U trenutačnom zakonodavstvu navedene su brojne onečišćujuće tvari i skupine tvari te dopuštene koncentracije svake od njih koje države članice moraju poštovati na svojem državnom području. Zakonodavstvom su uređeni i praćenje (na gotovo 150 000 mjesta u EU-u) jesu li premašene maksimalne dopuštene koncentracije onečišćujućih tvari i izvješćivanje o tome. Države članice izvješćuju i o mjerama koje poduzimaju protiv tog onečišćenja. Zakonodavstvom EU-a trenutačno su obuhvaćene 53 tvari za površinske vode, a to su većinom pesticidi, industrijske kemikalije i metali. Za podzemne vode u zakonodavstvu se navode nitrati i aktivne tvari u pesticidima.

·utvrđivanje obveznog „popisa praćenja” za podzemne vode kako bi se prikupili pouzdaniji podaci o potencijalnim onečišćujućim tvarima u tim vodama,

·prilagodba popisa praćenja za površinske vode kako bi se uzela u obzir sezonalnost emisija,

·olakšanje budućih prilagodbi popisa onečišćujućih tvari pojednostavnjenjem zakonodavnog postupka,

·usklađivanje standarda za onečišćujuće tvari koje su relevantne na razini riječnih slivova,

·uvođenje mehanizma automatiziranog izvješćivanja o podacima koji će omogućiti brži i izravniji pristup podacima o kvaliteti sirove vode na razini država članica.

Znanstvena osnova za inicijativu razvijena je u transparentnom i uključivom postupku pod vodstvom Zajedničkog istraživačkog centra Komisije i Glavne uprave za okoliš, u kojem su sudjelovali države članice, dionici, industrija i akademska zajednica. Znanstveni odbor za zdravlje, okoliš i nove rizike proveo je neovisnu znanstvenu provjeru predmetnih tvari. Procjena učinka uključuje preliminarna ili konačna mišljenja o svim tvarima/skupinama tvari koja su trenutačno dostupna (listopad 2022.). Granične vrijednosti za tvari za koje nema dostupnih preliminarnih ili konačnih mišljenja temelje se na dokumentaciji koju je Komisija pripremila za Znanstveni odbor za zdravlje, okoliš i nove rizike. Granične vrijednosti za te tvari u cijeloj procjeni učinka i prijedlogu navedene su u uglatim zagradama. Kako mišljenja budu pristizala, uklanjat će se uglate zagrade.

Predviđa se da će ova inicijativa pozitivno utjecati na kvalitetu europskih površinskih i podzemnih voda te pružiti koristi za okoliš, društvo i gospodarstvo. Stoga se očekuje da će izravno utjecati na industriju, poljoprivredu, distributere, poduzeća za otpadne vode, tijela država članica i građane.

Nije bilo moguće kvantificirati sve učinke na razini EU-a. Nadalje, s obzirom na to da svaka država članica može odabrati provedbene mjere za usklađivanje s paketom najpoželjnijih politika, troškovi i koristi ne mogu se sveobuhvatno kvantificirati i znatno će se razlikovati ovisno o tvari i vodnom tijelu.

Međutim, očito je da će uvrštavanje na popis niza tvari u površinskim i podzemnim vodama ili izmjena standarda kvalitete okoliša (u slučaju površinskih voda) dovesti do troškova, u nekim slučajevima i znatnih. Kad je riječ o površinskim vodama, očekuju se znatni izravni troškovi prilagodbe, primjerice zbog dodavanja na popis ibuprofena (lijek protiv bolova s protuupalnim djelovanjem), glifosata (herbicid koji se upotrebljava u poljoprivredi i hortikulturi), PFAS-a (velika skupina kemikalija koje se upotrebljavaju npr. u priboru za kuhanje, odjeći i namještaju, pjeni za gašenje požara i proizvodima za osobnu njegu) i bisfenola A (komponenta plastične ambalaže). Isto vrijedi i za izmjenu standarda kvalitete okoliša za poliaromatske ugljikovodike (PAH, kemikalije koje nastaju izgaranjem ugljena, plina, nafte, hrane), živu (metal koji se uglavnom emitira izgaranjem ugljena i rudarenjem zlata) i nikal (metal koji se emitira izgaranjem ugljena i teškog ulja). Kad je riječ o podzemnim vodama, najveći troškovi očekuju se za PFAS-e i povezani su s ograničenjem upotrebe (npr. u pjenama za gašenje požara – do 390 milijuna EUR godišnje po zamjenskoj upotrebi) i upravljanjem kontaminiranim biokrutinama (do 755 milijuna EUR godišnje za spaljivanje i 201 milijun EUR godišnje za odlaganje otpada). Međutim, poduzeća koja se bave opskrbom vodom za piće, a u konačnici i porezni obveznici imat će koristi u smislu nižih troškova pročišćavanja vode.

