HR Službeni list Europske unije C 332/20

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora „Poticanje kreativnosti, poduzetništva i mobilnosti u obrazovanju i osposobljavanju”

(samoinicijativno mišljenje)

(2015/C 332/03)

Izvjestiteljica: Vladimira DRBALOVÁ

Dana 16. listopada 2014. Europski gospodarski i socijalni odbor, sukladno pravilu 29. stavku 2. svog Poslovnika, odlučio je sastaviti samoinicijativno mišljenje na temu

Poticanje kreativnosti, poduzetništva i mobilnosti u obrazovanju i osposobljavanju.

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo, odgovorna za pripremu rada Odbora o toj temi, usvojila je mišljenje 7. svibnja 2015.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 508. plenarnom zasjedanju održanom 28. i 27. svibnja 2015. (sjednica od 27. svibnja 2015.), sa 88 glasova za, 8 protiv i 21 suzdržanim.

1. Zaključci i preporuke

1.1. EGSO podržava zajedničku inicijativu Europske komisije i trojnog predsjedništva Europskog vijeća da se usredotoče na poduzetničko obrazovanje (1) i podupiru poduzetnički duh u Europi.

1.2. EGSO preporučuje da se države članice ponovno okrenu strateškom okviru za europsku suradnju u obrazovanju i osposobljavanju (ET 2020.) koji se temelji na Programu iz Osla iz 2006. g., koji je još uvijek važeći.

1.3. EGSO preporučuje da države članice razviju vlastite strategije za poduzetničko obrazovanje ili uključe poduzetnički koncept u svoje nacionalne strategije cjeloživotnog učenja.

1.4. EGSO poziva na postupni razvoj ključnih vještina kako je definirano u preporuci EP-a i Vijeća (2006.) (2), kako bi se doprinijelo boljoj prilagodljivosti, zapošljivosti, socijalnoj uključenosti i mobilnosti.

1.5. Visokokvalitetna pripravništva, stažiranja, strukovna naukovanja, dvojni sustavi ili sustavi zasnovani na radu, novoosnovana poduzeća i inkubator programi, volontiranja i sportske aktivnosti mogu olakšati prijelaz iz škole na posao ili samozapošljavanje.

1.6. Potrebno je poboljšati postupke priznavanja znanja stečenog izvan škole te uključiti učenike, nastavnike i poslodavce u oblikovanje postupaka priznavanja te ih na taj način motivirati (3).

1.7. Poduzetničko obrazovanje treba stoga razmatrati u kontekstu općeg društvenog, a ne samo poslovnog okruženja. Poduzetničke vještine trebaju biti dio obrazovanja i osposobljavanja na svim razinama, počevši od rane dobi, kako bi se kontinuirano razvijale u svim nastavnim predmetima.

1.8. EGSO podržava prijedlog Europske komisije upućen državama članicama da razviju referentni okvir vještina za poduzetništvo u kontekstu okvira ključnih vještina. Time bi se osigurao koordinirani pristup na različitim razinama obrazovanja te uvažavanje izvanškolskog i neformalnog učenja.

1.9. EGSO poziva države članice da uvedu program za nastavnike, instruktore i rukovoditelje u obrazovnim ustanovama usmjeren na razvoj poduzetničkih vještina i stavova. Obrazovne ustanove bi u međuvremenu trebale ponuditi okruženja za učenje koja promiču poduzetnički duh i koja su otvorena prema široj zajednici.

1.10. EGSO želi naglasiti važnost partnerstva među različitim dionicima – državnim upravama, školama, poduzećima, službama za zapošljavanje i obiteljima, te posebice skrenuti pažnju na ulogu socijalnih partnera u razvoju profesionalnih i transverzalnih vještina koje odgovaraju stvarnim potrebama.

1.11. EGSO poziva države članice na korištenje svih raspoloživih programa i alata za poticanje poduzetništva u obrazovanju i osposobljavanju, kao i kreativnosti, inovacija i mobilnosti. EGSO poziva Komisiju da državama članicama pruži podršku i odgovarajuću pomoć u provedbi programa Erasmus+ kako bi se osiguralo da svi njezini instrumenti pravilno funkcioniraju.

