Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu i Vijeću: Oporezivanje poslovanja za 21. stoljeće

(COM(2021) 251 final)

(2022/C 275/07)

Izvjestitelj: Krister ANDERSSON

Zahtjev za savjetovanje: Europska komisija, 1.7.2021. Pravna osnova: članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Odluka Predsjedništva: 8.6.2021. Nadležna Stručna skupina: Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 8.2.2022. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 23.2.2022. Plenarno zasjedanje br.: 567 Rezultat glasanja (za/protiv/suzdržani): 216/00/07

1. Zaključci i preporuke

1.1. EGSO pozdravlja dugo očekivanu inicijativu Komisije za strategiju za oporezivanje poslovanja u 21. stoljeću. EGSO snažno podupire i cijeni činjenicu da Komisija svoj rad usklađuje s međunarodnim raspravama i sporazumima.

1.2. EGSO naglašava da treba olakšati prekogranična ulaganja i smanjiti troškove usklađivanja za poduzeća, a europsko gospodarstvo istodobno učiniti zelenijim i digitaliziranijim.

1.3. EGSO potiče Komisiju da nastavi svoj Akcijski plan za pravedno i jednostavno oporezivanje koji podupire strategiju oporavka ( 1 ) , uzimajući u obzir mišljenje EGSO-a o paketu za pravedno i jednostavno oporezivanje ( 2 )

1.4. EGSO pozdravlja to što su ministri financija zemalja skupine G20 prihvatili sporazum koji je 8. listopada 2021. potpisalo 136 od 140 zemalja Uključivog okvira kako bi se postiglo globalno i konsenzualno paketno rješenje o načinu raspodjele prava na oporezivanje među zemljama. Istodobno, EGSO naglašava posljedice složenosti takvih ambicioznih ciljeva, pozivajući na jedinstvenu i globalno usklađenu i koordiniranu provedbu 1. i 2. stupa (paket).

1.5. EGSO naglašava potrebu za provedbom poreznog paketa u EU-u i, istodobno, u zemljama koje su glavni trgovinski partneri. Ako se 1. stup istodobno ne provede u SAD-u i drugim glavnim trgovinskim partnerima, europska poduzeća mogla bi se naći u nepovoljnom položaju u odnosu na konkurenciju.

1.6. EGSO naglašava da je važno da pravila o 2. stupu i minimalnoj efektivnoj stopi poreza na dobit u Europi budu potpuno ista kao dogovorena složena pravila utvrđena u globalnom sporazumu. Države članice stoga bi trebale omogućiti dovoljno vremena da konačni dogovoreni tekst bude dostupan prije donošenja direktive.

1.7. Izračun efektivne porezne stope namijenjen je utvrđivanju toga je li efektivna porezna stopa određene skupine multinacionalnih poduzeća iznad ili ispod minimalne porezne stope predmetne jurisdikcije. EGSO naglašava da zahtjevi za izračun efektivnih poreznih stopa moraju slijediti dogovoreni globalni pristup kako se administrativni troškovi ne bi povećali.

1.8. EGSO podržava inicijativu Komisije da izda preporuku državama članicama kako bi se omogućilo da se gubici nadoknade prenošenjem u prethodno razdoblje.

1.9. EGSO podupire Komisiju u borbi protiv zlouporabe fiktivnih subjekata za pranje novca, agresivno porezno planiranje od strane pojedinaca i korporacija i utaje poreza. EGSO se raduje izražavanju svojih stajališta o konkretnom prijedlogu koji se bavi zlouporabom fiktivnih subjekata.

1.10. EGSO pozdravlja inicijativu Komisije za uvođenje olakšica za smanjenje povlaštenog poreznog tretmana duga (DEBRA). Ulaganja u novu zeleniju tehnologiju povezana su s visokim rizikom za ulagača. U takvim je situacijama posebno važno financiranje vlasničkim kapitalom i potrebno je prevladati inherentnu manu poreznih sustava koji ne favoriziraju financiranje vlasničkim kapitalom.

1.11. EGSO pozdravlja okvir pod nazivom „Poslovanje u Europi: okvir za oporezivanje dobiti” (BEFIT) s jedinstvenim pravilnikom o porezu na dobit i raduje se što će moći ispitati detaljan prijedlog.

1.12. EGSO potiče Komisiju da riješi slučajeve prekograničnog rada na daljinu koji je sastavni dio strategije oporezivanja poduzeća.

