Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Strategija za rodnu ravnopravnost”

(COM(2020) 152 final)

(2020/C 364/11)

Izvjestiteljica: Giulia BARBUCCI Suizvjestiteljica: Indrė VAREIKYTĖ

Zahtjev za savjetovanje: Europska komisija, 22.4.2020. Pravni temelj: članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Odluka Predsjedništva Odbora: 18.2.2020. Nadležna stručna skupina: Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 17.6.2020. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 16.7.2020. Plenarno zasjedanje br.: 553 Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani): 171/38/7

1. Zaključci i preporuke

1.1. EGSO je svjestan da pandemija COVID-a 19 utječe na rodne razlike i snažno naglašava rodnu dimenziju društvenih i gospodarskih nejednakosti. To se pitanje mora u potpunosti uzeti u obzir u novoj strategiji za rodnu ravnopravnost, koju bi Europska komisija trebala provoditi istovremeno s rješavanjem problema izazvanih COVID-om 19, i to uz pomoć prilagođenih i ciljanih politika.

1.2. EGSO preporučuje usvajanje strategija rodno osviještene politike u svim programskim i upravljačkim tijelima i infrastrukturama te poziva Komisiju da sve države članice snažno potakne da zauzmu isti pristup. Nadalje, Odbor se zalaže za usvajanje međusektorskog pristupa rodnoj ravnopravnosti, pored ostalog i pri rješavanju problema višestrukih oblika diskriminacije.

1.3. EGSO poziva Komisiju i države članice da osiguraju rodnu uravnoteženost savjetodavnih i tehničkih tijela osnovanih za potrebe raspravljanja o političkim mjerama koje treba poduzeti radi ponovnog pokretanja gospodarstva i sprečavanja socijalne i gospodarske marginalizacije u kontekstu COVID-a 19.

1.4. EGSO dodatno potiče države članice da osiguraju potpunu integraciju rodne perspektive u mjere oporavka nakon COVID-a 19, da zauzimanjem strateškog i strukturnog pristupa riješe problem dugoročnih rodnih nejednakosti te da promiču i poboljšaju sudjelovanje žena na svim razinama tržišta rada.

1.5. EGSO poziva na jaču predanost postizanju rodne ravnopravnosti u predstojećem višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021. – 2027. koji treba uključiti i u provedbu europskog stupa socijalnih prava i šest prioriteta Komisije za razdoblje 2019. – 2024., kao i u preporuke za europski semestar.

1.6. EGSO podržava Komisijinu Strategiju za rodnu ravnopravnost te od nje traži da uspostavi koordinacijski mehanizam u kojem će sudjelovati sve države članice, socijalni partneri i organizacije civilnog društva.

1.7. EGSO poziva države članice da donesu posebne mjere za poboljšanje obrazovnog i profesionalnog usmjeravanja kao sredstvo jačanja rodne osviještenosti i da osiguraju odgovarajuća sredstva i alate, čime će dovesti do rodno osjetljivijeg pristupa i smanjenja rodne segregacije u obrazovanju i zapošljavanju.

1.8. EGSO poziva na to da se uvođenjem posebnog programa i rodno osjetljivog mehanizma praćenja utemeljenog na pokazateljima i prikupljanju podataka razvrstanih prema spolu uklone rodne razlike u području digitalnih tehnologija, a rodna perspektiva potpuno uključi u digitalni program i program umjetne inteligencije na razini EU-a i država članica.

1.9. Razlika u plaćama između spolova i dalje je jedan od glavnih oblika rodne nejednakosti i diskriminacije, što je dodatno naglašeno tijekom krize uzrokovane COVID-om 19. EGSO poziva Komisiju da hitno nastavi s prijedlogom uvođenja obvezujućih mjera u pogledu transparentnosti plaća među spolovima i spreman je preuzeti vodeću ulogu u promicanju strategije rodno osviještene politike za jednaka primanja.

1.10. EGSO poziva Komisiju i države članice na promicanje djelotvornog pristupa kojim bi se ženama pružila zaštita i spriječili svi oblici nasilja nad njima. EGSO zagovara poduzimanje mjera čiji je cilj podupiranje i usvajanje međunarodnih i europskih inicijativa za iskorjenjivanje nasilja nad ženama. EGSO može surađivati sa socijalnim partnerima i organizacijama civilnog društva kako bi se osigurala brza provedba takvih inicijativa.

