EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 27.6.2018. COM(2018) 493 final IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU Godišnje izvješće o aktivnostima istraživanja i tehnološkog razvoja u Europskoj uniji i praćenju programa Obzor 2020. u 2017.



IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU Godišnje izvješće o aktivnostima istraživanja i tehnološkog razvoja u Europskoj uniji i praćenju programa Obzor 2020. u 2017. 1. Kontekst godišnjeg izvješća o aktivnostima istraživanja i tehnološkog razvoja Godišnje izvješće o aktivnostima istraživanja i tehnološkog razvoja u Europskoj uniji i širenju rezultata priprema se u skladu s člankom 190. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i člankom 7. Ugovora o Euratomu. Svrha je ovog izvješća dati precizan i sažet pregled ključnih mjera provedenih u izvještajnoj godini. Vijeće je 30. svibnja 2017. pozvalo Komisiju da pojednostavi svoju strategiju izvješćivanja pa su detaljni podaci o praćenju u vezi s Obzorom 2020. javno dostupni na novoj obavijesnoj ploči Obzora 2020. 2. Širi politički kontekst 2017. Iako su 2017. obilježila važna politička pitanja, EU je ostvario važan napredak u pogledu Komisijinih deset prioriteta koje je predsjednik Juncker utvrdio na početku svojeg mandata. Istraživanja i inovacije i dalje su imali ključnu ulogu u provedbi Programa za zapošljavanje, rast, pravednost i demokratske promjene. Europsko gospodarstvo nastavilo je dobivati na zamahu. Zaposlenost i ulaganja vratili su se na razine na kojima su bili prije financijske krize. Postignut je dodatan uspjeh zahvaljujući Komisijinu Planu ulaganja za Europu vrijednom 315 milijardi EUR i Europskom fondu za strateška ulaganja (EFSU). Očekivalo se da će EFSU do prosinca 2017. potaknuti ulaganja u iznosu od 256,1 milijarde EUR. Okvirni program Obzor 2020. pridonio je tim pozitivnim kretanjima. Procjenjuje se da svaki euro uložen u okviru Obzora 2020. dovede do rasta BDP-a od 6 do 8,5 eura (od 400 do 600 milijardi EUR do 2030.). EU je postigao znatan napredak i u uspostavljanju povezanog jedinstvenog digitalnog tržišta. Komisija je predstavila nova pravila za zaštitu intelektualnog vlasništva, kulturne raznolikosti i osobnih podataka radi lakše borbe protiv terorističke propagande i radikalizacije na internetu. Europska komisija pridonijela je tom političkom prioritetu tako što je 2016. i 2017. dodijelila 3 milijarde EUR za aktivnosti povezane s informacijskim i komunikacijskim tehnologijama u svim dijelovima Obzora 2020. Više od 6 milijardi EUR namijenjeno je za digitalna istraživanja i inovacije u zadnjoj fazi programa (2018.–2020.), od kojih je 1,7 milijardi EUR dodijeljeno za tematsko područje koje se odnosi na digitalizaciju. Zbog geopolitičkih događaja energetska i klimatska pitanja bila su 2017. u središtu pozornosti. Na temelju Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama iz 2015. i u kontekstu ciljeva održivog razvoja, Europska komisija nastavila je provoditi obveze EU-a u području energije i klime. Treće izvješće o stanju energetske unije, predstavljeno u studenome 2017., pokazalo je da se prelazak Europe na društvo s niskim emisijama ugljika uistinu ostvaruje. Ta se kretanja dobro odražavaju u programu rada Obzora 2020. za razdoblje 2018.