Digitalno gospodarstvo današnjice i sutrašnjice mora se ponajprije usredotočiti na ljude. Očekuje se da će se samo u području umjetne inteligencije i robotike u sljedećih pet godina u svijetu otvoriti gotovo 60 milijuna novih radnih mjesta, a mnogi će se poslovi promijeniti ili čak nestati. Nove tehnologije otvorit će nove mogućnosti zapošljavanja i fleksibilnije načine rada, ali moramo se pobrinuti za to da novi poslovi budu kvalitetni i da radnici za njih imaju odgovarajuće vještine. Digitalno gospodarstvo ne može se oslanjati na pravna i socijalna pravila 20. stoljeća; u novom svijetu rada potrebno je prilagoditi i zajamčiti socijalnu zaštitu te prilagoditi porezna pravila kako bi se osiguralo da svi pravedno doprinose.

„Ljudima je stalo do budućnosti djece i društva te do pravednosti i ravnopravnosti u svakom smislu te riječi.” –

Osnaživanje ljudi kvalitetnim obrazovanjem, osposobljavanjem i vještinama

Vještine su ključne za budućnost. S obzirom na sve učestalije promjene posla i fleksibilne radne obrasce postoji stalna potreba za učenjem kako bi se ostvario napredak. Vještine omogućuju ljudima da iskoriste prednosti radnog mjesta koje se brzo mijenja. Polovina trenutačne radne snage morat će dodatno razviti svoje vještine u sljedećih pet godina. Međutim, danas prevelik broj mladih nema osnovne i digitalne vještine i malo njih ima priliku nadoknaditi zaostatke nakon završetka školovanja. Mjesečno se samo 10 % ljudi osposobljava, a milijun slobodnih radnih mjesta za stručnjake za informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT) koči ulaganja u digitalnu transformaciju. Više od 50 % poduzeća koja su 2018. zaposlila ili pokušala zaposliti stručnjake za IKT prijavilo je poteškoće s popunjavanjem slobodnih radnih mjesta.

Obrazovanje i osposobljavanje ključni su za vještine. Države članice moraju prilagoditi nacionalne sustave obrazovanja i osposobljavanja diljem Europe kako bi osigurale uključivo, kvalitetno obrazovanje i osposobljavanje od rane dobi te poduprle ljude u preuzimanju odgovornosti za svoj kontinuirani razvoj tijekom cijele karijere. Treba dodatno raditi na validaciji vještina i kompetencija koje su potrebne izvan sustava formalnog obrazovanja i osposobljavanja. Vještine i iskustva stečeni na radnom mjestu, volontiranjem ili drugim neformalnim oblicima rada, ako se priznaju i vrednuju, mogu predstavljati važnu prednost pri traženju novog posla.

Kako bismo saznali koje su vještine potrebne, nacionalne i regionalne vlade moraju surađivati s onima koji to najbolje znaju: poslodavcima, radnicima, učiteljima i voditeljima osposobljavanja. Na promjenjivom tržištu rada važno je da svi ljudi imaju širok raspon ključnih kompetencija koje su dobra osnova za sposobnost prilagodbe. Osim toga, čvrsta partnerstva između onih koji traže nove talente i onih koji ih obrazuju i osposobljavaju te moderne tehnike predviđanja i praćenja osoba s diplomom mogu pomoći u utvrđivanju što učiti i kako. To je posebice potrebno u regijama koje bilježe pad broja stanovnika i u kojima poslodavci više ne mogu naći kvalificirane radnike. Ujedno je potrebno i za mala i srednja poduzeća (MSP-ove), okosnicu našega gospodarstva. Četvrtina europskih MSP-ova izvijestila je o velikim poteškoćama u pronalaženju iskusnog osoblja i rukovoditelja. Općenito, to je potrebno svugdje gdje će digitalna i zelena tranzicija zahtijevati novi skup vještina. Strukovno obrazovanje i osposobljavanje te naukovanje mogu povećati zapošljivost mladih i odraslih te ispuniti promjenjive potrebe poduzeća. Takvo ulaganje u usavršavanje i prekvalifikaciju ima svoju cijenu i trebaju ga podijeliti javni sektor, poslodavci i pojedinci na koje se odnosi. Kako bi vještine, zapošljivost i ljudski kapital postale središte rada, Komisija će ažurirati Program vještina za Europu u prvom tromjesečju 2020., uključujući prijedlog preporuke za europsko strukovno obrazovanje i osposobljavanje (SOO). Istražuju se i inovativna rješenja kako bi se ljudima omogućilo da upravljaju vlastitim učenjem i karijerama, kao što je pojedinačni račun za učenje za osobe radne dobi.

