EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 29.5.2020. COM(2020) 403 final 2020/0108(COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o uspostavi programa InvestEU



OBRAZLOŽENJE 1.KONTEKST PRIJEDLOGA Za potrebe višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) 2021.–2027. potrebno je uspostaviti program EU-a za ulaganja kojim će se ostvariti horizontalni ciljevi u smislu pojednostavnjenja, fleksibilnosti, sinergije i usklađenosti relevantnih politika EU-a. U Komisijinu Dokumentu za razmatranje o budućnosti financija EU-a naglašava se potreba da se „postigne više s manje” i poveća učinak proračuna Unije u vrijeme proračunskih ograničenja i velikih potreba za ulaganjima. Te su se potrebe znatno povećale zbog učinka pandemije bolesti COVID-19 na europsko gospodarstvo i rizika od asimetričnog oporavka na razini cijelog EU-a i unutar država članica. Zbog toga Komisija povlači svoj prethodni prijedlog o uspostavi programa InvestEU iz svibnja 2018. te Europskom parlamentu i Vijeću podnosi novi prijedlog. Taj novi prijedlog u potpunosti odražava djelomični dogovor koji su Europski parlament i Vijeće već postigli u travnju 2019. Njime se povećava prvotno predložena financijska omotnica i izmjenjuje područje primjene prijedloga kako bi se u obzir uzele posebne potrebe europskog gospodarstva nakon pandemije. Komisija sada istodobno predlaže načine za ublažavanje negativnih socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 za radnike, kućanstva i poduzeća u Uniji. Mnoga europska poduzeća već se suočavaju s poteškoćama zbog krize, a te će se poteškoće povećati jer su gospodarske i socijalne aktivnosti i dalje ograničene i pravila o ograničavanju socijalnih kontakata i dalje utječu na poslovne aktivnosti u mnogim sektorima. Poteškoće mogu potrajati i nakon što se ukinu trenutačna ograničenja kretanja. Kako bi se odgovorilo na gospodarsku i socijalnu krizu uzrokovanu pandemijom bolesti COVID-19, Komisijin prijedlog o programu InvestEU iz 2018. potrebno je izmijeniti kako bi bolje odgovarao promijenjenim okolnostima. Izmjene djelomičnog dogovora koji su postigli suzakonodavci sastoje se od povećanja financijske omotnice predviđene za prvotno predloženi program InvestEU kako bi se uzele u obzir općenito veće potrebe za ulaganjima i rizičnije okruženje. Novim se prijedlogom proširuje i područje primjene programa InvestEU. Kako bi se u obzir uzele buduće potrebe europskog gospodarstva i postigla ili zadržala strateška autonomija u ključnim sektorima, programu se dodaje nova sastavnica. Kako bi se ostvarili ambiciozni ciljevi politika Unije, ključno je privući privatni kapital za financiranje ulaganja te istovremeno prilagoditi pristup kako bi on bio relevantniji za provedbu politika. Program InvestEU pridonijet će ostvarenju ciljeva politika Unije u svim slučajevima u kojima je primjerena upotreba povratne potpore za ulaganja. Program InvestEU posebno je prikladan za dugoročno financiranje i potporu politikama Unije u razdoblju oporavka od teške gospodarske i socijalne krize. U trenutačnoj krizi raspodjela sredstava na tržištu nije potpuno učinkovita i percipirani rizik narušava tok privatnih ulaganja. U takvim okolnostima posebnu vrijednost ima bitna značajka programa InvestEU da smanjuje rizik projekata kako bi se privuklo privatno financiranje i trebalo bi je iskoristiti. Poboljšanim programom InvestEU moći će se pružiti neophodna potpora poduzećima u fazi oporavka te će se istodobno, u skladu s njegovim izvornim ciljevima, ulagatelje snažno usmjeriti na srednjoročne i dugoročne prioritete politike Unije, kao što su europski zeleni plan, Plan ulaganja za europski zeleni plan i strategija o izgradnji digitalne budućnosti Europe. Programom će se povećati kapacitet za preuzimanje rizika Grupe Europske investicijske banke, nacionalnih razvojnih banaka i institucija te drugih partnera u provedbi kako bi se podupro gospodarski oporavak u trenutačnim okolnostima povećanog opterećenja za njihove kapacitete za preuzimanje rizika. Pandemija bolesti COVID-19 snažan je udar na gospodarstvo Unije i svjetsko gospodarstvo. Zbog potrebnih mjera ograničavanja, gospodarska aktivnost u EU-u znatno se smanjila. Očekuje se da će se BDP EU-a u 2020. smanjiti za oko 7,5 %, što je znatno veće smanjenje nego tijekom financijske krize 2009. i neizbježno će imati negativne socijalne posljedice. Pandemija je pokazala međusobnu povezanost globalnih lanaca opskrbe i razotkrila neke slabosti, primjerice pretjerano oslanjanje strateških industrija na nediversificirane vanjske izvore opskrbe. Te slabosti treba otkloniti kako bi se poboljšao odgovor Unije na izvanredne situacije te otpornost cijelog gospodarstva, a istodobno zadržala njegova otvorenost tržišnom natjecanju i trgovini u skladu s njegovim pravilima. Gospodarski pad iziskuje snažan odgovor na razini Unije, posebno kako bi se ojačala otpornost gospodarskih subjekata te tako ojačala i održala autonomija strateških sektora i dugoročno očuvala konkurentnost europskog gospodarstva. To se može postići samo na temelju snažnog jedinstvenog tržišta na kojem vladaju jednaki uvjeti. Ključno je da gospodarstva država članica koja su najteže pogođena pandemijom dobiju potporu programâ u okviru proračuna EU-a. Nadalje, Komisija bi trebala moći sudjelovati u eventualnom povećanju kapitala (u jednom ili više ciklusa) Europskog investicijskog fonda (EIF), koji će imati ključnu ulogu u podupiranju gospodarskog oporavka izdavanjem jamstava, sekuritizacijom i podupiranjem vlasničkih ulaganja u cijeloj Uniji. U tu bi svrhu u višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021.–2027. trebalo rezervirati financijsku omotnicu od 900 000 000 EUR kako bi Unija, koju predstavlja Komisija, mogla zadržati svoj ukupni udio u kapitalu EIF-a. •Razlozi i ciljevi U okviru VFO-a za razdoblje 2021.–2027. uspostavlja se program InvestEU kao jedinstveni instrument EU-a za potporu ulaganjima za unutarnja djelovanja koji se temelji na uspješnim rezultatima Europskog fonda za strateška ulaganja i postojećih financijskih instrumenata za unutarnje politike. Sastojat će se od sljedeća četiri elementa: i. fonda InvestEU, u okviru kojeg će se osiguravati jamstvo EU-a, ii. savjetodavnog centra InvestEU, u okviru kojeg će se ponajprije pružati tehničku pomoć za izradu projekata, iii. portala InvestEU, u okviru kojeg će se pružati lako dostupna baza podataka za promicanje projekata za koje se traži financiranje i iv. operacija mješovitog financiranja. Privlačenje privatnih ulaganja u okviru fonda InvestEU temeljit će se na potražnji. Njime će se osobito poticati ulaganja u istraživanje, inovacije, digitalizaciju i održivu infrastrukturu te pružati potpora strateškim poduzećima, no zadovoljavat će se i potrebe socijalnog sektora te malih i srednjih poduzeća. Bit će važno uključiti i male i lokalne projekte. Izmjene uvedene zbog krize Sadašnja situacija štetna je za poduzeća u Uniji jer na njih mogu negativno utjecati čimbenici koji su izvan njihove kontrole i kontrole nacionalnih tijela i tijela na razini Unije. Zbog aktualne pandemije bolesti COVID-19 poduzeća u Uniji mogla bi se suočiti s likvidnosnim rizicima koji bi mogli dovesti do nesolventnosti, ali i s više sistemskim rizikom od devalvacije imovine koji bi mogao dovesti do slabljenja strateških sektora industrije Unije. Nadalje, radi rješavanja problema poremećaja u lancima opskrbe tijekom krize, industrija Unije trebala bi ojačati svoj kapacitet za pokrivanje više karika strateških lanaca vrijednosti. Utvrđivanjem i tretiranjem određenih područja ulaganja kao „strateških” Unija će potaknuti prijeko potrebnu sveobuhvatnu industrijsku transformaciju i povećati autonomiju svojeg gospodarstva, u skladu s općim politikama kao što su strategija o izgradnji digitalne budućnosti Europe i europski zeleni plan. Takve dugoročne prioritete politike trebalo bi kombinirati s mjerama oporavka poduzetima nakon izbijanja pandemije bolesti COVID-19. Ciljane i ambiciozne mjere na razini Unije kojima će se omogućiti potpuno iskorištavanje potencijala jedinstvenog tržišta, neovisno o fiskalnim kapacitetima država članica za podupiranje ulaganja, doprinijet će stvaranju konkurentnije, otpornije i sigurnije Unije budućnosti. Stoga se uz povećanje sredstava u okviru sastavnice za održivu infrastrukturu predlaže daljnje jačanje programa InvestEU uvođenjem instrumenta za strateška ulaganja, tj. pete sastavnice – sastavnice za europska strateška ulaganja – koja će biti usmjerena na izgradnju jačih europskih lanaca vrijednosti u skladu sa Strateškim programom Unije i novom industrijskom strategijom za Europu koju je predstavila Komisija. Takvo je jačanje posebno važno u razdoblju nakon krize jer neke države članice možda nemaju financijska sredstva za podupiranje takvih projekata nacionalnim državnim potporama i mnogi su projekti prekogranični te zahtijevaju europski pristup. Nadalje, za optimalno iskorištavanje potencijala jedinstvenog tržišta, uključujući njegove pokretače inovacija i učinkovitosti, nužno je sudjelovanje poduzeća iz mnogih država članica, a ne samo onih koje će imati fiskalni kapacitet za ulaganja nakon ovog teškog razdoblja. Ovaj će prijedlog doprinijeti prevladavanju tih poteškoća. Glavni naglasak sastavnice za europska strateška ulaganja bio bi pružanje potpore krajnjim primateljima koji imaju poslovni nastan u nekoj od država članica i posluju, a čije su aktivnosti od strateške važnosti za Uniju, posebno sa stajališta zelene i digitalne tranzicije i povećane otpornosti u jednom od sljedećih područja: a) pružanje kritične zdravstvene skrbi, proizvodnja i stvaranje zaliha lijekova, medicinskih proizvoda i medicinske opreme, jačanje kapaciteta za odgovor na zdravstvene krize i sustava civilne zaštite;