1.11. EGSO ima ključnu ulogu u podizanju svijesti jer među socijalnim partnerima i organizacijama civilnog društva prikuplja i širi dobre prakse u pogledu alata i organizacijske infrastrukture za sprečavanje i pružanje zaštite od spolnog uznemiravanja kod kuće i na radnom mjestu.

1.12. EGSO preporučuje zauzimanje sustavnog pristupa politikama skrbi koje uključuju i druge aspekte politika (transparentnost plaća, javne usluge, infrastruktura, oporezivanje, promet, digitalni program i program umjetne inteligencije te fondovi EU-a). Države članice EU-a trebale bi nastaviti ulagati napore u povećanje ponude, cjenovne pristupačnosti i kvalitete mjesta u ustanovama ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja.

1.13. EGSO poziva Komisiju da podrži nastojanja država članica da povećaju sudjelovanje žena s invaliditetom na tržištu rada, i time pomogne u provedbi Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD), kao i svih drugih ranjivih skupina žena (uključujući Romkinje i migrantice).

1.14. Jednake mogućnosti sudjelovanja ključne su za predstavničku demokraciju na svim razinama – europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj. EGSO podržava ravnopravno sudjelovanje i rodnu ravnotežu u donošenju odluka te u političkom, gospodarskom i društvenom životu, između ostalog i u strukturama socijalnog i građanskog dijaloga. Da bi se riješio problem niske razine zastupljenosti i sudjelovanja žena u tijelima koja donose odluke treba poduzimati pozitivne mjere koje se temelje na zakonodavnim, proračunskim, dobrovoljnim, organizacijskim i kulturnim mjerama.

1.15. EGSO od Vijeća ponovno traži da nastavi s raspravom o direktivi o poboljšanju rodne ravnoteže u upravnim odborima poduzeća.

1.16. EGSO potiče medije i sektor oglašavanja da podrže uravnoteženiju zastupljenost žena na položajima na kojima se donose odluke i da usvajanjem kodeksa ponašanja i mehanizama za osiguravanje rodne ravnoteže u tijelima koja donose odluke doprinesu razbijanju rodnih stereotipa u medijskim sadržajima.

1.17. EGSO od Europskog instituta za ravnopravnost spolova (EIGE) traži da Indeks rodne ravnopravnosti tematski usmjeri i na rodnu ravnopravnost u medijima kako bi se istaknule rodne nejednakosti.

2. Uvod

2.1. ( 4 ), Rodna ravnopravnost nije samo temeljna vrijednost Europske unije ( 1 ) , već i obvezujući zadatak ( 2 ) . Komisija je ravnopravnost žena i muškaraca postavila kao vodeće načelo i jedan od ciljeva svojeg mandata, no činjenice ( 3 ) ( 5 ) pokazuju da se napredak u postizanju rodne ravnopravnosti u EU-u vrlo sporo ostvaruje. Ovo mišljenje EGSO-a sastavljeno je u odgovor na strategiju za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2020. – 2025., koju je Komisija pokrenula u ožujku 2020. prije širenja pandemije COVID-a 19. EGSO je svjestan da pandemija COVID-19 utječe na rodne razlike, o čemu treba voditi računa u strategiji za rodnu ravnopravnost. Važno je naglasiti da ovo izvanredno stanje pogoršava rodne nejednakosti koje su postojale i prije krize. Žene su sve izloženije riziku od nasilja, siromaštva, višestrukih oblika diskriminacije i gospodarske ovisnosti, pa Komisiji preporučujemo da bez odgađanja poduzme mjere kako bi provela strategiju za rodnu ravnopravnost, a prilagođenim i ciljanim politikama istodobno započela rješavati probleme izazvane COVID-om 19. Strategija se odnosi na sljedeća područja djelovanja:

2.1.1. Nasilje nad ženama jedan je od najgorih oblika diskriminacije na temelju spola.

2.1.2. Komisija poziva na sustavno provođenje analiza, poduzimanje strožih mjera za razbijanje stereotipa i iskorjenjivanje rodno uvjetovanog nasilja, uznemiravanja i svih vrsta zlostavljanja te na uvođenje mjera za zaštitu žrtava i privođenje počinitelja pravdi. Tijekom krize izazvane COVID-om 19 povećao se broj slučajeva zlostavljanja u obitelji, a žene su izloženije nasilju kod kuće.

