanje korupcije premještena je u ministarstvo pravosuđa. Međutim, nedostaju joj nužni alati za osiguranje učinkovite koordinacije aktivnosti sprječavanja korupcije. Podaci o osudama u predmetima korupcije ukazuju na velik broj oslobađajućih presuda u prvom stupnju i nakon žalbenog postupka. U području temeljnih prava koja se odnose na slobodu kretanja, najnoviji plan djelovanja za provedbu strategija o raseljenim i interno raseljenim osobama donesen je u siječnju 2013. On uključuje mjere usmjerene na status, socioekonomsku integraciju, uključujući u zapošljavanje, obrazovanje, zdravstvenu skrb, socijalno osiguranje i stanovanje, ali provedba je slaba. Nastavile su se aktivnosti podizanja svijesti. Napredovalo je zakonodavstvo kojim se uređuje status raseljenih osoba. U siječnju 2013. vlada je predala parlamentu izmjene zakona o strancima, kojima je rok za predavanje zahtjeva za dodjelu statusa stalnog rezidenta produžen do prosinca 2013. Organiziraju se posjeti Kosovu kako bi se omogućilo raseljenim osobama prikupljanje isprava nužnih za uređivanje njihovog položaja u Crnoj Gori. Još nije provedena strategija za unaprjeđenje položaja romske, aškalske i egipatske zajednice, koja je donesena u travnju 2012. Potrebno je uložiti daljnje napore u unaprjeđenje uvjeta života u kampu Konik. U listopadu 2013., Crna Gora donijela je sveobuhvatne planove djelovanja za pregovore o pristupanju u poglavljima 23. i 24. za provedbu reformi u području sudstva, temeljnih prava, pravosuđa, slobode i sigurnosti. 3.5. Srbija Nastavlja se izrada i izdavanje biometrijskih putovnica i zaštićenih osobnih iskaznica. Srbija je u 2012. izdala 584 668 biometrijske putovnice. Potrebno je unaprijediti rad i izvješćivanje uprave za posebnu koordinaciju koja je zadužena za izdavanje putnih isprava osobama koje žive na Kosovu. U području upravljanja granicama, Srbija je nastavila provoditi svoju strategiju upravljanja granicama i plan djelovanja. Nastavila je prekograničnu suradnju s Bosnom i Hercegovinom i Crnom Gorom, nadogradila opremu za videonadzor i provodila zajedničke operacije sa susjednim zemljama. Zatvaranje neovlaštenih graničnih prijelaza na granici s Bosnom i Hercegovinom još uvijek ostaje kao neriješeno pitanje. Sustav ranog upozoravanja za otkrivanje lažnih putnih isprava dobro funkcionira. Srbija je pojačala granične kontrole na određenim graničnim prijelazima kako bi spriječila zlouporabu azila u državama članicama. Kombinacijom analize rizika, inspekcije putnih agencija i istražnih tehnika omogućilo se policiji i ministarstvu prometa da spriječi zlouporabu azila u nizu slučajeva. Srbija je također izmijenila svoj kazneni zakon kako bi u njega ugradila kazneno djelo pomaganja u zlouporabi azila u stranim zemljama te je pojačala istrage u prometnim poduzećima i putničkim agencijama osumnjičenim za pomaganje nezakonitih migracija u EU-u. Nadležna tijela pokrenula su 7 sudskih postupaka protiv 8 osoba na temelju te nove kaznene odredbe. Dijalog između Beograda i Prištine donio je značajne rezultate u području provedbe integriranog upravljanja granicama u 2012. Do kraja prosinca 2012., otvorene su četiri kapije, uključujući dvije na sjeveru Kosova. Nakon veljače 2013. otvoreno je šest kapija između Srbije i Kosova. Dvije strane pristale su započeti naplaćivati carine. U vezi sa slobodom kretanja, postao je operativan režim putovanja s osobnim iskaznicama. Obje strane i dalje primjenjuju sporazum o carinskim pečatima. Ostvaren je napredak u području matičnih evidencija te se nastavila suradnja Srbije s EULEC-om. Izravnim kontaktima na visokoj razini i na operativnoj razini nastavlja se olakšavati suradnja, uključujući borbu protiv organiziranog kriminala. Srbija bi trebala dokazati trajnu posvećenost normalizaciji odnosa s Kosovom. U području azila nije ostvaren značajan napredak. Zakonodavni okvir zadovoljava norme EU-a, ali potrebno ga je učinkovito provoditi. Zbog nepostojanja odgovarajućih postupaka azila, tražitelji azila smatraju Srbijom tranzitnom zemljom za (nezakonite) migracije prema EU-u. Srbija ima dva prihvatna centra za tražitelje azila koji imaju dovoljno sposobnosti za pružanje usluga tražiteljima azila. Pristup postupcima azila ovisi o dobivanju smještaja u centru za tražitelje azila. Srbija bi trebala unaprijediti svoj sustav azila uspostavom trećeg centra, razvojem sustava za obradu biometrijskih podataka tražitelja azila i osiguravanjem boljih uvjeta za integraciju tražitelja azila. Trebala bi poduzeti daljnje korake za usklađivanje svojeg zakonodavstva s pravnom stečevinom EU-a u području zakonitih migracija, u prvom redu u vezi s pravom na ponovno ujedinjenje obitelji, dugotrajnim boravkom i uvjetima prihvata državljana trećih zemalja u svrhe učenja. Poduzeti su početni koraci za uspostavu nacionalne baze podataka za provjeru osobnih podataka i otisaka prstiju tražitelja azila. U području migracija, Srbija je poduzela nekoliko mjera. Tajništvo za izbjeglice i migracije provelo je, u suradnji s Međunarodnom organizacijom za migracije (IOM), niz mjera za izgradnju sposobnosti općinskih ureda koji se bave migracijama i ponovnom integracijom u cilju poboljšanja obrazovnih uvjeta i socijalnih usluga za povratnike i njihove obitelji. Nadležna tijela IOM-a organizirala su brojne okrugle stolove za srpsko civilno društvo o migracijama, ponovnoj integraciji i ponovnom prihvatu. Srbija nastavlja s provedbom sporazuma o ponovnom prihvatu između EU-a i Srbije i prijavila je da prihvaća oko 95 posto zahtjeva za ponovni prihvat od država članica. Srbija je ostvarila napredak u borbi protiv organiziranog kriminala. Provodi se njezina nova strategija o policijskom radu utemeljenom na podacima. Poseban tužitelj za organizirani kriminal pokrenuo je niz predmeta u