Objava jedinstvenog dokumenta iz članka 94. stavka 1. točke (d) Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te upućivanja na objavu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina

(2020/C 202/06)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od dva mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„FRIULI”/„FRIULI VENEZIA GIULIA”/„FURLANIJA”/„FURLANIJA JULIJSKA KRAJINA”

PDO-IT-02176

Datum početka primjene: 21.7.2016.

1. Nazivi koje je potrebno upisati u registar

Friuli

Friuli Venezia Giulia

Furlanija

Furlanija Julijska krajina

2. Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – Zaštićena oznaka izvornosti

3. Kategorije proizvoda od vinove loze

1. Vino

4. Pjenušavo vino

4. Opis vina

„Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” – „Bianco”

Boja: slamnatožuta različitog intenziteta, ponekad s naznakama zelenkastih tonova.

Aroma: cvjetna, voćna, u osnovi se sastoji od primarnih i sekundarnih aroma. Pri upotrebi određenih sorti arome se razvijaju u tercijarne arome karakteristične za te sorte.

Okus: suh, skladan.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 10,5 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 14 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja ukupna kiselost 4 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” – „Chardonnay”

Boja: slamnatožuta različitog intenziteta.

Aroma: cvjetna, voćna, slatkog mirisa i svježa. Ako je vino odležalo, aroma se razvija u karakteristične tercijarne arome.

Okus: suh, skladan.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 10,5 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 14 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja ukupna kiselost 4 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” – „Friulano”

Boja: od slamnatožute do zlatnožute.

Aroma: cvjetna, voćna, uz moguće aromatične note.

Okus: suh, skladan.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 10,5 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 14 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja ukupna kiselost 4 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” – „Pinot Bianco”/„Pinot Blanc”

Boja: slamnatožuta različitog intenziteta, ponekad s naznakama zelenkastih tonova.

Aroma: cvjetna, voćna, slatkog mirisa i svježa. Ako je vino odležalo, aroma se razvija u karakteristične tercijarne arome.

Okus: čist, skladan, nježan i baršunast.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 10,5 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 14 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja ukupna kiselost 4 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” – „Pinot Grigio”/„Pinot Gris”

Boja: slamnatožuta različitog intenziteta ili bakrenasta.

Aroma: slatke i svježe note s cvjetnim i voćnim naznakama. Ako je vino odležalo, aroma se razvija u karakteristične tercijarne arome.

Okus: čist i skladan, od suhog do polusuhog.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 10,5 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 14 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja ukupna kiselost 4 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” – „Sauvignon”/„Sauvignon Blanc”

Boja: slamnatožuta različitog intenziteta, ponekad s naznakama zelenkastih tonova.

Aroma: mirisna, s cvjetnim i voćnim notama karakterističnima za tu sortu grožđa.

Okus: čist, skladan.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 10,5 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 14 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja ukupna kiselost 4 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” – „Malvasia”

Boja: slamnatožuta različitog intenziteta.

Aroma: blago mirisna, s cvjetnim i voćnim notama karakterističnima za tu sortu grožđa.

Okus: čist, zaokružen, skladan.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 10,5 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 14 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja ukupna kiselost 4 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” – „Riesling”

Boja: slamnatožuta različitog intenziteta, ponekad s naznakama zelenkastih tonova.

Aroma: elegantna s nježnim aromatičnim notama. Ako je vino odležalo, aroma se razvija u karakteristične tercijarne arome.

Okus: od suhog do polusuhog.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 10,5 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 14 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja ukupna kiselost 4 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” – „Traminer Aromatico”

Boja: slamnatožuta različitog intenziteta, ponekad s naznakama zelenkastih tonova.

Aroma: mirisna, s cvjetnim i voćnim notama karakterističnima za tu sortu grožđa.

Okus: intenzivan, aromatičan, od suhog do polusuhog.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 10,5 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 14 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja ukupna kiselost 4 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” – „Ribolla Gialla Spumante”

Pjena: fina i postojana.

Boja: slamnatožuta različitog intenziteta.

Aroma: cvjetna, voćna, ponekad s blagom naznakom kvasca.