–2020., koji je izrazito usmjeren na klimatske promjene i istraživanje održivosti, npr. odvajanjem dodatnih 3,3 milijarde EUR na tematsko područje koje se odnosi na budućnost s niskim emisijama ugljika otpornu na klimatske promjene. 3. Okvir politike Ovu izvještajnu godinu obilježio je uspješan početak zadnje faze Obzora 2020. (2018.–2020.), ali i prvi koraci prema izradi sljedećeg okvirnog programa za istraživanja i inovacije koji će započeti 2021. Komisija je 29. svibnja 2017. objavila privremenu evaluaciju Obzora 2020., kao što se zahtijeva člankom 32. uredbe kojom se taj program uspostavlja. Nalazi privremene evaluacije dokazali su da je Obzor 2020. iznimno privlačan program koji omogućuje jedinstvene suradnje i partnerstva i koji je na putu da doprinese zapošljavanju i rastu. No u evaluaciji se poziva na maksimalno povećanje učinka usmjeravanjem na zadaće i uključivanjem građana. Privremena evaluacija poslužila je kao temelj za izvješće i preporuke za budućnost nezavisne skupine na visokoj razini za postizanje najvećeg učinka programa EU-a za istraživanja i inovacije, pod predsjedanjem Pascala Lamyja (Lamyjeva skupina na visokoj razini). U izvješću skupine na visokoj razini objavljenom 3. srpnja 2017. oblikovana je vizija za buduća istraživanja i inovacije u EU-u i izrađene su strateške preporuke o povećanju učinka budućih ulaganja EU-a u tom području. To je izvješće privuklo znatnu pozornost na visokim političkim razinama, izvan istraživačkih i inovacijskih zajednica te izvan Europe i postalo je referentna točka za raspravu s dionicima. I privremena evaluacija i Lamyjevo izvješće pozivaju na „evoluciju, a ne revoluciju” koja će odrediti novu razinu ambicija za globalno vodstvo EU-a u znanosti i inovacijama. Velik poticaj razvoju odgovarajućih okvirnih uvjeta za istraživanja i inovacije bio je program „3 O” povjerenika Moedasa: otvorene inovacije, otvorena znanost, otvorenost prema svijetu. Otvorene inovacije Kako bi pridonijela stvaranju i unapređenju revolucionarnih inovacija kojima se otvaraju nova tržišta i time ostvarila veći učinak Obzora 2020., Europska komisija pokrenula je prvu fazu Europskog vijeća za inovacije u okviru programa rada za razdoblje 2018.–2020. Prva faza ima proračun od 2,7 milijardi EUR i objedinjuje nekoliko programa za potporu inovacijama: Instrument za mala i srednja poduzeća, Brzi program za inovacije (FTI), otvorene buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju (FET) i nagrade programa Obzor. Nezavisna stručna skupina inovatora na visokoj razini pomogla je Europskoj komisiji u oblikovanju punopravnog Europskog vijeća za inovacije i izradila cjelovit skup preporuka u izvješću objavljenom 24. siječnja 2018. pod nazivom Europa se vratila: ubrzavanje revolucionarnih inovacija . Budući da je programa rada Komisije dio agende za otvorene inovacije, ispitano je obuhvaća li zakonodavne inicijative važne za inovacije, u skladu s načelom inovativnosti. Komisija je 2017. nastavila provoditi pilot fazu Sporazuma o inovacijama, koji su uvedeni u kontekstu paketa za kružno gospodarstvo, a prvi takvi sporazumi, pod nazivom „Održivo pročišćavanje otpadnih voda kombinacijom anaerobne membranske tehnologije (AnMBR) i ponovne uporabe vode” i „Od e-mobilnosti do recikliranja: čestita petlja električnog vozila: ponovna uporaba baterija iz električnih vozila u stacionarnim sustavima za skladištenje energije”, doneseni su 21. studenoga 2017.