b) kritična infrastruktura, bilo da je fizička ili virtualna, uključujući infrastrukturne elemente koji su određeni kao ključni u području energetike, prometa (uključujući željeznički prijevoz tereta), okoliša, zdravlja, sigurnih digitalnih komunikacija, 5G, interneta stvari, internetskih uslužnih platformi, sigurnog računalstva u oblaku, obrade ili pohrane podataka, plaćanja i financijske infrastrukture, aeronautike, obrane, komunikacija, medija, obrazovanja i osposobljavanja, izborne infrastrukture i osjetljivih objekata te zemljišta i nekretnina ključnih za korištenje takve kritične infrastrukture; c) osiguravanje robe i usluga ključnih za rad i održavanje kritične infrastrukture iz točke (b); d) ključne razvojne, transformacijske, zelene i digitalne tehnologije te revolucionarne inovacije ako je ulaganje strateški važno za industrijsku budućnost Unije, uključujući: i. umjetnu inteligenciju, lanac blokova, softver, robotiku, poluvodiče, mikroprocesore, tehnologije rubnog računalstva u oblaku, računalstvo visokih performansi, kibersigurnost, kvantne tehnologije, fotoniku, industrijsku biotehnologiju, ii. tehnologije obnovljive energije, tehnologije skladištenja energije uključujući baterije, održive prometne tehnologije (uključujući obnavljanje i naknadno opremanje mobilne imovine s pomoću tih tehnologija), čisti vodik i gorivne članke, dekarbonizacijske tehnologije za industriju, hvatanje i skladištenje ugljika, tehnologije kružnog gospodarstva, iii. biomedicinu, nanotehnologije, lijekove i napredne materijale (npr. grafen); e) proizvodna postrojenja za masovnu proizvodnju komponenti i uređaja za informacijsku i komunikacijsku tehnologiju u EU-u; f) opskrbu i stvaranje zaliha kritičnih inputa za javne aktere, poduzeća ili potrošače u Uniji, uključujući energiju, sirovine, proizvedene materijale ili sigurnost opskrbe hranom, uzimajući u obzir resursnu učinkovitost i kružnost u strateškim lancima vrijednosti; i g) kritične tehnologije i inpute za sigurnost Unije i njezinih država članica (kao što su obrambeni i svemirski sektor te kibersigurnost) te roba s dvojnom namjenom kako je definirana u članku 2. točki 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 428/2009. U usporedbi s izvornim sastavnicama politika peta bi sastavnica donijela dodanu vrijednost u trenutačnom kontekstu jer stavlja naglasak na primatelje ili projekte koji imaju veliku stratešku važnost za Europu, što nije istaknuti aspekt ostalih sastavnica. To bi, primjerice, moglo uključivati poduzeća koja posluju u ciljanim industrijama ili mala i srednja poduzeća koja sudjeluju u takvim lancima opskrbe proizvodnjom posebnih komponenti. Takve bi aktivnosti same po sebi mogle biti rizičnije u okruženju nakon pandemije bolesti COVID-19 jer su promotori izloženiji povećanom riziku na strani potražnje ili ponude. Određena područja, kao što su poluvodiči (uključujući mikroprocesore), podatkovne tehnologije, 5G i kvantne tehnologije, od posebne su važnosti za sigurnost, povjerenje i inovacije. Međutim, potrebna su golema ulaganja da bi se obuhvatio cijeli vrijednosni lanac strateških inputa, koji se ponekad nabavljaju gotovo isključivo iz ograničenih izvora izvan EU-a, steklo i zaštitilo ključno tehnološko znanje te uvela i zamijenila kritična infrastruktura radi smanjenja pretjerane ovisnosti o dobavljačima izvan EU-a. Peta bi sastavnica bila usmjerena na posebne projekte (npr. potpora velikim konzorcijima ili javno-privatnim partnerstvima usmjerenima na razvoj određene tehnologije i izgradnju kritične infrastrukture) i financiranje u okviru nje bilo bi raspršenije, primjerice podupiralo bi se stvaranje cijelih ekosustava poduzetnika koji posluju u ciljanim sektorima (npr. inovativna mala i srednja poduzeća koja se bave tehnologijama od potencijalne važnosti za industrijsku biotehnologiju i farmaceutsku industriju). Potporu u okviru te sastavnice trebali bi moći dobiti i važni projekti od zajedničkog europskog interesa. Zahtjevi u pogledu dodatnosti u okviru pete sastavnice razlikovali bi se od dodatnosti predviđene za izvorne sastavnice programa InvestEU. Primjerice, dodatnost potpore velikim poduzećima u okviru pete sastavnice bila bi održavanje i razvoj njihove proizvodnje u Uniji ili, ako je to potrebno zbog razloga javnog reda ili sigurnosti, pod kontrolom europskih ulagatelja te poticanje uvođenja inovativnih tehnologija, a ne isključivo razmatranja rizika u kontekstu potpore u okviru programa InvestEU. Ta bi potpora bila dopuna potpori u okviru sastavnice koja se odnosi na istraživanja, inovacije i digitalizaciju, koja će biti usmjerena na početni razvoj novih strateških kapaciteta. Osigurat će se posebna sinergija za naknadna ulaganja u rast strateških novoosnovanih poduzeća u EU-u te MSP-ova koji su primili potporu u okviru Europskog vijeća za inovacije (EIC) okvirnih programa EU-a za istraživanje i inovacije (Obzor Europa). Fond InvestEU Fond InvestEU uključuje proračunsko jamstvo kojim će se osigurati financijski proizvodi koje nude partneri u provedbi. Usmjeren je na projekte s dodanom vrijednosti EU-a i promiče usklađen pristup financiranju ciljeva politika EU-a. Pruža djelotvornu i učinkovitu kombinaciju financijskih instrumenata EU-a za konkretna područja politika. Kao jedinstveni program ulaganja za unutarnje politike Unije program InvestEU istovremeno je i instrument politike i instrument za njezinu provedbu. Opći je cilj programa InvestEU kao instrumenta politike podupirati ciljeve politike Unije mobiliziranjem javnih i privatnih ulaganja u Uniji kako bi se uklonili nedostaci na tržištu i riješio problem nedostatka ulaganja, koji koče ostvarivanje ciljeva EU-a koji se odnose na održivost, konkurentnost i uključivi rast te stratešku autonomiju Unije. Cilj je osigurati financijska sredstva ekonomskim subjektima s profilom rizika koje privatni financijeri ne mogu ili ne žele uvijek preuzeti i tako potaknuti konkurentnost gospodarstva EU-a, održivi rast, konvergenciju, socijalna otpornost i uključivost te integraciju tržišta kapitala u EU-u u skladu s ciljevima politika EU-a u različitim sektorima. Program InvestEU temelji se na jamstvu EU-a i pridonijet će modernizaciji proračuna EU-a te povećati učinak proračuna EU-a tako što će se „s manje sredstava ostvarivati bolji rezultati”. U slučaju ekonomski isplativih projekata kojima se ostvaruju prihodi, sustavnija uporaba proračunskog jamstva pridonijet će povećanju učinka javnih sredstava. Program InvestEU trebao bi imati kapacitete za izradu strategije EU-a kojom će se riješiti problem niske razine ulaganja u Uniji, koji je dodatno pogoršan zbog krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19. Diversifikacijom izvora financiranja i promicanjem održivog financiranja program InvestEU pridonijet će integraciji europskih tržišta kapitala u okviru unije tržišta kapitala i jačanju jedinstvenog tržišta te provedbi europskog zelenog plana i Plana ulaganja za europski zeleni plan. Važan je alat za ostvarivanje ciljeva nove industrijske strategije za Europu. Kao sredstvo na razini Unije kojim se objedinjuju znanja o financijskim pitanjima, tržištima, tehničkim pitanjima i politikama, program InvestEU trebao bi biti katalizator financijskih inovacija kojima se pridonosi ostvarenju ciljeva politika. Kad je riječ o fondu InvestEU kao instrumentu za provedbu, njegov je cilj učinkovitije izvršavanje proračuna EU-a na temelju proračunskog jamstva, ostvarivanje ekonomije razmjera, povećanje vidljivosti djelovanja EU-a i pojednostavnjenje okvira za izvješćivanje i preuzimanje odgovornosti. Cilj je predložene strukture pojednostavnjenje, veća fleksibilnost i uklanjanje mogućih preklapanja među naoko sličnim instrumentima potpore EU-a.

