Veličina uzorka EU-LFS-a je 1,3 milijuna (EU-28 1,2 milijuna) ljudi u dobi od 15 – 74 godine svakog tromjesečja, čime su obuhvaćene 33 zemlje koje sudjeluju u anketi . To čini EU-LFS najvećom anketom kućanstava u Europi.

Kada je riječ o neuzoračkim pogreškama, Eurostat i zemlje koje sudjeluju u anketi redovito prate relevantne izvore neuzoračkih pogrešaka poput nedavanja odgovora. Zemlje koje sudjeluju u anketi svake godine podnose izvješće Eurostatu o glavnim uzrocima pogrešaka i metodama koje se na nacionalnoj razini primjenjuju kako bi se one smanjile. U godišnjem izvješću o kvaliteti EU-LFS-a objavljuje se sažetak .

NO

IT

IS

AT

BE

Kada je riječ o uzoračkim pogreškama, glavna odrednica je veličina uzorka. Veći uzorci poboljšavaju točnost rezultata. U tablici u nastavku prikazana je veličina uzorka osoba u dobi od 15 – 74 godine koje su intervjuirane svako tromjesečje u svakoj zemlji koja sudjeluje u anketi, u apsolutnim vrijednostima i u usporedbi s ukupnom populacijom te dobne skupine. Raspon stope uzorkovanja jest od 0,2 % (Belgija, Njemačka, Francuska, Hrvatska, Italija, Poljska, Ujedinjena Kraljevina i Turska) do 1,5 % (Malta). U prosjeku, veličina jedinice uzorka iznosila je 1,3 milijuna pojedinaca u 2014., 0,3 % ukupne populacije u dobi od 15 – 74 godine u 33 zemlje koje sudjeluju u anketi.

Procjene iz ankete na uzorku mogu se sastojati od dvije vrste pogrešaka: uzoračke pogreške i neuzoračke pogreške. One zajedno određuju točnost procjena. Uzoračke pogreške javljaju se jer je anketiran samo podskup cijele populacije. Neuzoračke pogreške su sve ostale pogreške koje nisu rezultat uzorkovanja (npr. pogreške pokrivenosti, mjerne pogreške, pogreške obrade, pogreške nedavanja odgovora).

Zemlje redovito unaprjeđuju svoje LFS-e, bilo u području metodologije ili procesa. Ako takva unaprjeđenja dovode do prekida u podacima EU-LFS-a, uključeni nacionalni statistički ured obavještava Eurostat. Značajni prekidi se dokumentiraju i označavaju u publikacijama Eurostata . Eurostat objavljuje i poseban skup podataka pod nazivom „glavni pokazatelji LFS-a”, u kojem se protekle serije prilagođavaju s obzirom na prekide, a povremene praznine u podacima popunjavaju.

Pravovremenost podataka iz EU-LFS-a poboljšala se u ispitanom razdoblju. U 2010. godini 85 % skupova podataka država članica bilo je dostupno za ekstrakciju 13 tjedana nakon završetka referentnog tromjesečja. Do 2014. ta je brojka narasla na 95 %.

Pravovremenost statistika definira se kao vremenski razmak između referentnog razdoblja i dostupnosti podataka korisnicima. Za EU-LFS, to vremensko razdoblje ovisi o vremenu koje je državama članicama potrebno da provedu i obrade anketu, zatim da pošalju rezultate Eurostatu i da Eurostat obradi, potvrdi i objavi rezultate.

NO

IS

IT

AT

BE

3.4.Usporedivost

EU-LFS temelji se na visokom stupnju usklađivanja koncepata, definicija, klasifikacija i metodologija. Uredbom (EZ) br. 377/2008 utvrđena je zajednička shema šifriranja kako bi sve zemlje koje sudjeluju u anketi upotrebljavale iste definicije varijabli. Upotrebljavaju se zajedničke klasifikacije (npr. NACE za gospodarsku djelatnost, ISCO za zanimanja) i kadgod se te klasifikacije revidiraju, Eurostat osigurava da sve države koje sudjeluju u anketi koordiniraju provedbu. Osim toga, zajedničkim pojašnjenjima pružaju se detaljnije smjernice o svrsi, šifriranju i provedbi od strane nacionalnih statističkih ureda. O metodološkim pitanjima raspravlja se u odgovarajućoj radnoj skupini, radnoj skupini o statistici tržišta rada, koja potiče razmjenu iskustava i zajedničke prakse među svim zemljama koje sudjeluju u anketi.

