P9_TA(2021)0427

Zaštita radnika od azbesta

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. listopada 2021. s preporukama Komisiji o zaštiti radnika od azbesta (2019/2182(INL))

(2022/C 184/03)

Europski parlament,

— uzimajući u obzir članak 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

— uzimajući u obzir članke 152. i 154. UFEU-a, koji se odnose na ulogu socijalnih partnera i savjetovanje s njima,

— uzimajući u obzir članak 153. stavke 1. i 2. UFEU-a,

— uzimajući u obzir članak 192. stavke 1., 3., 4. i 5. UFEU-a,

— uzimajući u obzir članak 194. stavak 2. UFEU-a,

— uzimajući u obzir članak 114. stavak 1. UFEU-a,

— uzimajući u obzir članak 168. UFEU-a,

— uzimajući u obzir članak 169. stavak 3. UFEU-a,

— uzimajući u obzir Direktivu 2009/148/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o zaštiti radnika od rizika povezanih s izlaganjem azbestu na radu (1),

— uzimajući u obzir Direktivu 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o energetskoj učinkovitosti zgrada (preinaka) (2),

— uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/391/EEZ od 12. lipnja 1989. o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja radnika na radu (3),

— uzimajući u obzir Direktivu 2004/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o zaštiti radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu (šesta pojedinačna direktiva u smislu članka 16. stavka 1. Direktive Vijeća 89/391/EEZ) (4),

— uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija zajednički proglasili 17. studenoga 2017.,

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 4. ožujka 2021. naslovljenu „Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava” (COM(2021)0102),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2013. o zdravstvenim rizicima na radu vezanim uz azbest i izgledima za ukidanje svih postojećih vrsta azbesta (5),

— uzimajući u obzir praktične smjernice Komisije za informiranje i osposobljavanje radnika koji rade na odstranjivanju azbesta ili održavanju (2012.),

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. lipnja 2014. o strateškom okviru EU-a o zdravlju i sigurnosti na radu 2014. 2020. (COM(2014)0332),

— uzimajući u obzir izvješće Komisije iz studenog 2020. naslovljeno „Ocjena praktične provedbe direktiva EU-a o sigurnosti i zdravlju na radnom mjestu u državama članicama EU-a”,

— uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 15. svibnja 2019. naslovljeno „Rad s azbestom u energetskoj obnovi”,

— uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 18. veljače 2015. naslovljeno „Oslobađanje Europske unije od azbesta”,

— uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 10. ožujka 2021. o provedbi Uredbe (EU) br. 305/2011 o utvrđivanju usklađenih uvjeta za stavljanje na tržište građevnih proizvoda (Uredba o građevnim proizvodima) (6),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. srpnja 2020. o strategiji održivosti za kemikalije (7),

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2020. naslovljenu „Strategija održivosti u području kemikalija. Prelazak na netoksični okoliš” (COM(2020)0667),

— uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. ožujka 2021. naslovljene „Strategija Unije za održive kemikalije: vrijeme je za rezultate”,

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2020. naslovljenu „Val obnove za Europu – ozelenjivanje zgrada, otvaranje radnih mjesta, poboljšanje života” (COM(2020)0662),

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. veljače 2021. naslovljenu „Europski plan za borbu protiv raka” (COM(2021)0044),

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. ožujka 2020. naslovljenu „Novi akcijski plan za kružno gospodarstvo. Za čišću i konkurentniju Europu” (COM(2020)0098),

— uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 28. listopada 2015. naslovljenu „Poboljšanje jedinstvenog tržišta: više prilika za ljude i poduzeća” (COM(2015)0550),

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 1. srpnja 2020.„Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost” (COM(2020)0274),

— uzimajući u obzir izviješće Europske agencije za kemikalije od 1. veljače 2021. naslovljeno „Znanstveno izvješće za ocjenu graničnih vrijednosti za azbest na radnom mjestu ECHA-e,

— uzimajući u obzir izvješće Komisije od rujna 2020. naslovljeno „Pobijediti rak: moguća misija”,

— uzimajući u obzir preporuke Svjetske zdravstvene organizacije iz ožujka 2014., iznesene u informativnom članku „Iskorjenjivanje bolesti povezanih s azbestom”,

— uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja Ujedinjenih naroda, a posebno cilj br. 3 osigurati zdravlje svima i promicati dobrobit u svakoj životnoj dobi,,

— uzimajući u obzir članke 47. i 54. Poslovnika,

— uzimajući u obzir mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača,

— uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A9-0275/2021),

A. budući da se pri utvrđivanju i provedbi svih politika i aktivnosti Unije mora zajamčiti visok stupanj zaštite zdravlja ljudi;

B. budući da azbest godišnje uzrokuje 30 000 – 90 000 smrtnih slučajeva u Uniji;

C. budući da rak pluća, s udjelom između 54 % i 75 % karcinoma povezanih s radnim mjestom, najčešći oblik karcinoma povezanih s radnim mjestom, dok je azbest glavni uzrok raka pluća (45 %) (8); budući da izloženost azbestu u kombinaciji s konzumacijom duhana znatno povećava rizik od razvoja raka pluća (9);

D. budući da je Međunarodna agencija za istraživanje raka (IARC) priznala azbest kao dokazanu karcinogenu tvar (1. skupina) odgovornu za rak pluća i mezoteliom te rak grkljana i jajnika; budući da treba promicati istraživanja drugih vrsta raka izazvanih azbestom, kao i drugih nekanceroznih zdravstvenih stanja (10); budući da je povećani rizik od raka zabilježen čak i u populacijama koje su izložene vrlo niskim razinama azbestnih vlakana, uključujući krizotilna vlakna; budući da azbest može uzrokovati druge nemaligne plućne i pleuralne poremećaje, uključujući pleuralne plakove, pleuralna zadebljanja i benigne pleuralne izljeve;

E. budući da je azbest u Uniji zabranjen od 2005.; budući da su neke države članice već 1980-ih zabranile azbest; budući da države članice što prije moraju osigurati potpuno postupno ukidanje azbestnih vlakana; budući da se priroda i opseg upotrebe azbesta znatno razlikuju među državama članicama;

F. budući da je u Uredbi (EU) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (11) (Uredba REACH) navedeno da je proizvodnja, prodaja i upotreba azbestnih vlakana i proizvoda kojima su ta vlakna namjerno dodana zabranjena i budući da je cilj Uredbe (EU) 2016/1005 (12) o izmjeni Priloga XVII. Uredbi REACH osigurati potpuno postupno ukidanje azbestnih proizvoda u državama članicama do 1. srpnja 2025.;

G. budući da je azbest izrazito opasna karcinogena tvar koja se u cijelom svijetu koristi u građevinarstvu i drugim materijalima u mnogim područjima svakodnevnog života; budući da za mnoge različite skupine postoji rizik od izloženosti azbestu, uključujući radnike u građevinskom sektoru i sektoru obnove, rudarenju, gospodarenju otpadom, vatrogasce te vlasnike kuća i iznajmljivače; budući da može proći i do 40 godina dok se manifestiraju najštetniji učinci udisanja azbestnih vlakana na zdravlje i bolesti povezane s azbestom; budući da se očekuje da će broj slučajeva u Uniji doseći vrhunac oko 2025. (13);