Kvalitetno obrazovanje i osposobljavanje stvaraju jednake mogućnosti i mogu prekinuti začaran krug lošeg uspjeha. Europski prostor obrazovanja, koji će se uspostaviti do 2025., olakšat će učenicima kretanje preko granica u Europi i poboljšati pristup kvalitetnom i uključivom obrazovanju i osposobljavanju. U trećem tromjesečju 2020. Komisija će dodatno razraditi ciljeve europskog prostora obrazovanja i uspostaviti novi okvir za suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja s državama članicama te više pozornosti posvetiti osiguravanju da mladi završe barem više sekundarno obrazovanje i dovoljno vladaju osnovnim vještinama. Programom Erasmus+ nastavit će se podupirati i jačati obrazovanje, osposobljavanje, mladi i sport u Europi, s izrazito pojačanim proračunom za razdoblje 2021.–2027. Cilj je da taj program u budućnosti bude dostupniji mladima s manje mogućnosti i tako postane uključiviji. Ako ga učitelji, voditelji osposobljavanja i znanstvenici budu više koristili, sustavi će se moći bolje povezati i najbolja praksa učinkovito razmjenjivati. Programom Digitalna Europa podupirat će se razvoj naprednih digitalnih vještina kako bi se omogućilo uvođenje tih tehnologija u cijelom gospodarstvu te ojačale digitalne sposobnosti pružatelja usluga obrazovanja. Kako bi poduprla djelovanje država članica, Komisija će u drugom tromjesečju 2020. ažurirati i Akcijski plan za digitalno obrazovanje, kojim će se povećati digitalne vještine mladih i odraslih i osigurati da svaka obrazovna institucija može držati korak s digitalnim dobom.

Naši su mladi budućnost Europe i zaslužuju da ona bude svijetla. Roditelji naravno žele da njihova djeca imaju dobre poslove i izglede za razvoj karijere. Međutim, prevelik broj mladih često može pronaći samo loše plaćene, privremene i nestandardne poslove, na kojima ne mogu razvijati svoje talente i planirati budućnost. Mladi s invaliditetom, migrantskim podrijetlom ili mladi roditelji još lakše mogu zaostati u tom smislu. Kako bi pojačala borbu protiv nezaposlenosti mladih, Komisija će u drugom tromjesečju 2020. predstaviti svoje prijedloge za jačanje Garancije za mlade, kojom se svake godine već pomaže da 3,5 milijuna mladih započne osposobljavanje, obrazovanje ili rad. Novom Garancijom za mlade doprijet će se do mladih, podupirati njihov razvoj vještina i stjecanje radnog iskustva, posebice onih važnih za zelenu i digitalnu tranziciju.

Podupiranje profesionalne mobilnosti i gospodarske prenamjene

Svi građani Europe, mladi i stari, trebali bi imati pristup pravodobnoj i prilagođenoj potpori, uključujući osposobljavanje, kako bi lakše mogli dobiti kvalitetan posao ili osnovati poduzeće. Gotovo je svaka odrasla osoba u nekom trenutku svojeg života tražila posao. Neki su to uspjeli odmah nakon završetka školovanja i brzo prelaze s jednog posla na drugi zahvaljujući čvrstoj mreži i dokazanom znanju i iskustvu. Međutim, za druge je to mnogo teže. Oni možda nemaju informacije o mogućnostima zapošljavanja, ne mogu pronaći posao koji odgovara njihovim vještinama i iskustvu ili imaju teške osobne i obiteljske situacije. Javne i privatne službe za zapošljavanje ne bi trebale podupirati samo nezaposlene, nego sve više i one kojima prijeti gubitak radnog mjesta zbog zastarjelih vještina.