Otvorena znanost Europska komisija počela je 2017. s provedbom različitih dijelova inicijative Europski oblak za znanost (EOSC) kako bi iskoristila podatkovnu revoluciju. S pomoću oblaka za znanost europskoj će se znanosti, industriji i javnim tijelima omogućiti vrhunska digitalna infrastruktura koja svim znanstvenicima i inženjerima u Europskoj uniji pruža jednostavan pristup najmodernijim računalnim kapacitetima i kapacitetima za pohranu podataka. Platforma politike za otvorenu znanost (OSPP) dostavila je prva izvješća: o altmetriji u ožujku 2017., a o otvorenom obrazovanju i vještinama, nagradama i poticajima u srpnju 2017. Komisija je u rujnu 2017. objavila Radni dokument službi Komisije o dugoročnoj održivosti europskih istraživačkih infrastruktura u kojem poziva države članice da nastave ulagati u njih. Te su infrastrukture ključan čimbenik koji znanstvenicima omogućuje širenje granica znanja. Otvorenost prema svijetu Međunarodna suradnja EU-a u području istraživanja i inovacija tijekom 2017. znatno je pridonijela Komisijinu prioritetu promicanja „Europe kao jačega globalnog čimbenika” i bila ključna za ostvarivanje prioriteta politike u pogledu istraživanja i inovacija „otvorenih prema svijetu”. Održani su brojni zajednički odbori za suradnju u području znanosti i tehnologije te regionalni politički dijalozi kako bi se proširile mogućnosti za suradnju. Te su aktivnosti uključivale i jačanje uloge EU-a u globalnim višestranim inicijativama i sudjelovanje međunarodnih partnerskih zemalja u zajedničkim programima, ministarsku konferenciju o jačanju euro-mediteranske suradnje putem istraživanja i inovacija, doprinose konferenciji Naš ocean na Malti, širenje Saveza za istraživanje Atlantskog oceana „izjavom iz Beléma” na zemlje koje graniče s južnim Atlantikom, osobito na Brazil i Južnu Afriku, te potporu Misiji za inovacije. Održan je i politički dijalog na visokoj razini između Europske unije i Afričke unije. EU je ujedno poduzeo završne korake za svoje sudjelovanje u inicijativi PRIMA (Istraživanje i inovacije na mediteranskom području), koja je pokrenuta u skladu s člankom 185. UFEU-a, a koju su Europski parlament i Vijeće EU-a donijeli u srpnju 2017. Proračun te inicijative trenutačno iznosi 494 milijuna EUR (od kojih 274 milijuna EUR dolazi iz država sudionica, a 220 milijuna EUR iz EU-a). Ostale mjere politike Komisija je 22. veljače 2017. u okviru europskog semestra 2017. objavila izvješća po zemljama u kojima je znatan i važan prostor posvetila istraživanju i inovacijama. U kontekstu europskog semestra za usklađivanje gospodarskih politika donesen je skup preporuka po državama članicama koje se odnose na pitanja istraživanja i inovacija. Skupina na visokoj razini, koja djeluje u okviru mehanizma za znanstveno savjetovanje (SAM HLG), objavila je nekoliko publikacija tijekom 2017. Znanstveno mišljenje na temu „Kibersigurnost na europskom jedinstvenom digitalnom tržištu” objavljeno je u ožujku 2017. i predstavljalo dio činjenične osnove za zajedničku komunikaciju Europske komisije i Visokog predstavnika iz rujna 2017. pod nazivom „Otpornost, odvraćanje i obrana: jačanje kibersigurnosti EU-a”, kojom su predstavljene mjere za daljnje jačanje struktura i kapaciteta za kibersigurnost EU-a. Napomena s objašnjenjem te skupine na visokoj razini o novim tehnikama u poljoprivrednoj biotehnologiji objavljena je u travnju 2017. Njihovo znanstveno mišljenje o hrani iz oceana objavljeno je u studenome 2017. Europsko istraživačko vijeće (ERC) 2017. je proslavilo svoju 10. obljetnicu. Povodom tog događaja održano je više od 160 različitih proslava u cijelom svijetu. Istraživački instituti, sveučilišta, nacionalne vlade, znanstveni muzeji, delegacije EU-a i drugi sudionici pridonijeli su obilježavanju tog značajnog datuma. Ove je godine obilježena i 20. obljetnica aktivnosti Marie Skłodowska-Curie (MSCA), kojima je financirano više od 100 000 istraživača i kojima se tijekom 2017. podupirala