H. budući da se, unatoč postojećim propisima na razini Unije i na nacionalnoj razini, mnogi slučajevi bolesti povezane s azbestom prečesto ne priznaju kao profesionalne bolesti te stoga žrtve ne ispunjavaju uvjete za naknadu povezanu s radom, što povećava tjelesnu patnju od te bolesti; budući da sindikati i udruge koje zastupaju žrtve imaju važnu ulogu u pomaganju žrtvama profesionalnih bolesti u postupcima priznavanja i odštetnim zahtjevima;

I. budući da se pri upravljanju azbestom u zgradama, uključujući u napuštenim zgradama, i pri njegovom sigurnom odstranjivanju moraju u potpunosti uzeti u obzir zdravlje i sigurnost na radnom mjestu u vezi s Unijinim planom poboljšanja toplinske izolacije izgrađenog okoliša s ciljem uštede energije, kao i njezinim planom da do 2050. postane prvi klimatski neutralan kontinent; budući da obnova zgrada radi povećanja energetske učinkovitosti često uključuje rukovanje materijalima kao što su krovovi, zidovi ili električne instalacije, koji bi mogli sadržavati azbest ako su izgrađeni prije Unijinih i nacionalnih propisa o zabrani upotrebe azbesta; budući da je znatan dio postojećeg izgrađenog okoliša u Uniji stariji od 50 godina; budući da se pogoršanjem fonda zgrada Unije povećava rizik od izloženosti tvarima u okolišu koja predstavlja prijetnju mnogim različitim skupinama stanovništva i koja bi mogla naročito dovesti do većeg broja slučajeva mezotelioma; budući da su bolesti povezane s azbestom pronađene među stanovništvom koje živi u blizini industrijskih pogona; budući da su zdravstveni učinci izloženosti tvarima u okolišu uvelike podcijenjeni (14); budući da razine izlaganja azbestu iz okoliša mogu dosegnuti razine profesionalnog izlaganja; budući da je potrebno više istraživanja o rizicima povezanima s izlaganjem azbestu iz okoliša;

J. budući da odlaganje azbestnog otpada na odlagališta nije održivo dugoročno rješenje jer će se njime morati baviti buduće generacije s obzirom na to da se azbestna vlakna s vremenom zapravo ne uništavaju; budući da treba izbjegavati otpuštanje azbestnih vlakana u okoliš; budući da postoji potreba za razvojem isplativih metoda za inertizaciju otpada koji sadržava azbest kako bi se deaktivirala aktivna azbestna vlakna i prenamijenila u materijale koji ne predstavljaju rizik za javno zdravlje;

K. budući da bi općenito trebalo poticati istraživanje i inovacije kako bi se poboljšao pregled azbesta, identifikacija drugih vrsta raka povezanih s azbestom osim raka pluća i mezotelioma, sigurne tehnike uklanjanja, gospodarenje otpadom i sigurnost stanara zgrada i izloženih radnika, uključujući tehnologiju za upozoravanje i otkrivanje azbesta u stvarnom vremenu;

L. budući da politika Unije u području okoliša, u skladu s člankom 191. stavkom 1. UFEU-a treba doprinositi ostvarivanju ciljeva kao što su zaštita ljudskog zdravlja, zaštita i poboljšanje kvalitete okoliša, promicanje opreznog i razboritog korištenja prirodnih resursa i promicanje mjera na međunarodnoj razini za rješavanje regionalnih ili globalnih ekoloških problema;

M. budući da se u skladu s člankom 191. stavkom 2. UFEU-a politika Unije u pitanjima okoliša treba temeljiti na načelu opreznosti te na načelu preventivnog djelovanja, načelu da se šteta nanesena okolišu popravlja ponajprije na samom izvoru te na načelu da onečišćivač plaća;

N. budući da se u članku 37. Povelje Europske unije o temeljnim pravima navodi da visoka razina zaštite okoliša i poboljšavanje kvalitete okoliša moraju biti uključeni u politike Unije i osigurani u skladu s načelom održivog razvoja;

O. budući da je pravo na siguran, čist, zdrav i održiv okoliš postaje opće priznato s obzirom na činjenicu da se tijekom proteklih nekoliko godina povećao broj zemalja koje ga priznaju te da je to pravo ili elemente tog prava u svojim nacionalnim pravnim sustavima priznalo više od 155 zemalja;

P. budući da je prema Europskoj agenciji za kemikalije (ECHA) azbest karcinogena tvar bez utvrđenog praga; budući da postojeća obvezujuća granična vrijednost izloženosti azbestu na radnom mjestu (OELV) iznosi 0,1 vlakna/cm3 kao osmosatni vremenski ponderirani prosjek; budući da je Odbor za procjenu rizika ECHA-e pripremio mišljenje za smanjenje obvezujuće granične vrijednosti za izloženost azbestu na radnom mjestu; budući da izloženost uvijek treba smanjiti koliko je to tehnički moguće, posebno ako ne postoji sigurna granična vrijednost; budući da bi stoga obvezujuću graničnu vrijednost izloženosti na radnom mjestu trebalo preispitati kako bi se uzeo u obzir najnoviji znanstveni i tehnički napredak te u skladu s time i revidirati;

Q. budući da je 80 % slučajeva raka povezanih s radom koji su priznati u državama članicama povezano s azbestom; budući da radnici snose 98 % troškova, uključujući utjecaj na kvalitetu života i obitelji radnika; budući da procjene upućuju na to da trošak raka povezanog s radom u Uniji iznosi između 270 i 610 milijardi EUR godišnje, odnosno od 1,8 % do 4,1 % BDP-a (15); budući da su mjere za poboljšanje politika za sprečavanje bolesti ključne kako bi se osiguralo da radnici i njihove obitelji mogu živjeti zdravije;

R. budući da se azbest u velikoj mjeri upotrebljava u stanogradnji i predstavlja rizik za zdravlje; budući da su međunarodne organizacije i države članice priznale pravo na prikladan prostor za stanovanje, čija definicija uključuje pravo na zaštitu od prijetnji zdravlju, kao ljudsko pravo i kao ključni faktor za rješavanje zdravstvenih nejednakosti; budući da će sigurno uklanjanje azbesta doprinijeti jamčenju kvalitetnog prostora za stanovanje za sve, posebno za vlasnike s niskim prihodima i iznajmljivače, čiji su se uvjeti stanovanja posljednjih desetljeća pogoršali;

S. budući da se sigurno uklanjanje azbesta ne bi smjelo koristiti kao izgovor za prakse kao što je deložacija stanara zbog toga što se njihovi domovi moraju obnoviti;

T. budući da uvođenje zahtjeva za sigurno uklanjanje azbesta mora biti socijalno pravedno i popraćeno odgovarajućim mjerama za potporu vlasnicima zgrada u financiranju potrebnih obnova, kao i popratnih mjera za izgradnju kapaciteta za mala i srednja poduzeća koja provode radove; budući da bi istodobno sredstva Unije u okviru vala obnove za Europu, utvrđena u komunikaciji Komisije od 14. listopada 2020. (Val obnove), trebalo osigurati za korisnike koji poštuju propise Unije i nacionalne propise čiji je cilj zaštita radnika od izloženosti azbestu;

U. budući da je azbest i dalje prisutan u mnogim administrativnim zgradama, školama, domovima, infrastrukturi, javnom prijevozu i vodoopskrbnim mrežama; budući da se zbog proteka vremena znanje o uporabi i prisutnosti te tvari smanjuje; budući da prisutnost azbesta i nedostatak znanja o tom pitanju predstavljaju opasnost za sve stanare i korisnike zgrada;