Treba napomenuti da troškovi i koristi neće ovisiti samo o ovoj inicijativi jer postoji još nekoliko inicijativa koje se odnose na neke od navedenih onečišćujućih tvari, primjerice Direktiva o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda, Direktiva o vodi za piće, Direktiva o industrijskim emisijama, Direktiva o održivoj upotrebi pesticida i najavljena zabrana svih upotreba PFAS-a koje nisu nužne.

Digitalizacija, administrativno pojednostavnjenje i bolje upravljanje rizicima radi točnijeg i pravodobnijeg praćenja i izvješćivanja imaju ograničen i jednokratni trošak za Europsku komisiju (zaduženu za izradu dokumenata sa smjernicama, razvoj metodologije itd.), Europsku agenciju za okoliš (zaduženu za poboljšanje pristupa podacima o kvaliteti vode) i Europsku agenciju za kemikalije (zaduženu za znanstvenu procjenu rizika od relevantnih onečišćujućih tvari). Troškovi većine procijenjenih zadaća manji su od milijun EUR. Očekuje se da će se troškovi država članica povezani s praćenjem onečišćenja općenito povećati zbog povećanog broja i različite prirode (npr. mikroplastika) tvari obuhvaćenih zakonodavstvom. Međutim, očekuje se da godišnji troškovi u EU-27 neće premašiti 15 milijuna EUR (dakle, procjenjuje se da će iznositi otprilike 0,33–0,55 milijuna EUR godišnje po državi članici). Međutim, ti će troškovi Komisiji i državama članicama omogućiti da u budućnosti poduzmu bolje usmjerene mjere protiv onečišćenja.

U ovoj se procjeni učinka zaključuje da su koristi za društvo općenito znatno veće od troškova. Koristi uključuju uštede na troškovima obrade vode i mulja, zdraviji ekosustav i uštede na troškovima zdravstvene skrbi. Kao i u slučaju onečišćenja zraka i tla, velik utjecaj može imati i izloženost, na primjer, endokrinim disruptorima i PFAS-ima. Primjerice, kad je riječ o PFAS-ima, uštede zbog otklanjanja potrebe za primjenom reverzne osmoze u pročišćavanju voda iznose otprilike 9 milijardi EUR godišnje, a uštede na troškovima zdravstvene skrbi procjenjuju se na najmanje 52–84 milijarde EUR godišnje. Stoga se očekuje se da će ova inicijativa kao dopuna drugom zakonodavstvu EU-a koje je već na snazi ili se planira u okviru europskog zelenog plana donijeti znatne koristi za društvo i okoliš.

Ukratko, ovom se inicijativom zakonodavstvo EU-a o onečišćujućim tvarima u vodi revidira kako bi se obuhvatile onečišćujuće tvari koje su relevantne danas i koje će biti relevantne u nadolazećim godinama te kako bi zakonodavstvo bilo relevantnije, transparentnije i prilagodljivije. Time se doprinosi općem nastojanju da se onečišćenje smanji na razine koje više nisu štetne za zdravlje ljudi i okoliš, što je u skladu s akcijskim planom EU-a za postizanje nulte stope onečišćenja.