2.1.3. Zapošljavanje žena. Dostupni podaci ukazuju na to da rodno uvjetovane razlike u gospodarstvu, kao i stalna neravnoteža u pogledu odgovornosti za skrb, znatno ograničavaju potpuno socijalno i gospodarsko osnaživanje žena, kao i pristup pravednoj plaći, dohotku i mirovini. Rizik od gospodarske marginalizacije uvjetovan je i postojanim stereotipima i višedimenzionalnim oblicima diskriminacije. Neusklađenost vještina koje se nude i traže na tržištu rada posljedica je određenih strukturnih čimbenika velikim dijelom povezanih s rodom. Ti čimbenici ne ograničavaju samo učinak gospodarskih politika, već naša društva i gospodarstva lišavaju postojećih vještina i talenata kojima raspolažu žene.

2.1.4. Rodna uravnoteženost u donošenju odluka jedan je od glavnih ciljeva i trajni nedostatak. Da bi se riješio problem složenosti gospodarskih i socijalnih izazova, treba povećati broj žena na vodećim položajima. Zakonodavne mjere jedna su od mogućnosti za kratkoročno uklanjanje razlika na temelju spola.

2.1.5. Rodno osviještena politika je strategija postizanja rodne ravnopravnosti uključivanjem rodne perspektive u sve faze donošenja politika. U svim državama članicama EU-a za provedbu rodno osviještene politike i podupiranje integracije rodne perspektive u politički program odgovorna je infrastruktura za rodnu ravnopravnost ( 6 ) . Takvi institucijski mehanizmi trebali bi imati jači politički mandat i razvijenije vještine za upotrebu relevantnih alata (analize temeljene na dokazima, sustavno prikupljanje podataka razvrstanih po spolu, donošenje rodno osjetljivih proračuna ( 7 ) , praćenje i evaluacija koje u obzir uzimaju spol).

2.1.6. Sredstva EU-a za razdoblje 2021. – 2027. pružaju mogućnost za podržavanje rodne ravnopravnosti. EGSO je objavio mišljenje ( 8 ) u kojem poziva Parlament i Vijeće da uvedu nove i odgovarajuće pokazatelje koji će omogućiti bolje praćenje financijskih sredstava kojima EU doprinosi ostvarenju ciljeva rodne ravnopravnosti. Cilj je povećati sudjelovanje žena na tržištu rada (posebno onih koje pripadaju ranjivim skupinama ( 9 ) poput žena s invaliditetom ( 10 ) i žena izloženih višestrukim oblicima diskriminacije) i poboljšati mjere za postizanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života te usluge i infrastrukturu za brigu o djeci i dugoročnu skrb. Kriza izazvana COVID-om 19 istaknula je potrebu za financiranjem mjera kojima se nastoji postići ravnoteža između poslovnog i privatnog života, za ulaganjem u kvalitetne i pristupačne javne usluge skrbi i za održavanjem razine zaposlenosti i potpore dohotku.

2.1.7. EGSO također smatra da bi sredstva EU-a trebalo dodjeljivati na rodno osjetljiviji način, da bi rodna ravnopravnost trebala biti zaseban cilj, a ne sastavni dio ciljeva borbe protiv diskriminacije, te da bi rodnu perspektivu trebalo bolje integrirati u sve druge posebne ciljeve, slijedeći multidisciplinarni i višedimenzionalni pristup.

3. Opće napomene o strategiji za rodnu ravnopravnost 2020. – 2025. i prijedlozi za provedbu

3.1. EGSO podržava Komisijin pristup ponovnog pokretanja rodno osviještene politike kao strategije za postizanje rodne ravnopravnosti i traži da se razmotri poseban učinak pandemije COVID-a 19 na žene. Na upravljanje mehanizmima financijskog programiranja mora se u potpunosti primijeniti dvojni pristup – donošenje pozitivnih mjera i integracija rodne perspektive – koji treba uključiti i u provedbu europskog stupa socijalnih prava i šest prioriteta Komisije za razdoblje 2019. – 2024 ( 11 ) ., kao i u preporuke za europski semestar.