Plan ulaganja za održivu Europu, plan ulaganja u okviru europskog zelenog plana koji je danas predstavljen, doprinijet će financiranju tranzicije s kojom se Europa suočava. Prelazak na zelenije gospodarstvo vjerojatno će imati veći učinak u nekim regijama i sektorima nego u drugima. Sastavni je dio tog plana mehanizam za pravednu tranziciju, uključujući namjenski Fond za pravednu tranziciju, kojim će se podupirati regije u kojima se očekuje veći utjecaj tranzicije te tako zajamčiti da nitko ne bude zapostavljen. To pokazuje predanost EU-a uspostavljanju kombinirane okolišne i socijalne održivosti. Ulaganja će pomoći u razvoju novih gospodarskih aktivnosti i otvaranju radnih mjesta, smanjenju ugljičnog otiska, osiguravanju povoljne opskrbe energijom i lakšem stjecanju novih vještina. Osim toga, Fond za modernizaciju omogućit će pravednu tranziciju u regijama ovisnima o ugljiku podupiranjem preraspodjele, prekvalifikacije i usavršavanja radnika, obrazovanja, traženja posla i osnivanja poduzeća. Naposljetku, kako bi se pokazala solidarnost i pružila potpora radnicima koji su proglašeni viškom ili samozaposleni, moguća je intervencija Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji.

Stvaranje novih radnih mjesta

Europsko gospodarstvo sada je u sedmoj uzastopnoj godini rasta. Očekuje se da će nastaviti rasti 2020. i 2021., iako su izgledi za rast oslabjeli. Tržišta rada i dalje su jaka, a nezaposlenost se i dalje smanjuje, ali sporijim tempom.

Europa treba nadograđivati tu čvrstu osnovu kako bi osigurala da europsko socijalno tržišno gospodarstvo stvara nova i bolja radna mjesta za sve u predstojećim godinama. U središtu te preobrazbe bit će industrijska strategija koja će biti predstavljena u prvom tromjesečju 2020., s jakim temeljima u jedinstvenom tržištu, čime će se našim poduzećima omogućiti inovacije i razvoj novih tehnologija, poticanje kružnosti i stvaranje novih tržišta. Rad na socijalnim aspektima i aspektima zapošljavanja sastavni je dio strategije, što će svim građanima, poduzećima, regijama i gradovima omogućiti da iskoriste industrijsku preobrazbu. Komisija će u prvom tromjesečju 2020. predložiti i posebnu strategiju za mala i srednja poduzeća (MSP-ove). Oni su zaslužni za otvaranje 85 % radnih mjesta u posljednjih pet godina. Promicanje inovacija, osiguravanje financiranja i smanjenje birokracije za MSP-ove ključni su za stvaranje radnih mjesta u Europi.

Europski fond za regionalni razvoj, Europski socijalni fond plus i Kohezijski fond i dalje će imati ključnu ulogu u podupiranju socijalne i teritorijalne kohezije u državama članicama, regijama i ruralnim područjima te u praćenju digitalnih i ekoloških promjena u svijetu. U prijedlogu Komisije za sljedeći višegodišnji financijski okvir (VFO) utvrđena su ukupna dodijeljena sredstva za kohezijsku politiku za razdoblje 2021.–2027. u iznosu od 373 milijarde EUR u tekućim cijenama. Teritorijalnoj koheziji pridonijet će i Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj i Europski fond za pomorstvo i ribarstvo. U prijedlogu se poziva i na uspostavu programa InvestEU, za koji se očekuje da će mobilizirati 650 milijardi EUR ulaganja, od čega je 50 milijardi EUR projekata socijalne infrastrukture i socijalnih ulaganja u obrazovanje i vještine, socijalno poduzetništvo i mikrofinanciranje. InvestEU će prvi uvesti modele partnerstva te nove poslovne i financijske modele za bolje društvene rezultate, čime će se iskoristiti potencijal ulagačkog i filantropskog kapitala.