Okus: živahan, skladan, extra brut, brut, extra dry.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 11 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 14 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja ukupna kiselost 5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” – „Ribolla Gialla Spumante Metodo Classico”

Pjena: fina i intenzivna.

Boja: od slamnatožute različitog intenziteta do zlatnožute.

Aroma: puna, s nježnom naznakom kvasca.

Okus: pun, skladan, pas dosé, extra brut, brut, extra dry.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 11 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 15 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja ukupna kiselost 5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” – „Spumante”

Pjena: fina i postojana.

Boja: slamnatožuta različitog intenziteta.

Aroma: cvjetna, voćna, ponekad s blagom naznakom kvasca.

Okus: pun, skladan, extra brut, brut, extra dry.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 11 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 14 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja ukupna kiselost 5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” – „Spumante Metodo Classico”

Pjena: fina, postojana.

Boja: od slamnatožute do zlatnožute.

Aroma: puna, s nježnom naznakom kvasca.

Okus: pun, skladan, pas dosé, extra brut, brut, extra dry.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 11 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 15 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja ukupna kiselost 5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” – „Verduzzo Friulano”

Boja: od tamne slamnatožute ili zlatnožute do jantarne.

Aroma: intenzivna, skladna.

Okus: skladan, od suhog do slatkog.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 10,5 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 18,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja ukupna kiselost 4 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” – „Rosso”

Boja: rubin crvena, dozrijevanjem postaje granatno crvena.

Aroma: intenzivna, voćna, postaje sve složenija kako se razvija u tercijarne arome tijekom dozrijevanja.

Okus: čist, suh, pun, skladan.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 10,5 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 18 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja ukupna kiselost 4 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” – „Cabernet”

Boja: rubin crvena.

Aroma: tipična, voćna, postaje sve složenija kako se razvija u tercijarne arome tijekom dozrijevanja.

Okus: suh, pun, skladan, ponekad blago biljni.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 10,5 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 18 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja ukupna kiselost 4 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” – „Cabernet Franc”

Boja: rubin crvena, dozrijevanjem postaje granatno crvena.

Aroma: biljna, intenzivna.

Okus: suh, blago biljni, pun, trpak, u skladu s mirisom.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 10,5 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 18 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja ukupna kiselost 4 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” – „Cabernet Sauvignon”

Boja: rubin crvena, dozrijevanjem postaje granatno crvena.

Aroma: karakteristična, intenzivna, s notama koje podsjećaju na crveno voće, postaje složenija s prelaskom u tercijarne arome tijekom dozrijevanja.

Okus: suh, skladan.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 10,5 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 18 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja ukupna kiselost 4 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” – „Merlot”

Boja: rubin crvena.

Aroma: vinozna, voćna, intenzivna i sve složenija kako dozrijeva.

Okus: izrazito suh, povremeno blago biljni, strukturiran, bogat, kako dozrijeva postaje sve složeniji i uravnoteženiji.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 10,5 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 18 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja ukupna kiselost 4 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” – „Refosco dal Peduncolo Rosso”

Boja: rubin crvena, intenzivna ljubičasta.

Aroma: intenzivna, voćna.

Okus: suh, ponekad gorkast.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 10,5 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 18 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja ukupna kiselost 4 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” – „Pinot Nero”/„Pinot Noir”

Boja: rubin crvena, dozrijevanjem postaje granatno crvena.

Aroma: eterična, vinozna, voćna, s mogućim pikantnim notama.

Okus: skladan, od suhog do polusuhog.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 10,5 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 18 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja ukupna kiselost 4 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5. Enološki postupci

a. Osnovni enološki postupci

Ne postoje.

b. Najveći prinos

„Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” – bianco, chardonnay, friulano, pinot bianco, pinot grigio, ribolla gialla spumante, sauvignon

14 000 kg grožđa po hektaru

„Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” – verduzzo friulano, spumante

14 000 kg grožđa po hektaru

„Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” – malvazija

12 000 kg grožđa po hektaru

„Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” – rizling, traminac mirisavi

13 000 kg grožđa po hektaru

„Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” – cabernet, cabernet franc

13 000 kg grožđa po hektaru

„Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” – cabernet sauvignon, refosco dal peduncolo rosso, rosso, pinot nero

14 000 kg grožđa po hektaru

„Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” – merlot

14 000 kg grožđa po hektaru

6. Razgraničeno zemljopisno područje

Područje uzgoja grožđa koje se upotrebljava za proizvodnju mošta i vina oznake „Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” obuhvaća cijelo područje općina navedenih u nastavku.