3.2. Postojeću institucijsku infrastrukturu za rodnu ravnopravnost na razini EU-a (GU JUST, EIGE, Europski parlament i institucije EU-a, kao i savjetodavna tijela ( 12 ) i Radna skupina za ravnopravnost ( 13 ) , uz potporu podataka Eurofounda i EUROSTAT-a) trebalo bi bolje uključiti u postupak upravljanja politikama EU-a. Ta institucijska infrastruktura ne bi smjela biti ograničena na područje rodne ravnopravnosti, već bi trebala biti sastavni dio političkog mehanizma koji se bavi aktualnim glavnim predmetima (među ostalim, Digitalni program, Program vještina, europski zeleni plan, europski ciljevi za mlade ( 14 ) ).

3.3. EGSO dijeli mišljenje da rodna ravnopravnost iziskuje pristup koji se temelji na multidisciplinarnim i višedimenzionalnim politikama, koji je usmjeren na socijalne i gospodarske čimbenike koji dovode do rodne nejednakosti i koji ulaže u poticajne čimbenike kojima se jača rodna ravnopravnost. EGSO ( 15 ) poziva na zauzimanje strateškog pristupa u praćenju integracije rodne perspektive u sve tematske ciljeve utvrđene novim regulatornim financijskim okvirom za razdoblje 2021. – 2027.

3.4. Odbor skreće pozornost na činjenicu da je u gospodarski rast EU-a već usporen zbog COVID-a 19. Važno je da se pri provedbi strategije u potpunosti ocijene i uzmu u obzir rodni učinci makroekonomskih politika kako bi se izbjeglo daljnje pogoršanje postojećih rodnih nejednakosti ( 16 )

4. Posebne napomene

4.1. EGSO poziva Europsku komisiju da se usredotoči na postojeći koordinacijski mehanizam za rodnu ravnopravnost kako bi pratila provedbu strategije u cilju izvješćivanja o rezultatima postignutima u pogledu rodne ravnopravnosti. Mehanizam za koordinaciju mogao bi poslužiti i za razmatranje rodnih pitanja u provedbi europskog stupa socijalnih prava i u preporukama europskog semestra.

4.2. EGSO je već zatražio od Europske komisije da državama članicama EU-a preporuči utvrđivanje nacionalnih ciljeva i pokazatelja za potrebe godišnjeg pregleda stanja kojim će se pratiti razvoj situacije.

4.3. Iskorjenjivanje rodno uvjetovanog nasilja

4.3.1. Kako kod kuće tako i u radnom okruženju, još uvijek je vjerojatnije da će izloženost nepovoljnom društvenom ponašanju i nasilju prijaviti žene ( 17 ) . EGSO može imati ključnu ulogu u informiranju šire javnosti o toj pojavi kako bi se spriječili svi oblici nasilja nad ženama. Podizanjem svijesti te prikupljanjem i razmjenom dobrih praksi, socijalni partneri i organizacije civilnog društva mogu podupirati sprečavanje nasilja nad ženama i promicanje rodno osjetljive kulture.

4.3.2. Europski okvirni sporazum socijalnih partnera o uznemiravanju i nasilju na radnom mjestu iz 2007. instrument je kojim se jamči radno mjesto bez uznemiravanja i nasilja i primjenjivat će se u cijeloj Europi i na svim radnim mjestima, neovisno o veličini poduzeća.

4.3.3. Treba podržavati i usvajati međunarodne i europske inicijative za iskorjenjivanje nasilja nad ženama. EGSO može dati snažnu podršku Konvenciji Međunarodne organizacije rada o nasilju i seksualnom uznemiravanju na radnom mjestu. Sve vlade na međunarodnoj i europskoj razini te Europska unija trebale bi ratificirati i provoditi Konvenciju MOR-a br. 190 o nasilju i uznemiravanju iz 2019. EGSO pozdravlja i inicijativu Komisije da 2021. predloži mjere za postizanje ciljeva Istanbulske konvencije.

