Pokazatelj ribolovne smrtnosti (F/Fmsy) za Sredozemno i Crno more bio je na vrlo visokoj razini u cijelom razdoblju 2003.–2017. Od 2011., kad je F/Fmsy bio najviši u povijesti, njegova vrijednost kreće se oko 2,4. To pokazuje da se stokovi u prosjeku iskorištavaju po stopama koje su znatno iznad cilja održivosti iz zajedničke ribarstvene politike.

Osim toga, regionalni višegodišnji planovi (MAP) za Baltičko more, Sjeverno more i zapadne vode pokazali su se korisnima jer su pružili potrebnu fleksibilnost u utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i istodobno omogućili utvrđivanje razina ribolova unutar raspona MSY-ja. U određenim strogo ograničenim slučajevima, kao što je slučaj južnog i sjevernog stoka oslića, višegodišnji planovi omogućili su utvrđivanje TAC-ova u višem rasponu MSY-ja, čime se ublažilo smanjivanje zdravih stokova. S druge strane, za stokove koji nisu bili u dobrom stanju, višegodišnji planovi bili su ključni za utvrđivanje TAC-ova u nižem rasponu MSY-ja.

Utvrđivanje ukupnih dopuštenih ulova (TAC) jedan je od glavnih načina upravljanja u okviru zajedničke ribarstvene politike. Komisija je za sjeveroistočni Atlantik i susjedna područja za 2020. predložila TAC-ove na održivim razinama (u smislu ribolovne smrtnosti – Fmsy) ili ispod njih, i to za svih 78 TAC-ova za koje su bili dostupni znanstveni savjeti o Fmsy-ju, osim za 6 slučajeva za koje prema savjetu Međunarodnog vijeća za istraživanje mora (ICES) ne bi smjelo biti ulova. Za te su slučajeve utvrđeni niski TAC-ovi, i to samo za usputni ulov, kako bi se osiromašeni stokovi mogli obnoviti bez prerane zabrane važnih vrsta gospodarskog ribolova ili sprečavanja prikupljanja znanstvenih podataka.

U sjeveroistočnom Atlantiku ribolovni pritisak na riblje stokove stalno se smanjivao od 2003. do 2018. Iako je srednja vrijednost ribolovne smrtnosti početkom 2000-ih bila više od 1,5 puta veća od ribolovne smrtnosti pri najvišem održivom prinosu (Fmsy), sad se stabilizirala na oko 1,0. To znači da je ribolov postao održiviji. To znači i da je cilj najvišeg održivog prinosa (MSY) uglavnom postignut, iako je još potrebno riješiti neke poteškoće.

Znatno manji dio država članica proveo je posebne studije i pilot-projekte za testiranje selektivnih alata ili strategija izbjegavanja. Naglasak je 2019. prebačen na programe uzorkovanja ili ekonomske studije kako bi se poduprla izuzeća de minimis i izuzeća na temelju visoke stope preživljavanja. Regionalne skupine država članica uspješno su se 2019. uhvatile u koštac s potencijalnim situacijama uskoga grla primjenom rješenja razvijenih u suradnji s Komisijom i drugim dionicima. Primjerice, određene države članice provele su zamjenu kvota, utvrdile TAC-ove samo za usputne ulove i primijenile mjere za smanjenje usputnih ulova. Mehanizam zamjene kvota uspješno se primjenjivao. Međutim, STECF je ocijenio da neke od mjera za smanjenje usputnog ulova nisu dovoljno djelotvorne. Komisija je stoga u svoj prijedlog o ribolovnim mogućnostima uključila odgovarajuće korektivne mjere.

Jedan od neriješenih problema je i kontrola obveze iskrcavanja. Komisija je u veljači 2020. započela revizije odabranih država članica usmjerene na osiguravanje kontrole i izvršenja obveze iskrcavanja. Prvi nalazi dosad provedenih revizija ukazuju na to da dotične države članice nisu donijele potrebne mjere i da znatan dio odbačenog ulova nije dokumentiran. Te nalaze potkrepljuju razna izvješća, uključujući tri izvješća o ocjeni usklađenosti provedbe obveze iskrcavanja Europske agencije za kontrolu ribarstva (EFCA). U tim je izvješćima potvrđeno da tijekom ocjenjivanog razdoblja (2015./2016. do 2017) određeni segmenti flote i određene vrste ribolova u Sjevernome moru i sjeverozapadnim vodama često nisu bili u skladu s obvezom iskrcavanja.