1.13. Drugo područje koje treba preispitati je pokrivenost PDV-om. Iznimke i rupe u zakonu uzrokuju složenost i dovode do nejednakih uvjeta kao i izgubljenih poreznih prihoda. EGSO potiče Komisiju da preispita pokrivenost sustavom PDV-a.

2. Prijedlog Komisije

2.1. Komunikacija Komisije o oporezivanju poduzeća za 21. stoljeće ima za cilj riješiti nekoliko velikih izazova koji su se pojavili tijekom godina, zajedno s epidemijom bolesti COVID-19.

2.2. EU treba snažan, učinkovit i pravedni porezni okvir koji zadovoljava potrebe javnog financiranja, a istodobno podupire oporavak kao i zelenu i digitalnu tranziciju stvaranjem okruženja pogodnog za pravedan, održiv i uključiv rast, kao i za ulaganja kako bi se omogućile prilike za zapošljavanje.

2.3. Očekuje se da će oporezivanje doprinijeti širim politikama EU-a, kao što su europski zeleni plan, Digitalna agenda Komisije, industrijska strategija za Europu i unija tržišta kapitala. Oporezivanje će također morati olakšati digitalnu tranziciju pružanjem okruženja u kojem se digitalna poduzeća mogu razvijati.

2.4. Komunikacija Komisije uzima u obzir rezultate projekta za suzbijanje smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti (BEPS) i bavi se reformom međunarodnog okvira za porez na dobit, koju vodi OECD i koju mu je povjerila skupina G20. Paket reformi sastoji se od dva stupa. Prvi stup ima za cilj prilagoditi međunarodna porezna pravila novim poslovnim modelima koji poduzećima omogućuju poslovanje bez fizičke prisutnosti ( 3 )

2.5. Drugi stup će smanjiti poreznu konkurenciju postavljanjem minimalne efektivne stope poreza na dobit od 15 % ( 4 )

2.6. Nakon što se postigne dogovor u okviru multilateralne konvencije, primjena paketa bit će obvezna, a Komisija će predložiti direktivu za njegovu provedbu u EU-u.

2.7. Komisija će također iznijeti novi prijedlog za godišnju objavu efektivne stope poreza na dobit velikih poduzeća koja imaju poslovni nastan u EU-u i spadaju u područje primjene 2. stupa, uz korištenje metodologije dogovorene za izračune 2. stupa.

2.8. EU će se, u okviru programa za transparentnost, također dodatno baviti rješavanjem problema zlouporabe fiktivnih subjekata u porezne svrhe – tj. poduzeća s minimalnom značajnom prisutnošću i stvarnom gospodarskom aktivnošću, ili bez nje – novom zakonodavnom inicijativom usmjerenom na sprječavanje agresivnog poreznog planiranja, utaja poreza ili pranja novca od strane pojedinaca i korporacija.

2.9. Strategija Komisije također će se baviti rješavanjem problema povlaštenog poreznog tretmana duga u odnosu na vlasnički kapital u oporezivanju dobiti trgovačkih društava tako što će ulaganja financirana vlasničkim kapitalom učiniti manje nepovoljnim putem sustava olakšica (DEBRA) za financiranje novim vlasničkim kapitalom.

2.10. Komisija bi trebala povući svoje neriješene prijedloge za zajedničku konsolidiranu osnovicu poreza na dobit (CCCTB) ( 5 ) , nakon što se predstavi novi prijedlog za jačanje unutarnjeg tržišta. Bit će to novi okvir za oporezivanje dohotka za poduzeća u Europi, nazvan BEFIT.

2.11. Prijedlog BEFIT-a temeljit će se na 1. i 2. stupu. Komisija će blisko surađivati s državama članicama u izradi ovog prijedloga, također uzimajući u obzir stajališta Europskog parlamenta te u savjetovanju s poslovnim sektorom i skupinama civilnog društva.

2.12. Strategija Komisije uključuje preporuku državama članicama da dopuste nadoknadu gubitaka prenošenjem u prethodno razdoblje kako bi se ujednačili uvjeti za poduzeća u cijeloj Uniji. Preporuka se odnosi na fiskalne godine 2020. i 2021.

3. Opće napomene

3.1. EGSO pozdravlja dugo očekivanu inicijativu Komisije za strategiju za oporezivanje poduzeća u 21. stoljeću. EGSO snažno podupire i cijeni činjenicu da Komisija svoj rad usklađuje s međunarodnim raspravama i sporazumima.

