1.UVOD – EUROPSKA STRATEGIJA ZA UMJETNU INTELIGENCIJU

Umjetna inteligencija ima potencijal da naš svijet promijeni na bolje: njezinom upotrebom može se poboljšati zdravstvena zaštita, smanjiti potrošnja energije, povećati sigurnost automobila te povećati učinkovitost upotrebe vode i prirodnih resursa u poljoprivredi. Umjetna inteligencija može se upotrijebiti za predviđanje okolišnih i klimatskih promjena, za poboljšanje upravljanja financijskim rizikom i izradu proizvoda prilagođenih našim potrebama, uz manje otpada. Umjetna inteligencija također može pomoći u otkrivanju prijevara i kibersigurnosnih prijetnji, a tijelima kaznenog progona omogućuje učinkovitiju borbu protiv kriminala.

Umjetna inteligencija može koristiti cijelom društvu i gospodarstvu. Riječ je o strateškoj tehnologiji koja se ubrzano razvija i upotrebljava posvuda u svijetu. Međutim, umjetna inteligencija donosi nove izazove za budućnost rada i otvara pravna i etička pitanja.

Kako bi odgovorila na te izazove i u najvećoj mogućoj mjeri iskoristila mogućnosti koje pruža umjetna inteligencija, Komisija je u travnju 2018. objavila europsku strategiju. U strategiji su ljudi smješteni u središte razvoja umjetne inteligencije – antropocentrične umjetne inteligencije. Riječ je o trostranom pristupu za jačanje tehnoloških i industrijskih kapaciteta EU-a te uvođenje umjetne inteligencije u cijelom gospodarstvu, pripremu za društveno-gospodarske promjene i uspostavu odgovarajućeg etičkog i pravnog okvira.

Kako bi ostvarila ciljeve strategije za umjetnu inteligenciju, Komisija je s državama članicama izradila koordinirani plan za umjetnu inteligenciju i predstavila ga u prosincu 2018. Svrha je plana stvoriti sinergije, prikupiti podatke (sirovinu za mnoge primjene umjetne inteligencije) i povećati zajednička ulaganja. Cilj je potaknuti prekograničnu suradnju i mobilizirati sve dionike kako bi se povećala javna i privatna ulaganja na najmanje 20 milijardi EUR godišnje tijekom sljedećeg desetljeća. Komisija je udvostručila svoja ulaganja u umjetnu inteligenciju u okviru programa Obzor 2020. i planira svake godine uložiti 1 milijardu EUR iz programâ Obzor Europa i Digitalna Europa, osobito za potporu zajedničkim podatkovnim prostorima u zdravstvu, prometu i proizvodnji te velikim objektima za eksperimentiranje, kao što su pametne bolnice i infrastrukture za automatizirana vozila te strateški istraživački program.

Komisija je u cilju provedbe takvog zajedničkog strateškog plana istraživanja, inovacija i uvođenja pojačala dijalog sa svim relevantnim dionicima iz industrije, istraživačkih instituta i tijela javne vlasti. Novi program Digitalna Europa imat će ključnu ulogu i u povećanju dostupnosti umjetne inteligencije malim i srednjim poduzećima u svim državama članicama putem digitalnoinovacijskih centara, poboljšanih objekata za testiranje i eksperimentiranje, podatkovnih prostora i programa osposobljavanja.

Europskim etičkim pristupom umjetnoj inteligenciji, koji se temelji na ugledu koji Europa ima u području sigurnosti i visoke kvalitete proizvoda, jača se povjerenje građana u digitalni razvoj i nastoji ostvariti konkurentska prednost europskih poduzeća u sektoru umjetne inteligencije. Svrha je ove Komunikacije pokrenuti sveobuhvatnu pilot-fazu uz sudjelovanje najšireg spektra dionika kako bi se provjerila praktična provedba etičkih smjernica za razvoj i primjenu umjetne inteligencije.

2.IZGRADNJA POVJERENJA U ANTROPOCENTRIČNU UMJETNU INTELIGENCIJU

U europskoj strategiji za umjetnu inteligenciju i koordiniranom planu jasno je navedeno da je povjerenje preduvjet da se osigura antropocentrični pristup umjetnoj inteligenciji: umjetna inteligencija sama po sebi nije cilj, nego sredstvo koje treba služiti ljudima za ostvarenje krajnjeg cilja – veće dobrobiti ljudi. Kako bi se to postiglo, potrebno je osigurati pouzdanost umjetne inteligencije. Potrebno je vrijednosti na kojima se naša društva temelje u potpunosti integrirati u razvoj umjetne inteligencije.

