Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2020/C 208/04)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev za izmjenu u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 (1) Europskog parlamenta i Vijeća u roku od tri mjeseca od datuma objave.

ZAHTJEV ZA ODOBRENJE IZMJENE KOJA NIJE MANJA U SPECIFIKACIJI PROIZVODA ZAŠTIĆENE OZNAKE IZVORNOSTI ILI ZAŠTIĆENE OZNAKE ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA

Zahtjev za odobrenje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

„SUSKA SECHLOŃSKA”

EU br.: PGI-PL-0600-AM01 – 10.10.2019.

ZOI () ZOZP (X)

1. Skupina koja podnosi zahtjev i legitiman interes

Naziv skupine: Stowarzyszenie Producentów Owoców i Warzyw w Ujanowicach

Kontakt adresa:

Sechna 32

34-603 Ujanowice

POLSKA/POLAND

Tel. +48 183334158

E-pošta: biuro@suskasechlonska.pl

Stowarzyszenie Producentów Owoców i Warzyw w Ujanowicach skupina je proizvođača proizvoda „Suska sechlońska”. Ta je skupina podnijela zahtjev za registraciju proizvoda „Suska sechlońska” kao ZOZP-a.

2. Država članica ili treća zemlja

Poljska

3. Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje izmjena

☐ Naziv proizvoda

☒ Opis proizvoda

☐ Zemljopisno područje

☐ Dokaz o podrijetlu

☒ Metoda proizvodnje

☒ Povezanost

☐ Označivanje

☐ Ostalo [navesti]

4. Vrsta izmjene

☒ Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

☐ Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument) koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

5. Izmjene

Opis proizvoda

U točki 3.2. Jedinstvenog dokumenta (Opis proizvoda) i u točki 4. specifikacije ZOZP-a za proizvod „Suska sechlońska”, sljedeća rečenica: „Veličina suhe šljive ‚Suska sechlońska’, ovisno o veličini upotrijebljene sorte, iznosi od 1,5 cm do 4,5 cm. Za 1 kg proizvoda upotrebljava se od 44 do 99 pojedinačnih plodova.” zamjenjuje se rečenicom: „Veličina suhe šljive ‚Suska sechlońska’, ovisno o veličini upotrijebljene sorte, iznosi od 1,5 cm do 4,5 cm. Za 0,5 kg proizvoda upotrebljava se od 44 do 99 pojedinačnih plodova.”

Tom se izmjenom ispravlja tiskarska pogreška.

Metoda proizvodnje (specifikacija proizvoda) i povezanost (jedinstveni dokument)

U točki 7. specifikacije za suhu šljivu „Suska sechlońska” (Metoda proizvodnje) sljedeća rečenica: „Tijekom cijelog postupka proizvodnje suhe šljive „Suska sechlońska” zabranjena je upotreba konzervansa bilo koje vrste, a svi se prethodno opisani koraci moraju provoditi ručno.” zamjenjuje se rečenicom: „Tijekom cijelog postupka proizvodnje suhe šljive „Suska sechlońska” svi se prethodno opisani koraci moraju provoditi ručno.” Sljedeći se podstavak o „očuvanju proizvoda” umeće nakon podstavka o „neobveznom uklanjanju koštica”: „Kako bi se produljio rok trajanja suhe šljive ‚Suska sechlońska’, u njezinoj se proizvodnji smije upotrebljavati sljedeći konzervans: natrijev sorbat (E202). Smije se dodavati u obliku vodene otopine tijekom posljednje faze sušenja, neposredno prije pakiranja, namakanjem i okretanjem suhih šljiva u toj otopini ili raspršivanjem otopine po suhim šljivama.”

Riječ je o izmjeni kojom se uklanja zabrana primjene konzervansa u proizvodnji suhe šljive „Suska sechlońska” i omogućuje upotreba natrijeva sorbata (E202), a razlog za izmjenu jest činjenica da su se suhe šljive prije tradicionalno prodavale u rinfuzi ili u pakiranju koje je propuštalo zrak (u vrećama od lana ili jute) pa je postupak dimljenja i sušenja bio dovoljan za produljenje roka trajanja proizvoda. To je bilo moguće zbog antiseptičnog djelovanja dima i smanjenja sadržaja vode koje se postiže sušenjem. Osim toga, taj se proizvod nije dugotrajno skladištio jer se uglavnom proizvodio u božićno vrijeme i služio je za vlastitu konzumaciju ili lokalnu prodaju.