2. Europski politički okvir

2.1. Jedan od prioriteta zaključaka Europskog vijeća od 26. i 27. lipnja 2014., kako je utvrđeno u Prilogu I. „Strateškom planu za Uniju u vrijeme promjena” (4), bio je da se promicanjem vještina primjerenih modernom gospodarstvu i cjeloživotnog učenja pomogne u razvoju vještina i talenata te potiče jednakost mogućnosti za sve.

2.2. Kako bi doprinijelo reviziji strategije Europa 2020., talijansko predsjedništvo (5) pokrenulo je političku raspravu o budućoj ulozi obrazovanja i osposobljavanja u nacionalnim i europskim programima rasta. Latvijsko predsjedništvo također nastavlja promicati digitalne mogućnosti te poticati poduzetničko obrazovanje, posebno na regionalnoj razini (6).

2.3. Vijeće za mlade, obrazovanje, kulturu i sport naglasilo je u svojim zaključcima od 12. prosinca 2014. (7) da su i poduzetništvo i obrazovanje prioriteti strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast. Razvoj poduzetničkog duha može biti od velike koristi za građane u njihovim profesionalnim i privatnim životima.

3. Opće napomene

3.1. Naglasak na poduzetničkom obrazovanju predstavlja povratak na Program iz Osla za poduzetničko obrazovanje u Europi (8) kojim se jača promicanje poduzetničkog duha u društvu kao i na Strateški okvir za europsku suradnju u obrazovanju i osposobljavanju (ET 2020.) (9).

3.2. Kreativnost i inovacije od ključne su važnosti za razvoj poduzeća te za konkurentnost Europe na međunarodnoj razini. Ulaganje u obrazovanje i osposobljavanje za razvoj vještina neophodno je ako želimo potaknuti rast i konkurentnost. Prvi izazov predstavlja promicanje stjecanja ključnih transverzalnih vještina za sve građane, poput digitalnih vještina, svladavanja vještine učenja, smisla za inicijativu i poduzetništvo i kulturne svijesti (10).

3.3. Konferencija Promatračke skupine za tržište rada (LMO) o „Potpori novoosnovanim poduzećima za poticanje rasta i zapošljavanja” (11) također je jasno pokazala da se poduzetničko obrazovanje treba razmatrati u kontekstu šireg poslovnog okruženja. Poslovno okruženje trebalo bi usmjeravati tako da olakšava osnivanje novih poduzeća, smanjuje birokraciju i stvara radna mjesta. Poticaji prije osnivanja poduzeća, za novoosnovana poduzeća te za razvoj mogu se učinkovito povezivati s nizom drugih aktivnih politika na tržištu rada te ih se također treba promatrati u kontekstu šireg okvira potpore poslovanju i razvoju poduzeća.

3.4. Revizija Zakona o malom poduzetništvu (12) predstavlja jedinstvenu priliku za jačanje veza između mjera usmjerenih na mala i srednja poduzeća te poduzetničkog obrazovanja uporabom svih dostupnih instrumenata, poput programa COSME. Promicanje unapređenja vještina u MSP-ovima i svih oblika inovacija jedno je od 10 vodećih načela za stvaranje jednakih uvjeta poslovanja za mala i srednja poduzeća u EU-u.

4. Ključne vještine

4.1. Cilj uključivanja elemenata poduzetničkog obrazovanja u obrazovanje i osposobljavanje trebao bi biti da se svim polaznicima, bez obzira na njihov spol, društveno-ekonomsku pozadinu ili posebne potrebe pruži prilika da razviju sposobnosti i vještine potrebne za poduzetništvo.