U pokrajini Pordenone:

Arba, Arzene – Valvasone, Aviano, Azzano Decimo, Brugnera, Budoia, Caneva, Casarsa della Delizia, Castelnovo del Friuli, Cavasso Nuovo, Chions, Cordenons, Cordovado, Fanna, Fiume Veneto, Fontanafredda, Maniago, Meduno, Montereale Valcellina, Morsano al Tagliamento, Pasiano di Pordenone, Pinzano al Tagliamento, Polcenigo, Porcia, Pordenone, Prata di Pordenone, Pravisdomini, Roveredo in Piano, Sacile, San Giorgio della Richinvelda, San Martino al Tagliamento, San Quirino, San Vito al Tagliamento, Sequals, Sesto al Reghena, Spilimbergo, Travesio, Vajont, Vivaro, Zoppola.

U pokrajini Gorizia:

Capriva del Friuli, Cormòns, Doberdò del Lago, Dolegna del Collio, Farra d’Isonzo, Fogliano Redipuglia, Gorizia, Gradisca d’Isonzo, Grado, Mariano del Friuli, Medea, Monfalcone, Moraro, Mossa, Romans d’Isonzo, Ronchi dei Legionari, Sagrado, San Canzian d’Isonzo, San Floriano del Collio, San Lorenzo Isontino, San Pier d’Isonzo, Savogna d’Isonzo, Staranzano, Turriaco, Villesse.

U pokrajini Trst:

Duino-Aurisina, Monrupino, Muggia, San Dorligo della Valle, Sgonico, Trst.

U pokrajini Udine:

Aiello del Friuli, Aquileia, Artegna, Attimis, Bagnaria Arsa, Basiliano, Bertiolo, Bicinicco, Buia, Buttrio, Camino al Tagliamento, Campoformido, Campolongo al Torre, Carlino, Cassacco, Castions di Strada, Cervignano del Friuli, Chiopris-Viscone, Cividale del Friuli, Codroipo, Colloredo di Monte Albano, Corno di Rosazzo, Coseano, Dignano, Faedis, Fagagna, Fiumicello, Flaibano, Gemona del Friuli, Gonars, Latisana, Lestizza, Lignano Sabbiadoro, Magnano in Riviera, Majano, Manzano, Marano Lagunare, Martignacco, Mereto di Tomba, Moimacco, Mortegliano, Moruzzo, Muzzana del Turgnano, Nimis, Osoppo, Pagnacco, Palazzolo dello Stella, Palmanova, Pasian di Prato, Pavia di Udine, Pocenia, Porpetto, Povoletto, Pozzuolo del Friuli, Pradamano, Precenicco, Premariacco, Prepotto, Ragogna, Reana del Rojale, Remanzacco, Rive d’Arcano, Rivignano-Teor, Ronchis, Ruda, San Daniele del Friuli, San Giorgio di Nogaro, San Giovanni al Natisone, San Pietro al Natisone, San Vito al Torre, San Vito di Fagagna, Santa Maria la Longa, Sedegliano, Talmassons, Tapogliano, Tarcento, Tavagnacco, Terzo d’Aquileia, Torreano, Torviscosa, Treppo Grande, Tricesimo, Trivignano Udinese, Udine, Varmo, Villa Vicentina, Visco.

7. Glavne sorte vinove loze

Tocai Friulano B. – Friulano

Chardonnay B.

Refosco dal Peduncolo Rosso N. – Refosco

Ribolla Gialla B. – Ribolla

Riesling Italico B. – Riesling

Riesling Renano B. – Riesling

Sauvignon B. – Sauvignon Blanc

Tocai friulano B

Verduzzo Friulano B. – Verduzzo

Cabernet Franc N. – Cabernet

Cabernet Sauvignon N. – Cabernet

Carmenère N. – Cabernet

Pinot Bianco B. – Pinot Blanc

Pinot Grigio – Pinot Gris

Pinot Nero N. – Pinot Noir

Merlot N.