Potreban je daljnji kontinuirani rad na povećanju selektivnosti ribolovnih alata i tehnika. Potrebna je veća usredotočenost na kontrolu i izvršenje obveze iskrcavanja, prije svega upotrebom odgovarajućih suvremenih kontrolnih alata, kao što su sustavi daljinskog elektroničkog praćenja, koji su najdjelotvorniji i najisplativiji način kontrole obveze iskrcavanja na moru. Komisija će nastaviti surađivati sa suzakonodavcima na postizanju dogovora o revidiranom sustavu kontrole ribarstva kojim se može olakšati upotreba tih suvremenih kontrolnih alata.

3.Prijedlozi za utvrđivanje ribolovnih mogućnosti za 2021.

3.1.Ciljevi prijedloga za utvrđivanje ribolovnih mogućnosti za 2021.

Od 2020. ribljim stokovima treba se upravljati u skladu s ciljem najvišeg održivog prinosa, Glavni cilj Komisijinih prijedloga za stokove u Atlantiku, Sjevernome moru i Baltičkome moru stoga će biti održavanje ili postizanje najvišeg održivog prinosa (Fmsy) za stokove za koje postoji procjena MSY-ja. Komisija će u potpunosti provesti planove upravljanja. Predložit će TAC-ove u skladu s najvišim vrijednostima MSY-ja ili s rasponom MSY-ja iz savjeta ICES-a ako to bude zakonski moguće u okviru višegodišnjih planova. Ako prema preporuci ICES-a ne bi smjelo biti ulova ciljanih stokova, naglasak će biti na obnovi tih stokova uz korektivne mjere u okviru višegodišnjih planova. Osim toga, u prijedlozima će se, kao i dosad, razmotriti načini djelotvorne provedbe obveze iskrcavanja. Nastavlja se suradnja sa svim dionicima kako bi se što prije osigurala potpuna znanstvena evaluacija MSY-ja stokova obuhvaćenih tim planovima.

Iako je loše stanje nekih stokova djelomično posljedica antropogenih učinaka (kao što su klimatske promjene i onečišćenje), protiv kojih se treba boriti, potrebno je ograničiti i ribolovni pritisak na te stokove. Komisija zajedno sa znanstvenicima intenzivira rad na ekosustavima ribarstva s ciljem uključivanja tih elemenata u upravljanje ribarstvom.

U prijedlogu uredbe o ribolovnim mogućnostima za Sredozemno i Crno more utvrdit će se, radi provedbe višegodišnjeg plana za zapadno Sredozemno more u 2021., daljnji napori prema postizanju smanjenja ribolovnog napora s obzirom na cilj iz višegodišnjeg plana o postizanju Fmsy-ja na tom području najkasnije do 2025. na temelju raspoloživih znanstvenih savjeta. Prijedlogom će se obuhvatiti i mjere GFCM-a koje su već na snazi, uključujući one donesene 2019. kao što su višegodišnji plan za pridnene stokove u Jadranskome moru, hitne mjere za male pelagijske vrste u Jadranskome moru, mjere za jegulju i TAC-ovi za romba u Crnome moru te autonomna kvota za papalinu u tom bazenu.

3.2.Ključni koraci u utvrđivanju budućih ribolovnih mogućnosti

Komisijini prijedlozi ribolovnih mogućnosti temelje se na ICES-ovim znanstvenim savjetima o ulovu, koji se izdaju u nekoliko dijelova. ICES će svoje savjete o ulovu objaviti u svibnju i lipnju, a neke od njih ažurirati nakon jesenskih istraživanja na moru. Savjet za velike pelagijske stokove objavljuje se u rujnu. Komisija svojim početnim prijedlozima namjerava obuhvatiti što više stokova. Prijedlozi za ribolovne mogućnosti i dalje će sadržavati ribolovne mogućnosti s napomenom „pro memoria” ako je riječ o stokovima kojima Unija upravlja zajedno s međunarodnim partnerima (npr. Norveška) i ako se relevantni znanstveni savjeti očekuju kasnije tijekom godine.