4.2. Pored osnovnih vještina poput čitanja, pisanja i računanja, poduzetništvo zahtijeva postupni razvoj niza ključnih vještina kako je i definirano u preporuci EP-a i Vijeća iz 2006. godine, uključujući osjećaj za inicijativu i poduzetništvo te sposobnost za pretvaranje ideja u djelo. Poduzetništvo podrazumijeva kreativnost, inovativnost i preuzimanje rizika, kao i sposobnost planiranja i vođenja projekata u svrhu ostvarivanja ciljeva.

4.3. Komunikacija na stranim jezicima ključna je kako bi se europski građani mogli slobodno kretati, raditi i učiti diljem Europe i postaje sve važnija za mlade (13).

4.4. U eri jedinstvenog digitalnog tržišta, digitalno poduzetništvo je od ključne važnosti za stvaranje novih radnih mjesta, inovativne ideje te klastere koji ubrzavaju razvoj inovacija. EU treba razviti politički okvir koji će promicati vještine IKT-a i poticati države članice da uče jedna od druge kako mogu povećati broj i dobiti bolje obrazovane mlade s diplomom koji vladaju vještinama IKT-a u skladu s potrebama poduzeća.

4.5. Trebamo iskoristiti veliki potencijal žena te istražiti njihov jedinstveni pristup vodstvu i vođenju poduzeća. Države članice, u uskoj suradnji s relevantnim dionicima, trebaju provoditi programe usmjerene na razvoj poslovnih i poduzetničkih vještina te uključivanje poduzeća kojima upravljaju žene u globalne opskrbne lance (14).

5. Kako potaknuti „poduzetnički duh”

5.1. Poduzetničke vještine važne su za život općenito te omogućuju ljudima veću kontrolu nad vlastitom budućnosti. Poduzetničke vještine trebaju biti dio obrazovanja i osposobljavanja na svim razinama, počevši od rane dobi, kako bi se kontinuirano razvijale u svim nastavnim predmetima.

5.2. Svi učenici moraju imati priliku sudjelovati u programima sakupljanja radnog iskustva kako bi razvili te vještine, a instrumenti razvijeni za procjenu napretka i pokazivanje stečenih poduzetničkih vještina trebaju biti usmjereni na poboljšanje kvalitete budućih radnih iskustava. Dobar primjer je finski radni program koji omogućava osposobljavanje povezano s poslovanjem na različitim razinama obrazovanja, „Yrittäjyyskasvatus” (15).

5.3. Poduzetničko obrazovanje definira se kao „zbirka formalnih vrsta učenja u sklopu kojih se informira, osposobljava i obrazuje sve one zainteresirane za sudjelovanje u društveno-gospodarskom razvoju kroz projekt za promicanje poduzetničke svijesti, osnivanja poduzeća ili razvoja malih poduzeća” (16).

5.3.1. Europa danas polaže sve svoje nade u promicanje i razvoj dvojnih sustava i sličnih oblika učenja temeljenog na radu. Države članice koje provode takve sustave dugoročno ostvaruju dobre rezultate te su razine nezaposlenih među mladima u tim državama ispod prosjeka EU-a.

5.3.2. Pripravništva su važno sredstvo za rješavanje problema nezaposlenosti i neusklađenosti vještina te za olakšavanje prijelaza s obrazovanja na tržište rada. Treba se više zalagati za uključivanje pripravništva u nastavni plan (17).

5.3.3. Stažiranja, svrha kojih je razvijanje poduzetničkog stava zaposlenika, te poduzetništvo na inicijativu zaposlenika/socijalno poduzetništvo mogu biti uspješni primjeri programa sudjelovanja zaposlenika usmjerenih na postizanje gospodarskih i socijalnih ciljeva organizacija za koje rade.

5.3.4. Volontiranje može predstavljati vrijedno iskustvo s ciljem razvoja vještina. Ključne ustanove koje pružaju neformalno obrazovanje su organizacije mladih. Kroz svoje obrazovne programe one doprinose razvoju niza transverzalnih vještina, kao što su timski rad, međuljudske vještine, smisao za inicijativu i preuzimanje rizika. Mladi ljudi mogu učiti na svojim greškama u sigurnom okruženju (suprotno pravom poslovnom svijetu).