Stvaranje radnih mjesta podrazumijeva više od samog rasta. To još više vrijedi za socijalnu ekonomiju, koja služi socijalnim potrebama . Otprilike 13,6 milijuna ljudi radi u socijalnoj ekonomiji u Europi. Socijalna poduzeća i organizacije mogu poticati angažman, inicijative i povrate u lokalnim zajednicama te istodobno sve ljude približiti tržištu rada. Socijalna ekonomija pruža inovativna rješenja u obrazovanju, zdravstvenoj skrbi, energetskoj tranziciji, stanovanju i pružanju socijalnih usluga. Može biti i predvodnik u lokalnim zelenim planovima stvaranjem saveza gradova i poduzeća u klimatskoj tranziciji na raznim državnim područjima. Komisija će 2021. pokrenuti akcijski plan za socijalnu ekonomiju kako bi se potaknulo više socijalnih ulaganja i inovacija te povećao potencijal socijalnih poduzeća za otvaranje radnih mjesta, među ostalim za one koji su najudaljeniji od tržišta rada. Društveno odgovorna javna nabava također može osigurati da se postojeća sredstva troše na način kojim se podupire uključivanje, na primjer davanjem mogućnosti zapošljavanja osobama s invaliditetom ili osobama kojima prijeti siromaštvo.

Poticanje ravnopravnosti

Naša Unija iz svoje raznolikosti – naroda, kulture i tradicija crpi snagu i zajedništvo. Međutim, napredovati može jedino ako iskoristi sve svoje resurse, talente i potencijale. To podrazumijeva stvaranje pravednijeg društva u kojem ljudi s jednakim ambicijama imaju jednake prilike za njihovo ostvarenje. Iako se u našoj Uniji nalaze neka od najravnopravnijih društava u svijetu, na tome se još mora raditi. Europa treba ojačati svoju predanost uključivanju i ravnopravnosti u svim oblicima, neovisno o spolu, rasnoj ili etničkoj pripadnosti, vjeri ili uvjerenju, invaliditetu, dobi ili spolnoj orijentaciji. Ravnopravnost je visoko na ljestvici političkih prioriteta ove Komisije, koja prvi put ima samostalni portfelj za ravnopravnost i novu specijaliziranu radnu skupinu.

Položaj žena zaslužuje posebnu pozornost. Niske razine zaposlenosti loše su za gospodarstvo i položaj žena. Unatoč višim razinama obrazovanja žene imaju kraće karijere s više prekida od muškaraca, često jer preuzimaju odgovornost skrbnika. Njihove se karijere razvijaju sporije, dohodak i mirovine su im niži, a žive dulje. U nekim su sektorima žene nedovoljno zastupljene, primjerice, u digitalnim profesijama, u kojima je manje od petine žena stručnjaka za IKT. Žene u prosjeku primaju samo dvije trećine mirovine muškaraca nakon umirovljenja, što je još veća razlika od razlike u plaćama. Borba protiv stereotipa u svijetu rada od ključne je važnosti kako bi se ženama omogućilo napredovanje u karijeri i pravedna plaća. Bolje usluge skrbi za djecu i dugoročne skrbi dio su rješenja kojim se želi osigurati da odgovornost skrbi bude ravnopravnije podijeljena između žena i muškaraca. U prvom tromjesečju 2020. Komisija će predložiti novu europsku strategiju za rodnu ravnopravnost kako bi se postigao napredak u uklanjanju razlika u plaćama žena i muškaraca, među ostalim putem obvezujućih mjera za transparentnost plaća, te uklanjanju razlika u mirovinama, kako bi se promicao pristup žena tržištu rada i povećao broj žena na rukovodećim položajima u poduzećima i organizacijama.

Gospodarstvo u interesu građana gospodarstvo je i u interesu osoba s invaliditetom. Europskim aktom o pristupačnosti stvorit će se mogućnosti za razvoj pristupačnih proizvoda i usluga. Tehnologija, zajedno s prilagođenim radom i radnim mjestima, može otvoriti mogućnosti za osobe s invaliditetom i za ljude i poduzeća koji se brinu za njihove potrebe. Međutim, osobe s invaliditetom i dalje se suočavaju s poteškoćama u pristupu obrazovanju i osposobljavanju, zapošljavanju, sustavima socijalne zaštite i zdravstvenoj skrbi. Često im je teško aktivno sudjelovati u političkom i kulturnom životu svojih zajednica. Komisija će nastojati osigurati provedbu Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom. Komisija će 2021. predstaviti pojačanu strategiju za invaliditet na temelju rezultata tekuće evaluacije Europske strategije za invaliditet 2010.–2020.