Tradicionalna metoda proizvodnje suhe šljive „Suska sechlońska” primjenjuje se i danas. Ipak, zbog promjena u metodi prodaje (zahtjevi distributera i maloprodajnih lanaca) te higijensko-sanitarnih zahtjeva u pogledu pakiranja hrane, suhe šljive sada se moraju pakirati u hermetički zatvorena plastična pakiranja. Zato je u određenim slučajevima dolazilo do razvoja plijesni na proizvodu i do smanjenja njegove kvalitete. To može predstavljati opasnost za sigurnost hrane i zdravlje potrošača, a ima i negativan utjecaj na ugled proizvoda.

U skladu s propisima EU-a u pogledu prehrambenih aditiva sušenom voću smiju se dodavati konzervansi. Dodavanjem konzervansa ne mijenjaju se svojstva proizvoda i ne utječe se na posebne kvalitete suhih šljiva „Suska sechlońska” definirane u specifikaciji proizvoda.

U točki 7. specifikacije proizvoda „Suska sechlońska” (Metoda proizvodnje – slaganje plodova) sljedeća rečenica: „Visina sloja plodova na rešetki uobičajeno ne prelazi 20 cm” zamjenjuje se rečenicom: „Šljive koje se podvrgavaju postupku sušenja i dimljenja slažu se u sloju debljine od 20 do 40 cm”.

Slična se izmjena unosi u točku 5. jedinstvenog dokumenta, a rečenica: „Šljive koje se podvrgavaju postupku sušenja i dimljenja slažu se u sloju debljine od 30 do 50 cm.” zamjenjuje se rečenicom „Šljive koje se podvrgavaju postupku sušenja i dimljenja slažu se u sloju debljine od 20 do 40 cm”.

Ta je izmjena potrebna kako bi se uskladila praksa proizvođača. Zamijetili su da se smanjenjem debljine sloja šljiva složenih za sušenje i dimljenje pozitivno utječe na trajanje i učinkovitost obaju postupaka, a ne dolazi do promjene karakterističnih svojstava suhe šljive „Suska sechlońska”. Osim toga, usklađene su i istovrsne informacije u specifikaciji proizvoda (Metoda proizvodnje) i u jedinstvenom dokumentu (točka 5. – Povezanost sa zemljopisnim područjem).

JEDINSTVENI DOKUMENT

„SUSKA SECHLOŃSKA”

EU br.: PGI-PL-0600-AM01 – 10.10.2019.

ZOI () ZOZP (X)

1. Naziv

„Suska sechlońska”

2. Država članica ili treća zemlja

Poljska

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1. Vrsta proizvoda

Razred 1.6. Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni

3.2. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Naziv „Suska sechlońska” dolazi iz lokalnog dijalekta. Pojam „suska” istoznačan je pojmu „suszka”, a odnosi se na sušenu i dimljenu šljivu. Pridjev „sechlońska” dolazi od naziva mjesta Sechna u općini Laskowa, otkud potječe tradicija sušenja.

„Suska sechlońska” suha je šljiva, s košticom ili bez nje, koja je podvrgnuta sušenju i dimljenju.

Njezina veličina ovisi o veličini ploda upotrijebljene sorte šljive, a uglavnom iznosi od 1,5 do 4,5 cm te se za 0,5 kg proizvoda upotrebljava 44 do 99 suhih šljiva. Oblik ovisi o sorti upotrijebljenoj za sušenje, a može biti okrugao do duguljast. „Suska sechlońska” odlikuje se elastičnim, sočnim mesom te naboranom i ljepljivom kožom tamnoplave do crne boje. Blago je slatka, u ustima ostavlja dimast okus i ima aromu dima. Sadržaj vode u konačnom proizvodu iznosi od 24 % do 42 % u trenutku prodaje.

3.3. Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Plodovi koji se upotrebljavaju za proizvodnju suhe šljive „Suska sechlońska” plodovi su sorte Prunus domestica L. ssp. i sorti dobivenih od nje (Promis, Tolar, Nektawit, Valjevka i Stanley). Plodovi tih sorti imaju značajke poželjne za postupak sušenja i dimljenja, među ostalim velik sadržaj šećera i relativno nizak sadržaj vode.

Plodovi moraju biti zdravi, bez znakova truleži ili mehaničkih oštećenja te ne smije biti vidljivih oštećenja koja su uzrokovali kukci, grinje ili drugi nametnici. Upotrijebljeni plodovi ne smiju imati nikakva druga oštećenja, onečišćenja ili druge neodređene organizme zbog kojih bi mogli biti neprikladni za konzumaciju.

