Pametna i održiva ulaganja potrebna su za poticanje zapošljavanja i rasta u Europi i cijelom svijetu.

Od studenoga 2014. Komisija je mobilizirala znatna financijska sredstva EU-a na inovativan način kojim se osigurava najveći mogući učinak javnih sredstava i pokreću privatna ulaganja. Održiva ulaganja, a posebno ulaganja u infrastrukturu i mala i srednja poduzeća, okosnica su političkog djelovanja EU-a, posebno putem učinkovitijeg korištenja ograničenih proračunskih sredstava EU-a i mjera za poboljšanje općeg poslovnog okruženja.

Komisija i dalje promiče nove načine na koje će se svaki euro iz javnih sredstava iskoristiti u najvećoj mogućoj mjeri i zahvaljujući kojima će se pokrenuti privatni sektor i ostvariti opipljivi rezultati u realnom gospodarstvu.

Zahvaljujući tom pristupu u EU-u su već vidljivi ohrabrujući rezultati. Stoga bi Europski fond za strateška ulaganja (EFSU), koji je ključni element „Plana ulaganja za Europu”, trebalo ne samo ojačati u smislu dodatnih sredstava, nego i produžiti njegovo trajanje.

Taj će se pristup pokazati korisnim i izvan EU-a u nastojanju da se riješe brojni izazovi u susjednim zemljama EU-a i Africi. U tom kontekstu i u cilju promicanja održivog razvoja, zapošljavanja i rasta u zemljama partnerima i rješavanja glavnih uzroka migracija, Komisija danas predstavlja ambiciozan europski plan za vanjska ulaganja.

I. Plan ulaganja za Europu – EFSU 2.0

Plan ulaganja za Europu pokazao se korisnim alatom koji je omogućio postizanje konkretnih rezultata i potaknuo znatno povećanje razine ulaganja u Europi koja je nakon financijske krize bila niska. Strukturom jamstva osigurava se optimalna razina korištenja i mobilizacije oskudnih javnih sredstava s ciljem postizanja opipljivih rezultata u području zapošljavanja i rasta. Europska investicijska banka (EIB), koja je Komisijin strateški partner u okviru Plana ulaganja za Europu, mobilizirala je preko EFSU-a gotovo 116 milijardi EUR u 26 država članica u manje od godinu dana. U tom istom razdoblju, više od 200 000 malih i srednjih poduzeća već je koristilo EFSU . Od Finske do Grčke, od Irske do Hrvatske, od vrhunskih industrijskih projekata do obnove poljoprivredno-prehrambene industrije koje provode MSP-ovi i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije, od vjetroelektrana do uvođenja novih zdravstvenih tehnologija, EFSU donosi konkretne koristi jer se iz njega financiraju inovativni projekti koji pridonose otvaranju novih radnih mjesta i rastu na lokalnoj razini. U tom je smislu EFSU ključan za rješavanje problema nezaposlenosti mladih .

Europsko vijeće zaključilo je 28. lipnja 2016. da su „Planom ulaganja za Europu, a posebno EFSU-om, već ostvareni konkretni rezultati te se njima poduzima važan korak u smjeru potpomaganja mobilizacije privatnog ulaganja, pritom se pametno koristeći oskudnim proračunskim sredstvima. Komisija ubrzo namjerava predstaviti prijedloge o budućnosti EFSU-a, što bi Europski parlament i Vijeće trebali hitno ispitati” . Donošenjem današnjeg prijedloga Komisija pridonosi ostvarenju tih prioriteta.

Komisija se obvezala udvostručiti ne samo sredstva EFSU-a, već i njegovo trajanje. EFSU je prvotno uspostavljen na razdoblje od tri godine, a cilj mu je bio mobilizirati strateška ulaganja u vrijednosti od najmanje 315 milijardi EUR. S obzirom na njegov uspjeh Komisija je odlučila predstaviti uredbu o izmjeni, kojom bi se trajanje EFSU-a produljilo, a njegovi kapaciteti povećali. Time će se, među ostalim, izbjeći svi mogući prekidi u financiranju te će se osigurati da promotori projekata svejedno mogu pripremati projekte koji će se podnositi nakon početnog razdoblja ulaganja. Danas predstavljenim zakonodavnim prijedlogom o produljenju EFSU-a obuhvaćeno je razdoblje tekućeg višegodišnjeg financijskog okvira i njime bi se trebala potaknuti ulaganja u vrijednosti od ukupno barem pola bilijuna eura do 2020. Kako bi se dodatno povećali kapaciteti EFSU-a i ostvario cilj udvostručenja ulaganja, Komisija poziva države članice da i one što je prije moguće daju svoj doprinos. Za razdoblje nakon 2020. Komisija namjerava predstaviti prijedloge koji su potrebni kako bi se održala razina strateških ulaganja.