Osim jamstva EU-a na razini Unije, prijedlogom se predviđa i mogućnost da države članice upotrijebe dio sredstava iz fondova u okviru podijeljenog upravljanja putem posebnog odjeljka iz jamstva EU-a u okviru fonda InvestEU kako bi ostvarile iste ciljeve ako na nacionalnoj ili regionalnoj razini postoje nedostaci na tržištu ili investicijske okolnosti koje nisu optimalne. Predlaže se da ukupno jamstvo EU-a iznosi do 75 153 850 000 EUR, s posebno dijelom za sastavnicu za europska strateška ulaganja u iznosu do 31 153 850 000 EUR. Savjetodavni centar InvestEU i portal InvestEU Savjetodavni centar InvestEU pružat će savjetodavnu potporu i provoditi popratne mjere za razvoj projekata tijekom cijelog ciklusa ulaganja kako bi se potaknulo osmišljavanje i razvoj projekata i pristup financiranju. Usluge savjetodavnog centra InvestEU pružat će se u područjima politika obuhvaćenima programom InvestEU i taj će savjetodavni centar biti jedinstvena točka pristupa za promotore projekata i posrednike. Usluge savjetodavnog centra InvestEU bit će komplementarne aktivnostima tehničke pomoći koje se provode u programima u okviru podijeljenog upravljanja. Kako bi se u okviru sastavnica za europska strateška ulaganja i ostalih četiriju sastavnica mogle u potpunosti iskoristiti sve značajke fonda InvestEU, savjetodavna komponenta i druge popratne mjere programa InvestEU trebale bi biti razmjerne ciljevima prijedloga. Ukupna vrijednost financijske omotnice, uključujući popratne mjere, trebala bi iznositi do 724 733 000 EUR kako bi se zadovoljile potrebe nove sastavnice, kao i sve veće potrebe preostalih četiriju sastavnica u trenutačnim okolnostima. Naposljetku, portal InvestEU osigurat će veću vidljivost mogućnosti za ulaganja u Uniji i time pomoći promotorima projekata koji prikupljaju financijska sredstva. U skladu s ovim Prijedlogom datum početka primjene bio bi 1. siječnja 2021. •Dosljednost s postojećim odredbama politike Prijedlog je u potpunosti usklađen s postojećim odredbama politika jer se programom InvestEU pruža jamstvo EU-a u cilju učinkovitog korištenja proračunskih sredstava EU-a kada se operacije kojima se ostvaruju prihodi financiraju u skladu s ciljevima politika EU-a. Među njima su unija tržišta kapitala, strategija jedinstvenog digitalnog tržišta, paket „Čista energija za sve Europljane”, Akcijski plan EU-a za kružno gospodarstvo, Strategija za mobilnost s niskom razinom emisije, europski akcijski plan obrane i Europski fond za obranu, Svemirska strategija za Europu, Europski stup socijalnih prava, europski zeleni plan, Plan ulaganja za europski zeleni plan i nova industrijska strategija za Europu. U okviru svojeg područja primjene fond InvestEU pruža financijsku potporu tim strategijama, koje se međusobno nadopunjuju. Prijedlogom se dopunjuje Instrument za potporu solventnosti u okviru EFSU-a. Instrument za potporu solventnosti namijenjen je za pružanje potpore kratkoročnim potrebama za solventnošću najpogođenijih poduzeća koje su posljedica gospodarskog pada izazvanog pandemijom bolesti COVID-19, u cilju ponovne izgradnje njihove pozicije kapitala, dok će InvestEU biti usmjeren na dugoročna ulaganja za potporu ciljevima politika EU-a, uključujući stratešku autonomiju i otpornost europskog gospodarstva. Sastavnica za europska strateška ulaganja predviđena ovim Prijedlogom imat će užu i dugoročniju perspektivu od Instrumenta za potporu solventnosti u okviru EFSU-a. U okviru nove sastavnice podupirat će se projekti i poduzeća koji su relevantni za postizanje ili održavanje strateške autonomije u ključnim lancima vrijednosti na jedinstvenom tržištu, odnosno podupirat će se unaprjeđenje europskih projekata te jačati kapitalna osnova i dugoročno financiranje poduzeća u Uniji kao alternativa mogućim preuzimanjima od strane poduzeća izvan Unije. Potpora bi se pružila i strateškim poduzećima koja posluju prekogranično. •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije Programom InvestEU nadopunjuju se financiranje bespovratnim sredstvima i druge mjere u područjima politika koja se njime podupiru, primjerice Obzor Europa, Instrument za povezivanje Europe, program Digitalna Europa, program jedinstvenog tržišta, program za konkurentnost MSP-ova, program o europskoj statistici, europski svemirski program, Europski socijalni fond+, Kreativna Europa, Program za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) i Europski fond za obranu. Prema potrebi osigurati će se sinergija s instrumentima vanjske politike. Program je u skladu i s drugim politikama Unije, kao što su europski zeleni plan, Plan ulaganja za europski zeleni plan, strategija o izgradnji digitalne budućnosti Europe, nova industrijska strategija za Europu, unija tržišta kapitala, jaka socijalna Europa za pravednu tranziciju i druge politike i programi EU-a koji su relevantni za stratešku autonomiju i otpornost Unije, kao što su Europski fond za obranu, regulativa EU-a o svemiru i Uredba o provjeri izravnih stranih ulaganja. Kombiniranjem financiranja u okviru programa s financiranjem bespovratnim sredstvima osigurat će se komplementarnost s drugim programima potrošnje. Program InvestEU komplementaran je i s europskim strukturnim i investicijskim fondovima. Kako bi se olakšalo korištenje sredstava iz određenih fondova u okviru podijeljenog upravljanja (Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), Europski socijalni fond+ (ESF+), Kohezijski fond, Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR) i Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR)) u okviru financijskih proizvoda, države članice moći će se osloniti na program InvestEU, što je znatno pojednostavnjenje u usporedbi s postojećom situacijom jer će se u tom slučaju primjenjivati samo jedan skup pravila. Djelovanja u okviru programa InvestEU trebala bi se koristiti na proporcionalan način za uklanjanje određenih nedostataka na tržištu ili rješavanje problema investicijskih okolnosti koje nisu optimalne, a da pritom ne dolazi do dupliciranja ili istiskivanja privatnih ulaganja te da postoji jasna dodana vrijednost EU-a. Time će se osigurati usklađenost djelovanja u okviru tog programa s pravilima EU-a o državnim potporama, čime će se izbjeći neopravdano narušavanje natjecanja na unutarnjem tržištu. Komisija će u suradnji s partnerima u provedbi izraditi smjernice o provjeri održivosti, primjenjujući na odgovarajući način kriterije utvrđene [Uredbom o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja] na temelju kojih će partneri u provedbi procjenjivati okolišne, klimatske i socijalne učinke financiranih projekata. Takve bi smjernice trebale poduprijeti ciljeve politika utvrđene u europskom zelenom planu i osigurati da se u okviru programa InvestEU ne pruža potpora projektima koji ugrožavaju klimatske, okolišne i socijalne ciljeve Unije. Nadalje, mogle bi se razmotriti ciljane inicijative za financijske proizvode usmjerene na klimatske, okolišne i socijalne prioritete koje je teško ostvariti, primjerice u okviru sastavnice za MSP-ove, te za koje su utvrđeni veći rizici zbog kojih bi bili opravdani dodatni poticaji. U okviru fonda InvestEU predviđen je i poseban program za mobilizaciju dodatnih ulaganja u korist regija u kojima je potrebno osigurati pravednu tranziciju (stup 2 mehanizma za pravednu tranziciju), koji će biti komplementaran s Fondom za pravednu tranziciju (stup 1) i instrumentom za kreditiranje u javnom sektoru (stup 3). 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST •Pravna osnova Prijedlog se temelji na članku 173. (industrija) i članku 175. trećem stavku (ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

U skladu s ustaljenom sudskom praksom navedena pravna osnova odražava glavni sadržaj prijedloga. Postupci propisani za oba članka koji čine pravnu osnovu isti su (redovni zakonodavni postupak). •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost) Države članice ne mogu dostatno ostvariti ciljeve utvrđene u Prijedlogu, nego se oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije. Gospodarska kriza uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19 zahtijeva odgovor na europskoj razini kojim bi se poduprla poduzeća i očuvali lanci vrijednosti Unije i tako potaknuo brz oporavak gospodarstva Unije. Ovaj je Prijedlog posebno važan nakon krize kako bi se izgradilo otporno, uključivo i integrirano europsko gospodarstvo te očuvalo jedinstveno tržište, i u korist onih država članica koje imaju manje financijskih sredstava za potporu takvim projektima iz nacionalnih izvora financiranja. I prekogranični projekti zahtijevat će pristup na razini Unije. Potpora predviđena u ovom Prijedlogu pridonijet će prevladavanju tih poteškoća. Multiplikacijski učinak i učinak na terenu bit će mnogo veći od učinka koji bi se mogao ostvariti ulaganjima velikih razmjera u pojedinačnim državama članicama. Prijedlogom bi se poduprla industrijska politika EU-a i promicali zajednički napori država članica za postizanje tehnološke i strateške autonomije udruživanjem ulaganja. Jedinstveno tržište Unije bolje će privući ulagatelje i omogućit će bolju diversifikaciju rizika u svim sektorima i geografskim područjima. Program InvestEU uključuje ulaganja i pristup financiranju kojima se pruža potpora prioritetima politika EU-a i uklanjaju nedostaci na tržištu i rješava problem nedostatka ulaganja na razini Unije. Njime se podupire izrada inovativnih financijskih proizvoda, njihov razvoj i testiranje na tržištu EU-a, kao i sustavi za njihovo širenje radi uklanjanja novih ili složenih nedostataka na tržištu i rješavanja problema nedostatka ulaganja. Odjeljak koji se odnosi na države članice i u kojem je sudjelovanje dobrovoljno omogućio bi uklanjanje nedostataka na tržištu i rješavanje problema neoptimalne