4.3.4. Jedna od prepreka s kojima se žene suočavaju na internetu i društvenim mrežama jest kiberzlostavljanje ( 18 ) . EGSO je od Europske komisije zatražio da osnaži bivšu radnu skupinu „Žene u digitalnom dobu” i intenzivira praćenje inicijative „Digital4her” ( 19 ) . Europska komisija te dobrovoljne mjere mora uskladiti sa zakonodavnim okvirima o nasilju nad ženama.

4.3.5. EGSO uvijek iznova poziva Komisiju da uključivanjem internetskog uznemiravanja i zlostavljanja žena u definiciju nezakonitog govora mržnje ažurira preporuku o mjerama za učinkovito suzbijanje nezakonitog sadržaja na internetu i Kodeks ponašanja za borbu protiv nezakonitog govora mržnje na internetu, koji su dogovorili Europska komisija i globalna informatička poduzeća ( 20 )

4.3.6. EGSO predlaže osnivanje kriznog fonda za pravna pitanja na razini EU-a, kojim bi se podržale organizacije civilnog društva koje se bore protiv zakonodavstva koje na sudu krši prava žena ( 21 )

4.4. Uklanjanje razlika na temelju spola

4.4.1. Obrazovanje Razlike u obrazovanju među spolovima i dalje su prisutne i dovode do rodne segregacije na tržištu rada, u zapošljavanju i zarađivanju, kao i do neusklađenosti ponuđenih i traženih vještina Razlike u obrazovanju među spolovima i dalje su prisutne i dovode do rodne segregacije na tržištu rada, u zapošljavanju i zarađivanju, kao i do neusklađenosti ponuđenih i traženih vještina ( 22 ) ( 23 ) . Trebalo bi donijeti posebne mjere u pogledu sustava obrazovnog usmjeravanja ( 24 ) . Obrazovanje je izuzetno važno za uklanjanje stereotipa i razbijanje predrasuda, i to vrijedi već od osnovne škole.

4.4.2. Digitalne tehnologije i vještine te tehnologije i vještine povezane s umjetnom inteligencijom moraju biti dostupne svima, bez obzira na spol, dob ili socioekonomski status. Važno je povećati broj žena i djevojaka u sektorima STEM-a i IKT-a kako bi se uklonio digitalni jaz koji je glavni uzrok njihove slabe zastupljenosti u tom području i promicati kao uzor žene koje se bave digitalnim tehnologijama kako bi se prevladali stereotipi, posebno s obzirom na posljedice trenutnog izvanrednog stanja izazvanog COVID-om 19.

4.4.3. Povećanje broja žena i djevojaka na poslovima programera za IKT moglo bi pomoći u suzbijanju rodne pristranosti tehnološkog dizajna. Stoga je za žene kojima prijeti gubitak posla zbog niske razine stručnosti u području IKT-a od presudne važnosti osigurati univerzalan pristup stjecanju dodatnih vještina u području STEM-a, IKT-a i umjetne inteligencije, kao i zaštitu radnika.

4.4.4. Posebnu pozornost i mjere trebalo bi posvetiti i rodnoj perspektivi u financijskom obrazovanju.

4.4.5. Zapošljavanje Razlike koje se na temelju spola stvaraju u zapošljavanju dovele su do dugoročnih razlika u prihodima, pristupu kreditima, plaćama i mirovinama te povećavaju rizika od siromaštva, socijalne isključenosti i/ili beskućništva. Unatoč zakonodavstvu EU-a o jednakom postupanju u zapošljavanju, razlike u plaćama između spolova i dalje su jedan od najraširenijih oblika rodne nejednakosti i diskriminacije.

4.4.6. Kolektivno pregovaranje moglo bi u tom pogledu imati izuzetno važnu ulogu. Sve bi mjere trebale za cilj imati uklanjanje razlika među spolovima radi boljeg pristupa socijalnoj zaštiti, poboljšanja kvalitete rada i povećanja otpornosti tržišta rada.

4.4.7. EGSO pozdravlja inicijativu Komisije o obvezujućim mjerama za transparentnost plaća među spolovima koje treba uvesti što prije i koje mogu imati glavnu ulogu u promicanju strategije rodno osviještene politike za jednake plaće. U 104 zemlje žene čine 70 % svih radnika u sektoru zdravstva i socijalne skrbi (WHO), a diljem svijeta 58,6 % radnika u uslužnom sektoru (MOR), što u doba pandemije ugrožava njihovo zdravlje. Prevaga žena u slabo plaćenim sektorima i na nesigurnim radnim mjestima dovodi ih u izravnu opasnost od gubitka radnih mjesta i zdravstvenih problema.