mobilnost, osposobljavanje i razvoj karijere za više od 9 000 vrhunskih istraživača. Čak 14 doktorskih kandidata koji su primili sredstva u okviru programa MSCA sudjelovalo je u značajnom otkriću gravitacijskih valova koje im je donijelo Nobelovu nagradu za fiziku za 2017., dok su tri znanstvenika koji su prethodno vodili osam projekata programa MSCA nagrađena Nobelovom nagradu za kemiju za 2017. Komisija je u rujnu 2017. zajedno s Visokim predstavnikom Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku objavila zajedničku komunikaciju o kibersigurnosti za EU kako bi EU bio spremniji za suočavanje s kiberprijetnjama. Inicijativa za digitalizaciju europske industrije uspješno je nastavila svoje aktivnosti. Komisija se 2017. pridružila Međunarodnom forumu za unapređenje inovacija za službe koje prve reagiraju kako bi osigurala da su istraživanja sigurnosti u EU-u koja se odnose na službe koje prve reagiraju koherentna i komplementarna s globalnim nastojanjima u istom području. Komisija trenutačno predsjeda tim forumom. Forum ima 14 članova, koji uključuju više država članica i međunarodnih partnera. U listopadu 2017. Europska komisija pokrenula je zajedno s europskim članovima međuvladine Skupine za promatranje Zemlje (GEO) inicijativu EuroGEOSS. EuroGEOSS objedinjuje program Copernicus i istraživanja i inovacije u okviru Obzora 2020. u području promatranja Zemlje za potporu razvoju silaznih usluga i proizvoda. Komisija je u studenome 2017. predstavila svoju reviziju Europske strategije i akcijskog plana za biogospodarstvo iz 2012., koja je dokumentirana u obliku radnog dokumenta službi Komisije. Započet je rad na reviziji te strategije i njezina akcijskog plana, a njezino se donošenje očekuje 2018. Prognostičke aktivnosti provode se kao potpora razvoju prijedloga za okvirni program i njegovih polugodišnjih programa rada. Prognostičke aktivnosti tijekom 2017. bile su usmjerene na potporu budućem okvirnom programu za istraživanje i inovacije (FP9). Ključni događaji te godine uključivali su objavljivanje triju izvješća: publikaciju stručne skupine za strateška predviđanja za politiku EU-a i dva izvješća u okviru projekta BOHEMIA kojima se želi poduprijeti priprema Komisijinih prijedloga za buduće politike EU-a u području istraživanja i inovacija. I Strateška skupina na visokoj razini za industrijske tehnologije, osnovana kako bi se ispitao pristup politike ključnim tehnologijama razvoja, bavila se Okvirnim programom nakon 2020. Izvješće je predviđeno za travanj 2018. 4. Provedba Obzora 2020. 4.1. Odgovor na pozive Komisija je u rujnu 2017. pokrenula novu obavijesnu ploču Obzora 2020. koja na interaktivan način pruža podatke o praćenju projekata i prijedloga, a neki od njih sažeti su u nastavku. Do kraja 2017. zaključeno je 457 poziva u okviru Obzora 2020., a podneseno je 151 067 prijedloga koji ispunjavaju uvjete, za što su zatražena sredstva EU-a u iznosu od 232 milijarde EUR. Od toga je 18 059 prijedloga predloženo za financiranje, pa ukupna stopa uspješnosti prihvatljivih cjelovitih prijedloga u prve četiri godine iznosi 12 %. Do kraja prosinca 2017. potpisano je ukupno 16 514 sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava, za što je iz proračuna EU-a izdvojeno 29,8 milijardi EUR sredstava.

U razdoblju 2014.–2017. sudionici iz država članica primili su 92 % sredstava, a ostatak je dodijeljen pridruženim zemljama i trećim zemljama. Više od 50 % svih sudionika iz trećih zemalja dolazilo je iz Sjedinjenih Američkih Država, Kine, Kanade, Australije i Južne Afrike. U 12 % sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava sudjeluju jedan ili više partnera iz trećih zemalja, a sudionici iz trećih zemalja godišnje ulažu 44 milijuna EUR u projekte Obzora 2020. Sveučilišta su i dalje na prvome mjestu kad je riječ o primljenim financijskim sredstvima, ali ih je privatni sektor blago prestigao u pogledu sudjelovanja. Udio sudionika iz privatnog sektora u pozivima od početka programa do kraja izvještajne godine iznosi 34,4 %. MSP-ovi predstavljaju 24,5 % sudionika u Obzoru 2020., s ukupnim iznosom od 4,9 milijardi EUR sredstava EU-a. 4.2. Ključne karakteristike Obzora 2020. Program rada za razdoblje 2018.