3.4. Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Peći koje se upotrebljavaju za sušenje moraju biti smještene na određenom zemljopisnom području te se ondje mora odvijati i cijeli postupak sušenja i dimljenja. Drvo i sirovine koji se upotrebljavaju u proizvodnji smiju potjecati izvan određenog zemljopisnog područja. Zabranjena je upotreba smolastog drva. Cijeli se postupak sušenja i dimljenja odvija u posebnim pećima za sušenje voća tipičnima za to područje.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6. Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

4. Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje na kojem se proizvodi „Suska sechlońska” obuhvaća 239,55 km2, a smješteno je unutar upravnih granica četiriju općina pokrajine Małopolskie: Laskowa, Iwkowa, Łososina Dolna i Żegocina. Naziv „sechlońska” dolazi od naziva mjesta Sechna u općini Laskowa te se tradicionalno upotrebljava na cijelom zemljopisnom području na kojem se proizvodi „Suska sechlońska”.

5. Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1. Posebnosti zemljopisnog područja

Zemljopisno područje definirano u točki 4. smješteno je na nadmorskoj visini većoj od 300 m te obiluje obroncima raznolikih nagiba, uglavnom od 5 °do 25 °.

Karakteristične peći za sušenje voća projektirali su i izradili lokalni stanovnici, prilagodivši njihov dizajn lokalnom terenu, zbog čega su sastavni dio krajolika. Na području koje obuhvaćaju navedene četiri općine nalazi se čak 677 takvih peći. To je jasan dokaz vrlo bliske povezanosti proizvoda sa zemljopisnim područjem. Broj peći jedan je od aspekata po kojima se predmetno područje razlikuje od susjednih područja.

Peći imaju zidane temelje koji okružuju ognjište i pokrivenu komoru s drvenom rešetkom. Prosječna je komora široka oko 2 metra i dugačka oko 3,5 metara. Kroz središnji dio komore prolazi drvena pregrada koja je dijeli na dva dijela. Rešetka je sastavljena od povezanih glatkih drvenih štapova širine 4 cm, visine 3 cm i duljine oko 1 metra koji čine donji dio komore. Štapovi su postavljeni na jednu razinu. Postavljeni su tako da se osigura spontano kruženje dima i toplog zraka na visini od oko 180 cm iznad ognjišta. Komora je zatvorena drvenim vratima kroz koja se peć za sušenje voća puni šljivama i koja uz to pridonose održavanju topline i zaštite od štetnih vremenskih uvjeta. Ispod svake se komore nalazi ognjište. Struktura je zaštićena dvostrešnim krovom. Peći za sušenje voća obično imaju dvije ili tri komore. Međutim, postoje i peći sa samo jednom komorom ili čak i one s pet komora.

Pri proizvodnji suhih šljiva „Suska sechlońska” u peći se razvija temperatura od 45 °C do 60 °C.

Šljive koje se podvrgavaju postupku sušenja i dimljenja slažu se u sloju debljine od 20 do 40 cm. Jednom dnevno proizvođači posebnom lopatom preokreću masu šljiva koje se suše. Postupak traje od četiri do šest dana, ovisno o debljini sloja šljiva. Ta je metoda sušenja i dimljenja šljiva razvijena zahvaljujući vještinama lokalnih proizvođača i primjenjuje se isključivo u proizvodnji suhih šljiva „Suska sechlońska” na određenom zemljopisnom području.

5.2. Posebnosti proizvoda

Suhe šljive „Suska sechlońska” podvrgavaju se i sušenju i dimljenju. Šljive se suše i dime u pećima uz primjenu vrućeg dima, što suhe šljive „Suska sechlońska” razlikuje od šljiva koje se suše vrućim zrakom. Tijekom postupka dimljenja šljiva gubi dio vode iz svojih tkiva i upija dim, koji ima antiseptička svojstva. Smanjenje sadržaja vode u tkivu tijekom dimljenja i antiseptički učinak dima sprječavaju razvoj truležnih bakterija, čime se produljuje životni vijek proizvoda. Dim voću daje jedinstvenu boju, aromu i okus. Budući da se šljive suše u sloju debljine od 20 do 40 °C i okreću jednom dnevno, sušeno voće stoji u soku koji šljive proizvode tijekom postupka sušenja, zbog čega voće ostavlja slatkasti okus u ustima. Tako dobivena „Suska sechlońska” ima karakterističan slatki okus, ostavlja u ustima istaknut dimasti okus te ima dimastu aromu i prepoznatljiv izgled: ljepljivu kožu tamnoplave do crne boje.