V. budući da se rezolucijom Parlamenta od 17. prosinca 2020. o jakoj socijalnoj Europi za pravednu tranziciju (16) poziva države članice da iskorijene smrtne slučajeve povezane s radnim mjestom i smanje bolesti povezane s radnim mjestom do 2030. a Komisiju se poziva na reviziju Direktive 2004/37/EZ;

W. budući da se u komunikaciji Komisije od 3. veljače 2021. navodi da se 52 % smrtnih slučajeva na radu na godišnjoj razini u Uniji može pripisati karcinomima povezanima s radnim mjestom; podsjeća da su poboljšanje rane dijagnoze, liječenja i rehabilitacije prioriteti plana EU-a za borbu protiv raka i da bi trebali koristiti pacijentima koji boluju od bolesti povezanih s azbestom; budući da Komisija u okviru svojeg plana 2022. planira predstaviti zakonodavni prijedlog za daljnje smanjenje izloženosti radnika azbestu;

X. budući da je europski stup socijalnih prava usvojen kao odgovor na socijalne izazove u Uniji; budući da se on sastoji od 20 načela podijeljenih u tri kategorije: jednake mogućnosti i pristup tržištu rada, pravedni radni uvjeti te socijalna zaštita i uključenost; budući da se načelom br. 10. predviđa visoka razina zaštite zdravlja i sigurnosti radnika na radnom mjestu, koja bi trebala uključivati zaštitu radnika od izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radnom mjestu;

Y. budući da je kriza istaknula važnost sprečavanja bolesti povezanih s radnim mjestom i ulaganja u cjenovno pristupačno javno zdravlje za sve; budući da inspektorati rada, sindikati te predstavnici u području zdravlja i sigurnosti na radnom mjestu imaju ključnu ulogu u učinkovitoj inspekciji i provedbi pravila i propisa povezanih s azbestom; budući da su učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće kazne ključne za odvraćanje poslodavaca od kršenja propisa o zdravlju i sigurnosti na radu te za osiguravanje poštenog tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu;

Z. budući da izgrađeni okoliš ima znatan utjecaj na mnoge gospodarske sektore, lokalna radna mjesta i kvalitetu života; budući da je cilj nove strategije Komisije za održivi izgrađeni okoliš, među ostalim, promicanje načela kružnosti tijekom cijelog životnog ciklusa zgrada; budući da novi akcijski plan Komisije za kružno gospodarstvo iz njene komunikacije od 11. ožujka 2020. uključuje usmjerene inicijative u pogledu ključnih lanaca vrijednosti proizvoda kao što su građevinarstvo i zgrade; budući da se u komunikaciji Komisije od 1. srpnja 2020. potvrđuje da će građevinski sektor morati ulagati u usavršavanje radne snage kako bi se zadovoljile potrebe zelene tranzicije u pogledu zelenog dizajna i materijala, energetske učinkovitosti, kružnosti i obnove; budući da je dostupnost kvalificiranih građevinskih radnika ključna za uspjeh vala obnove;

AA. budući da se azbest i materijali i proizvodi koji sadrže azbest i dalje mogu zakonito proizvoditi, obrađivati, uvoziti i izvoziti u više od 100 zemalja diljem svijeta, uključujući zemlje u susjedstvu Unije; budući da se Uredbom (EU) br. 649/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (17) utvrđuje provedba Roterdamske konvencije o postupku prethodnog pristanka za određene opasne kemikalije i pesticide u međunarodnoj trgovini, kako je revidirana 2019. (Roterdamska konvencija), pri čemu je potreban poseban sporazum zemlje prije izvoza proizvoda koji sadržava toksične kemikalije; budući da je u komunikaciji Komisije od 28. listopada 2015. kao prioritet utvrđeno jačanje napora da se onemogući stavljanje neusklađenih proizvoda na tržištu Unije, među ostalim i azbest; budući da, unatoč zabranama na razini Unije i nacionalnoj razini te postojećim propisima, azbest i dalje ulazi na unutarnje tržište (18); budući da sve dok se azbest zakonito proizvodi i stavlja na tržište na svjetskoj razini, uvijek postoji rizik da će ući na unutarnje tržište;

AB. budući da su pouzdani registri osoba koje su bile ili su trenutačno izložene azbestu važni kako bi se osigurao zdravstveni nadzor i olakšalo priznavanje profesionalnih bolesti, uz istodobno poštovanje Uredbe (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (19); budući da države članice imaju različite načine organiziranja nacionalnih sustava socijalnog osiguranja u pogledu ozljeda ili bolesti povezanih s radnim mjestom, uključujući komplementarnu ulogu kolektivnih ugovora; budući da je potrebno poštovati načela na kojima se temelje takvi sustavi i autonomiju socijalnih partnera;

AC. budući da se u mišljenju Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 18. veljače 2015. o temi „EU bez azbesta” navodi da bi se na razini država članica trebalo osigurati da se svi slučajevi azbestoze, mezotelioma i drugih bolesti povezanih s azbestom evidentiraju sustavnim prikupljanjem podataka o profesionalnim i neprofesionalnim bolestima azbesta, da se pleuralni plakovi kategoriziraju i službeno registriraju kao bolest povezana s azbestom, da se osigura pouzdano mapiranje prisutnosti azbesta, uz pomoć namjenskih opservatorija i medicinskog osoblja koje bi trebalo dobiti odgovarajuću obuku da bi mogli postavljati odgovarajuće dijagnoze;

AD. budući da se zakonodavstvom koje je na snazi u nekim državama članicama određene obveze nameću vlasnicima, administratorima ili upraviteljima zgrada koje sadrže azbest kada počnu upotrebljavati zgradu ili namjeravaju započeti s rušenjem, a ne kada prodaju zgradu opremljenu proizvodima koji sadrže azbest;

Europska strategija za odstranjivanje svog azbesta

1. ističe da je sigurno uklanjanje azbesta primjer kad je potrebno primijeniti načelo zdravlja u svim politikama iz članka 168. stavka 1. UFEU-a jer je izravno povezano sa sljedećim nedavnim i predstojećim političkim inicijativama Unije: novim okvirom Unije za zdravlje i sigurnost, zelenim planom i valom obnove, instrumentom Next Generation EU i višegodišnjim financijskim okvirom, Europskim planom za borbu protiv raka, strategijom EU-a za otpad i paketom za kružno gospodarstvo; ističe da bi se pri obradi azbesta trebalo u potpunosti primjenjivati načelo opreznosti; poziva Komisiju da predloži odgovarajuću reviziju relevantnog zakonodavstva Unije o otpadu;

2. naglašava da je sigurno odstranjivanje azbesta težak i hitan zadatak te ponovno poziva na sveobuhvatni i integrirani pristup kojim će se povezati nekoliko područja politike; ističe da bi sigurni radni uvjeti trebali biti glavni prioritet;

