1. UVOD

Ovo je četvrto izvješće u kojem je naglašen napredak koji su EU i države članice ostvarili u provedbi svojih zajedničkih obveza politike za sigurnost opskrbe hranom i ishrane. Priložen mu je radni dokument službi Komisije (SWD) s detaljnijim informacijama o analizi i studijama slučaja.

Izvješće je usmjereno na pregled glavnih političkih kretanja, analize i financijske trendove isplata te na procjenu prioriteta politike. U njemu se isto tako ističu rezultati i napredak koji su EU i države članice ostvarili u dvjema glavnim temama koje je Vijeće utvrdilo 2018.: i. osnaživanje žena za sigurnost opskrbe hranom i ishranu te ii. otvaranje radnih mjesta u ruralnim područjima. U zaključku izvješća naglašava se važnost osam političkih smjernica.

U izvješću se mogu naći primjeri načina na koje su EU i države članice pojačali svoje djelovanje u području sigurnosti opskrbe hranom i ishrane te održive poljoprivrede.

2. POLITIČKA KRETANJA NA EUROPSKOJ I GLOBALNOJ RAZINI

Nakon više desetljeća pada glad i neishranjenost od 2015. ponovno su u porastu. Procijenjeno je da je 2018. pothranjen bio 821 milijun ljudi. Štoviše, kada se objedini raširenost umjerene do velike nesigurnosti opskrbe hranom, procjenjuje se da 26,4 % svjetskog stanovništva (otprilike 2 milijarde ljudi) pati od nesigurnosti opskrbe hranom i da je više od 135 milijuna ljudi u 55 država iskusilo akutnu glad koja je zahtijevala hitnu pomoć po pitanju hrane, ishrane i životnih uvjeta. Ovaj je porast uglavnom posljedica sukobâ, prirodnih katastrofa i klimatskih promjena. Ako se sadašnji trendovi nastave, to bi moglo ugroziti ostvarenje ne samo drugog cilja održivog razvoja (iskorjenjivanje gladi), već i svih ciljeva održivog razvoja do 2030.

Vijeće i EU izrazili su 2018. zabrinutost u vezi s globalnom sigurnošću opskrbe hranom i ishrane kao odgovor na već tada alarmantne brojke i nakon najnovijih izvješća o provedbi obveza politike EU-a o sigurnosti opskrbe hranom i ishrane te o akcijskom planu Komisije za prehranu. Vijeće je pozvalo Komisiju da održi i pojača nastojanja da se ostvari drugi cilj održivog razvoja i time obrnu postojeći trendovi.

U ovom su izvještajnom razdoblju EU i države članice ostvarili znatan doprinos poboljšanju globalne sigurnosti opskrbe hranom zahvaljujući razmjerima financijske potpore, zagovaranja i zalaganja za rješavanje ključnih problema povezanih s upravljanjem.

EU i države članice usredotočili su se 2018. na provedbu Europskog konsenzusa o razvoju iz lipnja 2017. Konsenzusom se utvrđuje zajednički pristup međunarodnoj politici suradnje i razvoja te način na koji vanjsko djelovanje EU-a može doprinijeti uspješnoj provedbi Programa održivog razvoja do 2030. U njemu se sigurnost opskrbe hranom i sigurnost ishrane priznaju kao veliki globalni izazovi, a održiva poljoprivreda i ribarstvo prepoznaju se kao presudni pokretači u borbi protiv siromaštva i sve veće nejednakosti. Njime se isto tako pozivaju EU i države članice da nastave s nastojanjima da se iskorijene glad i svi oblici neishranjenosti.

Na globalnoj razini nastojanjima EU-a i država članica nastavilo se: i. jačanje upravljanja sigurnošću opskrbe hranom i ishrane, uključujući putem Odbora za svjetsku sigurnost opskrbe hranom i Pokreta za poboljšanje ishrane (SUN) te ii. zalaganje za novi globalni mehanizam koordinacije kojim bi se stalo na kraj krizama povezanima s hranom. Podrškom „Globalnoj mreži za krize povezane s hranom” EU je nastavio igrati vodeću ulogu i ispunjavati svoje obveze multilateralne suradnje na osnaživanju veza između humanitarnog djelovanja, razvoja i mira (šesti prioritet). Takvim se integriranim pristupom krizama okupljaju ključni akteri i aktivno se promiču koordinacija i suradnja na terenu. U Globalnom izvješću o krizama povezanima s hranom 16 vodećih globalnih i regionalnih institucija okuplja se u Informacijsku mrežu za sigurnost opskrbe hranom. To je izvješće sada priznato kao referentni dokument za konsenzusnu analizu kriza povezanih s hranom. Globalna mreža pripremila je 2018. konferenciju „Hrana i poljoprivreda u vrijeme krize”, koja se održala početkom 2019. u Bruxellesu.

U sklopu globalnih nastojanja da se iskorijeni neishranjenost EU je aktivno radio na suzbijanju pothranjenosti, posebice kad je u pitanju sprečavanje poteškoća u razvoju djece. Komisija se obvezala iskoristiti 3,5 milijardi EUR do 2020. kako bi se broj djece s poteškoćama u razvoju u partnerskim zemljama smanjio za barem 7 milijuna do 2025. Vijeće je u zaključku od 26. studenoga 2018. priznalo nastojanja Komisije da ispuni obveze EU-a i da mobilizira sve relevantne sektore kako bi se program za prehranu podržao na globalnoj razini i na razini partnerskih zemalja. U četvrtom izvješću o napretku akcijskog plana EU-a za prehranu, objavljenom 2019., potvrđuje se da su ulaganja Komisije povezana s prehranom bila na putu k ostvarivanju političkih obveza EU-a. Raširenost poteškoća u razvoju smanjila se u 42 partnerske zemlje s 39,2 % u 2012. na 34,9 % u 2019. Na temelju postojećih trendova procjenjuje se da će u tim zemljama 4,7 milijuna djece izbjeći poteškoće u razvoju. Obveza da se do 2020. dodijeli 3,5 milijardi EUR prijevremeno je ispunjena već 2019.