4.4.8. Radna mjesta i zadaće koje se obavljaju u sektorima skrbi, čišćenja, trgovine i zdravstva uvelike doprinose društvu i gospodarstvu, što je došlo do izražaja i tijekom krize izazvane COVID-om 19. Ta radna mjesta i sektori, u kojima su tradicionalno zaposlene mnoge žene, često su nedovoljno plaćeni, podcijenjeni i obilježeni nesigurnim radnim uvjetima. Stoga je ključno tim zanimanjima odati veće društveno priznanje i u skladu s time utvrditi njihovu gospodarsku vrijednost, jer će se tako doprinijeti smanjenju razlika u plaćama i drugih rodno uvjetovanih razlika i povećati gospodarska i socijalna vrijednost tih radnih mjesta.

4.4.9. Povećanje ulaganja u digitalizaciju javnog sektora omogućuje veće i bolje sudjelovanje žena i muškaraca na tržištu rada i može pomoći onima koje skrbe o drugima ili kojima treba pomoć u svladavanju prepreka povezanih s birokracijom i pristupom javnim uslugama ( 25 )

4.4.10. Poduzetnice i dalje čine tek mali udio u ukupnom broju poduzetnika u EU-u. Olakšavanjem pristupa investicijskom kapitalu za poduzetnice i promicanjem ravnoteže spolova na položajima u financijskim institucijama na kojima se donose odluke o ulaganjima ( 26 ) daje se podrška i ženskom poduzetništvu i rodnoj ravnopravnosti.

4.4.11. Skrb i ravnoteža između poslovnog i privatnog života Žene i dalje obavljaju veći udio neplaćenog rada, neovisno o tome radi li se o skrbi za djecu, starijim osobama ili kućanskim poslovima Žene i dalje obavljaju veći udio neplaćenog rada, neovisno o tome radi li se o skrbi za djecu, starijim osobama ili kućanskim poslovima ( 27 ) . Donošenjem mjera za postizanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života, bilo putem zakonodavstva ili kolektivnog pregovaranja, mogu se bolje uskladiti potrebe žena i muškaraca, kao i radnika koji su istovremeno i njegovatelji. Pandemija je dodatno opteretila osobe koje pružaju neplaćenu skrb, posebno u vrijeme kada su škole, vrtići i radna mjesta zatvoreni zbog karantene.

4.4.12. EGSO poziva na provedbu Direktive o ravnoteži između poslovnog i privatnog života, osobito u pogledu plaćenog dopusta, kako bi se osiguralo da i žene i muškarci mogu ostvariti svoje pravo na skrb. Nadalje, EGSO potiče države članice da ulože dodatne napore kako bi postigle dosad neostvareni cilj da se 33 % djece mlađe od tri godine uključi u formalnu skrb. Tome bi trebalo dodati cilj koji se odnosi na skrb o djeci nakon nastave kako bi se roditeljima omogućilo da rade puno radno vrijeme ako to žele. Komisija bi trebala zajedno s državama članicama raditi na potpunom ostvarenu ciljeva.

4.4.13. EGSO poziva države članice da koriste sredstva EU-a za povećanje ponude, cjenovne pristupačnosti i kvalitete usluga i infrastrukture za rani i predškolski odgoj i obrazovanje.

4.4.14. Nužno je poboljšati sudjelovanje žena s invaliditetom na tržištu rada provedbom Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD).

4.4.15. Zbog starenja stanovništva, pri osmišljavanju mjera za zadovoljavanje potreba i ostvarenje ravnoteže između poslovnog i privatnog života treba se više usmjeriti na skrb o starijim osobama.

4.4.16. Treba zauzeti sustavan pristup politikama skrbi, koje uključuju i druge aspekte politika (infrastruktura, oporezivanje, promet, Digitalni program, zdravlje i vještine, umjetna inteligencija i fondovi EU-a), pri čemu socijalni dijalog, socijalni partneri i organizacije civilnog društva mogu imati vodeću ulogu.