3.2. EGSO podupire cilj Komisije da porezni program pridonese općem cilju omogućavanja pravednog i održivog rasta podupiranjem širih politika EU-a, kao što su europski zeleni plan, Digitalna agenda Komisije, industrijska strategija za Europu i unija tržišta kapitala.

3.3. EGSO naglašava potrebu za olakšavanjem prekograničnih ulaganja i smanjenjem troškova usklađivanja za poduzeća, čineći pritom europsko gospodarstvo zelenijim i digitaliziranijim.

3.4. EGSO je zabrinut zbog postojanja poreznog jaza, i to unatoč činjenici da su prihodi od poreza na dobit u odnosu na BDP tijekom posljednjeg desetljeća u EU-u i državama OECD-a u prosjeku bili stabilni ili su čak i narasli.

3.5. EGSO dijeli stajalište Komisije da su se vlade angažirale oko usvajanja niza mjera protiv izbjegavanja plaćanja poreza i utaje i da su te mjere dodatno pojačale već postojeću složenost. EGSO poziva na snažan, učinkovit i pravedan porezni okvir koji bi se bavio temeljnim poticajima na smanjenje porezne osnovice i premještanje dobiti.

3.6. EGSO poziva Europsku komisiju da procijeni učinak niza zakona o borbi protiv izbjegavanja plaćanja poreza koji su provedeni u posljednjih šest godina.

3.7. EGSO potiče Komisiju da nastavi svoj Akcijski plan za pravedno i jednostavno oporezivanje koji podupire strategiju oporavka ( 6 ) , uzimajući u obzir mišljenje EGSO-a o paketu za pravedno i jednostavno oporezivanje ( 7 ) . EGSO smatra važnim unaprijediti produktivnost europskog gospodarstva barem na razinu konkurentskih gospodarstava. Porez je samo jedan od čimbenika koji utječu na produktivnost, ali je izuzetno važan ( 8 )

4. Posebne napomene

4.1. EGSO pozdravlja to što su ministri financija zemalja skupine G20 prihvatili sporazum koji je 8. listopada 2021. potpisalo 136 od 140 zemalja Uključivog okvira kako bi se postiglo globalno i konsenzualno paketno rješenje o načinu raspodjele prava na oporezivanje među zemljama ( 9 ) . Istodobno, EGSO naglašava posljedice složenosti takvih ambicioznih ciljeva, pozivajući na jedinstvenu i globalno usklađenu i koordiniranu provedbu 1. i 2. stupa. U tom kontekstu u prijedlozima EU-a treba voditi računa o specifičnostima zahtjeva sadržanih u propisima EU-a poput slobode poslovnog nastana i nediskriminacije.

4.2. EGSO napominje da je potrebno mnogo više rada da bi se postigao detaljan dogovor. Od najvećeg je interesa postići dogovor o mnogim tehničkim aspektima. Kada se pravila provode na razini EU-a, poduzeća sa sjedištem u EU-u ne smiju biti u nepovoljnom položaju u odnosu na svoje ekvivalentne konkurente sa sjedištem u drugim većim jurisdikcijama ( 10 )

4.3. EGSO naglašava potrebu za provedbom poreznog paketa ne samo u EU-u, nego istodobno i u zemljama koje su glavni trgovinski partneri. Ako se 1. stup istodobno ne provede u SAD-u i drugim glavnim trgovinskim partnerima, europska poduzeća mogla bi se naći u nepovoljnom položaju u odnosu na konkurenciju. Stoga je potrebno koordinirati i provedbu i korištenje multilateralne konvencije s trgovinskim partnerima.

4.4. EGSO naglašava važnost prenošenja i toga da pravila za direktivu za 2. stup i minimalnu efektivnu stopu poreza na dobit trebaju biti potpuno ista kao dogovorena složena pravila utvrđena u globalnom sporazumu. Države članice bi stoga trebale omogućiti dovoljno vremena da konačni dogovoreni tekst bude dostupan prije donošenja direktive ( 11 )

4.5. EGSO podržava inicijativu Komisije da izda preporuku državama članicama kako bi se omogućilo da se gubici nadoknade prenošenjem u prethodno razdoblje. Međutim, takva su pravila važna ne samo u situaciji pandemije, već i u normalnim okolnostima. Neto dobit poduzeća bi s vremenom trebala podlijegati porezu na dobit.