–2020. pokrenut je 27. listopada 2017., čime je započeta zadnja faza Obzora 2020. Ukupno financiranje u tom razdoblju uključuje sredstva Europskog istraživačkog vijeća i iznosi više od 30 milijardi EUR. Četiri tematska područja prelaze granice pojedinih tema i objedinjuju doprinose iz različitih dijelova programa radi ostvarenja zajedničkog cilja i stvaranja trajnog učinka. Njihov ukupan proračun iznosi više od 7 milijardi EUR: i. stvaranje budućnosti s niskim emisijama ugljika, koja je otporna na klimatske promjene, ii. povezivanje koristi za gospodarstvo i okoliš – kružno gospodarstvo, iii. digitalizacija i transformacija europske industrije i usluga i iv. povećanje djelotvornosti sigurnosne unije. Tim programom rada pridonijet će se i političkom prioritetu rješavanja problema povezanih s migracijom tako što će se u sljedeće tri godine dodijeliti više od 200 milijuna EUR za istraživanja migracija (pozivi u Društvenim izazovima 2, 3, 5, 5, 6, 7). Instrument za mala i srednja poduzeća Zaprimljeno je više od 50 000 prijava za Instrument za MSP-ove tijekom prve četiri godine Obzora 2020., a taj se broj iz godine u godinu povećavao (15 395 prijava 2017.). Ukupna stopa uspješnosti cjelovitih prijedloga u okviru Instrumenta za MSP-ove u prve četiri godine iznosila je 6,9 % (5,6 % 2017.). Malim i srednjim poduzećima do kraja 2017. dodijeljeno je 24,94 % (4,32 milijarde EUR) ukupnih zajedničkih proračuna za poseban cilj Obzora 2020. „Vodeći položaj u tehnologijama razvoja i industrijskim tehnologijama” (LEIT) i za prioritet „Društveni izazovi” (u prve četiri godine provedbe), što znači da je proračunski cilj od 20 % koji su odredili Vijeće Europske unije i Parlament na početku programa nadmašen za gotovo 25 % ili 5 postotnih bodova. Poboljšavanje međunarodne suradnje Povećana potpora za međunarodno sudjelovanje u projektima Obzora 2020. omogućena je pokretanjem programa rada za razdoblje 2018.–2020. koji uključuje više od 30 vodećih inicijativa velikih razmjera i širokih područja primjene, s temama posvećenima međunarodnoj suradnji i područjima od uzajamne koristi, s ukupnim proračunom od više od 1 milijarde EUR. Pojačane su sinergije s vanjskim politikama EU-a. Na primjer, u svibnju 2017. u Jordanu je u rad pušten sinkrotron SESAME, čijoj je gradnji EU uvelike pridonio. Komisija i dalje proaktivno radi na osiguravanju dobrih okvirnih uvjeta za međunarodnu suradnju u području istraživanja i inovacija. Nastavila je povećavati područje primjene mehanizama sufinanciranja Obzora 2020. pa je tako primjerice u okviru dijaloga o suradnji u području inovacija između EU-a i Kine iz 2017. dogovoreno produljenje kineskog mehanizma u razdoblju 2018.–2020. Osim aktivnosti u okviru programa MSCA, koje čine polovinu svih sudjelovanja trećih zemalja u Obzoru 2020., provedbeni dogovori Europskog istraživačkog vijeća potpisani su s tijelima za financiranje u deset zemalja svijeta. Tijekom 2017. u rad su puštena i prva čvorišta Europske mreže centara i središta za istraživanja i inovacije u SAD-u, Kini i Brazilu. S Indijom je ostvarena suradnja u rješavanju problema s vodom, a s afričkim zemljama u području sigurnosti hrane i obnovljivih izvora energije. Širenje sudjelovanja Uz Instrument za političku podršku (PSF) i „pečat izvrsnosti”, u drugoj fazi instrumenta udruživanja „Teaming” dodijeljena su sredstva za 11 projekata radi stvaranja centara izvrsnosti kojima bi se pridonijelo poboljšanju rezultata istraživanja te povećalo ulaganje u zemljama s nižom izvrsnosti istraživanja. Za svaki je projekt dodijeljeno od 10 do 15 milijuna EUR, što ukupno iznosi gotovo 155 milijuna EUR. U 2017. objavljen je i poziv u okviru prve faze instrumenta „Teaming” uz financijski doprinos EU-a od gotovo 14 milijuna EUR, a rezultat je 30 financiranih projekata. Nastavila se pružati potpora za Europsku suradnju u znanosti i tehnologiji (COST). Pilot-mjerom programa rada za razdoblje 2018.