Kako bi mjerenje nezaposlenosti bilo usklađeno u svim zemljama koje sudjeluju u anketi, Uredbom Komisije (EZ) br. 1897/2000 utvrđena je operativna definicija nezaposlenosti i načela koje treba slijediti za sastavljanje anketnih pitanja o radnoj aktivnosti. Definicija nezaposlenosti u skladu je s normama Međunarodne organizacije rada (ILO), koje su donesene na 13. i 14. međunarodnoj konferenciji statističara rada . Time se jamči usporedivost statističkih podataka EU-LFS-a s onima iz drugih zemalja, posebno s onima iz drugih država članica OECD-a.

3.5.Usklađenost

Važan je aspekt opće kvalitete usklađenost između procjena populacije na temelju EU-LFS-a i iz demografskih statističkih podataka. Budući da se radi o anketi na uzorku, rezultati EU-LFS-a izračunavaju se iz odgovora podskupa populacije. Odgovori se zatim vrednuju u odnosu na cijelu populaciju. Podaci za populaciju temelje se na najboljim raspoloživim procjenama u to vrijeme (raščlanjenim prema spolu i dobnim skupinama u cilju poboljšanja točnosti postupka). U načelu, ovim se postupkom vrednovanja osigurava usklađenost između EU-LFS-a i demografskih statističkih podataka. Međutim, u iznimnim okolnostima mogu se pojaviti razlike. Na primjer, svakih 10 godina postaju dostupni rezultati novog popisa stanovništva. Ako novi popis poluči brojke koje se razlikuju od prethodnih procjena populacije, možda će trebati revidirati protekle serije. U takvom slučaju politika revizije za demografske statističke podatke i EU-LFS može se razlikovati u pogledu dužine i vremenskog rasporeda jer je ograničena dostupnošću detaljnih informacija o populaciji za 10 godina proteklih između dvaju popisa. U mnogim europskim zemljama zadnji popis stanovništva proveden je 2011., a u oko 20 zemalja imao je posljedice na LFS. Obuhvaćene zemlje sporazumjele se su da će revidirati svoje podatke barem do 2010. te da će se dosljedno pobrinuti da ne bude prekida u serijama za glavne pokazatelje strategije Europa 2020. na temelju podataka EU-LFS-a. Sve potrebne revizije starih podataka EU-LFS-a treba dovršiti do kraja 2015.

Što se tiče usklađenosti procjena nezaposlenosti, mnoge zemlje objavljuju i statističke podatke o broju osoba prijavljenih pri javnim zavodima za zapošljavanje koje traže posao. Brojke o nezaposlenosti LFS-a i broj prijavljenih tražitelja posla razlikuju se zbog različite prirode prikupljenih podataka. Dok se EU-LFS temelji na usklađenoj metodologiji za anketiranje kućanstava u pogledu njihovih djelatnosti u okviru zapošljavanja i raspoloživosti za rad, administrativne evidencije javnih zavoda za zapošljavanje obuhvaćaju taksativni popis pojedinaca prijavljenih za naknade za nezaposlenost. Budući da kriteriji za prijavu ovise o nacionalnim socijalim politikama, statistički podaci o prijavljenim tražiteljima posla nisu usporedive ni među državama ni vremenski.