4.6. EGSO podupire Komisiju u borbi protiv zlouporabe fiktivnih subjekata za pranje novca, agresivno porezno planiranje od strane pojedinaca i korporacija i utaje poreza. EGSO se raduje izražavanju svojih stajališta o konkretnom prijedlogu koji se bavi zlouporabom fiktivnih subjekata.

4.7. EGSO pozdravlja inicijativu Komisije za uvođenje olakšica za smanjenje povlaštenog poreznog tretmana duga. Ulaganja u novu zeleniju tehnologiju povezana su s visokim rizikom za ulagača. U takvim situacijama, financiranje vlasničkim kapitalom posebno je važno i potrebno je prevladati inherentnu manu poreznih sustava koji ne favoriziraju financiranje vlasničkim kapitalom ( 12 )

4.8. EGSO primjećuje da bi financiranje vlasničkim kapitalom moglo biti manje nepovoljno i za poduzeća i za dioničare. Važno je da porezni tretman ne stvara poticaje za usmjeravanje sredstava s jedne razine na drugu.

4.9. Osim toga, važno je napomenuti da ako se zakonske stope poreza na dobit povećavaju, povećava se vrijednost odbitka kamata i poduzeću postaje ekonomski prikladnije ulagati putem zajmova. Viša stopa inflacije i/ili više kamatne stope imale bi sličan učinak, čime bi se povećao povlašteni porezni tretman duga ( 13 ) . Budući da se takav razvoj ne može isključiti, predstojeća inicijativa Komisije tim je važnija i potrebnija.

4.10. EGSO pozdravlja ciljeve BEFIT-a i raduje se što će moći ispitati detaljan prijedlog. Prijedlog bi trebao uzeti u obzir posebne pravne režime primjenjive na određene vrste zadruga i uzajamnih društava koje su povijesno usvojile različite države članice. EGSO potiče Komisiju da u rasprave uključi dionike i civilno društvo kako bi se postigao napredak i prihvaćanje.

5. Dodatna područja koja treba razmotriti za poreznu politiku 21. stoljeća

5.1. EGSO vjeruje da je pandemija mnogima možda promijenila radno mjesto na takav način da će rad na daljinu biti češći u narednim godinama. Porezne implikacije prekograničnog rada na daljinu (ili rada na daljinu) otvaraju porezna pitanja kako za poduzeća tako i za pojedince. Za poduzeće se može postaviti pitanje nenamjernog poslovnog nastana sa poreznim posljedicama koje to za sobom povlači. Pojedinac se može suočiti s poreznim zahtjevima iz više zemalja, a mogu se pojaviti negativni učinci na socijalna davanja i zaštitu. To može utjecati i na pravo na mirovinu.

5.2. EGSO potiče Komisiju da slučajeve prekograničnog rada rješava kao sastavni dio strategije za oporezivanje poslovanja.

5.3. Drugo područje koje treba preispitati je pokrivenost PDV-om. Iznimke i rupe u zakonu uzrokuju složenost i dovode do nejednakih uvjeta kao i izgubljenih poreznih prihoda. EGSO potiče Komisiju da preispita pokrivenost sustavom PDV-a.

Bruxelles, 23. veljače 2022. Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Christa SCHWENG

(1) COM(2020) 312 final.

(2) SL C 155, 30.4.2021., str. 8.

(3) Obuhvaćena su multinacionalna poduzeća s globalnim prometom iznad 20 milijardi eura i profitabilnošću iznad 10 % (tj. dobit prije oporezivanja/prihodi), koja se izračunava pomoću mehanizma uprosječivanja, uz smanjenje praga prometa na 10 milijardi eura uvjetovano uspješnom provedbom, među ostalim i porezne sigurnosti, pri čemu relevantna revizija počinje 7 godina nakon stupanja sporazuma na snagu, a završava za najviše godinu dana. Rudarska industrija i regulirane financijske usluge nisu uključeni. https://www.oecd.org/tax/beps/statement-on-a-two-pillar-solution-to-address-the-tax-challenges-arising-from-the-digitalisation-of-the-economy-october-2021.pdf.