Ako ne bude produljeno, prijelazno razdoblje utvrđeno u Sporazumu o povlačenju između Unije i Ujedinjene Kraljevine istječe krajem 2020. Stokovi za koje će se Komisija morati savjetovati s Ujedinjenom Kraljevinom te s Ujedinjenom Kraljevinom i Norveškom o ribolovnim mogućnostima za 2021. također će se navesti s napomenom „pro memoria”, ovisno o vremenskom okviru i ishodu tih savjetovanja.

Pandemija bolesti COVID-19 već je ostavila posljedice na pružanje znanstvenih savjeta i kontinuitet u dostavljanju podataka te je moguće da će savjeti, za razliku od dosadašnje prakse, pristizati u različita vremena i u različitim formatima.

Komisija poziva države članice i dionike da razmotre znanstvene savjete čim oni postanu javno dostupni. Dionici će moći dati svoje preporuke o ribolovnim mogućnostima posredstvom odgovarajućih savjetodavnih vijeća i država članica.

Uzimajući u obzir ta savjetovanja, Komisija namjerava donijeti četiri prijedloga: za Baltičko more u kolovozu, za Sredozemno i Crno more u rujnu, za dubokomorske stokove u sjeveroistočnom Atlantiku te za Atlantik i Sjeverno more u listopadu. O tim će se prijedlozima raspravljati na zasebnim sastancima Vijeća – o prijedlogu za Baltičko more na sastanku u listopadu, o prijedlogu za dubokomorske stokove, Sredozemno i Crno more na sastanku u studenome te o prijedlogu za Atlantik i Sjeverno more na sastanku u prosincu.

3.3.Utvrđivanje ribolovnih mogućnosti po morskim bazenima

Ribolovne mogućnosti za stokove kojima Unija upravlja samostalno u Baltičkom i Sjevernome moru te u zapadnim vodama utvrdit će se na temelju odgovarajućih višegodišnjih planova, u kojima su utvrđeni rasponi Fmsy-ja i koji stoga, pod određenim uvjetima, omogućuju određenu fleksibilnost. Od ICES-a je zatražen savjet na temelju kojega će se procijeniti potrebe i mogućnosti korištenja te fleksibilnosti. Viši raspon Fmsy-ja može se primijeniti pri predlaganju TAC-ova samo za zdrave stokove i samo ako znanstveni savjet pokaže da je to potrebno za ostvarivanje ciljeva utvrđenih u višegodišnjem planu za mješoviti ribolov, kako bi se izbjegla ozbiljna šteta za stokove zbog dinamike unutar stoka ili među stokovima ili ograničile velike varijacije iz godine u godinu.

U kontekstu potpune provedbe obveze iskrcavanja Komisija namjerava predložiti ribolovne mogućnosti u skladu s ICES-ovim savjetom za Baltik, zapadne vode i Sjeverno more, prema potrebi uz odbitak izuzeća de minimis ili izuzeća na temelju visoke stope preživljavanja.

Kako bi se obveza iskrcavanja nastavila u potpunosti provoditi, važno je primijeniti sve dostupne alate za ublažavanje posljedica, uključujući, prema potrebi, eventualne savjete ICES-a o pristupu mješovitog ribolova. U tom će kontekstu Komisija ocijeniti napredak država članica u pogledu mjera za smanjenje usputnog ulova, a relevantne regionalne skupine trebat će izraditi srednjoročne korektivne mjere za ugrožene stokove.

Za stokove za koje se procjenjuje Fmsy, a koji su predmet savjetovanja sa zemljama izvan Unije, Komisija će nastojati postići sporazum koji je u skladu s dugoročnim strategijama upravljanja ili, ne bude li takvih strategija, sa savjetima u skladu s Fmsy-jem. Unija bi također trebala nastaviti tražiti rješenja za izbjegavanje prelova pelagijskih stokova u sjeveroistočnom Atlantiku zbog nepostojanja dogovora o zajedničkom upravljanju među obalnim državama.