razdoblju izvješćivanja, ali još nije uspostavljen sustav razmjene podataka između policije i tužitelja. Srbija je na pragu sklapanja operativnog sporazuma s Europolom. Oduzimanje imovine povećalo se u 2012., ali pokazalo se da je, prema novom kaznenom zakonu Srbije, teško ostvariti privremeno oduzimanje i zamrzavanje imovine. Sposobnost provedbe složenih financijskih istraga ograničena je, iako je FIU postao proaktivniji kada se radi o pokretanju financijskih istraga, a kriminalna je policija nastavila raditi s Interpolom i međuagencijskom mrežom za povrat imovine, CARIN na prekograničnim slučajevima koji uključuju pranje novca. Došlo je do blagog povećanja povrata imovine, ali stopa povrata je još uvijek niska. Srbija je i dalje polazna, tranzitna i odredišna zemlja za žrtve trgovanja ljudima. Broj žrtava trgovanja ljudima u Srbiji smanjio se u 2012., ali s obzirom na velik broj srpskih zločinaca koji se bave tom aktivnošću, ona je i dalje među prvih deset zabilježenih u EU-u. U 2012. su Austrija, Slovenija, Grčka i Hrvatska prijavile najveći broj žrtava podrijetlom iz Srbije. Srbija pojačava suradnju u borbi protiv trgovanja ljudima s Italijom, Rumunjskom i Bugarskom, Francuskom i Belgijom. Srpske su vlasti pokrenule niz istraga i provele kampanje podizanja svijesti i osposobljavanja za dionike. Osnovan je novi centar za zaštitu žrtava trgovanja, ali još nije operativan. Treba razviti pristup trgovanju ljudima usmjeren na žrtve s naglaskom na identifikaciji žrtava i pristupu pomoći i zaštiti. Srbija je ostvarila napredak u borbi protiv korupcije. Uspostavila je odgovarajući pravni i institucionalni okvir, uključujući agenciju za borbu protiv korupcije i novi zakon o financiranju političkih stranaka u skladu s europskim normama. U 2012. su već provedeni opći izbori u skladu s ovim zakonom i nadležna tijela uskoro će preispitati usklađenost političkih stranaka s odredbama ovog zakona. Još uvijek postoji potreba za proaktivnim pristupom borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala utemeljenim na podacima. Donesena je nova strategija borbe protiv korupcije i plan djelovanja. Agencija za borbu protiv korupcije mora ostvariti dobre rezultate u učinkovitoj kontroli financiranja političkih stranaka i poboljšati suradnju s mjerodavnim dionicima u cilju provjere imovinskih kartica. Zakonodavstvo o zviždačima ne provodi se učinkovito. Srbija je ostvarila napredak na području slobode kretanja u okviru temeljnih prava. Tajništvo za izbjeglice i migracije provelo je, u suradnji s IOM-om, niz projekata na lokalnoj razini za izgradnju sposobnosti za ponovnu integraciju. Ti su projekti uključivali općine i NVO-e. Vlada je donijela i nacionalnu strategiju i plan djelovanja za unaprjeđenje položaja Roma, uz potporu sredstava EU-a. U nacionalnom planu zapošljavanja za 2013. zapošljavanje Roma utvrđeno je kao prioritet u programima zapošljavanja. Ostvaren je značajan napredak u području osnovnog obrazovanja, upisivanja u škole, prijava u matični ured (uključujući uređivanje položaja „pravno nevidljivih osoba“) i pristupa zdravstvenoj skrbi za povratnike, ali općenito je situacija Roma i dalje nesigurna. Srpska vlada trebala bi nastaviti s provedbom kratkoročnih i srednjoročnih mjera u cilju unaprjeđenja socioekonomskog položaja Roma, posebno na području pristupa obrazovanju, tržištu rada, stručnom osposobljavanju, socijalnim uslugama i zdravstvenoj njezi. 4. Funkcioniranje bezviznog režima putovanja u 2012. i prvih šest mjeseci 2013. 4.1. Pregled situacije Zlouporaba azila nastavila je u 2012. utjecati na funkcioniranje bezviznog režima putovanja između zapadnog Balkana i EU-a. Prema Eurostatu, ukupan broj zahtjeva za azil koji su predali građani pet država zapadnog Balkana koji mogu bez viza putovati u države članice EU-a i države pridružene Schengenu povećao se na 47 025 u 2012., što je predstavljalo povećanje od 63 posto 2012. u odnosu na 2011. (Slika 6.1.). Prošle je godine broj bio najveći jer je ukinuta obveza posjedovanja vize za građane zapadnog Balkana. U posljednjih devet mjeseci 2013., ukupan broj zahtjeva za azil iz pet država oslobođenih obveze posjedovanja viza bio je samo 5,6% niži nego u prvih devet mjeseci 2012.[4] Priljev tražitelja azila u 2013. pokazuje sličan trend u 2012. Prema Eurostatu, državljani pet država Zapadnog Balkana oslobođenih obveze posjedovanja viza predstavljali su nekih 13 posto svih tražitelja azila svih tražitelja azila u državama članicama EU-a i država pridruženih Schengenu u 2012.[5] Gotovo 92 posto tih zahtjeva predano je u šest najpogođenijih država članica i država pridruženih Schengenu — Njemačkoj, Švedskoj, Francuskoj Belgiji i Luksemburgu. Udio država unutar Schengena koje su primateljice tražitelja azila iz zapadnog Balkana povećao se sa 64 na 92 posto između 2009. i 2012. (Slika 6.2.). Značajno povećanje broja zahtjeva za azil iz zapadnog Balkana prošle godine imalo je različit utjecaj na predmetne države članice EU-a i države pridružene Schengenu (Slika 6.3.). – Broj zahtjeva za azil u Njemačkoj povećao se za 143 posto na 22 715; – Broj zahtjeva za azil u Švedskoj povećao se za 31 posto na 6 410; – Broj zahtjeva za azil u Francuskoj povećao se za 133 posto na 5 505; – Broj zahtjeva za azil u Švicarskoj povećao se za 31 posto na 3 670; – Broj zahtjeva za azil u Belgiji povećao se za 36 posto na 3 315; – Broj zahtjeva za azil u Luksemburgu smanjio se za 9 posto na 1 435; Stopa odobravanja azila[6] u tim državama članicama i državama pridruženim Schengenu smanjila se s 2,8 na 2,3 posto između 2011. i 2012. (Slika 6.4.) Međutim, čak i u tom malom broju sadržane su značajne razlike među tražiteljima azila iz zapadnog Balkana: samo nekih 1,3 posto tražitelja iz Crne Gore, 0,7 iz bivše jugoslavenske republike