5.4. Europska komisija je 2012. godine objavila izvještaj pod nazivom „Poduzetničko obrazovanje u europskim školama” (18) s naglaskom na nacionalnim strategijama, programima i rezultatima učenja. Poduzetničko obrazovanje se trenutno promiče u većini europskih zemalja, a usvojen je niz različitih pristupa: 1. specifične strategije/akcijski planovi usmjereni isključivo na poduzetničko obrazovanje, 2. šire obrazovne ili gospodarske strategije koje uključuju ciljeve poduzetničkog obrazovanja, 3. individualne ili višestruke inicijativne povezane s poduzetničkim obrazovanjem.

5.5. Nisu svi rođeni da budu poduzetnici. Poduzetnički duh samo stvara više mogućnosti za uspjeh u poslovnom i privatnom životu. No, one koji imaju talenta za poslovanje i hrabrosti da svoj poduzetnički duh pretvore u djelovanje treba poticati.

5.5.1. Poduzetnički inkubatori centri su inovacija i poduzetničkih aktivnosti. Može ih se pronaći na brojnim sveučilištima gdje pružaju sigurno okruženje u kojem studenti mogu dobiti stručno vodstvo za pretvaranje poslovnih ideja u stvarnost i riskirati bez negativnih posljedica i osjećaja neuspjeha. Studenti u poslovnim školama s inkubatorima mogu na neposredniji način pristupiti nekom novoosnovanom poduzeću ili pokrenuti vlastito poduzeće.

5.5.2. Poduzetničke vještine mogu se stjecati kroz programe za razvoj vještina organizirane izvan okvira redovnog obrazovnog sustava. Ti programi mogu uključivati podučavanje i mentoriranje od strane iskusnih instruktora, poduzetnika i poslovnih stručnjaka. Oni potencijalnim poduzetnicima ne pružaju samo vrijedna poslovna znanja, već im također omogućuju da razviju mrežu kontakata s postojećim poduzećima i poduzetnicima.

5.5.3. Programi stjecanja poduzetničkih vještina koje organiziraju trgovačke i industrijske komore diljem Europe uključuju različite oblike podučavanja i prakse kao podršku polaznicima u procesu utvrđivanja i poduzimanja poslovnih pothvata, utvrđivanja i organizacije potrebnih resursa te preuzimanja rizika vezanih uz pothvat: Entrepreneurial Skills Pass (Austrija) (19), Startup@Campus (Belgija) (20), Incuba’ school (Francuska), Long night of Start-ups (Njemačka) (21), New Entrepreneurs Day (Španjolska) i Bright and Young (Belgija) (22).

5.6. Dionici i organizacije civilnog društva mogu odigrati ključnu ulogu te učinkovito doprinijeti provedbi inicijativa usmjerenih na promicanje poduzetništva i poticanje poduzetničkog duha. Primjer je finska zaklada za novoosnovana poduzeća Startup Sauna (23), koju su osnovali finski poduzetnici u suradnji s nekoliko javnih dionika.

6. Kako prepoznati poduzetničke vještine i učiniti ih transparentnijima

6.1. Kontinuirane poteškoće u vezi s priznavanjem i transparentnošću vještina i kvalifikacija otežavaju razvoj prave kombinacije vještina i kvalifikacija kao i mobilnosti potrebnih za postizanje veće podudarnosti vještina i radnih mjesta, a s ciljem poticanja konkurentnosti i blagostanja.

6.2. Na europskoj razini razvijeni su brojni instrumenti s ciljem olakšavanja suradnje kroz transparentnost i priznavanje vještina i kompetencija stečenih kroz strukovno obrazovanje i osposobljavanje i visoko obrazovanje diljem EU-a (24).