4.5. Postizanje rodne ravnopravnosti u donošenju odluka

4.5.1. Jednake mogućnosti sudjelovanja ključne su za predstavničku demokraciju na svim razinama – europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj. EGSO podržava ravnopravno sudjelovanje i rodnu ravnotežu u donošenju odluka te u političkom, gospodarskom i društvenom životu, uključujući u strukturama socijalnog i građanskog dijaloga. Da bi se riješio problem niske razine zastupljenosti i rijetkog sudjelovanja žena u tijelima koja donose odluke treba poduzimati pozitivne mjere koje se temelje na zakonodavstvu, proračunskim, dobrovoljnim, organizacijskim i kulturnim mjerama.

4.5.2. Razlike na temelju spola na tržištu rada uzrokuju i rodnu neravnotežu u donošenju odluka. Na rukovodećim položajima u EU-u na svaka dva muškarca radi jedna žena. Žene su kao rukovoditelji podzastupljene u gotovo svim gospodarskim sektorima. Upraviteljski kadar rodno je najuravnoteženiji u javnom sektoru ( 28 )

4.5.3. Zakonodavstvo može biti od pomoći, ali teško da ono samo može utjecati na kulturu i organizacijske mehanizme. Rodna ravnoteža u donošenju odluka u političkom, gospodarskom i društvenom životu može se postići i usvajanjem pristupa rodno osviještene politike čiji je cilj osigurati pozitivne uvjete i veću rodnu osviještenost kojima se povećava sudjelovanje žena u donošenju odluka.

4.5.4. EGSO poziva Vijeće da nastavi s raspravom o direktivi o poboljšanju rodne ravnoteže u upravnim odborima poduzeća ( 29 ) . Odbor također poziva poduzeća da preuzmu vodeću ulogu i znatno povećaju udio žena na najvišim položajima na kojima se donose odluke.

4.5.5. Odbor preporučuje ( 30 ) da se razmotre učinkovite strategije i instrumenti (npr. pravne, proračunske i dobrovoljne mjere te rodne kvote) za postizanje ravnoteže spolova na izabranim i imenovanim položajima u glavnim političkim strukturama te predlaže da Komisija nastavi podupirati države članice u poduzimanju mjera u tom području. Odbor ponovo poziva ( 31 ) Vijeće da preispita svoje smjernice za imenovanje članova EGSO-a kako bi se u obzir uzele gospodarske, društvene i demografske promjene u Uniji.

4.6. Rodno osviještena politika

4.6.1. Rodno osviještena politika najbolji je način da se osigura da svi akteri na svim razinama primjenjuju rodnu perspektivu, ali treba poboljšati njezinu operativnu dimenziju i način provedbe.

4.6.2. U programskom razdoblju 2021. – 2027. EGSO poziva na preuzimanje čvršćih obaveza u pogledu rodne ravnopravnosti. Uvjeti koji omogućuju rodnu ravnopravnost i koji za cilj imaju osigurati relevantnost i usklađenost programa, projekata i financijskih sredstava moraju se učinkovito provesti i ocijeniti.

4.6.3. EGSO podržava strategiju Komisije za rodnu ravnopravnost i poziva Komisiju da radi praćenja njezine pravilne provedbe, izvješćivanja o postignućima i olakšavanja razmjene pristupa i iskustava na razini EU-a razmotri postojeće koordinacijske mehanizme (Savjetodavni odbor za jednake mogućnosti žena i muškaraca, Skupina na visokoj razini za rodno osviještenu politiku i Radna skupina za ravnopravnost).

4.7. Rodna ravnopravnost u medijima

4.7.1. Utjecaj medija na rodnu ravnopravnost već se dugo podcjenjuje, iako ima jednu od ključnih uloga u oblikovanju društva. Medijska industrija trebala bi preuzeti vodeću ulogu i osigurati da oglašavanje pozitivno, a ne negativno, utječe na predstavljanje i promicanje rodne ravnopravnosti u društvu.

4.7.3. Važno je uvidjeti utjecaj rodnih stereotipa u medijskim sadržajima. EGSO poziva na to da se u sljedeći indeks rodne ravnopravnosti EIGE-a uključi nova tema – mediji i oglašavanje.

Bruxelles, 16. srpnja 2020. Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Luca JAHIER

(1) Članak 2. UEU-a.