Makedonije i 1,7 posto tražitelja iz Srbije dobili su međunarodnu zaštitu u gore navedenih šest država članica i država pridruženih Schengenu. Istovremeno je u tim državama u 2012. azil dobilo 9,1 posto tražitelja azila iz Albanije[7] i 3,2 posto tražitelja iz Bosne i Hercegovine. Broj zahtjeva za azil iz svake od država zapadnog Balkana čiji su državljani izuzeti od obveze posjedovanja vize povećao se u 2012. Građani Srbije i bivše jugoslavenske republike Makedonije predali su najveći broj zahtjeva za azil, dok su Albanci pretekli državljane Bosne i Hercegovine kao treća najveća skupina tražitelja azila sa zapadnog Balkana. Crnogorci su isto zabilježili najveći porast u 2012., ali s niže polazišne osnove (Slike 6.5. do 6.9.): – Broj zahtjeva za azil iz Srbije povećao se za 35 posto na 20 935; – Broj zahtjeva državljana bivše jugoslavenske republike Makedonije povećao se za 64 posto na 10 740; – Broj zahtjeva za azil iz Albanije povećao se za 143 posto na 7 705; – Broj zahtjeva državljana Bosne i Hercegovine povećao se za 117 posto na 6 335; – Broj zahtjeva za azil iz Crne Gore povećao se za 96 posto na 1 310; Prethodne godine obilježene su dvostrukom sezonom: manji „proljetni skok“ u ožujku i veći „jesenski skok“ s početkom hladnog vremena. U 2012. nije bilo značajnog „proljetnog skoka“, ali je došlo do linearnog porasta zahtjeva za azil od travnja na dalje, a vrhunac je bio nagli skok u listopadu. Samo u listopadu 2012., državljani zemalja zapadnog Balkana u predali su 8 605 zahtjeva za azil u šest najpogođenijih država članica EU-a i država pridruženih Schengenu — najveći broj u jednom mjesecu od ukidanja obveze posjedovanja vize za građane zapadnog Balkana. Do kraja 2012., broj zahtjeva za azil smanjio se na „najnižu“ razinu. Opći uzorak zahtjeva za azil u 2013. bio je nevjerojatno sličan, s trendom linearnog porasta od svibnja 2013. Tokovi azila u 2012. pokazali su još veće preusmjeravanje prema Njemačkoj nego prethodnih godina jer je više od 48 posto svih zahtjeva za azil iz svih država zapadnog Balkana — ukupno 22 715 — predano u Njemačkoj (Slika 6.4). U izvanrednom mjesecu listopadu 2012., Njemačka je primila gotovo četiri petine (6 615 od 8 605) zahtjeva državljana država zapadnog Balkana predanih u šest najpogođenijih država članica EU-a i država pridruženih Schengenu. Preusmjeravanje prema Njemačkoj posebno je naglašeno među građanima Srbije, bivše jugoslavenske republike Makedonije i, u manjoj mjeri, Bosne i Hercegovine (Slike 6.6., 6.7. i 6.9.). U 2012. je postala očita i veća povezanost između država zapadnog Balkana i Schengenskog područja. Većini zahtjeva predanih u Njemačkoj za vrijeme naglog porasta u listopadu 2012. činili su zahtjevi koje su predali državljani Srbije i bivše jugoslavenske republike Makedonije, i, u manjoj mjeri, Bosne i Hercegovine. Crnogorski državljani također su predali su većinu svojih zahtjeva za azil u Njemačkoj. Švedska je, s druge stranke, osjetila porast zahtjeva iz Albanije u travnju i svibnju 2012. te poseban porast zahtjeva građana Bosne i Hercegovine u lipnju 2012. Uz Švedsku, građani Albanije birali su UK i Grčku kao odredišta za svoje zahtjeve za azil. Omjer između neutemeljenih zahtjeva za azil i povrata u kolovozu 2012. bio je skoro jednak[8]. Kao rezultat naglog porasta zahtjeva za azil u listopadu 2012., omjer se povećao na 8:1, jer je gotovo 8 000 građana zapadnog Balkana predalo zahtjeve za azil u odnosu na povrat od oko 1 000 državljana[9]. U posljednja dva mjeseca 2012., pad u stopi zahtjeva i posebni napori koje su uložile najpogođenije države članice i države pridružene Schengenu u povrat građana na zapadni Balkan doveli su do smanjenja omjera između azila i povrata na 1:1. U prva četiri mjeseca 2013., omjer između neutemeljenih zahtjeva i povrata bio je gotovo jednak, ali se do rujna 2013. opet povećao na 4:1. Iz toga je očito da države članice EU-a i države pridružene Schengenu mogu izjednačiti broj novih zahtjeva s brojem učinkovitih povrata samo „izvan“ sezone. „Jesenski skokovi“ snažno su opteretili sustave za azil najpogođenijih država članica i država pridruženih Schengenu i doveli do preusmjeravanja sredstava izdvojenih za utemeljene zahtjeve za međunarodnu zaštitu. Nadalje, iz analize načina povrata vide se značajne razlike između država članica i država pridruženih Schengenu. U prva tri mjeseca 2013., Njemačka je vratila gotovo sve tražitelje azila iz zapadnog Balkana putem postupaka prisilnog povratka, u Luksemburgu je vraćanje gotovo u svim slučajevima bilo dobrovoljno. Švedska i Belgija koristile su uglavnom dobrovoljni povratak, a Švicarska je koristila obje metode u gotovo jednakom omjeru. U Godišnjoj analizi rizika u zemljama zapadnog Balkana iz 2013., Frontex je napomenuo dva migracijska rizika s obzirom na kretanja iz zapadnog Balkana u Europsku uniju: 1) sekundarno kretanje nezakonitih migranata koji ulaze u EU na grčko-turskoj granici i prelaze kroz zapadni Balkan; i 2) državljani zemalja zapadnog Balkana zloupotrebljavaju bezvizni režim putovanja u EU Prvi se rizik ostvaruje kroz nezakonite prelaske granica na zelenim granicama zapadnog Balkana i tajnim ulascima na graničnim prijelazima, a drugi kroz zlouporabu sustava azila, nezakoniti boravak u državama članicama i prijevaru s ispravama državljana zapadnih Balkana. U području sekundardnog kretanja nezakonitih migranata kroz zapadni Balkan, Frontex je u 2012. uočio pad nezakonitih prelazaka granica na graničnim prijelazima i između graničnih prijelaza na zapadnom Balkanu. Povećanje od 33 posto u otkrivanju nezakonitih prelazaka granica na zelenim granicama[10] i povećanje od 68 posto na graničnim prijelazima[11] uglavnom je povezano s migrantima koji dolaze izvan Europe i koji nastoje ponovno ući u EU kroz zapadni Balkan