6.3. Pored ovih instrumenata postoji i određeni broj inicijativa usmjeren na prevladavanje neusklađenosti vještina, npr. Europska klasifikacija vještina, kvalifikacija i zanimanja i Panorama vještina. Kako bi se potaknula mobilnost, na raspolaganju stoje okvir Europass, koji uključuje životopis u Europass formatu i Europsku putovnicu vještina, te nedavno revidirana Direktiva o priznavanju stručnih kvalifikacija (25).

6.4. Osiguravanje veće usklađenosti između Europskog kvalifikacijskog okvira, europskih sustava prijenosa bodova i višejezične europske klasifikacije vještina, kvalifikacija i zanimanja pomoglo bi priznavanju kvalifikacija, vrednovanje izvanškolskog i neformalnog učenja i pružanje cjeloživotnog usmjeravanja. Taj proces mora ostati sveobuhvatan i treba biti popraćen ocjenom raznih instrumenata kako bi se osigurala njihova učinkovitost.

6.5. Komunikacija o promišljanju obrazovnih aktivnosti (26) također ističe potrebu za prepoznavanjem, ocjenjivanjem i vrednovanjem vještina koje ljudi stječu izvan škole, čime razvijaju skup vještina za potencijalne poslodavce. Priznavanje vještina stečenih izvan učionice važno je kod odabira kandidata za radno mjesto; međutim, nadležnost za ocjenjivanje i vrednovanje tih vještina ne bi trebali imati poslodavci.

6.6. Nadalje, politike i okviri koji podržavaju prenosivost kvalifikacija općenito su povezani s postojećim zakonodavstvom EU-a, a kod njih nekoliko se radi o nacionalnim inicijativama za vrednovanje prethodnog učenja na razini države članice. Sustavna revizija i praćenje takvih nacionalnih inicijativa trebaju biti usmjereni na utvrđivanje dobre prakse i promicanje uzajamnog učenja i zajedničkih načela (27).

6.7. EGSO podržava prijedlog Europske komisije za razvoj referentnog okvira vještina za poduzetništvo u kontekstu okvira ključnih vještina raščlanjivanjem vještina u njihove sastavne dijelove, na temelju opisa ishoda i razina učenja iz Europskog kvalifikacijskog okvira. To će doprinijeti stvaranju koordiniranog pristupa na različitim razinama obrazovanja te uvažavanju izvanškolskog i neformalnog učenja.

6.8. EGSO cijeni sljedeće dvije zajedničke inicijative EK-a i OECD-a:

1. Inicijativu Poduzetništvo 360 (28), čiji cilj je jačanje poduzetništva u školama i u ustanovama za tehničko i strukovno obrazovanje te na raspolaganje stavlja instrument za samoprocjenu koji će podržati institucije i pojedinačne nastavnike pomažući im da unaprijede svoje strategije i prakse za promicanje poduzetništva; kao i

2. Internetski alat HEInnovate koji pomaže ustanovama visokog obrazovanja u promicanju poduzetničkog i inovativnog razmišljanja u međunarodnom kontekstu (29).

7. Uloga nastavnika, instruktora i rukovoditelja u obrazovnim ustanovama

7.1. Učitelji i nastavnici imaju ključnu ulogu u olakšavanju učenja i širenju ideja. Uključivanje novih obrazovnih postupaka i tehnika podučavanja u nastavu nije jednostavan zadatak te će za to biti potrebni kvalificirani učitelji (30). Oni trebaju promicati alternativne i neformalne pristupe učenju te primjenjivati individualni pristup.

7.1.1. Kvaliteta učitelja i mentora ključna je za osiguranje uspjeha i učinkovitosti poduzetničkih programa osposobljavanja. U tom pogledu, potencijalni poduzetnici koji se nalaze u ranim fazama svog poslovnog života posebno cijene iskustvo i znanje iskusnih učitelja, primjerice iskusnih poduzetnika, koji s njima mogu podijeliti vlastita iskustva (31).