Današnjim prijedlogom obuhvaćeni su sljedeći glavni elementi:

EFSU 2.0 – Dulje trajanje, veći kapaciteti i povećana dodatnost (prvi stup):

Osim produljenja trajanja i povećanja kapaciteta, današnjim se zakonodavnim prijedlogom povećava i dodatnost, s naglaskom na tržišnim nedostacima i neoptimalnim okolnostima za ulaganja, kako bi se privukao veći broj privatnih ulagača. Kako bi se osiguralo da ova inicijativa ima najveći mogući učinak, EFSU bi i dalje trebao biti usmjeren prvenstveno na kvalitetu projekata ulaganja (kojima se pridonosi većoj produktivnosti i konkurentnosti) te na povećanje obujma ulaganja. Utvrđeno je da, zbog svoje važnosti za jedinstveno tržište, prekogranični infrastrukturni projekti, uključujući pripadajuće usluge, posebno osiguravaju dodatnost. Osim toga, EFSU će se u budućnosti još više usmjeriti na održiva ulaganja u raznim sektorima kako bi se nastavilo s ostvarivanjem ciljeva Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama (COP21) i konkretno pridonijelo prelasku na resursno učinkovito i kružno gospodarstvo bez emisija ugljika u skladu s UN-ovim Programom održivog razvoja do 2030. i ciljevima održivog razvoja. Predlaže se i da se veći dio sredstava usmjeri na MSP-ove s obzirom na to da je tržišna apsorpcija bila osobito brza u okviru dijela za MSP-ove gdje EFSU ostvaruje rezultate iznad očekivanja. Naposljetku, kako bi se ojačala potpora socijalnom poduzetništvu i mikrofinanciranju, izrađen je niz novih financijskih instrumenata kojima se povezuju sredstva iz Programa za zapošljavanje i socijalne inovacije (EaSI) i EFSU-a.

Važan cilj prijedloga o EFSU-u 2.0 jest povećanje zemljopisne pokrivenosti EFSU-a i njegova korištenja u manje razvijenim i tranzicijskim regijama. U tom smislu kombiniranje EFSU-a s drugim izvorima financiranja Unije, uključujući europske strukturne i investicijske fondove (ESIF) ima ključnu ulogu . Komisija je danas donijela Prijedlog pojednostavnjenja Uredbe o zajedničkim odredbama kako bi se olakšalo takvo kombiniranje. Osim toga, Europski savjetodavni centar za ulaganja ojačat će se na regionalnoj i lokalnoj razini kako bi mogao aktivno doprinositi sektorskoj i zemljopisnoj diversifikaciji EFSU-a.

Predlaže se i povećanje transparentnosti odluka o ulaganjima i postupaka upravljanja. Odbor za ulaganja morat će u svojim objavljenim odlukama dodatno objasniti razloge zbog kojih smatra da bi određenoj operaciji trebalo biti odobreno jamstvo EU-a, osobito kada je riječ o dodatnosti. Osim toga, tablica pokazatelja objavit će se nakon potpisivanja jamstva EU-a za određenu operaciju. Nadalje, u prijedlog je uključena i obveza EIB-a i Europskog investicijskog fonda (EIF) da obavijesti krajnje korisnike, uključujući MSP-ove, o postojanju potpore iz EFSU-a.

Jača tehnička pomoć (drugi stup):

Europski savjetodavni centar za ulaganja pružat će tehničku pomoć na terenu putem sporazuma s relevantnim lokalnim akterima. Isto tako će se za projekte u koje je uključeno više država članica, projekte kojima se pridonosi ostvarenju ciljeva konferencije COP21 i projekte za kombiniranje EFSU-a s drugim izvorima financiranja Unije, kao što su europski strukturni i investicijski fondovi, Obzor 2020. i Instrument za povezivanje Europe, osigurati usmjerenije i prilagođene usluge tehničke pomoći. U tom je kontekstu prijedlogom o EFSU-u 2.0 predviđeno i to da bi Centar za ulaganja trebao aktivno pridonositi cilju sektorske i zemljopisne diversifikacije EFSU-a tako što će podupirati EIB u njegovim naporima da, prema potrebi, pokrene nove projekte na terenu.

S tim u vezi, Komisija će razmotriti mogućnost da u svojim predstavništvima u državama članicama odredi posebne izaslanike za europska ulaganja koji bi surađivali s nadležnim službama Komisije u okviru jedinstvene skupine za ulagačku politiku.