nakon što su prvi puta ušli na grčko-turskoj granici. Među osobama koje se najčešće otkrivaju u nezakonitim pokušajima prelaska zelenih granica zapadnog Balkana su građani Afganistana, Albanije, Pakistana, Alžira, Somalije, Sirije, Maroka, Kosova, Srbije i Palestinskog autonomnog područja (Slika 6.10.). U regiji je najveći porast nezakonitih prelazaka granice u 2012. zabilježen je među državljanima Kosova. Broj građana zapadnog Balkana koji nezakonito borave u EU-u povećao se na 31 522 u 2012., što predstavlja 10 posto svih otkrivenih slučajeva u Uniji prošle godine. U 2011. je udio građana zapadnog Balkana među državljanima trećih zemalja za koje je otkriveno da nezakonito borave u EU-u iznosio 8,7 posto. U 2012. je zabilježen porast broja nezakonitih boravaka osoba iz svake od država zapadnog Balkana obuhvaćenih bezviznim režimom putovanje, a najveće skupine bile su skupine državljana Albanije (12 003) i Srbije (8 006). Više od polovice osoba sa zapadnog Balkana koje nezakonito borave nalazilo se u Njemačkoj, Grčkoj, Sloveniji i Italiji. Frontex je u 2012. uočio i veliko povećanje krivotvorenja isprava albanskih i kosovskih državljana. Albanski su državljani prošle godine postali najveća skupina državljana trećih zemalja koji su nastojali ući u Schengenski prostor pomoću krivotvorenih isprava, a nakon njih su slijedili državljani Sirije, Maroka, Ukrajine i Nigerije. Krivotvorene isprave uglavnom su se sastojale od krivotvorenih grčkih ulaznih pečata koji su se izrađeni kako bi se prikrila duljina boravka. Irske i britanske vlasti uočile su porast u broju albanskih državljana koji su pokušavali ući iz Schengenskog područja koristeći krivotvorene talijanske osobne iskaznice. Dok je među svim oblicima prijevara s krivotvorenim ispravama u 2012. najveći porast zabilježen među krivotvorenim pečatima, krivotvorene putovnice i dalje su najčešći oblik prijevare s krivotvorenim ispravama u 2012. Lažne putovnice koje su najčešće otkrivane na graničnim prijelazima u zapadnom Balkanu navodno su izdane u Albaniji, Bugarskoj i bivšoj jugoslavenskoj Republici Makedoniji, a najčešće su ih imali državljani Kosova, Turske i Albanije. 4.2. Poticajni čimbenici za zlouporabu azila i mjere za njihovo suzbijanje U nedavno provedenoj analizi, EASO je naveo najčešće „poticajne čimbenike“ za zlouporabu azila podrijetlom iz zapadnog Balkana. Državljani država obuhvaćenih bezviznim režimom najčešće kao osnovu za traženje međunarodne zaštite u državama članicama navode siromaštvo, nezaposlenost, nemogućnost pristupa zdravstvenoj skrbi, socijalne naknade i obrazovanje, institucionaliziranu diskriminaciju i, u slučaju Kosova i Albanije, krvnu osvetu. Prema istraživanju EASO-a, države članice navele su marganalizaciju Roma i drugih manjina, siromaštvo i deprivaciju, teške zimske uvjete i nedostatak osnovne infrastrukture i liječničke njege kao najčešće pokretače zlouporabe azila. U svojoj Godišnjoj analizi rizika u zemljama zapadnog Balkana iz 2013., Frontex je zaključio da Romi i dalje čine prevladavajuću većinu tražitelja azila iz država obuhvaćenih bezviznim režimom. U Njemačkoj su više od 80 posto tražitelja azila bili Romi. U Švedskoj su Romi kao tražitelji azila činili najmanje četiri petine tražitelja azila iz zapadnog Balkana, ali kasnija je studija pokazala da su Romi možda činili čak i veći postotak. U Švedskoj, u kojoj se materinji jezik koristi za utvrđivanje etničkog podrijetla, mnogi su ljudi naveli druge jezike uz romski. Zbog toga su švedske vlasti možda podcijenile broj tražitelja azila romskog podrijetla. Pet država obuhvaćenih bezviznim režimom putovanja pojačalo je operativnu suradnju sa susjednim zemljama i onim državama članicama koje su u 2012. najviše pogođene zlouporabom azila: – Albanija je pojačala operativnu suradnju s Grčkom i Italijom, dvije države članice na koje su ostanci albanski državljana i prijevara s ispravama najviše utjecali te sa Švedskom radi praćenja putova za bijeg albanskih tražitelja azila koji dolaze u Švedsku; – Bosna i Hercegovina unaprijedile su graničnu suradnju sa susjednim zemljama i razmjenu informacija sa Švedskom radi praćenja putova koje tražitelji azila koji dolaze u Švedsku najčešće koriste; – Srbija i bivša jugoslavenska Republika Makedonija unaprijedile su operativnu suradnju s njemačkim vlastima, uz posredovanje Frontexa, kako bi pomogle u rješavanju naglog porasta zahtjeva za azil u listopadu 2012.; – Crna Gora pojačala je kontrolu uvjeta putnika za ulazak u Schengenski prostor, uključujući provjeru putnih isprava, sredstva za uzdržavanje i zdravstvenog osiguranja, u cilju sprječavanja zlouporabe azila u Schengenskom prostoru. Zemlje zapadnog Balkana prijavile su istražne mjere protiv posrednika u zlouporabi azila, kao što su putničke agencije i prijevozna poduzeća koja bi mogla biti uključena u krivo informiranje građana u koristima azila. Bosna i Hercegovina, bivša jugoslavenska republika Makedonija i Srbija nastavile su koordinirati aktivnosti svojih agencija za provedbu zakona i ministarstava prometa u okviru istraga mogućih nepravilnosti. Pet država izuzetih od obveze posjedovanja viza u 2012. provelo sljedeće mjere: – Albanija je pokrenula niz kaznenih istraga protiv osoba osumnjičenih za posredovanje u nezakonitim prelascima granica ili u krivotvorenju isprava; – Bosna i Hercegovina pokrenula je nekoliko istraga protiv prijevoznika čiji su zaposlenici osumnjičeni za pomaganje državljanima koji putuju isključivo u svrhu traženja azila u Švedskoj, – Tijela za provedbu zakona u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji pokrenula su, na temelju izmijenjenog kaznenog zakona, niz kaznenih postupaka protiv osoba zbog zlouporabe bezviznog režima s državama članicama EU-a; – Crna Gora nije otkrila vezu s