7.1.2. Primjer učinkovitosti poduzetničkih programa za osposobljavanje je program koji organizira irska Nacionalna zaklada za podučavanje poduzetništva (32) koja osigurava intenzivne programe za osposobljavanje instruktora kako bi se srednjoškolske učitelje i osobe koje rade s mladima opremilo vještinama i resursima potrebnima za uspješno poduzetničko osposobljavanje mladih. Polaznici koji uspješno završe ovaj program stječu kvalifikaciju ovlaštenog instruktora za poduzetništvo.

7.1.3. Još jedan primjer je nizozemski Akcijski program za poduzetništvo i obrazovanje (33), koji je usmjeren na jačanje poduzetničkog duha i stava među studentima kroz uvođenje poduzetničkih vještina i znanja u nizozemski obrazovni sustav. Program se sastoji od različitih modula čiji je cilj ponuditi širok raspon aktivnosti za razvoj poduzetničkih vještina kod polaznika tijekom različitih faza njihovog obrazovanja, kao i osigurati tečajeve osposobljavanja koji nastavnicima olakšavaju poduzetničko obrazovanje.

7.2. Nastavnici, instruktori i rukovoditelji u obrazovnim ustanovama trebaju nastojati razvijati vlastitu kreativnost i inovativne stavove, dok škole trebaju osigurati okoliš za učenje kojim se promiče poduzetnički duh te koji je otvoren široj zajednici.

7.3. U lipnju 2013. Komisija je objavila „Vodič za nastavnike” (34) u kojem se utvrđuje popis temeljnih načela za nastavnike u poduzetničkom obrazovanju, procjenu kvalitativnih ishoda učenja, interdisciplinarno učenje, osposobljavanje budućih nastavnika i usavršavanje nastavnika, mentorstvo, inovacije u pedagogiji podučavanja poduzetništva, te s važnim poukama iz prakse.

7.3.1. Ustanove u kojima se nastavnici osposobljavaju za podučavanje poduzetništva trebaju razviti jasan obrazovni koncept kako bi, između ostaloga, osposobile nastavnike da podučavaju uzimajući u obzir i potrebe za tržište rada. Obrazovanje koje potiče poduzetnički duh mora se provoditi kao horizontalni pristup i interdisciplinarni predmet.

7.3.2. Programi osposobljavanja nastavnika za podučavanje poduzetništva trebali bi motivirati učitelje koji ih pohađaju na razvijanje vlastitog poduzetničkog znanja, vještina i stavova.

7.3.3. Treba podržati razvoj besplatnih i otvorenih digitalnih i internetskih alata za podučavanje poduzetničkih vještina te istražiti oblike suradnje sa zajednicom otvorenog koda za promicanje besplatnih poslovnih alata kao i osposobljavanje za korištenje tih alata.

7.3.4. Mobilnost nastavnika diljem Europe je važna, posebno u visokom obrazovanju, putem Programa za cjeloživotno učenje EU-a i/ili drugih instrumenata posebno osmišljenih u tu svrhu. Veća mobilnost i razmjena iskustva potrebna je u Europi, ne samo među sveučilištima, već i između sveučilišta i, prema potrebi, poslovnog svijeta. Potrebno je razviti programe koji nastavnicima omogućuju da provedu vrijeme u drugim ustanovama i/ili u privatnom sektoru kako bi im se omogućilo da uistinu sudjeluju, uče i razvijaju svoje vještine.

8. Načelo partnerstva

8.1. Potrebno je savjetovati se s poduzećima u pogledu oblikovanja obrazovnih aktivnosti za poduzetništvo. To je potrebno kako bi se osiguralo da mladi ljudi s diplomom raspolažu vještinama potrebnima za uspjeh. Poduzeća treba pozvati da se više uključe u osposobljavanje rukovoditelja i radnika u području poduzetništva, suradnje i sudjelovanja u upravljanju njihovim organizacijama. Poduzeća trebaju osposobiti svoje radnike u pogledu potrebnih vještina i novih znanja kao i za donošenje odluka, u radnim uvjetima koji im omogućuju pristup tim programima osposobljavanja. Pored toga, trebala bi surađivati s obrazovnim ustanovama kako bi mladi ljudi mogli naučiti o tržištu rada i pronaći svoje mjesto na njemu.