razine ulaganja koji su specifični za pojedine države članice, što bi se temeljilo na financijskim proizvodima izrađenima na središnjoj razini, čime bi se osigurala učinkovitija geografska raspodjela resursa, ako je to opravdano. Time bi se državama članicama omogućilo da u okviru fonda InvestEU iskoriste dio svojih sredstava iz Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR), Europskog socijalnog fonda+ (ESF+), Kohezijskog fonda, Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo (EFPR) i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR)). Predložena struktura koja podrazumijeva dva odjeljka u svakoj sastavnici politika omogućuje djelotvornu primjenu načela supsidijarnosti. Nadalje, na oba odjeljka unutar svake sastavnice primjenjivat će se ista pravila programa InvestEU, čime će se stvoriti jasniji i jednostavniji okvir za korištenja različitih izvora sredstava iz fondova EU-a. •Proporcionalnost Za ostvarenje dugoročnih ciljeva EU-a koji se odnose na održivost, konkurentnost, uključiv rast, stratešku autonomiju i otpornost potrebna su znatna ulaganja u različitim područjima politika, koja među ostalim uključuju nove modele mobilnosti, obnovljive izvore energije, energetsku učinkovitost, prirodni kapital, inovacije, digitalizaciju, vještine, socijalnu infrastrukturu, kružno gospodarstvo, klimatsku politiku, oceane, osnivanje i rast malih poduzeća te stratešku autonomiju i otpornost Unije. Treba uložiti više napora u rješavanje problema trajne rascjepkanosti tržišta i trajnih nedostataka na tržištu koji su posljedica nesklonosti ulagatelja iz privatnog sektora preuzimanju rizika te ograničenih kapaciteta javnog sektora i strukturne neučinkovitosti ulagačkog okruženja. Države članice ne mogu same u dovoljnoj mjeri nadoknaditi nedostatak ulaganja. Djelovanjem na razini EU-a mobilizira se kritična masa resursa kako bi se postigao što veći učinak ulaganja na terenu. Prijedlog ne zamjenjuje ulaganja na razini država članica, već im je komplementaran jer stavlja naglasak na potporu projektima s dodanom vrijednosti EU-a. Nadalje, djelovanjem na razini EU-a ostvaruje se učinak ekonomije razmjera u primjeni inovativnih financijskih proizvoda jer se tako potiču privatna ulaganja u cijelom EU-u i najučinkovitije koriste institucije EU-a i njihovo stručno znanje. Djelovanje na razini EU-a omogućuje pristup diversificiranom portfelju europskih projekata, čime se potiču privatna ulaganja, i pruža prostor za razvoj inovativnih mogućnosti financiranja, koje se mogu dodatno razvijati ili kao takve primjenjivati u svim državama članicama. Djelovanje na razini EU-a jedino je sredstvo kojim se mogu učinkovito zadovoljiti potrebe za ulaganjima povezane s ciljevima politika na razini cijelog EU-a. Osim toga, i dalje je potrebno provesti strukturne reforme i poboljšati regulatorno okruženje kako bi se riješio problem nedostatka ulaganja u razdoblju 2021.–2027. Prijedlogom se predviđa potpora poduzećima, lancima vrijednosti i ekosustavima koji su od strateške važnosti i pruža odgovor na slabosti koje je iznijela na vidjelo pandemija bolesti COVID-19. Mobilizacijom privatnih sredstava za potporu ulaganjima i oporavku, u kombinaciji s javnima sredstvima, maksimalno se iskorištavaju proračunska sredstva. Prijedlog ne prelazi ono što je potrebno za postizanje njegovih ciljeva. •Odabir instrumenta Cilj je ovog prijedloga uvesti jedinstveni instrument kojim se pruža proračunsko jamstvo EU-a kako bi se potaknule operacije financiranja i operacije ulaganja koje provode partneri u provedbi u skladu sa zaključcima iz procjene učinka prema kojima je potrebno iskoristiti uspjeh EFSU-a i prethodnih financijskih instrumenata, istovremeno uzimajući u obzir stečeno iskustvo, među ostalim u pogledu sprječavanja rascjepkanosti i mogućih preklapanja. Stoga se predlaže donošenje uredbe. 3.REZULTATI RETROSPEKTIVNIH EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA •Retrospektivne evaluacije / provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva

Prijedlog se temelji na iskustvu stečenom evaluacijama prethodnih financijskih instrumenata i EFSU-a. Konkretno, u 2018. provedena je neovisna evaluacija EFSU-a, uz nekoliko drugih evaluacija EFSU-a provedenih od njegova uvođenja: ·Komisijina evaluacija uporabe jamstva EU-a i funkcioniranja Jamstvenog fonda EFSU-a , kojoj je priloženo mišljenje Revizorskog suda ·EIB-ova evaluacija funkcioniranja EFSU-a (listopad 2016.) i ·neovisna vanjska evaluacija primjene Uredbe o EFSU-u (studeni 2016.). Glavni zaključci tih evaluacija sažeto su navedeni u Komunikaciji Komisije „Plan ulaganja za Europu” (COM(2016) 764). U svim je evaluacijama zaključeno da je jamstvo EU-a relevantno i da je EIB-u omogućilo da provede rizičnije operacije i uvede rizičnije proizvode kako bi se pružila potpora većem broju korisnika. Pokazalo se i da je EFSU relevantno sredstvo za mobilizaciju privatnog kapitala. Kad je riječ o upravljanju, neovisna evaluacija iz 2018. naglasila je važnost postojanja Odbora za ulaganja, čime se jamči vjerodostojnost sustava, transparentnost njegovih odluka i kvaliteta tablice pokazatelja, koja se smatra relevantnim instrumentom koji omogućuje dosljednu prezentaciju projekata i sažetke zaključaka o ocjenjivanju. Na temelju zaključenih operacija u okviru EFSU-a do kraja 2019. mobilizirana su ulaganja u vrijednosti od 401 milijarde EUR, što je 80 % ciljne vrijednosti. Obujam odobrenih operacija do kraja istog razdoblja iznosio je 458 milijardi EUR, što je 92 % ciljne vrijednosti. Mobilizirana ulaganja iz odobrenih operacija do sredine 2018. dosegnula su cilj od 315 milijardi EUR. Očekuje se ostvarenje cilja od 500 milijardi EUR. U evaluacijama je primijećeno da je udio te vrijednosti veći u državama članicama s dobrom razvijenim institucijskim kapacitetima. Međutim, ako se mobilizirana ulaganja usporede s bruto domaćim proizvodom država članica, u tom je slučaju taj udio manji. Kako bi se poboljšala geografska ravnoteža, u okviru EFSU-a 2.0. ojačana je uloga Europskog savjetodavnog centra za ulaganja. Stvarni multiplikacijski učinak EFSU-a na dan 31. prosinca 2019. bio je uglavnom u skladu s predviđenom vrijednosti, a to je da se kraja 2019. postigne ukupni opći multiplikacijski učinak od 15,66 u odnosu na ciljnu vrijednost od 15 na kraju razdoblja ulaganja. EFSU je bio djelotvoran u mobilizaciji privatnih ulaganja jer je oko 69 % ulaganja mobilizirano u privatnom sektoru. Kad je riječ o djelotvornosti, pokazalo se da je jamstvo EU-a djelotvorno sredstvo kojim se povećava obujam rizičnijih operacija koje provodi Europska investicijska banka. Konkretno, za jamstvo EU-a potrebna su manja proračunska sredstva u usporedbi s financijskim instrumentima jer se njime zahtijeva razborita, ali ograničena razina rezervacija u odnosu na financijske obveze. Njime se pokrivaju nepredviđene obveze i stoga se time ostvaruje ekonomija razmjera koja dovode do veće razine mobiliziranih ulaganja za svaki potrošeni euro. Dokazi analizirani u okviru neovisne evaluacije iz 2018. jasno pokazuju da je iznos jamstva EU-a u okviru EFSU-a primjeren te da je i pristup za modeliranje ciljne vrijednosti EFSU-a općenito primjeren i u skladu sa standardima industrije, no predložena su određena poboljšanja. Pokazalo se da je za proračun EU-a troškovno isplativija uporaba proračunskog jamstva jer se njime ograničavaju isplate naknada za upravljanje partnerima u provedbi. Kad je riječ o EFSU-a, EU-u se pripisuju primici od jamstva EU-a u okviru sastavnice za infrastrukturu i inovacije. U neovisnoj evaluaciji iz 2016. naglašena je potreba da se bolje definira i pojasni koncept dodatnosti. Stoga je u Uredbu o EFSU-u 2.0 uključeno nekoliko mjera kojima se pojašnjavaju taj koncept i kriteriji te se povećava transparentnost procesa. U neovisnoj evaluaciji iz 2018., u okviru koje su se mogle ocijeniti samo operacije odobrene u okviru EFSU-a te se stoga nisu mogle ispitati nove mjere uvedene u okviru EFSU-a 2.0, potvrđena je potreba da se dodatno razjasni koncept dodatnosti i definiraju investicijske okolnosti koje nisu optimalne. Konkretno, zaključeno je da su operacije u okviru EFSU-a rizičnije u usporedbi s uobičajenim operacijama Europske investicijske banke (izvan okvira EFSU-a), kako se propisuje Uredbom o EFSU-u. Međutim, razne ankete i intervjui pokazali su da je u okviru dijela EFSU-a koji se odnosi na infrastrukturu i inovacije možda došlo do istiskivanja privatnih ulaganja i tu bi situaciju trebalo izbjeći u okviru programa InvestEU. U neovisnoj evaluaciji iz 2018. naglašena je i nefinancijska dodana vrijednost privlačenja novih ulagatelja, demonstracija i tržišnog testiranja novih proizvoda i modela financiranja te pružanja potpore pružateljima financijskih usluga da prihvate više standarde za operacije. Evaluacija koju je EIB proveo 2016. i neovisna evaluacija iz 2018. potvrdile su da je EFSU na početku poremetio upotrebu drugih financijskih instrumenata na razini EU-a jer je ponudio slične financijske proizvode, osobito dužnički instrument u okviru Instrumenta za povezivanje Europe i dijela instrumenta InnovFin, što je djelomično riješeno na način da su se postojeći instrumenti usmjerili prema novim tržišnim segmentima. Prijedlog o osnivanju fonda InvestEU temelji se i na iskustvu koje proizlazi iz evaluacija prethodnih financijskih instrumenata koji se odnose na dvadesetogodišnje razdoblje (Instrument za povezivanje Europe, Obzor 2020., COSME itd.) i instrumenata koji su uvedeni prijašnjim financijskim okvirima, kao što je Okvirni program za konkurentnost i inovacije. Općenito, te evaluacije potvrđuju da u Europi i dalje nedostaje ulaganja u sektorima i područjima obuhvaćenima financijskim instrumentima EU-a te da je potpora ulaganjima na razini EU-a i dalje