Malvasia Istriana B. – Malvasia

Traminer Aromatico Rs. – Gewürztraminer

8. Opis povezanosti

Kategorija: Vino i pjenušavo vino

Prirodni čimbenici koji su relevantni za povezanost

Zemljopisno područje ZOI-ja „Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” obuhvaća upravno područje općina u regiji Furlanija Julijska krajina koje pripadaju pokrajinama Gorizia, Pordenone, Trst i Udine. S obzirom na njegovu veličinu, to područje ima širok raspon morfoloških značajki zbog kojih je nastao vrlo raznolik krajolik u kojem brda polako prelaze u nizine. Ono se može podijeliti na tri morfološka područja: brdovito područje, središnje nizinsko područje, obalno područje. Nizinska područja obuhvaćena oznakom „Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” mogu se podijeliti na istočna i zapadna. Klima je u zapadnima toplija, sunce ih grije cijeli dan, a temperaturne su razlike povoljne. Ta se područja obično sastoje od aluvijalnih naslaga oblikovanih materijalima koji nose različite rijeke (Tagliamento, Isonzo, Torre, Natisone, Stella, Meduna, Livenza, Cellina, Noncello, Judrio itd.) koje teku u području obuhvaćenom predmetnom oznakom. Te su naslage pridonijele stvaranju tla čija tekstura seže od pjeskovito-ilovaste do pjeskovito-praškasto-ilovaste, ponekad uz prisutnost dubokih praškasto-glinastih sedimenata. Osim toga, središnje nizinsko područje pokrajina Udine i Pordenone odlikuje se velikim količinama vapnenačko-dolomitnog materijala, koji se odronio s planina djelovanjem vodene sile te je odnesen nizvodno duž riječnih korita. Nizinsko područje na istoku karakterizira neplodno isprano tlo ili slične vrste tla; ondje stoga prevladava šljunak koji je pokriven slojem modificiranog materijala tla dubine od 30 do 70 cm ili pomiješan s takvim materijalom. Ta su tla glavni uzrok malog udjela alkohola u vinima ZOI-ja „Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina”, a u određenoj mjeri ih i oplemenjuju, i to posebno bijela vina. Doista, svježe i mirisne note sorte pinot grigio te voćne i cvjetne note sorti pinot bianco, friulano i chardonnay mogu se izravno pripisati tom utjecaju. Brdovito područje na istoku je pretežito obilježeno tlima eocenskog lapora pomiješanog s pješčenjakom, koja čine „flysch di Cormòns” (poznat pod nazivom „ponca” na furlanskom jeziku), a na zapadu i sjeveru morenskim tlima u kojima se krhotine šljunka često miješaju s glinasto-praškastim dijelovima. Vinogradi zasađeni na tlima „ponca” daju grožđe od kojeg se proizvode vina dobre strukture i s većom punoćom okusa od vina proizvedenih od grožđa koje raste na nizinskom području. Crna vina dobivena od grožđa iz vinograda na brdovitom području posebno su elegantna i profinjena. Ta područja omogućuju sortama merlot i cabernet franc da razviju svoje pune mirise i okuse obilježene blagim biljnim notama. Primjetan je i pozitivan utjecaj na bijela vina dobivena od grožđa iz vinograda na brdovitom području, pa sorte kao što je verduzzo friulano zbog njega postižu najvišu razinu sklada u mirisu i okusu. Tlo „ponca” vrlo je povoljno i za bijela vina te ona mogu imati složene arome koje se kreću od cvjetnih do voćnih, ali se mogu razviti i u elegantne tercijarne arome. Različite teksture tla ponajprije utječu na sustav korijenja vinove loze. U rahlim tlima korijenje prodire nekoliko metara u dubinu, što biljkama omogućuje stalnu opskrbu vodom i mineralima, dok se površinski sloj tla može osušiti bez ikakvih štetnih učinaka. Zbog toga se povećava kvaliteta proizvoda, kao što su oni dobiveni s pjeskovitih i šljunčanih aluvijalnih tala karakterističnih za područje Furlanije, koji su uključeni u klasifikaciju kvalitetnih vinogradarskih područja na razini Zajednice.