3. poziva Komisiju da predstavi Europsku strategiju za odstranjivanje svog azbesta koja će uključivati sljedeće elemente: (a) europski okvir za nacionalne strategije za sigurno odstranjivanje svog azbesta u državama članicama koji bi trebao uključivati zakonodavni prijedlog za uvođenje minimalnih standarda za nacionalne registre azbesta koji će biti javno dostupni; (b) prijedlog ažuriranja Direktive 2009/148/EZ kako bi se ojačale mjere Unije za zaštitu radnika od prijetnje azbesta i kako bi se spriječio novi val žrtava azbesta tijekom vala obnove; (c) zakonodavni prijedlog za sljedeće: (i) priznavanje profesionalnih bolesti, uključujući sve poznate bolesti povezane s azbestom, s minimalnim standardima za postupke priznavanja, te (ii) minimalne standarde za naknade žrtvama profesionalnih bolesti povezanih s azbestom; (d) prijedlog ažuriranja Direktive 2010/31/EU s ciljem uvođenja zahtjeva za obavezne provjere azbesta i drugih opasnih tvari i nakon toga za njihovo uklanjanje prije nego što radovi na obnovi mogu započeti kako bi se zaštitilo zdravlje građevinskih radnika; (e) zakonodavni prijedlog kojim se uzimaju u obzir postojeći nacionalni propisi, kao i procjena učinka najučinkovitijeg modela obveznog pregleda zgrada, koji se sastoji od površinske dijagnoze prisutnosti azbesta koju provodi stručno tijelo s odgovarajućim kvalifikacijama i dozvolama, prije prodaje ili najma te za izdavanje potvrda o azbestu za zgrade izgrađene prije 2005. ili prije godine ekvivalentne nacionalne zabrane upotrebe azbesta, ovisno o tome što je ranije;

4. napominje da će sveobuhvatne strategije uklanjanja imati financijske i administrativne posljedice za vlasnike zgrada, javna tijela i poduzeća, posebno mala i srednja poduzeća, uključujući mikropoduzeća, kao i znatno radno opterećenje za certifikacijska tijela; stoga naglašava da bi trebalo osigurati odgovarajuća prijelazna razdoblja te odgovarajuću regulatornu i financijsku potporu;

5. ističe da je potrebno mobilizirati sve postojeće financijske mehanizme dostupne na razini Unije i država članica te ističe činjenicu da je Komisija već pojasnila da države članice mogu dodijeliti sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova za rukovanje azbestom i njegovo uklanjanje ( 20 ) ; u tom pogledu poziva na mobilizaciju europskih strukturnih i investicijskih fondova kako bi se poboljšala pouzdanost i brzina pregleda azbesta te mjerenje, uklanjanje i sigurno gospodarenje otpadom u skladu s ciljevima relevantnih nacionalnih ili regionalnih programa; naglašava da je od ključne važnosti potpora istraživanju i razvoju, osobito s ciljem razvoja i poboljšanja ulaska na tržište tehnologija za zaštitu zdravlja i sigurnosti na radu, uključujući sustave mjerenja i upozorenja za azbest u stvarnom vremenu, kao i troškovno učinkovite metode i tehnologije za inertizaciju azbesta; poziva Komisiju i države članice da iskoriste sve instrumente za potporu ulaganjima u održive tehnologije liječenja, uključujući putem namjenski važnih projekata od zajedničkog europskog interesa;

6. naglašava da bi sredstva Unije u okviru vala obnove trebalo osigurati za korisnike koji poštuju propise Unije i nacionalne propise čiji je cilj zaštita radnika od izloženosti azbestu; poziva na uspostavu sustava kojim će se zajamčiti povrat sredstava Unije od korisnika za koje se utvrdi da ne ispunjavaju pravila Unije ili nacionalna pravila o zaštiti radnika od azbesta;

7. poziva na poboljšanje Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu (EU-OSHA) kako bi se pružili učinkoviti alati kao što su tehnička i znanstvena potpora za poboljšanje prevencije, bolje pratila registracija radnih mjesta koja sadrže azbest i radnici koji su bili ili su mogli biti u kontaktu s azbestom te poboljšalo osposobljavanje i zaštitna oprema za radnike; poziva na uspostavu europske platforme u okviru nadležnosti agencije EU-OSHA kako bi se predstavile dobre prakse uklanjanja azbesta i sigurnog zbrinjavanja azbesta, koje su već provedene u nekoliko država članica, te omogućila razmjena takvih dobrih praksi;

8. ističe da inspektorati rada imaju ključnu ulogu u sprečavanju i nadzoru izloženosti azbestu te u povećanju stručnosti i informiranja unutar poduzeća; poziva države članice da povećaju broj inspektora rada, kvalitetu inspektorata i inspekcija rada te njihovu učestalost; smatra da bi države članice trebale znatno premašiti preporuke Međunarodne organizacije rada o minimalno jednom inspektoru na svakih 10 000 radnika; potiče države članice da uvedu učinkovite, razmjerne i odvraćajuće kazne poduzećima koja ne poštuju svoje obveze, posebno u pogledu sigurnosti i zdravlja na radu;

9. smatra da je hitno potreban učinkovit pristup pravosuđu i pravnoj zaštiti za sve štetne posljedice za zdravlje za sve žrtve azbesta, ne samo za one povezane s anksioznošću; ističe da bi poslodavci trebali pokriti sve zdravstvene troškove povezane s izlaganjem azbestu ako nisu poduzeli sve odgovarajuće mjere i uložili napore u okviru svojih mogućnosti kako bi spriječili izlaganje azbestu; poziva Komisiju da procijeni moguću potrebu za zakonodavstvom kojim se uspostavlja opći sustav odgovornosti za raspršeno onečišćenje kako bi se žrtvama pružila naknada za svu štetu uzrokovanu raspršenim onečišćenjem, uključujući onu uzrokovanu azbestom;

Europska okvirna direktiva za nacionalne strategije odstranjivanja azbesta

10. pozdravlja Val obnove, čiji je cilj obnova 35 milijuna zgrada do 2030.; dijeli mišljenje izneseno u komunikaciji da bi posebnu pozornost trebalo pridati zaštiti radnika koji obnavljaju stare zgrade i sudjeluju u hitnim operacijama od izloženosti azbestu;

11. naglašava da je za bolje preventivne mjere i upravljanje rizicima povezanima s azbestom potreban pristup relevantnim informacijama prilagođenima potrebama osoba na koje se to izravno odnosi;

12. poziva Komisiju da podrži širenje informacija o različitim sustavima za sigurno i uredno uklanjanje i odlaganje azbestnih proizvoda na temelju najboljih raspoloživih tehnika;

13. ističe da su rizici za populaciju izloženu prirodnim azbestnim materijalima također područje u kojem su potrebne informacije;

14. ustraje u tome da bi svaka inicijativa Unije kojom se podupire energetska obnova trebala biti socijalno pravedna i trebala bi uključivati mjere za zaštitu zdravlja stanara i radnika, među ostalim utvrđivanjem zgrada koje sadrže azbest, kako bi se omogućilo sigurno uklanjanje azbesta i drugih opasnih materijala;

15. poziva Komisiju i države članice da osiguraju da pristup pristojnom, cjenovno pristupačnom i zdravom prostoru za stanovanje bude jedan od temelja Akcijskog plana stupa;

16. pozdravlja činjenicu da nekoliko država članica i regija trenutačno provodi ambiciozne planove za uklanjanje azbesta iz izgrađenog okoliša s jasnim rokovima, uključujući Nizozemsku, Poljsku i Flandriju;

17. ponovno poziva Komisiju da uz savjetovanje s odgovarajućim dionicima, uključujući socijalne partnere, utvrdi pravni okvir za procjenu svog postojećeg azbesta u zgradama i infrastrukturi u državama članicama te da procijeni troškove njegova sigurnog odstranjivanja u svakoj državi članici;