relevantna i potrebna kako bi se ispunili ciljevi politika EU-a. Međutim, u njima je naglašeno i da bi se trebala povećati usklađenost različitih financijskih instrumenata na razini EU-a i drugih inicijativa EU-a, da bi se trebale bolje iskoristiti sinergije s nacionalnim i regionalnim inicijativama te da među postojećim instrumentima postoje preklapanja. Da bi se smanjila moguća preklapanja, potrebna je bolja koordinacija i izrada instrumenata za potporu ulaganjima. Zbog njihova većeg broja potrebno je ojačati mehanizme za opću koordinaciju djelovanja kako bi se izbjeglo nepotrebno povećavanje njihova broja i postigla veća razina sinergije. Kad je riječ o instrumentima u okviru COSME-a kojima se nudi potpora MSP-ovima koji su ključni za buduću konkurentnost Unije, evaluacije pokazuju da je primjena tih instrumenata otežana zbog nedostataka na tržištu i ograničenog pristupa MSP-ova financiranju. Novoosnovana poduzeća, manji MSP-ovi i poduzeća koja ne raspolažu dovoljnim kapitalom suočavaju se s kontinuiranim i strukturnim tržišnim nedostatkom financiranja dužničkim instrumentima u cijelom EU-u. Revizorski sud naveo je u posebnom izvješću da je instrument za davanje jamstva MSP-ovima imao pozitivan učinak na rast MSP-ova koji su primili potporu. U skladu s preporukama Revizorskog suda potrebna je bolja usmjerenost na korisnike i veća koordinacija s nacionalnim sustavima. Kad je riječ o financijskim instrumentima u okviru programa Obzor 2020., evaluacije pokazuju da je potrebno riješiti ključan problem pristupa financiranju kako bi se poboljšali inovacijski rezultati u Europi te potvrđuju da su ti instrumenti ostvarili dobre rezultate u kontekstu sve veće potražnje za rizičnim kapitalom u području istraživanja i inovacija te da su Grupi Europske investicijske banke omogućili da pokrije nove rizičnije segmente. Međutim, naglašena je potreba da se poveća razina sinergije s drugim programima financiranja EU-a, kao i potreba da se uklone preostale prepreke u kontekstu pružanja pomoći razvoju inovativnih poduzeća već u ranoj fazi. Naglašeno je i da je relativno mali broj poduzeća koja su primila bespovratna sredstva u okviru Obzora 2020. primilo i potporu u okviru financijskih instrumenata tog programa, što može kočiti širenje poslovanja inovativnih poduzeća. Fond InvestEU temeljit će se na stečenom iskustvu i bit će usmjeren na primatelje potpora u području istraživanja i inovacija (uključujući inovativne MSP-ove i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije) kako bi im omogućio bolji pristup financiranju u svim fazama razvoja. Iskoristit će sinergiju između financiranja bespovratnim sredstvima i tržišnog financiranja tako što će olakšati njihovo kombiniranje. Nadalje, u reviziji instrumenta jamstva koju je proveo Revizorski sud preporučena je veća usmjerenost na inovativnija poduzeća kao korisnike. Fond InvestEU objedinit će stručno znanje i resurse i tako se više usmjeriti na poduzeća koja se bave rizičnijim inovacijskim aktivnostima. U području socijalnih pitanja i u pogledu Programa za zapošljavanje i socijalne inovacije (EaSI), postoje empirijski dokazi da u Uniji u znatnoj mjeri nedostaju ulaganja u socijalnu infrastrukturu, socijalna poduzeća koja proizvode robu (materijalna imovina) i u socijalne usluge, ideje i ljude (nematerijalna imovina), a ta su ulaganja ključna da bi države članice Unije razvile pravedna i uključiva društva koja se temelje na znanju.

Mikrofinanciranje i socijalna poduzeća u Europi tek se razvijaju i dio su tržišta u nastajanju koje se još nije razvilo. Kako je naglašeno u evaluaciji EaSI-ja na sredini razdoblja koja je provedena 2017., financijskim instrumentima u okviru EaSI-ja pružila se potpora ugroženim skupinama i socijalnim poduzećima olakšao pristup financiranju, čime se postigao značajan socijalni učinak. Iz zaključaka evaluacije proizlazi da potpuni potencijal potvrđen dosad ostvarenim rezultatima opravdava nastavak pružanja potpore ulaganjima u području socijalnih pitanja i da je potrebno povećati financijske kapacitete programa InvestEU. Izvješće o procjeni učinka programa InvestEU uključuje detaljan sažeti prikaz rezultata evaluacije. U siječnju 2019. Europski revizorski sud objavio je tematsko izvješće br. 03/2019 o Europskom fondu za strateška ulaganja. U izvješću se navodi da je EFSU djelotvorno privukao financijska sredstva kojima se doprinijelo znatnim dodatnim ulaganjima u EU-u, ali i da su potrebna i određena poboljšanja. Većina tih poboljšanja već je uglavnom uvedena Uredbom o EFSU-u 2.0, dok su druge obuhvaćene zakonodavnim prijedlogom o fondu InvestEU. Konkretno, programom InvestEU poboljšat će se komplementarnost i izbjeći dupliciranja i preklapanja različitih instrumenata. Nadalje, programom InvestEU dodatno će se ojačati i pojasniti kriteriji povezani s procjenom dodatnosti i procjenom mobiliziranih ulaganja u skladu sa zahtjevima nove Financijske uredbe (EU 2018/1046). Slijedom preporuke Europskog revizorskog suda da se poboljša geografska raširenost, upravni odbor EFSU-a proveo je 2019. studiju kako bi analizirao temeljne uzroke uočene geografske raširenosti i donio mjere za daljnje poboljšanje geografske ravnoteže uz poštovanje prirode EFSU-a koja se temelji na potražnji. U svibnju 2020. Europski revizorski sud objavio je tematsko izvješće br. 12/2020 o Europskom savjetodavnom centru za ulaganja (ESCU). U izvješću je zaključeno da se ESCU od kraja 2018. još nije pokazao učinkovitim alatom za poticanje ulaganja u EU-u. Tijekom razdoblja revizije dovršeno je vrlo malo zadataka koji su znatno utjecali na ponudu projekata pogodnih za ulaganja i većina zadataka ESCU-a odnosila se na rane faze ciklusa ulaganja projekta, tako da mogu imati samo dugoročne učinke. Europski revizorski sud primijetio je da su korisnici vrlo zadovoljni prilagođenim savjetodavnim uslugama ESCU-a te da se većina zadataka ESCU-a odnosila na sektore i države članice visokog prioriteta. Međutim, Europski revizorski sud utvrdio je da je u odnosu na dostupne resurse ESCU zaprimio malo zahtjeva koji su rezultirali istinskim savjetodavnim zadacima. Nadalje, potrebna je jasnija strategija i bolji postupci za praćenje ulaganja potaknutih zadacima ESCU-a. Nadalje, unatoč naporima koje je ESCU uložio, suradnja s partnerima radi poboljšanja geografske pokrivenosti sporo se razvijala zbog pravne složenosti te razlika u spremnosti i kapacitetima za suradnju nacionalnih razvojnih banaka i institucija. Savjetodavni centar InvestEU općenito će uzeti u obzir preporuke Europskog revizorskog suda i primijeniti stečeno iskustvo u radu ESCU-a, primjerice na sljedeće načine: –daljnjim razvojem suradnje s nacionalnim razvojnim bankama i institucijama za razvoj radi poboljšanja lokalne prisutnosti i pristupa savjetodavnim uslugama; –određivanjem prioriteta i posebnih kriterija za procjenu vrijednosti savjetodavne potpore i razvojem okvira za praćenje uspješnosti; –poboljšanjem postupaka provjere za procjenu vrijednosti potencijalnih zadataka kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri povećao njihov doprinos; –procjenom savjetodavnih potreba i vjerojatne potražnje za ciljanim savjetodavnim inicijativama i razvojem projekata koji bi mogli dobiti potporu u okviru jamstva fonda InvestEU. •Savjetovanja s dionicima Prijedlog je dio paketa mjera za suzbijanje negativnih gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i krizna je mjera. S obzirom na potrebu za hitnim pružanjem potpore europskim poduzećima koja su teško pogođena pandemijom i mjerama ograničenja kretanja, nije bilo moguće provesti savjetovanja s dionicima o elementima koji su novi u usporedbi s izvornim prijedlogom Komisije iz 2018. Procjena učinka temeljila se na otvorenom javnom savjetovanju o fondovima EU-a u području ulaganja, istraživanja i inovacija, malih i srednjih poduzeća i jedinstvenog tržišta, te osobito na odgovorima koji su se odnosili na potporu EU-a ulaganjima . U ovom su prijedlogu uzeti u obzir rezultati otvorenog javnog savjetovanja. Konkretno, većina ispitanika izrazila je mišljenje da se postojećom potporom za ulaganja na razini EU-a ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti ciljevi politika, primjerice smanjenje nezaposlenosti, potpora socijalnim ulaganjima, olakšavanje prijelaza na digitalno gospodarstvo i olakšavanje pristupa financiranju, osobito malim i srednjim poduzećima te osiguravanje čistog i zdravog okoliša i potpora industrijskom razvoju. Ispitanici su naglasili važnost nošenja s izazovima politika na razini EU-a, među ostalim, u područjima kao što su istraživanje, potpora obrazovanju i osposobljavanju, čist i zdrav okoliš i prijelaz na niskougljično i kružno gospodarstvo te smanjenje nezaposlenosti. Oko 60 % sudionika otvorenog javnog savjetovanja o strateškoj infrastrukturi izrazilo je mišljenje da su poteškoće u pristupu financiranju prepreka koja onemogućuje postojećim programima uspješnije postizanje ciljeva politika. Većina sudionika podržala je utvrđene mjere kojima bi se moglo pridonijeti pojednostavnjenju i smanjenju administrativnog opterećenja. Te su mjere posebno uključivale smanjenje broja pravila, jasnija i kraća pravila, usklađivanje pravila o fondovima EU-a te stabilan i fleksibilan okvir tijekom programskog razdoblja. Cilj je programa da se ti rezultati uzmu u obzir te da se naglasak stavi na prioritete politika Unije u kontekstu pružanja potpore u okviru fonda InvestEU. Jedinstvenim skupom pravila koji bi se utvrdili u okviru fonda InvestEU trebao bi se riješiti problem mogućih preklapanja, a krajnjim korisnicima osobito olakšati podnošenje zahtjeva za potporu. InvestEU raspolaže mehanizmom fleksibilnosti koji mu omogućuje prilagodbu tržišnim situacijama i potrebama. Usklađeni su i zahtjevi za izvješćivanje.