Unija se temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući i prava pripadnika manjina. Te su vrijednosti zajedničke društvima svih država članica, u kojima prevladavaju pluralizam, nediskriminacija, tolerancija, pravda, solidarnost i jednakost. Nadalje, u Povelji EU-a o temeljnim pravima na jednom su mjestu obuhvaćena sva osobna, građanska, politička, gospodarska i socijalna prava stanovnika EU-a.

EU ima snažan regulatorni okvir koji će postaviti globalni standard za antropocentričnu umjetnu inteligenciju. Općom uredbom o zaštiti podataka osigurava se visok standard zaštite osobnih podataka i nalaže se provedba mjera za osiguravanje integrirane i zadane zaštite podataka. Uredbom o slobodnom protoku neosobnih podataka uklanjaju se prepreke slobodnom kretanju neosobnih podataka i osigurava obrada svih kategorija podataka bilo gdje u Europi. Nedavno donesenim aktom o kibersigurnosti pridonijet će se jačanju povjerenja u svijetu interneta, a ista je svrha i predložene Uredbe o e-privatnosti.

Bez obzira na to, umjetna inteligencija donosi nove izazove jer strojevima omogućuje „učenje” te donošenje i provedbu odluka bez ljudske intervencije. Ta vrsta funkcionalnosti ubrzo će postati standardna u mnogim vrstama roba i usluga, od pametnih telefona do automatiziranih automobila, robota i internetskih aplikacija. Ipak, odluke koje donose algoritmi mogu se temeljiti na nepotpunim, a stoga i nepouzdanim podacima, podacima koje su kibernetički napadači izmijenili, koji bi mogli biti pristrani ili jednostavno pogrešni. Nepromišljena primjena netom razvijene tehnologije mogla bi stoga dovesti do problematičnih ishoda kao i nesklonosti građana da je prihvate ili upotrebljavaju.

Umjesto toga, tehnologiju umjetne inteligencije trebalo bi razvijati na način koji ljude stavlja u njezino središte i time stječe njihovo povjerenje. To znači da bi primjene umjetne inteligencije trebale biti ne samo u skladu sa zakonom, nego i u skladu s etičkim načelima te bi trebalo osigurati da njihovom provedbom ne nastaju neželjene štete. U svakoj fazi razvoja umjetne inteligencije trebalo bi osigurati raznolikost u pogledu spola, rasnog ili etničkog podrijetla, vjere ili uvjerenja, invaliditeta i dobi. Primjene umjetne inteligencije trebale bi osnažiti građane i poštovati njihova temeljna prava. Njihov bi cilj trebao biti poboljšanje sposobnosti ljudi, a ne njihova zamjena, kao i omogućivanje pristupa osobama s invaliditetom.

Stoga je potrebno utvrditi etičke smjernice koje će se temeljiti na postojećem regulatornom okviru i kojih bi se trebali pridržavati nositelji projekata, dobavljači i korisnici umjetne inteligencije na unutarnjem tržištu, čime bi se uspostavili jednaki etički uvjeti u svim državama članicama. Zato je Komisija osnovala stručnu skupinu na visokoj razini za umjetnu inteligenciju, koja okuplja širok spektar dionika, te ju je zadužila za izradu etičkih smjernica za umjetnu inteligenciju i preporuka za općenitiju politiku umjetne inteligencije. Istodobno je osnovan Europski savez za umjetnu inteligenciju, otvorena višedionička platforma s više od 2700 članova kako bi se omogućilo šire sudjelovanje i doprinos radu stručne skupine na visokoj razini za umjetnu inteligenciju.

Stručna skupina na visokoj razini za umjetnu inteligenciju objavila je prvi nacrt etičkih smjernica u prosincu 2018. Nakon savjetovanja s dionicima i sastanaka s predstavnicima država članica, stručna skupina za umjetnu inteligenciju dostavila je Komisiji revidirani dokument u ožujku 2019. Dionici su u povratnim informacijama općenito pozdravili praktičnost smjernica koje nositeljima projekata, dobavljačima i korisnicima umjetne inteligencije pružaju konkretne upute o načinima za osiguranje pouzdanosti.

2.1. Smjernice za pouzdanu umjetnu inteligenciju koje je izradila skupina stručnjaka na visokoj razini za umjetnu inteligenciju

Smjernice koje je izradila skupina stručnjaka na visokoj razini za umjetnu inteligenciju, na koje se upućuje u ovoj Komunikaciji, posebno se oslanjaju na rad Europske skupine za etiku u znanosti i novim tehnologijama i Agencije Europske unije za temeljna prava.