(4) Drugi stup sastoji se od: (a) dva međusobno povezana domaća pravila (koji zajedno tvore pravila za sprječavanje smanjenja porezne osnovice na globalnoj razini (GloBE)): i. pravilo o uključivanju dohotka, koje nameće dodatni porez matičnom subjektu u odnosu na nisko oporezovani dohodak sastavnog subjekta; i ii. pravilo o sprječavanju plaćanja preniske stope poreza, kojim se odbijaju odbici ili zahtijeva odgovarajuća prilagodba u mjeri u kojoj niski porezni dohodak sastavnog subjekta ne podliježu oporezivanju prema pravilu o uključivanju dohotka; i (b) pravilo utemeljeno na ugovoru (pravilo o podlijeganju porezu) koje izvornim jurisdikcijama dopušta da nametnu ograničeno oporezivanje izvora na određena plaćanja povezanih osoba koja podliježu porezu ispod minimalne stope. Pravilo o podlijeganju porezu će se priznati kao pokriveni porez prema pravilima GloBE-a. Pravila GloBE-a primjenjivat će se na multinacionalna poduzeća koja prelaze prag od 750 milijuna eura kako je utvrđeno u akcijskom planu BEPS 13 (izvješćivanje po zemljama). Zemlje mogu slobodno primijeniti pravilo o uključivanju dohotka na multinacionalna poduzeća sa sjedištem u njihovoj zemlji čak i ako ne prelaze prag. Minimalna porezna stopa koja se koristi za potrebe pravila o uključivanju dohotka i pravila o sprječavanju plaćanja preniske stope poreza bit će 15 %. https://www.oecd.org/tax/beps/statement-on-a-two-pillar-solution-to-address-the-tax-challenges-arising-from-the-digitalisation-of-the-economy-october-2021.pdf.

(5) COM(2016) 685 final i COM(2016) 683 final.

(6) COM(2020) 312 final.

(7) SL C 155, 30.4.2021., str. 8.

(8) Mnogo je izvješća u kojima se zaključuje da je porez na dobit izuzetno štetan za rast i produktivnost. To je zaključak koji je OECD mnogo puta donio. Vidjeti, npr. Tax and Economic Growth (Porez i gospodarski rast), Odjel za gospodarstvo OECD-a, radni dokument br. 620 ili Tax Policy Reform and Economic Growth (Reforma porezne politike i gospodarski rast), OECD (2010.). Preusmjeravanje poreza na dobit na radnike, a posebno na niskokvalificirane radnike, kao i negativan učinak na ulaganja važni su čimbenici u donošenju zaključka. Drugi porezi, poput poreza na dohodak od rada, također mogu usporiti rast i razvoj produktivnosti.

(9) Pravila o oporezivanju primjenjuju se na sva poduzeća koja prelaze prag, bez obzira na sektor u kojem djeluju, a ne samo na tzv. digitalne poslovne modele ili poduzeća koja su u izravnom kontaktu s potrošačima.

(10) U nedostatku pravila o sprječavanju plaćanja preniske stope poreza i kada se pravilo o uključivanju dohotka ne bi primjenjivalo na domaće situacije, imali bismo situaciju u kojoj bi strane skupine multinacionalnih poduzeća, uključujući američke skupine, primjenjivale samo minimalnu efektivnu poreznu stopu za prekogranične situacije. Tada bi njihove domaće podružnice ostale zaštićene od minimalne efektivne porezne stope: u tom kontekstu, domaće podružnice sjedišta u SAD-u/inozemstvu, koje plaćaju nisku poreznu stopu, nastavile bi koristiti, na primjer, porezne olakšice za istraživanje i razvoj i plaćale bi poreznu stopu ispod dogovorenog minimuma, dok bi se porezne olakšice za istraživanje i razvoj sjedišta u EU-u i njegovih domaćih podružnica (kad bi vlastitu domaću efektivnu poreznu stopu smanjili ispod dogovorenog minimuma) neutralizirale zbog dodatnog poreza.

(11) Ako sva pravila iz Uključivog okvirnog sporazuma OECD-a ne budu poznata u trenutku kada se države članice slože s direktivom, bit će potrebno pokrenuti postupak izmjene direktive kako bi se globalni sporazum prenio u sporazum EU-a. Neke države članice možda će se usprotiviti takvoj izmjeni Direktive. Kako bi se postigao pravilan i potpun prijenos, globalni sporazum mora biti u potpunosti osmišljen i poznat prije nego što se postigne dogovor o direktivi.

(12) Vidjeti mišljenje „Uloga poreza na dobit trgovačkih društava” (SL C 152, 6.4.2022., str. 13.).

(13) Vidjeti The Taxation of Income from Capital (Oporezivanje dohotka od kapitala), Mervyn King i Don Fullerton, The University of Chicago Press i NBER (1984.).