–2020. financirat će se više od 100 istraživača neovisno o državljanstvu kako bi stipendiju u okviru aktivnosti MSCA iskoristili u zemljama obuhvaćenima širenjem. „Pečat izvrsnosti” korišten je 2017. u 19 nacionalnih programa u 11 zemalja (CY (4), CZ (2), ES (1), HU (1), SI (2), SE (2), NO (1), PL (2), EL (1), UK (1) i uskoro SK (2)), te u deset regionalnih programa u četiri zemlje: ( IT (6), ES (3), FR (1), CZ (1)). Društvene i humanističke znanosti Tijekom 2017. nastavljena je integracija društvenih i humanističkih znanosti u različite aktivnosti Obzora 2020. Doprinos društvenih i humanističkih znanosti izričito je zahtijevan za 114 tema iz stupova „Vodeći položaj industrije” i „Društveni izazovi”. Društveni izazov br. 6. „Uključiva, inovativna i promišljena društva” ostao je središnja točka za socioekonomska i kulturalna istraživanja i inovacije za svladavanje poteškoća u područjima kao što su nejednakost, rast i uključenost te međunarodni odnosi. Izbjeglička kriza još nije završila, a program istraživanja migracija pružio je pouzdanu dokaznu bazu za potporu migracijskim politikama i inovativnim rješenjima za integraciju migranata. Rod Rodna ravnopravnost posebno je procijenjena u okviru izvješća stručne skupine o privremenoj evaluaciji Obzora 2020. Nastavila su se pozitivna kretanja u pogledu sudjelovanja žena u Obzoru 2020. i ispunjeni su ciljevi: u prve tri godine Obzora 2020. 41 % ugovora potpisano je sa stručnjakinjama koje sudjeluju u ocjenjivačkim povjerenstvima, a 55,2 % članova savjetodavnih skupina bile su žene. Izrađena je infografika kako bi se prikazala glavna kretanja i mjere koje su provedene u cilju rodne ravnopravnosti u Obzoru 2020. Klimatska politika i održivi razvoj Uredbom o Obzoru 2020. utvrđene su ciljne vrijednosti izdataka od 35 % za klimatsku politiku i 60 % za održivi razvoj koje treba ostvariti tijekom trajanja programa. Praćenje rashoda za Obzor 2020. pokazuje da je do 2017. bilo vrlo izgledno da će se cilj za održivi razvoj ostvariti, dok cilj za klimatsku politiku još nije bio ispunjen. Rashodi praćeni do 2017. blizu su 30 % za klimatsku politiku i 69 % za održivi razvoj (2017. naspram 65 % u privremenoj evaluaciji Obzora 2020.). Cijela Komisija i dalje radi na tome da se do kraja trajanja programa Obzor 2020. ostvari cilj povezan s uključivanjem klimatske politike.

Sinergije s drugim programima U srpnju 2017. donesena je Komunikacija „Jačanje inovacija u europskim regijama: strategije za otporni, uključivi i održivi rast” u kojoj je naglašena važnost sinergija i komplementarnosti između politika i instrumenata EU-a kao ključnog čimbenika za maksimalno iskorištavanje potencijala rasta regija i država članica EU-a. Postoje općeniti okviri za planiranje razvoja istraživanja i inovacija te regionalnog razvoja koji uključuju „naknadne mjere” i „prethodne mjere” u vezi s Obzorom 2020. i olakšavaju transnacionalnu suradnju na povezanim prioritetima u pogledu pametne specijalizacije. Strategije pametne specijalizacije (S3) ključne su za sinergije. Usto, alat Inovacijski radar služi za privlačenje ulagatelja. Provedba „pečata izvrsnosti” dobro je napredovala tijekom 2017. i uspostavlja se sve više regionalnih odnosno nacionalnih programa za financijsku potporu prijedloga u okviru Instrumenta za MSP-ove kojima je dodijeljen taj pečat, među ostalim preko europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF). Pečat je tijekom te godine proširen na mjere instrumenta „Teaming” u okviru dijela Obzora 2020. koji se odnosi na širenje te na aktivnosti Marie Skłodowska-Curie, a napredovao je i pripremni rad na njegovu proširenju na prijedloge za provjeru koncepata u okviru Europskog istraživačkog vijeća (ERC). Europska komisija objavila je u siječnju 