8.2. Veza između sindikata i mladih koji pohađaju program osposobljavanja posebno je važna. Sindikati mogu sudjelovati u osposobljavanju mladih u radnim okruženjima izvan škola ili obrazovnih centara. Najiskusniji i najstručniji radnici mogu surađivati s mladim radnicima, pripravnicima i volonterima u svojstvu mentora i instruktora ili postati nastavnici u posebnim ustanovama za naukovanje. Te veze s poduzećima važne su za podučavanje mladih o procesima na tržištu rada i industrijskim odnosima. Sindikati nastavnika ključni su resurs s kojim treba surađivati u svrhu stvaranja učinkovite politike u obrazovanju i osposobljavanju, no povezanost s poduzećima je presudna.

8.3. Prije svega, u kontekstu socijalnog partnerstva organizacije poslodavaca i zaposlenika moraju biti uključene u osmišljavanje nacionalnih strategija za cjeloživotno učenje i akcijskih planova za provedbu Jamstva za mlade. EGSO pozdravlja Akcijski okvir zapošljavanja mladih (35) koji su razvili europski socijalni partneri.

8.4. Od ključne je važnosti da se osigura sudjelovanje organizacija civilnog društva. To bi moglo omogućiti da se različite organizacije civilnog društva (usmjerene na žene, mlade, obitelji, osobe s invaliditetom, migrante, manjine i druge skupine) više usredotoče na potrebe i prioritete specifičnih skupina građana u obrazovnom sustavu i na tržištu rada.

8.5. Obitelj i dalje igra važnu ulogu, kako je i navedeno u mišljenju Odbora (36).

9. Učinkovito korištenje postojećih i novih programa

9.1. Erasmus+ (37), novi program Komisije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport za razdoblje 2014.–2020., ima za cilj poboljšanje vještina i zapošljivosti te modernizaciju obrazovanja, osposobljavanja i zapošljavanja mladih. Sedmogodišnji program raspolagat će proračunom od 14,7 milijardi eura, što predstavlja povećanje od 40 % u odnosu na trenutačnu potrošnju te odražava predanost EU-a ulaganjima u ta područja. Erasmus+ omogućit će više od četiri milijuna Europljana da u inozemstvu studiraju, stječu radno iskustvo i volontiraju. To je važan korak naprijed koji ima značajni potencijal u području potpore poduzetničkom obrazovanju, primjerice poticanjem uključivanja suradnje između obrazovanja i svijeta poslovanja u udruženja znanja za visoko obrazovanje te u udruženja sektorskih vještina za strukovno obrazovanje i osposobljavanje.

9.2. Postoje i drugi programi i instrumenti koji podržavaju poduzetničko obrazovanje u EU-u: ESF (38) , Europska klasifikacija vještina, kvalifikacija i zanimanja (ESCO) (39) , COSME (40) , Obzor 2020. (41) , Inicijativa za zapošljavanje mladih (42) i Kreativna Europa (43).

Bruxelles, 27. svibnja 2015. Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Henri MALOSSE

(1) Vidjeti definiciju, točka 5.3.

(2) Preporuka od 18. prosinca 2006., SL L 394, 30.12.2006., str. 10.

(3) SL C 214, 8.7.2014., str. 31.

(4) EUCO 79/14, str. 15.

(5) Program talijanskog predsjedništva „Europa – Svjež početak”, str. 72.

(6) Konferencija latvijskog predsjedništva, Riga 11.–12. veljače 2015. pod nazivom „Poduzetništvo u regijama za jačanje konkurentnosti EU-a”.

(7) Zaključci Vijeća o poduzetništvu u obrazovanju i osposobljavanju, od 12. prosinca 2014.SL C 17, 20.1.2015., str. 2.