•Vanjsko stručno znanje Provedena je vanjska evaluacija u skladu s člankom 18. stavkom 6. Uredbe (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja, kako je objašnjeno u pododjeljku „Retrospektivne evaluacije / provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva”. •Procjena učinka Prijedlog je dio paketa mjera za suzbijanje negativnih gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i krizna je mjera. S obzirom na potrebu za hitnim pružanjem potpore europskim poduzećima koja su teško pogođena pandemijom i mjerama ograničenja kretanja, nije bilo moguće službenu procjenu učinka u vezi s elementima koji su novi u usporedbi s izvornim prijedlogom Komisije iz 2018. Kad je riječ o ostalim elementima, u procjeni učinka predstavljenoj u kontekstu izvornog Komisijina prijedloga iz 2018. detaljno su ispitani glavni izazovi za sljedeći VFO, osobito nedostatak ulaganja i investicijske okolnosti koje nisu optimalne, u različitim područjima, kao što su istraživanja i inovacije, održiva infrastruktura, financiranje MSP-ova i socijalna ulaganja. Analizirani su i objašnjeni odabiri u pogledu strukture predloženog programa InvestEU, upravljanja programom, ciljeva, mjera, financijskih proizvoda i krajnjih korisnika. U procjeni učinka prema potrebi su opisana i razmatrana alternativna rješenja i razlozi predloženih odabira, posebno kad je riječ o uspostavi jedinstvenog instrumenta za potporu ulaganjima, mehanizmima provedbe i partnerima u provedbi te predloženoj upravljačkoj strukturi. U procjeni učinka naglašava se da je dosadašnje iskustvo uporabe financijskih instrumenata EU-a i proračunskog jamstva EFSU-a pokazalo da je tijekom sljedećeg VFO-a potrebno pojednostavniti, racionalizirati i bolje koordinirati instrumente EU-a za potporu ulaganjima. Iskustvo stečeno primjenom EFSU-a pokazalo je da je uporaba proračunskog jamstva umjesto tradicionalnih financijskih instrumenta, kad je to moguće, učinkovitija i donosi značajne koristi. U procjeni učinka identificirane su sljedeće glavne značajke fonda InvestEU: ·jedinstvena struktura, koja podrazumijeva izravnu komunikaciju s financijskim posrednicima, promotorima projekata i krajnjim korisnicima kojima su potrebna financijska sredstva; ·povećanje učinka financijske poluge i učinkovitije korištenje proračunskih sredstava uporabom jedinstvenog proračunskog jamstva na kojem se temelje različiti financijski proizvodi kojima se pokriva diversificirani portfelj rizika, što je učinkovitije u usporedbi s opcijom uporabe različitih financijskih instrumenata ili namjenskih proračunskih jamstava kojima se pokriva ograničen skup rizika jer je potrebna niža stopa rezervacija, a omogućuje se jednaka razina zaštite; ·pojednostavnjena i ciljana ponuda instrumenata za potporu ulaganjima usmjerenih na glavne ciljeve politika EU-a koja bi omogućila kombiniranje bespovratnih sredstava i financijskih sredstava iz različitih programa EU-a, tradicionalnih kredita EIB-a ili privatnog financiranja; ·kapacitet da se instrumentima specifičnima za pojedine sektore pruži potpora za uklanjanje određenih nedostataka na tržištu (npr. zeleno brodarstvo, energetski demonstracijski projekti, prirodni kapital); ·mjere fleksibilnosti koje će fondu InvestEU omogućiti brzu reakciju na tržišne promjene i prioritete politika koji se s vremenom mijenjaju; ·integrirana upravljačka struktura i struktura provedbe kojom se poboljšava interna koordinacija i jača položaj Komisije u odnosu na partnere u provedbi, što bi moglo povećati troškovnu učinkovitost upravljanja, spriječiti dupliciranja i preklapanja te povećati vidljivost u odnosu na ulagatelje; ·pojednostavnjeni zahtjevi za izvješćivanje, praćenje i kontrolu, jer će se zbog uspostave jedinstvenog okvira na fond InvestEU primjenjivati integrirana i pojednostavnjena pravila o praćenju i izvješćivanju; ·veća razina komplementarnosti između programa kojima se upravlja centralizirano i programa u okviru podijeljenog upravljanja, što državama članicama omogućuje da dodijeljena sredstva iz fondova u okviru podijeljenog upravljanja prenesu u fond InvestEU (u odjeljku „država članica”); ·pripajanje savjetodavnog centra InvestEU fondu InvestEU kako bi se pružila potpora razvoju i provedbi niza projekata prihvatljivih za financiranje. Niz djelovanja predviđenih u okviru fonda InvestEU provodit će se na temelju različitih proizvoda usmjerenih na različite rizike za koje su po prirodi potrebne visoke, srednje ili niske stope rezervacija, ovisno o vrsti dostupnog pokrića osiguranog jamstvom i operacijama koje primaju potporu. Komisija će izdati smjernice i pratiti primjenu i rizike koje podrazumijevaju različiti proizvodi kako bi se osigurala usklađenost općeg portfelja sa stopama rezervacija utvrđenima u prijedlogu. Odbor za regulatorni nadzor objavio je 27. travnja 2018. pozitivno mišljenje uz određene zadrške. U radnom dokumentu službi Komisije analiziraju se pitanja na koje se osvrnuo navedeni Odbor. U izvješću se bolje objašnjavaju preklapanja između EFSU-a i financijskih instrumenata kojima se centralizirano upravlja te se objašnjava način na koji će se u okviru fonda InvestEU izbjeći preklapanja. Nadalje, detaljnije je objašnjen odabir predložene upravljačke strukture te uloga različitih tijela, što uključuje usporedbu postojećih upravljačkih mehanizama koji se trenutačno primjenjuju na EFSU i financijske instrumente s mehanizmima koji se predlažu u okviru fonda InvestEU. Dodana su i dodatna objašnjenja pretpostavki na kojima se temelji predviđena razina rizika i stopa rezervacija, uključujući dodatna objašnjenja funkcije za procjenu rizika u okviru upravljačke strukture. •Pojednostavnjenje Problem investicijskih okolnosti koje nisu optimalne trenutačno se rješava heterogenim i rascjepkanim portfeljem financijskih instrumenata EU-a i EFSU-a. Ta je situacija složena za posrednike i krajnje primatelje, koji se suočavaju s različitim pravilima o prihvatljivosti i izvješćivanju.

Cilj je fonda InvestEU pojednostavniti pružanje potpore EU-a ulaganjima uspostavom jedinstvenog okvira kojim se smanjuje složenost. Zbog smanjenog broja sporazuma i primjene jedinstvenog skupa pravila, u okviru fonda InvestEU pojednostavnit će se pristup dobivanja potpore EU-a za krajnje primatelje, upravljačka struktura i upravljanje instrumentima za potporu ulaganjima. Nadalje, budući da su fondom InvestEU pokrivene sve potrebe politike za pružanje potpore ulaganjima, njime se omogućuje pojednostavnjenje i usklađivanje zahtjeva za izvješćivanje i pokazatelja uspješnosti. •Temeljna prava Prijedlog ne utječe na temeljna prava. 4.UTJECAJ NA PRORAČUN U skladu s Komunikacijom Komisije o proračunu EU-a za provedbu europskog plana oporavka, uključujući pojačan višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027., proračunski okvir (obveze u tekućim cijenama) predviđen za program InvestEU iznosi 33 524 733 000 EUR, uključujući 724 733 000 EUR za pomoć u razvoju projekata i ostale popratne mjere. Ukupne izdvojene rezervacije iznosit će 33 800 000 000 EUR, od čega je 1 000 000 000 EUR osigurano prihodima, vraćanjima i povratima iz postojećih financijskih instrumenata i EFSU-a. Prihodima i povratima iz fonda InvestEU osiguravaju se i dodatni doprinosi za rezervacije. Iz ukupnog proračunskog okvira koji je prethodno naveden, iznos od 33 000 440 000 EUR stavit će se na raspolaganje u okviru Europskog instrumenta za oporavak na temelju ovlasti utvrđene novom Odlukom o zajedničkim sredstvima. Za sudjelovanje Unije u mogućem budućem povećanju kapitala (u jednom ili više ciklusa) EIF-a bit će potrebna financijska omotnica u iznosu do 900 000 000 EUR u višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021.–2027. To se odnosi na Unijin udio u uplaćenom dijelu povećanja kapitala. Unija bi trebala moći zadržati svoj ukupni udio u kapitalu EIF-a, imajući u vidu moguće financijske posljedice. Prijedlog uključuje zakonodavni financijski izvještaj s dodatnim proračunskim informacijama. 5.DRUGI ELEMENTI •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja Fond InvestEU (jamstvo EU-a) provodit će se u okviru neizravnog upravljanja. Komisija će s partnerima u provedbi sklopiti potrebne sporazume o jamstvu. Usluge savjetodavnog centra InvestEU pružat će se u okviru neizravnog ili izravnog upravljanja ovisno o vrsti pomoći. Portal InvestEU provodit će se uglavnom u okviru izravnog upravljanja. Učinak provedbe programa InvestEU procjenjivat će se na temelju evaluacija. Evaluacije će se provoditi u skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma od 13. travnja 2016., u kojem su tri institucije potvrdile da evaluacije postojećeg zakonodavstva i politika trebaju biti temelj za procjene učinka opcija daljnjeg djelovanja. U evaluacijama će se ocijeniti učinci programa InvestEU na terenu na temelju pokazatelja/ciljnih vrijednosti programa InvestEU i detaljne analize mjere u kojoj se može smatrati da je program InvestEU relevantan, učinkovit, djelotvoran, pruža dovoljnu dodanu vrijednost EU-a i u skladu je s ostalim politikama EU-a. U evaluacijama će se razmotriti i stečeno iskustvo kako bi se utvrdili nedostaci/problemi ili potencijal za poboljšanje mjera ili njihovih rezultata te kako bi se maksimalno poboljšala njihova primjena i povećao njihov učinak. Praćenje uspješnosti temeljit će se na pokazateljima utvrđenima u Prijedlogu. Osim tih temeljnih pokazatelja, u smjernicama o ulaganjima ili sporazumima o jamstvu definirat će se detaljniji pokazatelji u pogledu specifičnih financijskih proizvoda koji se trebaju uvesti. Nadalje, izradit će se posebni pokazatelji za savjetodavni centar InvestEU i portal InvestEU. Od partnera u provedbi zahtijevat će se usklađeno izvješćivanje u skladu s Financijskom uredbom. •Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga Poglavlje I. – Opće odredbe Općim odredbama definiraju se opći i posebni ciljevi programa InvestEU, koji se naknadno navode i u sastavnicama politika. Operacijama financiranja i operacijama ulaganja koje će primiti potporu u obliku jamstva EU-a u okviru fonda InvestEU pridonosi se sljedećem: i. konkurentnosti Unije, uključujući istraživanje, inovacije i digitalizaciju; ii. rastu i