This document was downgraded/declassified Date: 21/06/2017 By: Yvon Slingenberg Authority: DG CLIMA

OBRAZLOŽENJE

1.KONTEKST PRIJEDLOGA

•Razlozi i ciljevi prijedloga

Globalni institut za zeleni rast (Global Green Growth Institute, dalje u tekstu „GGGI”) međunarodna je organizacija osnovana 2012. koja podupire i promiče snažan, uključiv i održiv gospodarski rast u zemljama u razvoju i gospodarstvima u usponu. Cilj mu je graditi otporan svijet na temelju snažnog, uključivog i održivog zelenog rasta, a misija podupirati zemlje pri prelasku na model zelenog rasta razvojem i provedbom strategija kojima se istodobno smanjuje siromaštvo te povećavaju socijalna uključenost, ekološka održivost i gospodarski rast.

Sporazumom iz Pariza u sklopu Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama poboljšat će se globalni odgovor na klimatske promjene tako što će se povećanje prosječne globalne temperature zadržati znatno niže od 2 °C u usporedbi s predindustrijskim razinama te će se nastojati ograničiti njezin rast na 1,5 °C. Svaka stranka Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama održava planirani nacionalni doprinos kojim su utvrđene mjere koje namjerava poduzeti kako bi postigla te ciljeve. Stranke su se složile i o važnosti razvoja i prijenosa tehnologije radi poboljšanja otpornosti na klimatske promjene i smanjenja emisija stakleničkih plinova.

Pariškim sporazumom naglašava se koliko sve zemlje moraju pojačano i predano održivo raditi na ublažavanju emisija stakleničkih plinova koliko god je to moguće i na najbrži mogući način. Tim Sporazumom prepoznato je da zemlje u razvoju trebaju pomoć pri ostvarivanju klimatskih planova.

U tom je kontekstu GGGI postao vodeći međunarodni dionik kad je riječ o zelenom rastu. Članstvom u GGGI-ju Unija bi dobila pristup forumu preko kojeg klimatskom diplomacijom može jače doprijeti do zemalja u razvoju i gospodarstava u usponu te pridonijeti svojim vrijednim iskustvom koje je stečeno prilikom razvoja klimatskih politika Unije. S obzirom na to da je rad GGGI-ja usmjeren na sveobuhvatne strategije zelenog rasta, time bi se pomoglo i u iskorištavanju sinergija između klimatskih ciljeva i ciljeva održivog razvoja koji su doneseni u okviru globalnog programa održivog razvoja do 2030.Predlaže se da se s GGGI-jem otvore pregovori o članstvu EU-a umjesto alternativnog prijedloga da Unija pristupi Sporazumu o osnivanju GGGI-ja. Razlog za to jest pitanje glasačkih prava EU-a kao budućeg člana GGGI-ja koje bi trebalo razjasniti prije nego što Unija postane članica te međunarodne organizacije.

•Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

Kako bi se ograničilo povećanje temperature na znatno niže od 2 °C, Pariški sporazum mora biti istinski globalan i učinkovit. Sve države trebale bi početi provoditi planirane nacionalne doprinose. Članstvom u GGGI-ju Unija može:

–potaknuti postojeće i buduće zemlje članice GGGI-ja da provode i utvrde ambicioznije planirane nacionalne doprinose Pariškom sporazumu time što će iskoristiti dobre prakse koje su razvijene i provedene u okviru pristupa zelenog rasta,

–surađivati s GGGI-jem u kontekstu Unijine strategije klimatske diplomacije potpuno uzimajući u obzir sinergije između ostvarivanja klimatskih ciljeva i ciljeva održivog razvoja,

–razmjenjivati najbolje prakse na političkoj i stručnoj razini na temelju velikog iskustva koje je Unija stekla u razvoju i provedbi klimatskih strategija.

•Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

S obzirom na to da je rad GGGI-ja usmjeren na zeleni i održivi razvoj, jasna je njegova povezanost s pitanjima okoliša i razvoja te politikama u području energije iz obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti.

2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

•Pravna osnova

U članku 216. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) određeno je da Unija može sklopiti sporazum s međunarodnom organizacijom. U članku 218. utvrđuje se postupak za sklapanje sporazuma s međunarodnom organizacijom, a u članku 218. stavku 3. detalji o imenovanju Komisije kao pregovarača u ime Unije.

• Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

Klimatske promjene prekogranični su problem. Nužna je koordinacija klimatskog djelovanja na globalnoj i europskoj razini, a djelovanje Unije opravdano je zbog supsidijarnosti. U članku 191. UFEU-a određene su nadležnosti Unije u području okoliša, uključujući klimatske promjene.