(8) Program iz Osla za poduzetničko obrazovanje u Europi, 2006. http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/promoting-entrepreneurship/education-training-entrepreneurship/policy-framework/2006-conference/index_en.htm

(9) Zaključci Vijeća od 12. svibnja 2009. o strateškom okviru za europsku suradnju u obrazovanju i osposobljavanju (ET 2020.), SL C 119, 28.5.2009., str. 2.

(10) U skladu sa strateškim ciljem 4. (ET 2020.): Jačanje kreativnosti i inovacija, uključujući i poduzetništvo, na svim razinama obrazovanja i osposobljavanja, u zaključcima Vijeća od 12. svibnja 2009.

(11) 35. sastanak EGSO-ove Promatračke skupine za tržište rada, 13. studenoga 2014.

(12) COM(2008) 394.

(13) Strateški okvir EK-a: 1. cilj iz Barcelone koji su predsjednici država i vlada dogovorili 2002. g. i 2. Država i vlada. Komunikacija iz 2008. „Višejezičnost – prednost i obveza” opisuje aktivnosti Komisije u tom području.

(14) Izvješće o istraživanju 2013. Entrepreneurs: What can we learn from them? (Poduzetnici: Što možemo naučiti od njih?) Part.2/3 – Inspiring female entrepreneurs. (Dio 2/3 – Nadahnimo poduzetnice) CIPD (Chartered Institute of Personnel and Development.

(15) Finsko ministarstvo obrazovanja (2009.), Smjernice poduzetničkog obrazovanja, Helsinki.

Finsko ministarstvo zapošljavanja i gospodarstva (2012.), Pregled poduzetništva 2012.

(16) Vidjeti definiciju Unescoa i UNEVOC-a.

(17) SL C 214, 8.7.2014., str. 36.

(18) Izvještaj Eurydice, travanj 2012, Poduzetničko obrazovanje u europskim školama.

(19) Entrepreneurial Skills Pass (Austrija).

(20) Startup@Cambus (Belgija).

(21) Long night of Start-ups (Njemačka).

(22) Bright and Young (Belgija).

(23) Teknologiateollisuus (2012), Uusi Startup-säätiö vauhdittamaan suomalaisia kasvuyrityksiä (Helsinki).

(24) Središnji instrument je Europski kvalifikacijski okvir, koji je povezan sa svim vrstama i razinama kvalifikacija. Instrumenti strukovnog obrazovanja i osposobljavanja uključuju Europski sustav prenošenja bodova u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju te Europsko jamstvo kakvoće u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju. Instrumenti visokog obrazovanja uključuju Europske standarde i smjernice za osiguranje kvalitete visokog obrazovanja i Europski sustav prikupljanja i prenošenja bodova.

(25) Direktiva EU-a 2013/55.

(26) COM(2012) 669 završna verzija.

(27) Na temelju predstojećeg izvješća Eurofounda (2015.) „Poduzetništvo mladih u Europi”, EF 1507.

(28) OECD-ov projekt Entrepreneurship360.

(29) HEInnovate.

(30) SL C 214, 8.7.2014., str. 31.

(31) Na temelju predstojećeg izvješća Eurofounda (2015.) „Poduzetništvo mladih u Europi”, EF 1507.

(32) Program NFTE.

(33) Programi: Voortgangsrapportage Programma onderwijs en ondernemerschap i Landbouw en Innovatie, Brief Onderwijs en Ondernemerschap.

(34) Vodič ICF GHK-a za EK, Glavnu upravu za poduzetništvo i industriju, pod naslovom „Poduzetničko obrazovanje – vodič za nastavnike”.

(35) Akcijski okvir za zapošljavanje mladih.

(36) SL C 68/01, 6.3.2012.

(37) Erasmus+, SL L 347, 20.12.2013., str. 50.

(38) ESF.

(39) ESCO.

(40) http://ec.europa.eu/cip/cosme/index_en.htm

(41) http://ec.europa.eu/research/horizon2020/index_en.cfm?pg=home&video=none

(42) COM(2013) 144 završna verzija.

(43) Kreativna Europa.