organiziranim kriminalom u području posredovanja u nezakonitim migracijama u svrhe zlouporabe azila u državama članicama EU-a, ali je pokrenula kazneni postupak protiv organizirane zločinačke skupine koja je osumnjičena za krivotvorenje isprava u svrhe krijumčarenja ljudi kroz Crnu Goru; – Srbija je izmijenila svoj kazneni zakon kako bi u njega ugradila kazneno djelo pomaganja u zlouporabi azila u stranim zemljama te je pojačala istrage u prometnim poduzećima i putničkim agencijama osumnjičenim za pomaganje nezakonitih migracija u EU-u. Pet država obuhvaćenih bezviznim režimom putovanja nastojalo je pojačati granične kontrole, uključujući putem zajedničkih operacija i zajedničkih patrola uz granice i na prometnim graničnim prijelazima: – Albanija je izmijenila svoje zakonodavstvo kako bi uvela strožije uvjete pod kojima građani mogu tražiti promjenu imena[12] radi izbjegavanja graničnih kontrola, povezala je svoju bazu podataka granične kontrole s nacionalnom matičnom evidencijom i postrožila postupak provjere ulaznih pečata na graničnim prijelazima s Grčkom; – Bosna i Hercegovina, bivša jugoslavenska Republika Makedonija i Crna Gora nadogradile su svoje sustave upravljanja granicama kako bi se identitet putnika mogao provjeravati u nizu nacionalnih baza podataka i Interpolovoj bazi podataka izgubljenih ili ukradenih putovnica, čime se unaprijedilo otkrivanje krivotvorenih isprava na graničnim prijelazima; – Srbija je isto obavijestila da je postrožila granične kontrole na graničnim prijelazima u skladu s temeljnim pravima građana[13]. Države obuhvaćene bezviznim režimom putovanja poduzele su korake za unaprjeđenje socioekonomske integracije Roma, posebno u područjima zapošljavanja, stručnog osposobljavanja, potpore pri pronalasku smještaja i prijave u matični ured: – Albanija je nastavila provoditi svoju strategiju ponovne integracije povratnika putem zapošljavanja i stručnog osposobljavanja; – Bosna i Hercegovina izdvojila je dodatna sredstva za ponovnu integraciju povratnika u područjima zapošljavanja, stanovanja i zdravstvene skrbi; – Bivša jugoslavenska republika Makedonija otvorila je 11 informativnih centara za Rome i provodi projekte u područjima obrazovanja, društvenog uključivanja, zapošljavanja, potpore pri pronalasku smještaja, pravne pomoći i prijave u matičnu evidenciju za Rome; – Crna Gora nastojala je unaprijediti prijavu u matičnu evidenciju, obrazovanje, zapošljavanje, socijalne usluge, zdravstvenu skrb i stanovanje Roma; – Srbija je nastojala, uz pomoć IOM-a, izgraditi sposobnost na središnjoj i općinskoj razini, za upravljanje ponovnom integracijom i organizirala je niz okruglih stolova o najboljoj praksi u upravljanju migracijama i ponovnoj integraciji. Vlasti tih pet država zapadnog Balkana poduzele su u 2012. nove mjere za suzbijanje zlouporabe azila u Schengenskom prostoru. Svaka od tih zemalja izvijestila je da je provela informativne kampanje u cilju informiranja građana o njihovim pravima i obvezama u okviru bezviznog režima, uz sve veću uključenost lokalnih NVO-a i delegacija EU-a: – Albanija je počela dijeliti letke u zračnim lukama; – Bosna i Hercegovina objavile su u tiskanim i elektroničkim medijima niz članaka i savjeta za putnike; – bivša jugoslavenska republika Makedonija pokrenula je informativnu kampanju u općinama u suradnji s centrima za migracije i informativnim centrom za Rome, koja je uključivala i brošure prevedene na romski jezik; – Crna Gora provela je niz informativnih kampanja u općinama; – Srbija je pokrenula niz elektroničkih informativnih kampanja protiv zlouporabe azila i poboljšala je postupak rješavanja slučajeva vraćanja putem svojih diplomatskih misija u inozemstvu. 4.3. Čimbenici privlačenja na zlouporabu azila i mjere za njihovo suzbijanje EASO je utvrdio da postoje i „čimbenici privlačenja“ koji potiču zlouporabu azila tražitelja sa zapadnog Balkana, kao što je postojanje dijaspore u državama primateljicama, trajanje postupka traženja azila, visina novčanih naknada koje se dobivaju za vrijeme trajanja postupka azila, pristup prosjačenju ili nezakonitom tržištu rada i znanje o prethodnim stopama odobravanja azila u slučajevima krvne osvete, homoseksualnosti, obiteljskog nasilja ili trgovanja ljudima. U 2012. je bilo nekoliko primjera kako promjene određenih čimbenika povlačenja u državama primateljicama mogu utjecati na migracijska kretanja iz zapadnog Balkana: – Njemački ustavni sud odlučio je u svojoj presudi iz srpnja 2012.[14] da mjerodavne odredbe zakona o naknadama za tražitelje azila nisu u skladu s temeljnim pravom na osnovni životni standard. U skladu s tim zakonom, tražitelji azila imali su pravo na 225 EUR mjesečno od kojih se 40 EUR isplaćivalo u gotovini. Nakon te presude, novčana naknada za tražitelje azila povećana je na 336 EUR mjesečno od kojih se 130 EUR isplaćuje u gotovini. Uslijed toga povećao se pritok tražitelja azila, uglavnom iz Srbije i bivše jugoslavenske republike Makedonije, s vrhuncem od 6 615 zahtjeva iz regije samo u listopadu 2012. Njemačke vlasti odgovorile su ponovnom uspostavom jedinice za potporu zapadnom Balkanu koja je uključivala osoblje upućeno iz nekoliko saveznih nadležnih tijela i usmjerila se na zahtjeve iz tih zemalja te skratila vrijeme obrade zahtjeva s 40 nad 10 dana i ubrzala povratak. Unatoč tim operativnim koracima, čini se da je veliko premještanje zahtjeva za azil prema Njemačkoj postalo trajno obilježje bezviznog režima putovanja u EU-u od listopada 2012. – U Švedskoj je došlo do velikog porasta u broju zahtjeva za azil albanskih državljana predanih u travnju-svibnju 2012. te do posebnog povećanja broja zahtjeva iz Bosne i Hercegovine u lipnju 2012. Porast broja zahtjeva albanskih državljana navodno je bio rezultat glasina u sjevernoj Albaniji