(2) Članak 8. UFEU-a: „U svim svojim aktivnostima, Unija teži uklanjanju nejednakosti i promicanju ravnopravnosti između muškaraca i žena.”

(3) EIGE (2019.), Gender Equality Index 2019 in brief: Still far from the finish line (Ukratko o Indeksu ravnopravnosti spolova za 2019.: Još uvijek daleko od cilja).

(4) Europska komisija (2019.), New vision for Gender Equality (Nova vizija rodne jednakosti).

(5) Eurofound (2020.), Gender equality at work (Rodna ravnopravnost na radnom mjestu).

(6) EIGE (2019.), Beijing +25 policy brief: Area H – Institutional mechanisms for the advancement of women: reduced efforts from Member States (Peking +25 – Izvješće o politikama: Područje H – Institucijski mehanizmi za unapređenje položaja žena: smanjeni napori država članica).

(7) https://eige.europa.eu/gender-mainstreaming/toolkits/gender-budgeting

(8) SL C 110, 22.3.2019., str. 26., točka 1.8.

(9) SL C 110, 22.3.2019., str. 26., točka 1.6.

(10) EIGE (2017.), The European Pillar of Social Rights as an Opportunity for Gender Equality in the EU (Europski stup socijalnih prava kao prilika za rodnu ravnopravnost u EU-u), str. 6.

(11) https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024_hr

(12) Članak 300. UFEU-a.

(13) Komisija je uspostavila Radnu skupinu za ravnopravnost koja se sastoji od predstavnika svih službi Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje čiji je zadatak osigurati konkretnu provedbu rodno osviještene politike na operativnoj i tehničkoj razini, uz ključne mjere navedene u strategiji za rodnu ravnopravnost. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/qanda_20_357

(14) https://youthforeurope.eu/european-youth-goals-2019-2027/

(15) SL C 240, 16.7.2019., str. 3.

(16) Vidjeti bilješku 15.

(17) Eurofound (2020.), Gender equality at work (Rodna ravnopravnost na radnom mjestu), European Working Conditions Survey 2015 series (serija Europsko istraživanje o radnim uvjetima 2015.), Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg.

(18) EIGE (2017.), Gender equality and youth: opportunities and risks of digitalisation – Main report (Rodna ravnopravnost i mladi: mogućnosti i rizici digitalizacije – glavno izviješće).

(19) SL C 440, 6.12.2018., str. 37.

(20) Vidjeti bilješku 15.

(21) Vidjeti bilješku 15.

(22) Izvor: Eurostat; Early leavers from education and training (Osobe koje su rano napustile školovanje, kôd: SDG_04_10); Adult participation in learning (Sudjelovanje odraslih u obrazovanju, kôd: sdg_04_60); Tertiary educational attainment (Stjecanje tercijarnog obrazovanja, kôd: sdg_04_20).

(23) Cedefop (2020.), Europski indeks vještina 2020.

(24) Cedefop (2019.), Informativna obavijest, Not just new jobs: digital innovation supports careers (Više od novih radnih mjesta: digitalne inovacije pomažu u razvoju karijere).

(25) SL C 440, 6.12.2018., str. 37., točka 1.12.

(26) Eurofound (2019.), Female entrepreneurship: Public and private funding (Žensko poduzetništvo: Javno i privatno financiranje), Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg.

(27) EIGE (2017.), The European Pillar of Social Rights as an Opportunity for Gender Equality in the EU (Europski stup socijalnih prava kao prilika za rodnu ravnopravnost u EU-u), str. 8.

(28) Eurofound (2018.), Women in management: Underrepresented and overstretched? (Žene na rukovodećim položajima: Podzastupljene i preopterećene?), Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg.

(29) Vidjeti bilješku 15.

(30) SL C 240, 16.7.2019., str. 1.

(31) Vidjeti bilješku 30.

(32) EIGE (2019.), Gender Equality Index (Indeks rodne ravnopravnosti).

(33) EIGE (2020.), Gender Statistics Database (Baza podataka o rodnoj statistici).

(34) https://eige.europa.eu/gender-mainstreaming/good-practices/denmark/kvinfo-expert-database

(35) http://www.womeninnews.org/ckfinder/userfiles/files/Gender%20Balance%20Guidebook_FINAL_RGB%20(1).pdf