2017. „napomenu s objašnjenjem” o primjeni pravila o državnoj potpori kako bi na jednostavan način objasnila kako osmisliti programe javne potpore tako da se prijedlozi kojim je dodijeljen „pečat” financiraju najvećim mogućim intenzitetom financiranja. Nekoliko mjeseci poslije, u lipnju, projekti kojima je dodijeljen „pečat” izuzeti su od obveze prijavljivanja. U okviru Instrumenta za političku podršku Obzora 2020. pokrenuta je još jedna nova važna mjera usmjerena na sinergije: uzajamno učenje o širenju sudjelovanja i osiguravanju sinergija između programa istraživanja i inovacija u EU-u i kohezijske politike. 5. Euratom U programskoj izjavi programa Euratom navodi se da je postignut napredak u postizanju posebnih ciljeva tog programa. Konkretno, 2017. su potpisana 23 nova projekta (zajednička istraživačka i/ili koordinirana djelovanja) u području nuklearne sigurnosti koji će vjerojatno dovesti do vidljivog poboljšanja europske nuklearne sigurnosti u praksi. Nadalje, 2017. je potpisano deset novih projekata koji pridonose razvoju sigurnih, dugoročnih rješenja za zbrinjavanje konačnog nuklearnog otpada. Donesen je program rada Euratoma za 2018. u kojemu se predlažu mjere za rješavanje istraživačkih izazova važnih za nuklearnu sigurnost, zbrinjavanje otpada i zaštitu od zračenja. Osim toga, u programu rada Euratoma za 2018. stavljen je naglasak na istraživanja za razgradnju nuklearnih postrojenja te na promicanje osposobljavanja itd.,,, Budući da se Ugovorom o Euratomu omogućuju samo istraživački programi u trajanju od pet godina, Komisija je donijela Prijedlog uredbe Vijeća o uspostavi programa Euratoma za istraživanja i osposobljavanje za razdoblje 2019.–2020. Taj prijedlog ima iste ciljeve i popis aktivnosti kao i aktualni program Euratoma za razdoblje 2014.–2018. Prijedlog za produljenje programa Euratoma bio je popraćen izvješćem Komisije Vijeću i Parlamentu o privremenoj evaluaciji Programa Euratoma za istraživanja i osposobljavanje za razdoblje 2014.–2018. U popratnim radnim dokumentima službi Komisije pruža se detaljna evaluacija izravnih i neizravnih mjera u okviru tog programa. 6. Zajednički istraživački centar (JRC) Povrh toga što je bio dio programa Euratoma, Zajednički istraživački centar nastavio je tijekom 2017. pružati znanstvenu potporu za ključne političke inicijative, kao što su jedinstveno digitalno tržište, energetska unija, kružno gospodarstvo, oporezivanje, poljoprivreda, socijalni stup, migracije i sigurnost. Odgovorio je i na novonastala pitanja, kao što je dvojna kvaliteta prehrambenih proizvoda. Zajednički istraživački centar ostvario je napredak u provedbi svoje strategije do 2030., donesene 2016. Tijekom 2017. dodatno je ojačao svoju sposobnost upravljanja kapacitetima za izradu politika pokretanjem Centra znanja za biogospodarstvo i Stručnog centra za modeliranje. Ukupno četiri centra znanja i četiri stručna centra okupljaju stručnjake, kompetencije, alate, vještine, podatke i znanje iz cijele Komisije. Nadalje, Zajednički istraživački centar pridonio je boljoj regulativi tako što je Komisiji pružio metodologije za kvantifikaciju i planiranje podataka. Ojačao je svoju potporu europskom semestru s pomoću platformi za razmjenu znanja između zemalja odnosno modeliranja poreza. Zajednički istraživački centar u suradnji s glavnim upravama Komisije razvio je konceptualni okvir za otpornost koji se može upotrijebiti u izradi politika EU-a. Bliska suradnja s Komisijinim mehanizmom za znanstveno savjetovanje (SAM) nastavila se tijekom 2017. Zajednički istraživački centar podupro je regionalne inovacije širenjem tematskog područja primjene „Puta prema izvrsnosti” i dodavanjem novih alata „platformi za pametnu specijalizaciju”. Zajednički istraživački centar pokrenuo je 2017. poziv na iskaz interesa i pružio otvoren pristup dijelu svoje vrhunske istraživačke infrastrukture. Ostale nove inicijative iz 2017. uključuju uspostavu Centra za napredne studije. Zajednički istraživački