5.3. Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) odnosno određene kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Povezanost između proizvoda „Suska sechlońska” i regije temelji se na njegovu ugledu, izgrađenom na dugoj tradiciji proizvodnje i jedinstvenim vještinama lokalnih proizvođača.

Vrhunska kvaliteta suhe šljive „Suska sechlońska” proizlazi iz jedinstvenih vještina lokalnih proizvođača i njihovih tradicionalnih metoda proizvodnje. Dizajn peći za sušenje i metode sušenja rezultat su znanja i vještina lokalnih proizvođača i jasno se razlikuju od metoda proizvodnje koje se primjenjuju u drugim dijelovima Poljske i u susjednim regijama. Zahvaljujući načinu na koji su izrađene peći za sušenje, topli zrak i dim kruže istodobno te tako suše i dime šljive.

Povezanost proizvoda „Suska sechlońska” sa zemljopisnim područjem vidljiva je u činjenici da sâm naziv „Sechna” dolazi iz tradicije dimljenja i sušenja („Sechna” – „sechnie” označuje suszenie – sušenje). Time se dokazuje jedinstvenost proizvoda i dugotrajna tradicija primjene metode proizvodnje na zemljopisnom području iz točke 4.

Legenda kaže da je povijest sušenja šljiva započeo jedan lokalni svećenik, koji je proširio običaj dimljenja šljiva među svojim župljanima. Na dugu tradiciju suhe šljive „Suska sechlońska” upućuje se u djelu „Ujanowice – wieś powiatu limanowskiego” (Ujanowice – selo u okrugu Limanowa) autora Jana Ligęze, objavljenom 1905. (svezak 9. publikacije Djela Komisije za etnografiju Poljske akademije umjetnosti i znanosti). Običaj se održao do danas, a metoda proizvodnje gotovo se i nije promijenila. Najstarija peć starija je od stotinu godina, ali više nije u funkciji. Karakteristične peći koje su izradili lokalni proizvođači čvrst su dokaz da se i dalje primjenjuje stara metoda. Te se peći idealno uklapaju u krajolik.

Postupak sušenja i dimljenja toliko je popularan da su se o njemu pisale pjesme u kojima se slavi ta tradicija. Jedan je primjer sljedeća pjesma:

„… Oj Sechna, Sechna ty skopciała wiosko, gdyby nie suszarnie byłabyś stolicą…”

[… O, Sechna, Sechna koja se crni od dima,

da nema peći za voće, ti bi bila prijestolnica…]

Ugled proizvoda prepoznat je i u novinskim člancima kao što su: „Suszenie śliwek” (Sušenje šljiva), Gazeta Krakowska, rujan 2004.; „Suska sechlońska lepsza niż Kalifornijska” („Suska sechlońska” bolja je od kalifornijske suhe šljive), Gazeta Krakowska, 27. travnja 2007.; ili „Suska sechlońska puka do Unii” („Suska sechlońska” kuca na vrata EU-a), Dziennik Polski, 2.–3. svibnja 2007. – članak o podnošenju zahtjeva za registraciju zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla.

Ugled suhe šljive „Suska sechlońska” vidljiv je i iz velikog broja nagrada i priznanja koji su joj dodijeljeni na brojnim natjecanjima: priznanje na natjecanju „Nasze Kulinarne Dziedzictwo” (Naše kulturno naslijeđe) održanom 2000.; nagrada na natjecanju „Perła 2004” (Biser 2004.) za najbolji poljski regionalni prehrambeni proizvod; prva nagrada u anketi „Małopolski Smak” (Okus pokrajine Małopolskie) iz 2006.

Festival suhe šljive (Święto Suszonej Śliwki) održava se u Dobrocieszu od 2001. te se na njemu predstavljaju suhe šljive u različitim oblicima i još je jedan od dokaza o ugledu tog proizvoda, njegovoj povezanosti s regijom i tradiciji sušenja šljiva. Ugled suhe šljive „Suska sechlońska” potvrđuje se i „Turističkom rutom suhih šljiva” koju su osmislila lokalna tijela. Na ruti su označena gospodarstva sa šljivicima i pećima za sušenje.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

https://www.gov.pl/web/rolnictwo/wnioski-przekazane-komisji-europejskiej

(1) SL L 343, 14.12.2012., str. 1.