zapošljavanju u gospodarstvu Unije, njegovoj održivosti te okolišnoj i klimatskoj dimenziji pridonoseći ostvarivanju ciljeva održivog razvoja i ciljeva Pariškog klimatskog sporazuma te otvaranju visokokvalitetnih radnih mjesta; iii. socijalnoj otpornosti, uključivosti i inovativnosti Unije; iv. promicanju znanstvenog i tehnološkog napretka, kulture, obrazovanja i osposobljavanja; v. integraciji Unijinih tržišta kapitala i jačanju jedinstvenog tržišta, uključujući rješenja kojima se rješava problem rascjepkanosti Unijinih tržišta kapitala, diversificiraju izvori financiranja za poduzeća u Uniji i promiče održivo financiranje. vi. sprječavanju asimetričnog oporavka od krize, čime se promiče ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija; ili vii. oporavku gospodarstva Unije nakon krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19, održavanju i jačanju njezinih strateških lanaca vrijednosti, koji često utječu na nekoliko država članica i regija, te održavanju i intenziviranju aktivnosti od strateške važnosti za Uniju povezanih s kritičnom infrastrukturom te kritičnim tehnologijama i inputima za poduzeća i potrošače. Predlaže se da jamstvo EU-a iznosi 75 153 850 000 EUR te da stopa rezervacija iznosi 45 %, odnosno za rezervacije je potrebno 33 800 000 000 EUR (oba iznosa u tekućim cijenama). Okvirna raspodjela jamstva EU-a među sastavnicama politika utvrđena je u Prilogu I. Međutim, za sastavnicu koja se odnosi na europska strateška ulaganja dodijeljena su posebna sredstva za jamstvo EU-a u iznosu do 31 153 850 000 EUR. Vrijednost rezervacija temelji se na vrsti predviđenih financijskih proizvoda i rizičnosti portfelja, uzimajući u obzir iskustvo stečeno primjenom EFSU-a i prethodnih financijskih instrumenata. Za savjetodavni centar InvestEU, portal InvestEU i popratne mjere predlaže se financijska omotnica u iznosu od 724 733 000 EUR (u tekućim cijenama). Iznos omotnice razmjeran je opsegu jamstva EU-a kako bi se olakšalo korištenje dostupnih sredstava pružanjem odgovarajuće savjetodavne potpore, među ostalim promotorima projekata. Predviđeno je sudjelovanje trećih zemalja u financijskim proizvodima u okviru sastavnica politika fonda InvestEU, osim sastavnice za europska strateška ulaganja, pod uvjetom da svoj doprinos uplate u gotovini. Ta je mogućnost predviđena posebno kako bi se, u opravdanim slučajevima, dopustio nastavak primjene postojećih aranžmana, među ostalim u području istraživanja, ili kako bi se predvidjele mogućnosti pružanja potpore u vezi s procesima pristupanja. Države članice koje žele iskoristiti dio svojih sredstava iz fondova u okviru podijeljenog upravljanja za doprinos fondu InvestEU mogu to učiniti. Ti se doprinosi dodaju iznosu jamstva EU-a od 75 153 850 000 EUR (u tekućim cijenama).

Poglavlje II. – Fond InvestEU U ovom se poglavlju utvrđuje pet sastavnica politika fonda InvestEU i. održiva infrastruktura; ii. istraživanja, inovacije i digitalizacija; iii. mala i srednja poduzeća; iv. socijalna ulaganja i vještine; v. europska strateška ulaganja) i detaljno opisuju njihova područja primjene. Definiraju se i dva odjeljka u okviru jamstva EU-a: i. odjeljak „EU”; i ii. odjeljak „države članice”, koji će se sastojati od jednog pododjeljka za svaku državu članicu koja odluči dio svojih sredstava iz fondova u okviru podijeljenog upravljanja prenijeti u fond InvestEU. Posebnim pravilima koja se odnose na odjeljak „države članice” predviđa se sklapanje sporazuma o doprinosu između Komisije i dotične države članice i definiraju se glavni elementi doprinosa, primjerice iznos, stopa rezervacija i nepredviđene obveze. Uredba o zajedničkim odredbama i ostali relevantni pravni instrumenti sadržavat će potrebne odredbe o dodjeli ovlasti. Nakon što se sredstva prenesu u fond InvestEU, na provedbu odjeljka „države članice” primjenjivat će se pravila fonda InvestEU. Komisija partnera u provedbi odabire na temelju prijedloga države članice i potpisuje sporazum o jamstvu s dotičnom državom članicom. U Komisijinu prijedlogu višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. utvrđen je ambiciozniji cilj u pogledu uključivanja klimatskih pitanja u sve programe EU-a, a to je da se 25 % rashoda EU-a namijeni ostvarenju klimatskih ciljeva. Doprinos programa InvestEU ostvarenju tog općeg cilja pratit će se s pomoću EU-ova klimatskog sustava pokazatelja. Postavljen je zaseban ambiciozan cilj da najmanje 60 % ulaganja u okviru sastavnice politika koja se odnosi na održivu infrastrukturu pridonosi ispunjavanju ciljeva Unije u pogledu klime i okoliša. Komisija će na godišnjoj osnovi dostavljati informacije u kontekstu nacrta godišnjeg proračuna. Kako bi poduprla potpuno iskorištavanje potencijala programa InvestEU da pridonese ciljevima klimatske politike, Komisija će nastojati utvrditi relevantne aktivnosti u svim fazama procesa pripreme, provedbe, preispitivanja i evaluacije programa InvestEU. Poglavlje III. – Partnerstvo između Komisije i Grupe Europske investicijske banke Uspostavlja se partnerstvo između Komisije i Grupe Europske investicijske banke. Osim provedbe 75 % jamstva EU-a, njime su obuhvaćene i određene savjetodavne zadaće povezane s bankovnim aspektima sporazuma o jamstvu, posebno u pogledu financijskog rizika i upravljanja rizicima portfelja. Grupa Europske investicijske banke imat će središnju ulogu i u pružanju savjetodavne potpore u okviru savjetodavnog centra InvestEU. Nadalje, savjetovat će Komisiju i obavljati operativne zadaće povezane s centrom. Grupa Europske investicijske banke poduzet će sve potrebne mjere i mjere opreza kako bi se izbjegli sukobi interesa s drugim partnerima u provedbi u vezi sa zadaćama koje obavlja za Komisiju u okviru partnerstva. Poglavlje IV. – jamstvo EU-a Ovo poglavlje sadržava odredbe o jamstvu EU-a i njegovoj uporabi. Tim se odredbama predviđa da je jamstvo EU-a neopozivo i da se izdaje na zahtjev predviđa se razdoblje ulaganja, te se utvrđuju zahtjevi za prihvatljive operacije financiranja i operacije ulaganja te prihvatljive vrste financiranja. Pojedinosti o sektorima prihvatljivima za operacije financiranja i operacije ulaganja utvrđene su u Prilogu II. Nadalje, u ovom se poglavlju utvrđuju uvjeti koji se primjenjuju na partnere u provedbi koji, među ostalim, moraju proći ocjenjivanje na temelju stupova u skladu s Financijskom uredbom i uvjeti koji se primjenjuju na sporazume o jamstvu između Komisije i partnera u provedbi. U poglavlju se navode i zahtjevi koji se odnose na naknadu za jamstvo EU-a te uvjeti za smanjenje naknade u propisno opravdanim slučajevima. Pri odabiru partnera u provedbi Komisija će razmotriti njihovu sposobnost ispunjavanja ciljeva fonda InvestEU i davanja doprinosa iz vlastitih sredstava, privlačenja stranih ulagatelja, osiguravanja odgovarajuće geografske i sektorske pokrivenosti te doprinosa pružanju novih rješenja za uklanjanje nedostataka na tržištu i rješavanju problema investicijskih okolnosti koje nisu optimalne. S obzirom na svoju ulogu na temelju Ugovorâ, sposobnost da djeluje u svim državama članicama i postojeće iskustvo u okviru sadašnjih financijskih instrumenata i EFSU-a, Grupa Europske investicijske banke trebala bi i dalje biti privilegirani partner u provedbi za odjeljak „EU”. Ona će provoditi 75 % jamstva EU-a. Nacionalne razvojne banke ili institucije također mogu postati partneri u provedbi. Nadalje, i druge međunarodne financijske institucije moći će biti partneri u provedbi, posebno ako imaju komparativnu prednost u smislu specifičnog stručnog znanja i iskustva u određenim državama članicama. Trebalo bi također omogućiti da drugi subjekti koji ispunjavaju kriterije utvrđene Financijskom uredbom djeluju kao partneri u provedbi. U ovom se poglavlju detaljno opisuje pokriće jamstva EU-a ovisno o različitim vrstama financiranja u okviru tog jamstva. Poglavlje V. – Upravljanje Fond InvestEU imat će savjetodavni odbor koji se sastoji od i. predstavnikâ partnera u provedbi; ii. predstavnikâ država članica; iii. stručnjaka kojeg imenuje Europski gospodarski i socijalni odbor; i iv. stručnjaka kojeg imenuje Odbor regija. Savjetodavni odbor, među ostalim, savjetuje Komisiju i Upravljački odbor o oblikovanju financijskih proizvoda koji se provode u okviru fonda InvestEU, o tržišnim kretanjima, nedostacima na tržištu i investicijskim okolnostima koje nisu optimalne te o tržišnim uvjetima. Osim toga, razmjenjuje mišljenja o kretanjima na tržištu i najbolje prakse. Osniva se Upravljački odbor radi utvrđivanja strateških i operativnih smjernica, donošenja metodološkog okvira za rizike, nadgledanja provedbe programa InvestEU, savjetovanja o užem izboru kandidata za članstvo u Odboru za ulaganja, donošenja poslovnika tajništva Odbora za ulaganja i donošenja pravila koja se primjenjuju na operacije s platformama za ulaganja. Upravni odbor sastoji se od četiriju predstavnika Komisije, triju predstavnika Grupe Europske investicijske banke i dvaju predstavnika drugih partnera u provedbi. Osim toga, Europski parlament imenuje jednog stručnjaka kao člana bez prava glasa. Odborom predsjeda predstavnik Komisije. Komisija provodi provjeru usklađenosti predloženih operacija financiranja ili operacija ulaganja s politikama kako bi provjerila jesu li usklađene s pravom EU-a prije podnošenja prijedloga Odboru za ulaganja. Kad je riječ o Europskoj investicijskoj banci, predlaže se da se njezini prijedlozi ne podvrgavaju provjeri usklađenosti s politikama jer se podnose Komisiji u okviru postupka predviđenog člankom 19. Protokola br. 5. Samo ako Komisija donese nepovoljno mišljenje u tom postupku, predmetna operacija financiranja ili operacija ulaganja isključuje se iz pokrića jamstva EU-a. Odbor za ulaganja odobrava upotrebu jamstva EU-a za operacije financiranja i operacije ulaganja. Njegovi su članovi vanjski stručnjaci sa stručnim znanjem iz relevantnih sektora. Odbor za ulaganja sastaje se u pet različita sastava u skladu s pet sastavnica politika. U svakom je sastavu šest članova, od kojih su četiri stalni članovi koji sudjeluju u svim sastavima. Pri odabiru preostala dva člana uzimaju se u obzir konkretna područja koja su obuhvaćena određenom sastavnicom politika.