centar ujedno je sklopio sporazume s ekvivalentnim europskim subjektima u Estoniji, Sloveniji, Francuskoj, Danskoj, Poljskoj i Finskoj te s regionalnim tijelima i međunarodnim partnerima. Odnosi s afričkim zemljama našli su se u središtu pozornosti objavom izvješća „Znanost za partnerstvo Afričke unije i Europske unije: izgradnja znanja za održivi razvoj”, koje je pripremljeno u kontekstu sastanka na vrhu Afričke unije i EU-a održanog 2017. Brojni događaji u cijeloj Europi doprinijeli su stvaranju bližih veza među građanima, znanstvenim zajednicama i oblikovateljima politika EU-a. Ti događaji uključuju „Znanost se susreće s parlamentima” i „Znanost se susreće s regijama”, koji se organiziraju zajedno sa Skupinom za ocjenjivanje znanstvenih i tehnoloških odabira (STOA) Europskog parlamenta odnosno s Odborom regija. 7. Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT) Europski institut za inovacije i tehnologiju nastavio je tijekom 2017. provoditi svoju Stratešku inovacijsku agendu (SIA). To je i dalje jedini instrument EU-a koji u potpunosti integrira obrazovanje, istraživanja i poslovanje u svojim zajednicama znanja i inovacija kako bi se riješila klimatska, digitalna, zdravstvena, energetska, prehrambena pitanja i pitanja povezana sa sirovinama. Evaluacija EIT-a u sredini programskog razdoblja i studija učinka potvrdile su da jedinstveni inovacijski model tog instituta dovodi do rezultata i učinka. Ti se rezultati ogledaju u činjenici da se 18 poduzetnika iz zajednice EIT-a našlo na Forbesovu popisu 30 europskih poduzetnika mlađih od 30 godina iz 2017. Riječ je o prijelomnim inovacijama, od električnih zrakoplova koji ne ispuštaju emisije do revolucionarnog rješenja za skladištenje energije koje se temelji na grafenu. Dodijeljena su bespovratna sredstva u ukupnom iznosu od 320 milijuna EUR. Regionalnim programom za inovacije EIT-a (program EIT-a za širenje) sada se podupiru aktivnosti u 18 zemalja. EIT je uspio uspostaviti „EIT Food” i osigurati njegov razvoj u stabilnu zajednicu znanja i inovacija koja provodi aktivnosti u cijelom prehrambenom vrijednosnom lancu u pet novootvorenih kolokacijskih centara u Europi. 8. Širenje i iskorištavanje rezultata te komunikacija Provedena su dva okvirna ugovora za pomoć projektnim konzorcijima u njihovim aktivnostima širenja i iskorištavanja: „Common Exploitation Booster” koji je 2017. pružio ciljanu potporu za 195 projekata i „Common Dissemination Booster” kojim će se poduprijeti 272 projekta, pokrenuti su u trećem tromjesečju 2017. Službe Komisije provele su dodatne mjere kojima se omogućuje praćenje rezultata istraživanja nakon dovršetka projekata kako bi se stekao potpuniji uvid. U pogledu vanjskih dionika, CORDIS, primarni javni repozitorij Europske komisije i portal za širenje informacija o svim istraživačkim projektima koje financira EU, primio je 5 milijuna EUR potpore. CORDIS je i dalje glavni alat za pružanje pristupačnog pristupa podacima i rezultatima projekata zahvaljujući bržoj i široj vidljivosti rezultata projekata i poboljšanim funkcijama pretraživanja. Nova obavijesna ploča Obzora 2020. od 2017. olakšava korištenje širokim spektrom podataka o projektima i prijedlozima u okviru Obzora 2020. kako bi se prikazao učinak programa i poduprla izrada politika utemeljenih na dokazima. Njome se nadopunjuju postojeći alati za izvješćivanje koji i vanjskim i unutarnjim korisnicima nude jedinstvenu, transparentnu, pristupačnu, mrežnu jedinstvenu točku pristupa podacima o provedbi i rezultatima Obzora 2020. Otvoreni pristup postao je od 2017. zadano pravilo u programima rada, uz mogućnost izuzeća pod određenim uvjetima. Na temelju potpisanih sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava 2017., do kraja 2017. približno 63 % publikacija bilo je dostupno zahvaljujući otvorenom pristupu. Uzmu li se u obzir svi projekti iz Obzora 2020. u okviru otvorenog pristupa do kraja 2017. bilo je dostupno 74,85 % svih publikacija.