18. poziva Komisiju da iznese prijedlog okvirne direktive temeljem koje će države članice donijeti nacionalne planove uklanjanja azbesta koji uključuju jasne i realistične rokove, uključujući prioritete i privremene ciljeve, detekciju i registraciju azbesta, financiranje i potporu za vlasnike stambenih nekretnina i MSP-ove, mjere zaštite radnika od rizika izlaganja azbestu u skladu s Direktivom 2009/148/EZ te sigurno odlaganje azbesta kako bi se spriječio njegov ulazak u postupke recikliranja;

19. ustraje u potrebi provođenja dugoročnog epidemiološkog nadzora kako bi se procijenila učinkovitost poduzetih mjera; ističe da je mezoteliom bolest čiji je glavni čimbenik rizika azbest i da je broj dijagnosticiranih mezotelioma relevantan pokazatelj za epidemiološki nadzor; stoga poziva na obvezno prijavljivanje slučajeva mezotelioma nadležnim tijelima;

20. ističe da se, prema nedavnim studijama, oko 20 % slučajeva mezotelioma u industrijaliziranim zemljama može pripisati izlaganju azbestu izvan radnog mjesta ( 21 )

21. podsjeća na očekivano povećanje građevinskih radova s obzirom na val obnove koji će biti popraćen povećanim izlaganjem azbestnim vlaknima na radu i azbestnim vlaknima iz okoliša; ističe potrebu da se azbest zamijeni energetski učinkovitim materijalima u kontekstu vala obnove;

22. ponovno poziva na uspostavu nacionalnih javnih registara azbesta; poziva Komisiju da u sklopu prijedloga okvirne direktive uvede minimalne standarde za javno dostupne digitalne nacionalne registre azbesta i drugih opasnih tvari u javnim zgradama te u zgradama u privatnom vlasništvu; ističe da bi registri azbesta trebali biti kompatibilni s bazama podataka i registrima kao što su oni povezani s energetskom učinkovitošću, a podatke za njih trebalo bi prikupiti putem zajedničkih alata (kao što je putovnica za obnovu zgrada), u skladu s Uredbom (EU) 2016/679;

23. poziva Europsku agenciju za okoliš da provede daljnja istraživanja o prisutnosti azbesta u rijekama i njihovim pritokama te o njegovu utjecaju na divlju floru i faunu, po uzoru na istraživanje američke Agencije za zaštitu okoliša ( 22 )

24. naglašava da bi se razine pozadinske koncentracije azbesta u atmosferi trebale pratiti i mjeriti u svim državama članicama, da bi pristup informacijama trebao biti dostupan i da bi trebalo uvesti granične vrijednosti izloženosti za životne prostore;

25. prima na znanje preporuke Svjetske zdravstvene organizacije (SZO) ( 23 ) iz 2017., u kojima je navedeno da azbestna vlakna nije potrebno uvrstiti u Prilog I. Direktivi Vijeća 98/83/EZ ( 24 ) te je zaključeno da azbestna vlakna u vodi za piće nisu problematična za zdravlje; podsjeća da su talijanski znanstvenici u svojoj studiji pokrenuli važno pitanje o tome povećava li unošenje vode koja sadrži azbestna vlakna rizik od raka želuca i debelog crijeva ( 25 ) ; naglašava da bi za uočavanje potencijalnih bolesti povezanih s azbestom, koje su eventualno uzrokovane pijenjem vode koja sadrži takva vlakna koja dolaze iz azbestnih cijevi, moglo biti potrebno nekoliko desetljeća; naglašava da bi se, čak i ako se na temelju same studije talijanskih znanstvenika u ovoj fazi ne može izvesti konačan zaključak o povezanosti unošenja azbesta vodom i razvoja raka gastrointestinalnog trakta, trebalo primjenjivati načelo opreznosti s obzirom na neizvjesnost koja je s tim povezana; smatra da bi se o tom važnom pitanju trebalo provesti više istraživanja; stoga poziva države članice da redovito prate kvalitetu vode koja se upotrebljava za odvajanje vode namijenjene za ljudsku potrošnju te da poduzmu potrebne preventivne mjere i mjere ublažavanja u slučaju da postoji rizik za ljudsko zdravlje;

26. izražava zabrinutost zbog stanja mreže za distribuciju vode namijenjene za ljudsku potrošnju u Uniji i korištenja azbestno-cementnih cijevi zbog čije se degradacije u vodu oslobađaju azbestna vlakna; nadalje podsjeća da se u skladu s preporukama SZO-a azbestno-cementne cijevi više ne bi smjele upotrebljavati niti odobravati za vodu namijenjenu za ljudsku potrošnju ( 26 ) ; smatra da bi u okviru europske strategije za potpuno uklanjanje azbesta te europskog plana i nacionalnih planova za oporavak trebalo izraditi i provesti sveobuhvatan plan za obnovu europske mreže za distribuciju vode namijenjene za ljudsku potrošnju i odstranjivanje azbesta iz nje;

Ažuriranje Direktive 2009/148/EZ o zaštiti radnika od rizika povezanih s izlaganjem azbestu na radu

27. podsjeća da je azbest i dalje jedan od najvažnijih izazova u području zdravlja na radu i da je diljem svijeta azbestu na radnom mjestu izloženo 125 milijuna ljudi ( 27 ) , unatoč činjenici da su rizici koje predstavlja za zdravlje poznati već desetljećima;

28. ističe da svake godine oko 250 000 ljudi u svijetu umre zbog izloženosti azbestu ( 28 ) ; ističe da se stopa smrtnosti od bolesti koje nastaju zbog izloženosti azbestnim vlaknima posljednjih godina čak ubrzala;

29. poziva Komisiju da ažurira Direktivu 2009/148/EZ, uzimajući u obzir najnovije znanstvene spoznaje i tehnička postignuća, uključujući ocjenu različitih vrsta azbestnih vlakana i njihovih štetnih učinaka na zdravlje, te da započne postupak savjetovanja za ažuriranje popisa vlaknastih silikata u okviru područja primjene te Direktive te da u tom kontekstu razmotri uključivanje ribekita, kao i vinčita, rihterita, fluoro-edenita i erionita na popis koji već sadržava aktinolit, antofilit, tremolit, grunerit;

30. naglašava da se Direktiva 2009/148/EZ primjenjuje na sve aktivnosti u kojima su radnici izloženi ili bi mogli biti izloženi tijekom rada prašini koja nastaje od azbesta ili materijala koji sadrže azbest; poziva na donošenje strožih odredbi kojima se jamči zaštita svih radnika na lokacijama za uklanjanje azbesta, uključujući radnike koji ulaze na mjesto rada nakon uklanjanja; poziva da se veći naglasak stavi na potrebu uključivanja svih rizičnih profesija, uključujući radnike za obnovu i rušenje, upravitelje otpadom, rudare i vatrogasce, u nacionalnu provedbu te Direktive;

31. zabrinut je jer najnovija znanstvena medicinska istraživanja i preporuke pokazuju da ne postoji granična vrijednost ispod koje je koncentracija vlakana azbesta u zraku bezopasna ( 29 ) ; u tom pogledu smatra da se nikakve iznimke od mjera zaštite utvrđenih u Direktivi 2009/148/EZ ne mogu opravdati pozivanjem na granične vrijednosti za izloženost na radnom mjestu; poziva na to da se u Direktivi 2009/148/EZ u potpunosti odražava načelo da bi se uvijek trebale poduzimati odgovarajuće mjere osobne zaštite tijekom aktivnosti u kojima su radnici izloženi ili bi mogli biti izloženi prašini koja nastaje od azbesta ili materijala koji sadrže azbest tijekom rada; smatra da bi pri procjeni rizika trebalo uzeti u obzir opasnu prirodu nedrobljivih materijala koji sadrže azbest; poziva na pojedinačnu procjenu rizika povezanu s planiranim radnim procesom kako bi se utvrdile potrebne zaštitne mjere;