U skladu s drugim akcijskim planom EU-a za rodnu ravnopravnost (GAPII) nastavila su se nastojanja prema pristupu koji donosi korjenite promjene za poboljšanje rodne ravnopravnosti. U potpunosti je priznata presudna uloga žena duž poljoprivredno-prehrambenih lanaca vrijednosti u upravljanju prirodnim resursima i osiguravanju sigurnosti opskrbe hranom i ishrane. Broj rodno osjetljivih ugovora povećao se s 37 % u 2014. na 57 % u 2018.

Tijekom sastanka na vrhu 2017. u okviru inicijative Jedan planet EU se obvezao isplatiti 270 milijuna EUR kako bi podržao otpornost na klimatske promjene i poljoprivredne inovacije za održivu transformaciju ruralnih sredina. Uz financijsku potporu Francuske Komisija je pokrenula inicijativu DeSIRA za ojačavanje povezanosti istraživanja i inovacija u prehrambenim sustavima otpornima na klimatske promjene i za prikupljanje dokaza kojima će se poduprijeti politike u zemljama s niskim ili srednjim dohotkom. DeSIRA podupire projekte istraživanja i inovacija u Africi, Aziji, Latinskoj Americi te osnažuje istraživačke kapacitete i upravljanje za ključne nacionalne, regionalne i globalne aktere. Sastoji se od triju glavnih stupova: 1) istraživanje i inovacije u poljoprivrednim i prehrambenim sustavima; 2) istraživačka infrastruktura pogodna za inovacije te 3) znanje i dokazi kojima se informira oblikovanje politika. Od 2018. doneseno je preko 40 projekata u više od 31 države, a šest država članica obvezalo se na isplatu dodatnih sredstava za inicijativu DeSIRA kako bi se osnažile sinergije s njihovim bilateralnim i multilateralnim portfeljima za istraživanja i inovacije u poljoprivredi i ruralnom razvoju.

Partnerstvo EU-a i Afrike za istraživanje i inovacije za sigurnost opskrbe hranom i ishrane te održivu poljoprivredu provodi zajednički dogovoreni plan EU-a i Afričke unije (2016.–2020.). Do kraja 2020. iskoristit će se financijska sredstva u iznosu od 190 milijuna EUR iz programa Obzor 2020., kroz bespovratna sredstava Afričke unije za istraživanje i kroz zajednički program financiranja (LEAP-AGRI ERANet) deset država članica EU-a i devet država članica Afričke unije. Ukupno je financirano gotovo stotinjak projekata.

Dva su događaja osnažila suradnju Afričke unije i EU-a. Tijekom Ministarske konferencije Afričke unije i EU-a 2019. usuglašeno je deset akcijskih točaka, uključujući osnivanje Panafričke mreže za ekonomsku analizu politika (PANAP), čiji je cilj razmjena znanja o analizi utjecaja politika u supsaharskim državama. Cilj je Političkog dijaloga na visokoj razini između Afričke unije i EU-a o znanosti, tehnologiji i inovacijama 2019. pridonijeti boljoj upotrebi rezultatâ istraživanja i pretvoriti ih u proizvode i procese kojima se povećava proizvodnja visokokvalitetne hrane uz odgovarajuće podatke, potaknuti rast prihodâ i promicati ruralni razvoj u objema regijama.

EU i države članice ostvarili su napredak u osnaživanju poveznice između malih poljoprivrednika i malih i srednjih poduzeća (MSP-ova) te u usmjeravanju njihovih ulaganja u stvaranje mogućnosti za zapošljavanje u ruralnim područjima, posebice za mlade i žene. Komunikacija o Savezu Afrike i Europe za održiva ulaganja i radna mjesta donesena je 2018, a njezin je cilj otvaranje radnih mjesta te promicanje održivog i uključivog razvoja. Uspostavljena je i radna skupina za ruralnu Afriku kako bi se potaknulo otvaranje radnih mjesta u poljoprivrednom i poljoprivredno-prehrambenom sektoru. Među glavnim alatima EU-a za poticanje ulaganja u Afriku (uključujući mobilizaciju ostalih izvora financiranja za razvoj poljoprivrede) nalaze se Plan za vanjska ulaganja i Uzajamni fond EU-a za Afriku.

Kada je riječ o multilateralnoj koordinaciji, Komisija i pet država članica nastavljaju djelovati kao članice uprave Globalne platforme donatora za ruralni razvoj (GDPRD). U GDPRD-u EU vrlo aktivno sudjeluje u Radnoj skupini globalnih donatora za zemljišta. EU i 28 partnera obvezali su se na povećanje koordinacije i razmjene znanja o programima upravljanja zemljištem i zajednički podržavaju rješenja problemâ povezanih sa zemljištem u političkim procesima. EU je 2018. donio program upravljanja zemljištem kojemu je cilj potaknuti ulaganje u zemlju radi povećanja poljoprivredne produktivnosti i održivog rasta.