Još jedno područje u kojem je statistička usklađenost važna odnosi se na procjenu zaposlenosti, koju mogu osigurati LFS i nacionalna izvješća. Procjene nisu nužno jednake. To se događa zbog razlika u metodologijama (koncepti i pokrivenost populacije nisu identični), ali i zbog različitih procesa sastavljanja. Nacionalna izvješća sastavljaju se usporedbom svih relevantnih izvora podataka koji su dostupni u pojedinoj zemlji, pri čemu se uzima najbolje od svakog izvora kako bi se dobio sveobuhvatan rezultat. Oni također imaju za cilj usklađenost između zaposlenosti i proizvodnje (bruto domaći proizvod, BDP). LFS je jedan izvor podataka u tom procesu, kao i poslovne ankete ili evidencije socijalne sigurnosti. Radna skupina o statistici tržišta rada bavila se pitanjem dosljednosti između LFS-a i nacionalnih izvješća. Eurostat prati razlike između dviju procjena, a nekoliko nacionalnih ureda za statistiku analiziralo je uzroke i opseg razlika. U nekim su slučajevima objavili tablice usklađivanja između dva skupa podataka.

Prilikom usporedbe LFS-a s nacionalnim izvješćima može se tvrditi da je LFS prikladniji za mjerenje sudjelovanja na tržištu rada (tj. stope zaposlenosti i nezaposlenosti, stope aktivnosti, itd.) ili za analizu situacije posebnih društveno-gospodarskih skupina u populaciji (npr. prema dobi, spolu ili razini obrazovanja).

4.Inicijative za daljnje unaprjeđenje ankete o radnoj snazi

4.1.LFS u moderniziranom sustavu društvenih statistika

Na temelju Komisijine „Komunikacije o metodi izrade statistički podataka EU-a: vizija za sljedeće desetljeće” iz 2009., pokrenuta je inicijativa za modernizaciju europske društvene statistike. To je zatim razvijeno u konkretnu strategiju, kako je utvrđena 2011. u Memorandumu iz Wiesbadena . Dogovoreno je da bi izrada društvenih statistika trebala biti učinkovitija, zadržavajući iste visoke standarda kvalitete s pomoću razvoja zajedničke strukture za europske društvene statistike.

Modernizacija društvenih statistika također ima utjecaj na anketu o radnoj snazi. Europski statistički sustav trenutačno provodi opsežnu reviziju svih varijabli EU-LFS-a u cilju prilagodbe prikupljenih informacija u anketi s trenutačnim i budućim potrebama korisnika. Na primjer, revidirane norme ILO-a za mjerenje zaposlenosti, nezaposlenosti i drugih oblika rada, donesene na 19. međunarodnoj konferenciji statističara rada u Ženevi u Švicarskoj (2. – 11. listopada 2013. ) potrebno je primijeniti u EU-LFS-u.

U okviru procesa modernizacije europskih društvenih statistika, Eurostat i države članice rade i na većoj usklađenosti podataka među anketama. To bi trebalo omogućiti sve veću upotrebu prikupljenih informacija, npr. prelaskom informacija iz različitih izvora podataka. Za postizanje ovog cilja normiraju se definicija, koncepti i šifre podskupa varijabli prikupljenih iz više od jedne europske društvene ankete.

Nadalje, revizija EU-LFS-a obuhvaća unaprijeđenu pravodobnost prijenosa podataka Eurostatu, reviziju zahtjeva za preciznost i daljnji metodološki rad.

Osim već opisanih praktičnih promjena, modernizacija društvenih statistika treba dovesti do promjena u pravnom okviru. Trenutačno se priprema nova okvirna uredba za društvene statistike koja obuhvaća EU-LFS.

4.2.Proširenje EU-LFS-a na dodatne države kandidatkinje

U EU-LFS-u trenutačno sudjeluju 33 zemlje, što znači da prenose podatke Eurostatu u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 577/98 (EU-28, dvije države kandidatkinje i tri države članice EFTA-a). Uključene države kandidatkinje su Turska i bivša jugoslavenska republika Makedonija. Eurostat blisko surađuje sa statističkim uredima ostalih država kandidatkinja kako bi im pomogao da ostvare napredak u usklađenosti s Uredbom Vijeća (EZ) br. 577/98 u pogledu sadržaja i kvalitete ankete. Crna Gora i Republika Srbija već su počele slati podatke LFS-a Eurostatu. Kada njihove nacionalne ankete ispune zahtjeve europskih uredbi, Eurostat će diseminirati i njihove podatke.