32. ustraje u tome da je prioritet sigurno uklanjanje i odlaganje dijelova i materijala koji sadrže azbest jer popravak, održavanje, oblaganje ili pakiranje samo dovode do odgode uklanjanja, čime se nastavlja rizik za stanovnike, a kasnije i radnike; poziva na zabranu inkapsulacije ili pakiranja materijala koji sadrže azbest, a koji se tehnički mogu ukloniti; ustraje u tome da bi se tom zabranom trebalo izbjeći dovođenje najskromnijih kućanstava u situaciju u kojoj si ne bi mogli priuštiti potrebnu obnovu; stoga naglašava potrebu za odgovarajućim popratnim mjerama; inzistira na važnosti identifikacije, registracije i redovnog praćenja struktura koje sadrže azbest, a koji se ne mogu ukloniti u kratkom roku, poput betonskih zidova u zgradama;

33. potiče stvaranje sinergija s bazom podataka koju uspostavlja Europska agencija za kemikalije kako bi se prikupile informacije i steklo bolje znanje o tvarima koje predstavljaju razlog za zabrinutost u proizvodima tijekom njihova korištenja i nakon što postanu otpad;

34. podsjeća na temeljno pravno načelo u kontekstu zdravlja i sigurnosti na radnom mjestu, a to je da se uvijek mora primjenjivati najsuvremenija tehnologija kako bi se postigla najviša moguća razina zaštite; poziva na jačanje minimalnih tehničkih zahtjeva za sniženje koncentracije azbestnih vlakana u zraku na najnižu tehnički moguću razinu, među ostalim suzbijanjem prašine i usisavanjem prašine na izvoru, kontinuiranom sedimentacijom i sredstvima za dekontaminaciju; poziva na utvrđivanje minimalnih zahtjeva za razliku u tlaku između komora za azbest i njihova okruženja, dovoda svježeg zraka i HEPA filtara;

35. naglašava potrebu za ažuriranim minimalnim tehničkim zahtjevima za uključivanje odredbi kako bi se išlo u korak s tehnološkim razvojem; naglašava da je potrebno dodatno istražiti obveznu upotrebu robota i drugih naprednih tehnologija, među ostalim istraživanjem i sustavnijom razmjenom najboljih praksi među državama članicama kako bi se kontinuirano razvijali novi standardi za zaštitu zdravlja i sigurnosti radnika; napominje da optička mikroskopija nije najnovija dostupna tehnologija za brojenje azbestnih vlakana u zraku i da je analitička transmisijska elektronska mikroskopija (ATEM) osjetljivija i omogućuje razlikovanje i brojenje azbestnih vlakana; poziva na primjenu, kad je to moguće, ATEM-a ili sličnih naprednih metoda za brojenje vlakana;

36. podsjeća da uzorkovanje mora biti reprezentativno za osobnu izloženost radnika, što znači da se uzorci moraju uzeti u reprezentativnim i realnim situacijama izloženosti radnika azbestnoj prašini, i to redovitim mjerenjem tijekom određenih operativnih faza; smatra da bi, ako uzorkovanje ne može biti reprezentativno za osobnu izloženost radnika, trebalo primijeniti sve odgovarajuće zaštitne mjere;

37. smatra da bi informacije u obavijesti trebale uključivati sve elemente dodane u Prilogu II., kao što su, na primjer, područja u kojima će se obavljati radovi, oprema koja se upotrebljava za zaštitu i dekontaminaciju radnika te plan zbrinjavanja otpada; drži da bi nadležna nacionalna tijela trebala pohranjivati te informacije najmanje 40 godina;

38. inzistira da je poslodavcima, posebno malim i srednjim poduzećima te mikropoduzećima, važno osigurati dostatnu i usmjerenu potporu u provedbi zaštitnih mjera i zahtjevima za obavješćivanje kako bi se izbjeglo neispunjavanje uvjeta; ističe da bi se uvođenjem standardiziranih postupaka za aktivnosti povezane s azbestnim materijalima doprinijelo smanjenju razina prašine azbestnih vlakana, troškova tih aktivnosti te bi se olakšalo ispunjavanje zahtjeva za obavješćivanje;

39. primjećuje da aktualni minimalni standard Unije za graničnu vrijednosti za izloženost azbestu na radnom mjestu iznosi 100 000 vlakana na m 3 (0,1 vlakna/cm 3 ); te da većina država članica primjenjuje trenutačni minimalni standard; naglašava da je u nekim državama članicama na snazi znatno niža granična vrijednost za izloženost na radnom mjestu kako bi se zaštitilo zdravlje radnika, npr. u Nizozemskoj ta vrijednost iznosi 2 000 vlakana/m 3 (0,002);

40. ističe da su vodeći medicinski znanstvenici iz Međunarodne komisije za medicinu rada zaključili da granične vrijednosti za izloženost ne pružaju odgovarajuću zaštitu od raka te su predložili graničnu vrijednost za izloženost na radnom mjestu od 1 000 vlakana/m 3 (0,001 vlakna/cm 3 ); pozdravlja predanost Komisije da iznese zakonodavni prijedlog za dodatno smanjenje izloženosti radnika azbestu 2022. i poziva Komisiju da kao prioritet ažurira te granične vrijednosti izloženosti, koje bi trebalo postaviti na 0,001 vlakna/cm 3 (1 000 vlakana/m 3 ), uzimajući u obzir preporuke različitih dionika i nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom za sigurnost i zdravlje na radu; naglašava potrebu za odgovarajućim prijelaznim razdobljem za provedbu nove metodologije i novih vrijednosti izloženosti;

41. naglašava da bi se poslodavce, ali i vlasnike, glavne izvođače, javne naručitelje i tijela koja naručuju poslove, trebalo obvezati na provođenje dijagnostike azbesta prije početka bilo kakvih radova u zgradama, na brodovima, zrakoplovima, opremi ili proizvodima; zahtijeva da prije početka rada u prostorima izgrađenima prije 2005. ili prije godine ekvivalentne nacionalne zabrane azbesta, ovisno o tome što je ranije, kvalificirani i certificirani subjekt provede sveobuhvatan pregled prisutnosti materijala koji sadrže azbest; smatra da bi pregledi uvijek trebali uključivati dijagnozu prilagođenu određenom radnom mjestu te da bi u izvješću trebalo navesti ili nepostojanje ili prisutnost azbesta te njegovu vrstu vlakana, ako postoji, s detaljnim opisom prirode kontaminacije te točne lokacije i procijenjenih količina; smatra da bi, uz zahtjeve iz članka 14. Direktive 2009/148/EZ, Prilog toj Direktivi trebao sadržavati zahtjeve za minimalno trajanje osposobljavanja potvrđenog ispitom u vezi s vrstom posla u pitanju; u tom kontekstu naglašava potrebu za dosljednom metodologijom za procjenu rizika kako bi se zajamčili jednaki uvjeti na razini Unije i izbjegla fragmentacija unutarnjeg tržišta;