Postoje zajedničke okolišne značajke koje se mogu povezati s toplinskim svojstvima tla na području ZOI-ja „Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina”, odnosno njegovom sposobnosti zagrijavanja, koja znatno utječe na sposobnost upijanja korijenja. Drugi zajednički čimbenik koji je karakterističan za tlo na području ZOI-ja „Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” jest visoka koncentracija mikroelemenata koji su usko povezani s kvalitetom vina, s obzirom na to da vrsta tla snažno utječe na količinu enzima. Taj veliki broj mikroelemenata u tlu utječe na karakteristike bukea vina. Upravo je zbog toga moguće utvrditi zajednička obilježja u aromama vina ZOI-ja „Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina”.

Povijesni i ljudski čimbenici koji su relevantni za povezanost

Neosporno je da je uzgoj vinove loze od davnina imao važnu ulogu na tom području. Vinogradarstvo ima dugu povijest; njegovi počeci datiraju iz 700. pr. Kr., o čemu svjedoče starogrčki i starorimski zapisi, a kasnije potkrjepljuju i književna djela Herodijana, Tita Livija i Strabona. U doba Rimskog Carstva vino „Pucino” bilo je iznimno cijenjeno na carskom dvoru u Rimu, a Rimski senat naseljavao je stanovništvo u Akvileju radi povećanja uzgoja vinove loze. Akvileja, koja je bila treći najmnogoljudniji grad Rimskog Carstva, stoljećima je bila mjesto iz kojeg se vino proizvedeno u Furlaniji-Julijskoj krajini otpremalo u sjeveroistočne regije Europe.

Pod vlašću Langobarda vinogradarstvo je doživjelo procvat. U 19. stoljeću prve sorte vinove loze pinot, merlot i sauvignon stigle su u Furlaniju zahvaljujući grofu de la Tour. Zatim su se proširile po cijeloj Furlaniji.

Kad je riječ o bijelim vinima, ona se danas proizvode nakon pažljivog odabira grožđa koje se lagano preša i fermentira na kontroliranoj temperaturi, i to bez kožice kako bi se pojačale uobičajene arome koje daju te sorte grožđa. Kad je riječ o serijama koje tijekom duljeg razdoblja trebaju dozrijevati u drvu ili u boci prije nego što se puste u potrošnju, postupak proizvodnje vina zahtijeva kontakt s kožicom tijekom razdoblja različitog trajanja; vina dobivena takvim postupkom stoga imaju veći udio tvari koje daju boju.

S druge strane, kad je riječ o crnim vinima, kontakt s kožicom od ključne je važnosti za ekstrakciju polifenolne frakcije, koja je iznimno važna za svojstva crnih vina. Faza dozrijevanja u drvu nije obvezna, ali se i dalje djelomično primjenjuje; međutim, serije se na stručan način razvrstavaju kako bi se postigao što uravnoteženiji konačni rezultat, a u tom je slučaju moguće da će se u takvim vinima moći osjetiti izražene naznake drva.

Informacije o kvaliteti/značajkama vina koje se u osnovi mogu pripisati zemljopisnom okruženju

Kategorija: Vino

Vina ZOI-ja „Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” u kategoriji „Vino” imaju posebna obilježja koja se većim dijelom mogu pripisati predmetnom području, tj. tlu i klimatskim uvjetima, dok su za ostatak zaslužne ljudske aktivnosti.

U skladu sa zakonodavstvom EU-a ukupni sadržaj kiselosti, izražen kao vinska kiselina, ne smije biti manji od 3,5 g/l; međutim, člankom 6. utvrđuje se najmanji sadržaj od 4 g/l za sve sorte.

Bijela vina područja ZOI-ja „Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” slamnatožute su boje sa zelenkastim ili zlatnim tonovima različitog intenziteta; u slučaju sorte pinot grigio dopuštena je i naznaka bakrenaste boje različitog intenziteta. Kad je riječ o okusu, vina su ugodnog i blagog okusa, s jasnim i intenzivnim aromama koje se kreću od vrlo voćnih do cvjetnih, istančanih i elegantnih. Uravnotežen i pun okus zaštitni je znak vina ZOI-ja „Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina”, a njihova struktura omogućuje dugo dozrijevanje.