da će Švedska dati međunarodnu zaštitu podnositeljima zahtjeva na gospodarskoj osnovi[15]. Švedska konzularna tijela odgovorila su objavom snažne javne izjave iz koje je bilo jasno da će se zahtjevi za azil na gospodarskoj osnovi brzo odbijati. Takvim podnositeljima zahtjeva bit će zabranjen ponovni ulazak u schengensko područje na pet godina. Uz pomoć Frontexa, švedska granična policija poslala je dužnosnike za vezu u zračne luke u Podgorici i Beogradu u cilju ubrzanja kontrola letova Turkish Airlinesa preko Istanbula u Stockholm. Rezultat tih mjera bilo je smanjenje priljeva zahtjeva albanskih državljana nakon svibnja 2012. – U Švedskoj je u lipnju 2012. došlo do porasta u broju zahtjeva za azil državljana Bosne i Hercegovine. Švedska nadležna tijela utvrdila su da je većina podnositelja zahtjeva podrijetlom iz iste općine u sjeveroistočnom dijelu zemlje i da su mnogi prodali kuće, upotrijebili različita prijevozna sredstva kako bi izbjegli kontrole na graničnim prijelazima, stigli s članovima obitelji i tvrdili da su izgubili biometrijske putovnice prije nego što su zatražili azil u Švedskoj. To je ukazivalo na činjenicu da su imali dugoročnu strategiju ostanka u Švedskoj. Švedska je poboljšala suradnju s vlastima u Bosni i Hercegovini i dvije su strane uspjele smanjiti migracijske tokove iz te općine u roku od mjesec dana od ljetnog skoka. Danas je švedska drugo najomiljenije odredište u EU-u za tražitelje azila iz država zapadnog Balkana obuhvaćenih bezviznim režimom. – Prošle godine Švedska je uvela nekoliko mjera kojima je uspjela smanjiti migracijske tokove iz država zapadnog Balkana obuhvaćenim bezviznim režimom. Prvo, švicarske su vlasti uvele hitni postupak za sve europske države čiji su državljani izuzeti od obveze posjedovanja viza kojim je omogućeno donošenje odluka o osnovanosti u roku od 48 sati. On je nadopunjen nizom dodatnih mjera, kao što su preliminarni razgovor u cilju savjetovanja podnositelja zahtjeva o mogućim negativnim posljedicama predavanja neutemeljenih zahtjeva za azil; ukidanje svih oblika pomoći za povrata tražitelja iz europskih država obuhvaćenih bezviznim režimom čiji su zahtjevi odbijeni i petogodišnja zabrana ponovnog ulaska za tražitelje azila čiji su zahtjevi odbijeni, a koji ne surađuju sa švedskim nadležnim tijelima ili predaju višestruke neutemeljene zahtjeve. Čini se da se tim mjerama uspio trajno smanjiti priljev tražitelja azila iz država obuhvaćenih bezviznim režimom u Švicarsku. Švicarska se u siječnju 2012. pridružila radnoj skupini Frontexa nakon postupka liberalizacije viza. EASO je sažeo operativne korake koje su države članice EU-a posljednjih godina poduzele u cilju suzbijanja priljeva tražitelja azila iz zapadnog Balkana: – ciljani posjeti visoke razine predmetnim državama i informativne kampanje, u suradnji s lokalnim NVO-ima i općinama, u cilju informiranja građana o pravima i obvezama putovanja bez viza, putem tiskanih i elektroničkih medija; – trajna operativna suradnja s nadležnim tijelima predmetnih država; – ograničenje medicinske skrbi za tražitelje azila samo na hitnu medicinsku pomoć; – smanjenje iznosa novčanih naknada u gotovini, kao što su džeparac i financijska pomoć za povratak, u cilju smanjenja financijskih poticaja za zlouporabu azila; – skraćivanje trajanja postupka priznavanja azila angažiranjem većeg broja ljudi za rad na tim predmetima u najprometnijim razdobljima ili uspostavom hitnog postupka kojim bi se omogućila brza obrada zahtjeva u najprometnijim razdobljima ili za građane određenih zemalja. 4.4. Druge promjene u vezi s bezviznim režimom EU-a Europski parlament i Vijeće nedavno su donijeli revidiranu Direktivu o postupku priznavanja azila (izvorno Direktiva 2005/85/EZ). U revidiranoj Direktivi, koja će se početi primjenjivati u državama članicama do lipnja 2015., predviđeni su novi alati za sprječavanje zlouporabe sustava azila višestrukim predavanjem neutemeljenih zahtjeva. Ako tražitelji azila predaju drugi zahtjev za azil koji ne sadrži nove elemente u odnosu na prvi zahtjev ili ako je drugi zahtjev predan kako bi se spriječilo neizbježno vraćanje tražitelja azila, prava tražitelja azila na ostanak mogu se ograničiti. Ograničenja prava na ostanak mogu se primjenjivati i na tražitelje azila koji su predali tri ili više zahtjeva za azil. Ta pravila ne predstavljaju iznimku od načela zabrane vraćanja, koje se uvijek mora poštovati. Zakonodavci će uskoro donijeti prijedlog Komisije o izmjenama Uredbe o vizama (izvorno Uredba 539/2001)[16]. U svibnju 2011., Komisija je predložila uspostavu mehanizma obustave viza za privremenu obustavu izuzeća od obveze posjedovanja vize za državljane trećih zemalja u iznimnim okolnostima. Taj bi se mehanizam primjenjivao samo kao privremena mjera i u hitnim situacijama. Europski parlament podržao je kompromisni tekst dogovoren s Vijećem 12. rujna. Sužbeno donošenje izmijenjene Uredbe očekuje se prije kraja ove godine i ona će stupiti na snagu 20 dana nakon objave u Službenom listu. 