42. zabrinut je zbog činjenice da među državama članicama i dalje postoje velike razlike u zahtjevima za osposobljavanje i certificiranje o provedenom osposobljavanju, što predstavlja ozbiljnu opasnost za zdravlje i sigurnost u kontekstu prekogranične mobilnosti radnika; poziva na donošenje novog priloga Direktivi 2009/148/EZ kojim se utvrđuju obvezni minimalni zahtjevi za osposobljavanje za rad s azbestom, uključujući posebne zahtjeve za radnike koji rade u specijaliziranim poduzećima za odstranjivanje azbesta, kao i za radnike koji bi pri obavljanju svojih poslova mogli doći u kontakt s materijalima koji sadrže azbest; smatra da bi, uz zahtjeve iz članka 14. Direktive 2009/148/EZ, Prilog toj Direktivi trebao sadržavati zahtjeve za minimalno trajanje osposobljavanja potvrđenog ispitom u vezi s vrstom posla u pitanju, odgovarajuću dokumentaciju takvog osposobljavanja i redovne intervale tijekom kojih pojedinačni radnici moraju biti na osposobljavanju;

Priznavanje bolesti povezanih s azbestom i naknada za njih

43. poziva Komisiju da ažurira svoju preporuku od 19. rujna 2003. o europskoj listi profesionalnih bolesti ( 30 ) i uključi u nju najnovije dostupne znanstvene medicinske spoznaje o profesionalnim bolestima, posebno u pogledu bolesti povezanih s azbestom;

44. poziva države članice da olakšaju postupke priznavanja tako što će prebaciti teret dokazivanja, posebno ako su nacionalni registri radnika koji rade s azbestom tek nedavno uspostavljeni, te da utvrde odgovarajuću naknadu za radnike koji boluju od bolesti povezanih s azbestom;

45. napominje da bolesti povezane s azbestom zbog slobodnog kretanja predstavljaju prekogranični izazov, te da bi se stoga trebala posebno uzimati u obzir uloga mobilnih radnika; podsjeća na to da su profesionalne bolesti i zdravstveni rizici povezani s radnim mjestom uvijek povezani s određenom strukom, djelatnošću, radnim mjestom i vremenom; poziva Komisiju da nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima predstavi prijedlog direktive temeljene na članku 153. stavku 1. točkama (a) i (b) UFEU-a kojim se utvrđuju minimalni standardi Unije za priznavanje profesionalnih bolesti i za naknade za te bolesti, uključujući bolesti povezane s azbestom;

46. poziva Komisiju da podnese prijedlog državama članicama za uspostavu nacionalne funkcije ili pravobranitelja za pomoć žrtvama profesionalnih bolesti, a posebno bolesti povezanih s azbestom koje imaju dugo razdoblje latencije, u postupcima priznavanja; poziva države članice da podrže osnivanje udruga pacijenata i sindikalnih skupina za žrtve bolesti povezanih s azbestom i njihovih obitelji te ustraje u tome da je potrebno savjetovati se s tim udrugama kako bi se olakšali i pojednostavnili postupci priznavanja; poziva na povećanje nacionalnih sredstava za naknadu štete žrtvama bolesti povezanih s azbestom kako bi se osigurala dostatna pokrivenost izravnih, neizravnih i ljudskih troškova bolesti;

47. podsjeća da sinergijski učinak pušenja i izloženosti azbestu znatno povećava rizik od razvoja raka pluća; poziva države članice da predlože program prestanka pušenja za sve radnike izložene azbestu; ponavlja da pušenje nikada ne smije biti razlog za isključivanje radnika iz priznavanja profesionalne bolesti povezane s azbestom, kao ni iz mogućnosti naknade i liječenja bolesti;

48. poziva na bolju procjenu rizika povezanih s pasivnom izloženošću izvan radnog mjesta, posebno za članove obitelji koji žive s radnicima koji rade s azbestom; poziva države članice da olakšaju priznavanje i naknadu štete evidentiranim žrtvama pasivne izloženosti azbestu izvan radnog mjesta te da iskoriste najbolje prakse država članica kao što je Danska; podsjeća na rodnu perspektivu pasivne izloženosti;

49. ističe da postoje različite vrste izlaganja azbestu izvan radnog mjesta s potencijalno važnim učincima za ljudsko zdravlje, bilo da se radi o neizravnom izlaganju na radu (uključujući izlaganje azbestnoj prašini koju radnici nenamjerno unose u stambene prostore), izlaganje u kućanstvu (uključujući kućanske predmete koji sadrže azbest) ili u okolišu (uključujući materijale ugrađene u zgrade i objekte ili materijale industrijskog podrijetla);

50. naglašava da su žene koje su izložene rizicima povezanima s azbestom posebno osjetljive na određene vrste izlaganja azbestu; poziva na bolje priznavanje rodne perspektive u cijelom području zdravlja i sigurnosti na radu te na rodno osviještenu politiku u svim zakonodavnim i nezakonodavnim instrumentima u državama članicama kako bi se zajamčilo da rodna pristranost ne utječe na praćenje, identifikaciju, liječenje ili razmatranje bolesti kao bolesti povezane s azbestom, što ima posljedični učinak na razinu naknade za žrtve; poziva na to da se pri dijagnosticiranju bolesti više uzmu u obzir aktivnosti čišćenja kao čimbenici rizika; poziva na bolju procjenu rizika i utvrđivanje izloženosti azbestu radnika koji rade kao čistači, posebno za čistačice, kao i osoba koje obavljaju neplaćene kućanske poslove, kao što je čišćenje proizvoda kontaminiranih azbestom;

51. naglašava da bi pri pripisivanju troškova uklanjanja azbesta trebalo što je više moguće uzeti u obzir načelo „onečišćivač plaća”;

Provjera azbesta prije radova energetske obnove i prije prodaje ili iznajmljivanja zgrade

52. podsjeća da se uvodnom izjavom 14. Direktive (EU) 2018/844 Europskog parlamenta i Vijeća ( 31 ) o izmjeni direktive 2010/31/EU o energetskim svojstvima zgrada poziva države članice da podupru unapređenja energetskih svojstava postojećih zgrada, među ostalim odstranjivanjem azbesta i drugih štetnih tvari, sprečavanjem nezakonitog odstranjivanja štetnih tvari i olakšavanjem usklađenosti s postojećim zakonodavnim aktima;

53. poziva Komisiju da predstavi prijedlog za izmjenu članka 7. Direktive 2010/31/EU u kontekstu vala obnove te da uvede zahtjev za obveznu provjeru, registraciju i odstranjivanje azbesta i drugih opasnih tvari prije nego što bilo kakvi radovi na obnovi mogu početi uzimajući u obzir članak 153. stavak 1. UFEU-a o poboljšavanju posebice radne okoline radi zaštite zdravlja i sigurnosti radnika;

54. poziva Komisiju da predstavi zakonodavni prijedlog kojim se uzimaju u obzir postojeći nacionalni propisi, kao i procjena učinka najučinkovitijih modela obveznog pregleda zgrada, koji se sastoji od površinske dijagnoze prisutnosti azbesta koju provodi stručno tijelo s odgovarajućim kvalifikacijama i dozvolama, prije prodaje ili najma te za izdavanje potvrda o azbestu za zgrade izgrađene prije 2005. ili prije godine ekvivalentne nacionalne zabrane azbesta, ovisno o tome što je ranije;

55. poziva države članice da donesu zaštitne mjere za stanare zgrada u kojima se nađe azbest prije radova energetske obnove; naglašava da najmoprimci ne bi smjeli plaćati troškove pregleda i uklanjanja; poziva države članice da osiguraju da stanari budu u potpunosti informirani o azbestu u zgradama i da im se predoči certifikat o pregledu na azbest;