Crna su vina obilježena rubin crvenom bojom različitih nijansi i očaravajućom aromom koja se ističe svojom ugodnom istančanošću, najčešće uz biljne, ponekad voćne ili pikantne note te prepoznatljiv buke; vrlo su suha te su karakterističnog punog okusa.

Vino je u ustima vrlo dobro uravnoteženo, s notom trpkosti posebno kad je riječ o sortama koje su najpogodnije za dugo ili vrlo dugo dozrijevanje; stoga je kiselost uvijek prisutna, a ne narušava okus.

Karakteristike tih vina određuju utjecaj tla i klimatskih uvjeta područja proizvodnje, njegova dobro drenirana tla, odgovarajuća opskrba vodom, umjerena i svježa klima obilježena povjetarcima te velike temperaturne razlike između dana i noći tijekom cijele faze dozrijevanja grožđa, posebno u razdoblju između dozrijevanja i berbe. Uzajamno djelovanje tih čimbenika omogućuje optimalno dozrijevanje grozdova, čime se osigurava da grožđe ima odgovarajući sadržaj šećera uz druga konkretna kvalitativna i organoleptička svojstva sorti vinove loze koje se uzgajaju na tom području.

Kategorija: Pjenušavo vino

Vina ZOI-ja „Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” u kategoriji pjenušavog vina imaju ukupni sadržaj kiselosti koji je izraženiji nego u ostalim kategorijama, pri čemu najmanji sadržaj iznosi 5 g/L, izražen kao vinska kiselina. Područje obuhvaćeno oznakom daje tim pjenušavim vinima slamnatožutu boju različitog intenziteta, ponekad čak i sa zlatnim tonovima. Arome su raznolike i nježne, a u slučaju vina „Ribolla Gialla Spumante” mogu biti prisutne cvjetne i voćne note; svakako se vrlo često javlja zanimljiva naznaka kvasca koja proizlazi iz sekundarne fermentacije u autoklavima ili u boci, ovisno o tehnici koja se primjenjuje.

Uravnoteženi okus tih vina prevladava nad svim ostalim i često je pojačan karakterističnim kiselim notama zbog kojih je lako prepoznati sorte od kojih se ta vina proizvode. Postoje i različite vrste ovisno o sadržaju šećera, koji u kategorijama pjenušavog vina varira od „pas dosé” do „extra dry”.

Uzročno-posljedična veza između elemenata zemljopisnog područja i kvalitete i značajki proizvoda koje se u osnovi pripisuju zemljopisnom okruženju

Kategorija: Vino

Međudjelovanje okolišnih i pedoklimatskih čimbenika opisanih u točki (a) te ljudskih čimbenika opisanih u točki (b) omogućuje vinima ZOI-ja „Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” da postignu svoj najpotpuniji oblik i znatno pridonosi proizvodnji posebno bogatih bijelih i crnih vina s istančanim aromama, koja su prikladna za srednje dugo i dugo dozrijevanje i koja se odlikuju vrlo elegantnom strukturom. Vinogradarstvo je imalo snažan utjecaj na krajolik obuhvaćen ZOI-jem „Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina”.

Poljoprivredni sustavi kao kombinacija bioloških i strukturnih elemenata pod utjecajem su obilježja krajolika, geologije, tla i klime. Prema tome, nedvojbeno da su razvoj te oznake omogućile stručne vještine vinogradara i očita pogodnost za uzgoj vinove loze predmetnog područja (smještenog između istočnih brda koja graniče sa Slovenijom i nizinskog područja Furlanije).

Bijela vina s nizinskih područja oznake „Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” imaju jasno definirane sortne karakteristike, dobru kiselost i sadržaj alkohola te blagu, ali skladnu punoću. To su vina koja se poigravaju svježinom i mirisom, ali imaju dobru kiselost. Vina sorti chardonnay i pinot grigio ugodna su i pogoduju im tlo i klima. Friulano je široko rasprostranjena sorta vinove loze koja daje vrlo zadovoljavajuće rezultate i proizvode iznimne elegancije. Vina sorte sauvignon ističu se u tom području; vrlo su uravnotežena, boja im se kreće od slamnatožute sa zelenkastim naznakama do zelenih tonova, imaju karakteristične arome i iznimne su strukture. Vino sorte pinot bianco s nizinskih područja mirisno je, profinjeno i ima izvrsnu teksturu, a utjecaj rahlog tla dodatno ističe njegove aromatske značajke.