5. Daljnji koraci Mehanizam praćenja nakon liberalizacije viznog režima omogućio je razmjenu ažurnih informacija o funkcioniranju bezviznog režima EU-a između država zapadnog Balkana i država članica EU-a i država pridruženih Schengenu. Frontexova služba mjesečnih upozorenja predstavlja osnovu tog mehanizma i treba ju nastaviti primjenjivati. Na popis država koje FRONTEX mjesečno nadzire treba dodati Francusku. Velika većina državljana država zapadnog Balkana obuhvaćenih bezviznim režimom putnici su koji u dobroj vjeri i s legitimnom svrhom putuju u EU. Bezvizni režim putovanja ostvario je svoju svrhu: pojačao je kontakte među ljudima između zapadnog Balkana i EU-a, uključujući sa zajednicama dijaspore u državama članicama; povećao je broj poslovnih mogućnosti i kulturnih razmjena i omogućio je državljanima izuzetima od obveze posjedovanja viza da bolje upoznaju EU. Svaka je država zapadnog Balkana izrazila svoju želju nastaviti s provedbom reformi koje su nužne za održavanje izuzeća od posjedovanja vize za svoje građane. Zlouporaba azila pogoršala se u 2012. a prvih devet mjeseci 2013. pokazalo je trend sličan onome u 2012. Broj zahtjeva za azil iz regije počeo je rasti u svibnju 2013., s tim da je ukupan broj zahtjeva između siječnja i rujna 2013. bio samo 5,6 posto niži nego u prva tri tromjesečja 2012. Državljani svih država obuhvaćenih bezviznim režimom predali su više zahtjeva u 2012. nego u 2011, s posebnim pritiskom na sustave azila u Njemačkoj, Švedskoj i Švicarskoj. Dok se migracijski pritisak iz regije smanjio nakon listopada 2012., trend nezakonitih migracija iz pet država obuhvaćenih bezviznim režimom u prva tri tromjesečja 2013. bio je sličan onome u 2012. Ta je situacije neodrživa. Komisija traži od svake države zapadnog Balkana da potkrijepi svoju političku opredijeljenost bezviznom režimu putovanja konkretnim, učinkovitim politikama na terenu. Nužno je ostvariti održivi trend opadanja ukupnog priljeva tražitelja azila iz svake države obuhvaćene bezviznim režimom. Komisija preporučuje da svaka država obuhvaćena bezviznim režimom nastavi poduzimati mjere u sljedećim područjima: (1) pojačati ciljanu pomoć manjinskom stanovništvu, posebnom Romima, u cilju jačanja njihove dugoročne socioekonomske integracije putem obrazovnih programa, te programa zapošljavanja i stručnog osposobljavanja, uključujući provedbom nacionalnih strategija i korištenjem nacionalne pomoći, uz potporu dostupne pomoći EU-a i bilateralne pomoći koju nude države članice EU-a (2) pojačati operativnu suradnju i razmjenu informacija sa susjednim zemljama, državama članicama EU-a i državama pridruženim Schengenu, s Europskom komisijom i, ako je potrebno, Frontexom, Europolom i EASO-m, u područjima upravljanja granicama, migracija, azila i ponovnog prihvata, u skladu sa zakonodavstvom EU-a i nacionalnim zakonodavstvom; (3) nastaviti s istragama protiv onih koji pomažu nezakonite migracije i kazneno progoniti one koji omogućuju zlouporabu bezviznog režima, u suradnji s tijelima za provedbu zakona u državama članicama EU-a, državama pridruženim Schengenu i Europolom; (4) pojačati granične kontrole i razviti bolju suradnju s državama članicama EU-a koje su izravno odgovorne za upravljanje vanjskim granicama EU-a, sve u skladu s temeljnim pravima građana; (5) pojačati ciljane informativne kampanje i kampanje podizanja svijesti kako bi se građanima dodatno objasnila prava i obveze bezviznog režima putovanja, uključujući informacije o odgovornosti za zlouporabu prava u okviru bezviznog režima putovanja. I konačno, Komisija preporučuje da one države članice EU-a i države pridružene Schengenu koje su doživjele najveće priljeve neutemeljenih zahtjeva za azil iz zapadnog Balkana razmotre poduzimanje radnji u sljedećim područjima: – ako je potrebno, uskladiti postupke za azil za državljane pet država zapadnog Balkana obuhvaćenih bezviznim režimom putovanja; – dalje jačati operativnu suradnju, uključujući putem časnika za vezu, s državama obuhvaćenim bezviznim režimom putovanja; – pomoći državama obuhvaćenim bezviznim režimom putovanja da razviju učinkovitije informativne kampanje kako bi građane upoznale s njihovim pravima i obvezama u okviru bezviznog režima putovanja. Komisija će nastaviti ocjenjivati provedbu tih mjera putem postojećeg mehanizma za praćenje nakon provedbe postupka liberalizacije viza i o tome će izvijestiti Europski parlament i Vijeće u 2014. godini. 6. PRILOG 6.1. Zahtjevi za azil koje su predali državljani pet država zapadnog Balkana u državama članicama EU-a i državama pridruženima Schengenu (DPS) Izvor: Eurostat 6.2. Zahtjevi za azil koje su predali državljani pet država zapadnog Balkana u državama članicama EU-a i državama pridruženima Schengenu (%) Izvor: Eurostat 6.3. Zahtjevi za azil koje su predali državljani država zapadnog Balkana u najpogođenijim državama članicama EU-a i državama pridruženima Schengenu Izvor: Eurostat 6.4. Stopa odobravanja zahtjeva za azil u prvom stupnju u najpogođenijim državama članicama EU-a i državama pridruženima Schengenu Građanin || DČ/DPS || Ukupno prvostupanjske odluke || Ukupno prvostupanjske pozitivne odluke || Stopa odobravanja || 2009. || 2010. || 2011. || 2012. || 2009. || 2010. || 2011. || 2012. || 2009. || 2010. || 2011. || 2012. MNE || BE || 20 || 20 || 15 || 125 || 5 || 0 || 0 || 0 || 25,0 % || 0,0 % || 0,0 % || 0,0 % || 1,3 % MNE || DE || 80 || 110 || 90 || 355 || 5 || 0 || 0 || 5 || 6,3 % || 0,0 % || 0,0 % || 1,4 % MNE || FR || 55 || 50 || 75 || 395 || 0 || 0 || 0 || 5 || 0,0 % || 0,0 % || 0,0 % || 1,3 % MNE || LU || 5 || 0 || 35 || 195 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0,0 % || 0,0 % || 0,0 % || 0,0 % MNE || SE || 45 || 40 || 85 || 95 || 0 || 5 || 5 || 0 || 0,0 % || 12,5 % || 5,9 % || 0,0 % MNE || CH || 15 || 0 || 15 || 20 || 5 || 0 || 5 || 5 || 33,3 % || 0,0 % || 33,3 % || 25,0 % MK || BE || 180 || 390 || 905 || 625 || 0 || 25 || 15 || 15 || 0,0 % || 6,4 % || 1,7 % || 2,4 % || 0,7 % MK || DE || 75 || 2,480 || 1,740 || 6,240 || 5 || 5 || 5 || 10 || 6,7 % || 0,2 % || 0,3 % || 0,2 % MK || FR || 50 || 340 || 495 || 720 || 5 || 15 || 5 || 15 || 10,0 % || 4,4 % || 1,0 % || 2,1 % MK || LU || 0 || 0 || 180 || 230 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0,0 % || 0,0 % || 0,0 % || 0,0 % MK || SE || 45 || 630 || 720 || 430 || 0 || 5 || 0 || 0 || 0,0 % || 0,8 % || 0,0 % || 0,0 % MK || CH || 30 || 135 || 325 || 755 || 15 || 15 || 5 || 20 || 50,0 % || 11,1 % || 1,5 % || 2,6 % SRB || BE || 605 || 960 || 1,415 || 945 || 15 || 115 || 100 || 55 || 2,5 % || 12,0 % || 7,1 % || 5,8 % || 1,7 % SRB || DE || 675 || 4,830 || 6,105 || 13,095 || 15 || 30 || 25 || 25 || 2,2 % || 0,6 % || 0,4 % || 0,2 % SRB || FR || 620 || 630 || 380 || 810 || 30 || 45 || 25 || 155 || 4,8 % || 7,1 % || 6,6 % || 19,1 % SRB || LU || 10 || 85 || 440 || 530 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0,0 % || 0,0 % || 0,0 % || 0,0 % SRB || SE || 560 || 4,760 || 2,175 || 2,455 || 20 || 25 || 20 || 20 || 3,6 % || 0,5 % || 0,9 % || 0,8 % SRB || CH || 440 || 450 || 400 || 1,295 || 210 || 115 || 120 || 70 || 47,7 % || 25,6 % || 30,0 % || 5,4 % ALB || BE || 215 || 125 || 445 || 1,630 || 40 || 10 || 30 || 225 || 18,6 % || 8,0 % || 6,7 % || 13,8 % || 9,1 % ALB || DE || 60 || 35 || 65 || 115 || 5 || 5 || 15 || 15 || 8,3 % || 14,3 % || 23,1 % || 13,0 % ALB || FR || 315 || 435 || 465 || 680 || 15 || 15 || 40 || 40 || 4,8 % || 3,4 % || 8,6 % || 5,9 % ALB || LU || 30 || 5 || 15 || 130 || 10 || 0 || 0 || 0 || 33,3 % || 0,0 % || 0,0 % || 0,0 % ALB || SE || 105 || 65 || 185 || 985 || 10 || 5 || 20 || 45 || 9,5 % || 7,7 % || 10,8 % || 4,6 % ALB || CH || 10 || 5 || 25 || 35 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0,0 % || 0,0 % || 0,0 % || 0,0 % BiH || BE || 95 || 75 || 295 || 350 || 5 || 0 || 0 || 5 || 5,3 % || 0,0 % || 0,0 % || 1,4 % || 3,2 % BiH || DE || 205 || 340 || 350 || 2,030 || 15 || 10 || 15 || 25 || 7,3 % || 2,9 % || 4,3 % || 1,2 % BiH || FR || 240 || 370 || 110 || 710 || 15 || 25 || 15 || 100 || 6,3 % || 6,8 % || 13,6 % || 14,1 % BiH || LU || 30 || 25 || 20 || 195 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0,0 % || 0,0 % || 0,0 % || 0,0 % BiH || SE || 95 || 105 || 365 || 1,335 || 10 || 10 || 5 || 5 || 10,5 % || 9,5 % || 1,4 % || 0,4 % BiH || CH || 95 || 165 || 70 || 225 || 55 || 70 || 30 || 20 || 57,9 % || 42,4 % || 42,9 % || 8,9 % ZB Ukupno || Ukupno || 5,005 || 17,660 || 18,005 || 37,735 || 510 || 550 || 500 || 880 || 10,2 % || 3,1 % || 2,8 % || 2,3 % Izvor: Eurostat 6.5. Zahtjevi za azil koje su predali državljani Albanije u državama članicama EU-a i državama pridruženima Schengenu (DPS) Izvor: Eurostat 6.6. Zahtjevi za azil koje su predali državljani Bosne i Hercegovine u državama članicama EU-a i državama pridruženima Schengenu Izvor: Eurostat 6.7. Zahtjevi za azil koje su predali državljani bivše jugoslavenske republike Makedonije u državama članicama EU-a i državama pridruženima Schengenu Izvor: Eurostat 6.8. Zahtjevi za azil koje su predali državljani Crne Gore u državama članicama EU-a i državama pridruženima Schengenu Izvor: Eurostat 6.9. Zahtjevi za azil koje su predali državljani Srbije u državama članicama EU-a i državama pridruženima Schengenu Izvor: Eurostat 6.10. Državljani otkriveni u nezakonitom prelasku vanjskih granica EU-a (na zelenim granicama) Izvor: Eurostat [1] Uredba Vijeća (EZ) br. 539/2001 od 15. ožujka 2001. o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva (SL L 81, 21.3.2001., str. 1.) [2] Prethodna izvješća su sljedeća: SEC(2011) 695, SEC(2011) 1570, COM(2012) 472. [3] COM(2012) 472. * Ovim se nazivom ne dovode u pitanje stajališta o statusu i ono je u skladu s UNSCR 1244/1999 i mišljenjem MSP-a o deklaraciji o neovisnosti Kosova. [4] U prvih devet mjeseci 2013., Frontex je izbrojao 16 940 zahtjeva za azil iz zapadnog Balkana u prvi pet država primateljica, što je 5,6 posto niže nego u prvih devet mjeseci 2012. Njemačka je primila 70 posto manje prijava u prva tri tromjesečja 2013. nego u istom razdoblju 2012. — istovremeno se smanjio broj zahtjeva za azil u Švedskoj, Švicarskoj, Belgiji i Luksemburgu. [5] Od ukupno 360 880 zahtjeva za azil koje su predane u EU-u i državama pridruženim Schengenu u 2012., 47 025 su predali državljani država zapadnog Balkana uključenih u bezvizni režim putovanja. [6] Stopa odobravanja izračunava se kao udio pozitivnih odluka (o statusu izbjeglica, supsidijarnoj zaštiti ili humanitarnom statusu) u ukupnom broju prvostupanjskih odluka. [7] Na posebno visok broj albanskih državljana vjerojatno je utjecala odluka francuskog Conseil d’État u ožujku 2012. u uklanjanju Albanije s popisa sigurnih država podrijetla. [8] Postoje razlike između podataka koje je prijavio FRONTEX i onih koje je prikupio Eurostat. Omjer između neutemeljenih zahtjeva i povrata izračunava se na osnovu mjesečnih podataka koje je prijavio FRONTEX. [9] Prema Eurostatu, državljani država izuzetih od obveze posjedovanja viza predali su 7 865 zahtjeva u Njemačkoj, Švedskoj, Švicarskoj, Belgiji i Luksemburgu u listopadu 2012. Prema FRONTEX-u, tih pet država članica i države pridružene Schengenu ostvarile su u tom mjesecu povrat nešto više od 1 000 državljana država zapadnog Balkana. [10] Stopa otkrivanja nezakonitih prelazaka na zelenim granicama (između graničnih prijelaza) povećala se sa 26 244 na 34 839 između 2011. i 2012. [11] Stopa otkrivanja nezakonitih prelazaka na graničnim prijelazima povećala se sa 1 421 na 2 387 između 2011. i 2012. [12] U skladu s novom odlukom albanskog ministarstva unutarnjih poslova, prije nego što mogu zatražiti promjenu imena u Albaniji, građani moraju dobiti potvrdu od granične policije iz koje se vidi da nisu na popisu osoba kojima je zabranjen ulazak u schengenski prostor. [13] Državljanin bivše jugoslavenske republike Makedonije tužio je srpsko Ministarstvo unutarnjih poslova zbog navodne etničke diskriminacije kao razloga zabrane ulaska u Srbiju. Lokalni sud odbacio je njegov predmet u 2012. [14] Presuda njemačkog saveznog Ustavnog suda u postupku 1 BvL 10/10, 18.srpnja 2012. [15] Sličan porast broja zahtjeva albanskih državljana dogodilo se u Belgiji u listopadu i studenom 2011. potaknut glasinama o uspješnim zahtjevima za azil na gospodarskoj osnovi. Taj je porast oslabio jednako brzo kao što se i pojavio. [16] COM(2011) 290.