Unija kao globalni predvodnik u borbi protiv azbesta

56. pozdravlja zaključke Vijeća od 12. ožujka 2021. u kojima se naglašava potreba za jačanjem nacionalnih kapaciteta za nadzor tržišta i uloga carinskih tijela; poziva države članice da pojačaju kontrole i nadzor tržišta te da surađuju s graničnim i carinskim tijelima drugih država članica kako bi se spriječio ulazak nezakonitih proizvoda koji sadrže azbest na unutarnje tržište; naglašava važnost podupiranja i razvoja održivih rješenja za rastavljanje plovila unutar Unije u skladu s novim akcijskim planom za kružno gospodarstvo kako bi se izbjegli štetni učinci na zdravlje radnika zbog izloženosti azbestu pri rastavljanju plovila; poziva Komisiju da zajamči visoke standarde za zaštitu radnika od izloženosti azbestu u postrojenjima za recikliranje brodova koja Unija je odobrila u trećim zemljama; poziva Komisiju da pokrene studiju o razmjerima nezakonitog uvoza u Uniju proizvoda i materijala koji sadržavaju azbest te da utvrdi moguće mjere za jačanje nadzora tržišta, koje bi mogle uključivati mogućnost ograničavanja pristupa pristaništima, lučkim objektima i privremenom skladištenju u Uniji plovila koja prevoze proizvode ili materijale koji sadrže azbest kao teret u provozu;

57. poziva Komisiju da uvrštavanje krizotilnog azbesta u Prilog III. Roterdamskoj konvenciji i globalnu zabranu azbesta učini glavnim prioritetima; poziva Uniju da surađuje s međunarodnim organizacijama na pionirskim instrumentima kako bi se tržište azbesta označilo kao trgovina otrovnim tvarima; poziva Uniju da borbu protiv azbesta i bolesti povezanih s azbestom uvrsti u svoje vanjske politike; poziva Komisiju i države članice da povećaju svoju potporu, uključujući financijsku, globalnim akterima koji se bore protiv azbesta i bolesti povezanih s azbestom, uključujući WHO; osuđuje financijska ulaganja u globalnu industriju azbesta;

58. podsjeća da trećina Europljana u europskoj regiji SZO-a živi u zemljama koje još nisu zabranile uporabu svih oblika azbesta ( 32 ) ; ističe da se u 16 europskih zemalja azbest i dalje koristi, posebno kao građevinski materijal, te ga te zemlje i dalje proizvode i izvoze;

Financijski aspekti

59. poziva Komisiju da procijeni financijske implikacije zahtjeva Parlamenta u skladu s stavcima 17. i 18. ove Rezolucije te s točkom 3. Priloga I.;

o

o o

60. nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju i popratne preporuke proslijedi Komisiji i Vijeću.

(1) SL L 330, 16.12.2009., str. 28.

(2) SL L 153, 18.6.2010., str. 13.

(3) SL L 183, 29.6.1989., str. 1.

(4) SL L 158, 30.4.2004., str. 50.

(5) SL C 36, 29.1.2016., str. 102.

(6) Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0074.

(7) Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0201

(8) https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2016/581397/EPRS_BRI(2016)581397_EN.pdf

(9) https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/asbestos-elimination-of-asbestos-related-diseases

(10) https://publications.iarc.fr/Book-And-Report-Series/Iarc-Monographs-On-The-Identification-Of-Carcinogenic-Hazards-To-Humans/Arsenic-Metals-Fibres-And-Dusts-2012

(11) Uredba (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH), o osnivanju Europske agencije za kemikalije i o izmjeni Direktive 1999/45/EZ i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 793/93 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1488/94, kao i Direktive Vijeća 76/769/EEZ te Direktiva Komisije 91/155/EEZ, 93/67/EEZ, 93/105/EZ i 2000/21/EZ (SL L 396, 30.12.2006., str. 1.).

(12) Uredba Komisije (EU) 2016/1005 оd 22. lipnja 2016. o izmjeni Priloga XVII. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) u pogledu azbestnih vlakana (krizotila) (SL L 165, 23.6.2016., str. 4.).

(13) Understanding a Man-Made Epidemic: The Relation between Historical Asbestos Consumption and Mesothelioma Mortality in Belgium, Van den Borre, Laura & Deboosere, Patrick, Tijdschrift voor Sociale en Economische Geschiedenis, 2017.

(14) Environmental exposure to asbestos, from geology to mesothelioma, Bayram, Mehmeta; Bakan and Nur Dilekb, Current Opinion in Pulmonary Medicine, 2014.

(15) https://www.etui.org/sites/default/files/Web-executive%20summary-cancer-final.pdf

(16) Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0371.

(17) Uredba (EU) br. 649/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o izvozu i uvozu opasnih kemikalija (preinaka) (SL L 201, 27.7.2012., str. 60.).

(18) http://www.ibasecretariat.org/alpha_ban_list.php; https://wits.worldbank.org/trade/comtrade/en/country/ALL/year/2019/tradeflow/Imports/partner/WLD/product/252400

(19) Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka), (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

(20) https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/E-8-2018-000862-ASW_EN.html

(21) The health impact of nonoccupational exposure to asbestos: what do we know? (sa internetske stranice nih.gov)

(22) Washington State Department of Health (2009), Advisory for Swift Creek Naturally Occurring Asbestos. United States Environmental Protection Agency, Swift Creek (https://response.epa.gov/site/site_profile.aspx?site_id=3639)

(23) WHO, Regionalni ured za Europu, Projekt za suradnju u pogledu parametara za vodu namijenjenu za ljudsku potrošnju, Preporuke u okviru potpore reviziji Priloga I. Direktivi Vijeća 98/83/EZ o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (Direktiva o vodi za ljudsku potrošnju), 2017.

(24) Direktiva Vijeća 98/83/EZ od 3. studenoga 1998. o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (SL L 330, 5.12.1998., str. 32.).

(25) Agostino Di Ciaula, Valerio Gennaro. Rischio clinico da ingestione di fibre di amianto in acqua potabile, Epidemiologia&Prevenzione, https://epiprev.it/3608

(26) https://ec.europa.eu/environment/water/water-drink/pdf/20171215_EC_project_report_final_corrected.pdf – point 13.1

(27) WHO, Azbest: iskorjenjivanje bolesti povezanih s azbestom, 2018.

(28) Furuya, Sugio; Chimed-Ochir, Odgerel; Takahashi, Ken; David, Annette; Takala, Jukka, 2018. „Global Asbestos Disaster”, Int. J. Environ, Res. Public Health 15, br. 5: 1000. https://doi.org/10.3390/ijerph15051000

(29) Znanstveno izvješće za ocjenu graničnih vrijednosti za azbest na radnom mjestu Europske agencije za kemikalije od 1. veljače 2021.

(30) Preporuka Komisije C(2003) 3297 od 19. rujna 2003. o europskoj listi profesionalnih bolesti (SL L 238, 25.9.2003., str. 28.).

(31) Direktiva (EU) 2018/844 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 2010/31/EU o energetskim svojstvima zgrada i Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti (SL L 156, 19.6.2018., str. 75.).

(32) https://www.euro.who.int/en/media-centre/sections/press-releases/2015/04/at-least-one-in-three-europeans-can-be-exposed-to-asbestos-at-work-and-in-the-environment