Za istočna su nizinska područja karakteristična bijela vina dobre kiselosti, svježine i prepoznatljive osobnosti korištene sorte. Osim sorti friulano, chardonnay i pinot grigio na tim se nizinskim područjima uzgaja i blago aromatična malvazija s vrlo privlačnim voćnim i cvjetnim notama karakterističnima za tu sortu. Valja spomenuti i crna vina proizvedena na tom području. Vina sorti cabernet franc, cabernet sauvignon, merlot i il refosco intenzivne su, gotovo krvavocrvene boje. Imaju umjeren prinos, vrlo su zaokruženog okusa i imaju dubinu te su, unatoč visokom udjelu tanina, i dalje slatka. Ukratko, riječ je o prvoklasnim vinima dobre teksture koja, u slučaju vina pogodnih za dozrijevanje, mogu tijekom dugog razdoblja dozrijevati u bačvama barrique, pri čemu bogatstvo voćnih okusa vinu daje aromatično svojstvo.

Iz vinograda na brdovitom području dobivaju se bogata vina punog okusa te izvanrednih karakteristika i podatnosti. Neka vina sorte friulano mogu biti raskošnog okusa s obzirom na njihovu prirodnu punoću i strukturu. Vina sorte pinot bianco snažnog su karaktera, vina sorte traminac puna su okusa, dok su vina sorte rizling zaokruženog i postojanog okusa. Malvazija je svakako intenzivna, kao što su i sorte merlot, cabernet franc i cabernet sauvignon, koje postižu punu zrelost, a u vinima koja se od njih proizvode dominiraju slatki tanini i okus grmolikog voća s biljnim notama te vrlo intenzivnim okusom i aromom. U tim područjima postoje dva potpuno različita načina uživanja u crnim vinima: postoje vina koja se odmah piju, tj. vina čija je draž u njihovoj pitkosti te u njihovu voćnom okusu i svijetloj rubin crvenoj boji; s druge strane, prisutna je i želja za proizvodnjom vrhunskih vina za dozrijevanje u bačvama barrique, što crnim vinima može dati pun i složen okus i omogućiti im dulji životni vijek te zadovoljiti čak i najzahtjevnije nepce koje može razložiti složene i privlačne bukee. Okus vina sorte verduzzo friulano iz tog područja pun je, vrlo strukturiran i gotovo baršunast. Ima intenzivnu, gotovo zlatnu boju i izrazito velik potencijal za dozrijevanje te je zbog međudjelovanja klime i tla te iskustva vinogradara njegova kvaliteta zajamčena.

Uzgojem vinove loze na brdima na sjeveru i zapadu područja obuhvaćenog oznakom dobivaju se karakteristično aromatična vina sorte sauvignon, koje se na tom području uzgaja na jednom od najprivlačnijih i najposebnijih mjesta u cijeloj Furlaniji. Ta područja imaju i utjecaj na sorte chardonnay i pinot grigio, koje su obilježene mirisnim i svježim notama cvjetnih i voćnih naznaka, te na sortu ribolla gialla. Naposljetku, iako područje ZOI-ja „Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” ima snažnu vezu s tradicijom, u posljednjih se 30 godina u vinograde i vinske podrume nastoje uvesti tehnološke inovacije, čime se ostvaruje daljnji napredak u pogledu kvalitete, posebno kad je riječ o sljedećem:

— ograničavanju proizvodnje, uključujući postupak prorjeđivanja u vinogradima,

— klimatizaciji prostora za obradu i spremnika za vino,

— odabiru metoda uzgoja koje su najpogodnije za proizvodnju kvalitetnog vina,

— očuvanju biotipova starih sorti provedbom masovne, a ne klonske selekcije,

— poboljšanju i zamjeni spremnika za vino upotrebom nehrđajućeg čelika te bačvi barrique i drugih vrsti bačvi za dozrijevanje, pri čemu se nastoji postići dobra konačna ravnoteža.

Stoga ZOI „Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” svoja posebna obilježja kvalitete poprima zahvaljujući međudjelovanju prirodnog okoliša i ljudskih čimbenika u smislu tradicije i znanja u pogledu uzgoja vinove loze te proizvodnje i dozrijevanja vina. Konkretno, proizvođači su pri donošenju odluka povezanih s uzgojem grožđa (praćenje prinosa, tehnološke inovacije) i proizvodnjom vina ZOI-ja „Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” bili uvelike usmjereni na kvalitetu, pri čemu su ograničavali i često izbjegavali primjenu postupaka pojačavanja.

Zaključno, zahvaljujući posebnostima područja proizvodnje, znanju koje se među vinogradarima prenosi s naraštaja na naraštaj i odgovarajućim ljudskim intervencijama u vinogradima i vinskim podrumima, vinogradari s područja ZOI-ja „Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” mogu dobiti ono najbolje iz grožđa i vina koje se dobiva od tog grožđa.

Kategorija: Pjenušavo vino

U okviru ZOI-ja „Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” postoje četiri kategorije pjenušavih vina. Sorte koje se mogu upotrebljavati za proizvodnju vina „Ribolla Gialla Spumante” jesu ribolla gialla sama ili pomiješana za poboljšani okus (do 15 % vina) s grožđem, moštom i vinima drugih sorti iste boje pogodnima za uzgoj u pokrajinama Trst, Gorizia, Udine i Pordenone, uz iznimku sorti muškat, müller thurgau i traminac. Za proizvodnju vina „Spumante” i „Spumante Metodo Classico” dozvoljena je upotreba sorti chardonnay, pinot bianco, pinot grigio, pinot nero (fermentacija bez kožice), samih ili u kombinaciji s drugim sortama.

Ribolla gialla sorta je vinove loze koja se tijekom svoje duge povijesti najbolje prilagodila brdovitim područjima u kojima se njezina struktura može razviti, a njezine arome oplemeniti. Budući da se pjenušava vina proizvode sekundarnom fermentacijom u autoklavima ili u boci, grožđe od kojeg se ta vina proizvode obično se bere ranije od grožđa koje se upotrebljava za nepjenušava vina kako bi se osiguralo da gotovi proizvod ima veći udio kiselosti i uravnoteženu alkoholnu jakost. Upravo zbog tih razloga ribolla spumante može razviti vrlo kvalitetna obilježja na svim vrstama tla i u svim klimatskim uvjetima, kako u nizinskim područjima, tako i u brdovitima.

Tlo i klima na području ZOI-ja „Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” posebno su prilagođeni uzgoju sorti koje se upotrebljavaju kao temelj za pjenušavo vino „Spumante”, a riječ je o sortama chardonnay, pinot bianco, pinot grigio i pinot nero (fermentacija bez kožice).

Pod utjecajem nizinskog područja iz godine u godinu ostvaruje se aromatski potencijal sorti chardonnay i pinot bianco povećavanjem elegantncije sekundarnih i tercijarnih aroma, čak i tijekom toplijih i suhih godina. Na području ZOI-ja „Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” svakako je komponenta kiselosti ta koja je poboljšana u okviru predmetnih područja proizvodnje. Struktura tla i međudjelovanje klimatskih čimbenika, ljudske aktivnosti i zemljopisnih značajki potiču nakupljanje glavnih kiselina u grožđu (jabučne, vinske i limunske), koje predstavljaju jednu od najvećih frakcija tih vrsta proizvoda.

Naposljetku, u brdovitim dijelovima područja ZOI-ja „Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina” pod utjecajem okoliša razvija se punoća okusa tih vina te se time povećava sadržaj mineralnih soli i kiselina, dok se sadržaj šećera povećava zajedno s aromatskim prekursorima koji nakon alkoholne fermentacije tim pjenušavim vinima mogu dati složenije i dugotrajnije arome, među ostalim zbog sekundarnih aroma koje se razvijaju tijekom fermentacije i koje daju složenost i dubinu vinima „Spumante” i „Spumante Metodo Classico” ZOI-ja „Friuli”/„Friuli Venezia Giulia”/„Furlanija”/„Furlanija Julijska krajina”.

9. Osnovni dodatni uvjeti

Ne postoje.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14295

(1) SL L 347, 20.12.2013., str. 671.