Osniva se neovisno tajništvo koje pomaže Odboru za ulaganja. Administrativno je sjedište tajništva u Komisiji, ali je tajništvo odgovorno predsjedniku Odbora za ulaganja. Odbor za ulaganja također će biti nadležan za dodjelu jamstva EU-a operacijama obuhvaćenima Uredbom o EFSU-u. Za sve operacije financiranja i ulaganja potrebno je Odboru za ulaganja podnijeti tablicu pokazatelja. Time će se omogućiti neovisna, transparentna i usklađena procjena zahtjeva za jamstvo. Tablica sadržava detaljne informacije o predmetnoj operaciji financiranja ili operaciji ulaganja, među ostalim o doprinosu operacije ciljevima politike Unije, dodatnosti, nedostatku na tržištu ili investicijskim okolnostima koje nisu optimalne, učinku ulaganja i financijskom profilu. Poglavlje VI. – Savjetodavni centar InvestEU Savjetodavni centar InvestEU pružat će savjetodavnu potporu u pronalaženju, pripremi, razvoju, strukturiranju, javnoj nabavi i provedbi projekata, uključujući s time povezanu izgradnju kapaciteta te će biti dostupan promotorima projekata iz javnog i privatnog sektora te financijskim i drugim posrednicima. Poglavlje VII. – Portal InvestEU Na temelju iskustva stečenog u radu Europskog portala projekata ulaganja u okviru Plana ulaganja za Europu osnovat će se portal InvestEU, Komisija će provoditi sustavne provjere usklađenosti projekata s pravom i politikama Unije. Osim toga, partneri u provedbi obvezni su razmotriti one projekte u svojem području djelovanja za koje je utvrđeno da su usklađeni. Cilj je portala povećati vidljivost projekata za ulaganja u EU-u kojima je potrebno financiranje. Međutim, projekt se ne mora objaviti na portalu da bi dobio financijska sredstva EU-a. Slično tome, objava projekta na portalu ne znači da će projekt u konačnici dobiti jamstvo EU-a. Poglavlje VIII. – Odgovornost, praćenje i izvješćivanje, evaluacija i kontrola Od predsjednika Upravljačkog odbora može se zatražiti da izvijesti Europski parlament ili Vijeće ili da usmeno ili pismeno odgovori na njihova pitanja. U ovom se poglavlju predviđa redovito praćenje i izvješćivanje, dok se u Prilogu III. utvrđuju pokazatelji na temelju kojih će se mjeriti uspješnost. Ovo poglavlje sadržava i odredbe o reviziji i pravima OLAF-a u pogledu operacija financiranja i operacija ulaganja u trećim zemljama. Predlaže se da se uporaba jamstva EU-a ispita u okviru privremene i završne evaluacije u skladu sa zahtjevima iz Financijske uredbe. U privremenoj evaluaciji trebat će se razmotriti određene posebne značajke Uredbe, kao što su funkcioniranje modaliteta partnerstva između Komisije i Grupe Europske investicijske banke, raspodjela jamstva EU-a između Grupe Europske investicijske banke i drugih partnera u provedbi te rad savjetodavnog centra InvestEU. Poglavlje IX. – Transparentnost i vidljivost Ovo poglavlje sadržava odredbe kojima se osigurava odgovarajuća transparentnost i vidljivost u odnosu na krajnje primatelje i širu javnost. Poglavlje X. – Prijelazne i završne odredbe Zadnje poglavlje sadržava odredbe koje se odnose na korištenje prihoda, vraćanja i povrata iz prethodnih programa. Popis tih programa, koji uključuje EFSU, nalazi se u Prilogu IV. U ovom se poglavlju utvrđuje i postupak za donošenje delegiranih akata. Predviđeno je da se Uredba primjenjuje od 1. siječnja 2021. 2020/0108 (COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o uspostavi programa InvestEU

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 173. i članak 175. stavak treći, uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima, uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija, u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, budući da: (1)Pandemija bolesti COVID-19 snažan je udar na gospodarstvo Unije i svjetsko gospodarstvo. Zbog potrebnih mjera ograničavanja, gospodarska aktivnost u EU-u znatno se smanjila. Očekuje se da će smanjenje BDP-a EU-a u 2020. iznositi oko 7,5 %, što je znatno više nego tijekom financijske krize 2009. Izbijanje pandemije pokazalo je međusobnu povezanost globalnih lanaca opskrbe i otkrilo neke slabosti kao što je prekomjerno oslanjanje strateških industrija na nediversificirane vanjske izvore opskrbe. Te slabosti treba otkloniti kako bi se poboljšao odgovor Unije na izvanredne situacije te otpornost cijelog gospodarstva, a istodobno zadržala njegova otvorenost tržišnom natjecanju i trgovini u skladu s njegovim pravilima. Očekuje se znatan pad ulaganja. Iako su se prije pandemije udjeli ulaganja u BDP-u u Uniji oporavili, ostali su ispod razine koja se može očekivati u razdoblju snažnog oporavka i nije dovoljna da nadoknadi godine nedovoljnih ulaganja nakon krize 2009. Što je još važnije, postojećim razinama i predviđanjima ulaganja ne mogu se zadovoljiti potrebe Unije za strukturnim ulaganjima s ciljem ponovnog pokretanja i održavanja dugoročnog rasta u kontekstu tehnoloških promjena i globalne konkurentnosti, među ostalim u području inovacija, vještina, infrastrukture, malih i srednjih poduzeća (MSP-ovi), niti se može omogućiti suočavanje s ključnim društvenim izazovima, kao što su održivost ili starenje stanovništva. Slijedom toga, kako bi se ostvarili ciljevi politike Unije i podržao brz i zdrav gospodarski oporavak, potrebna je potpora za uklanjanje nedostataka na tržištu i investicijskih okolnosti koje nisu optimalne te za smanjenje nedostatka ulaganja u ciljanim sektorima. (2)U evaluacijama je istaknuto da je zbog raznolikosti financijskih instrumenata provedenih na temelju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014.–2020. došlo do određenih preklapanja njihova područja primjene. Ta je raznolikost uzrokovala složenost posrednicima i krajnjim primateljima koji su se suočavali s različitim pravilima o prihvatljivosti i izvješćivanju. Nepostojanje usklađenih pravila otežalo je kombiniranje sredstava iz nekoliko fondova Unije, iako bi takvo kombiniranje koristilo projektima kojima su potrebne razne vrste financiranja. Stoga bi, nadovezujući se i na iskustva s Europskim fondom za strateška ulaganja (EFSI) uspostavljenim u okviru Plana ulaganja za Europu, trebalo osnovati jedinstveni fond InvestEU kako bi se krajnjim primateljima pružila učinkovitija potpora integriranjem i pojednostavnjivanjem financiranja koje se nudi u okviru jedinstvenog sustava proračunskog jamstva, čime bi se poboljšao učinak intervencija Unije i istodobno smanjio trošak za proračun Unije. (3)Posljednjih je godina Unija donijela ambiciozne strategije za dovršetak jedinstvenog tržišta i poticanje održivog i uključivog rasta i zapošljavanja, kao što su „Europa 2020. – Strategija za pametan, održiv i uključiv rast” od 3. ožujka 2010., „Akcijski plan o izgradnji unije tržišta kapitala” od 30. rujna 2015., „Nova europska agenda za kulturu” od 22. svibnja 2018., „Čista energija za sve Europljane” od 30. studenoga 2016., „Zatvaranje kruga — akcijski plan EU-a za kružno gospodarstvo” od 2. prosinca 2015., „Europska strategija za mobilnost s niskom razinom emisije” od 20. srpnja 2016., „europski akcijski plan obrane“ od 30. studenoga 2016., „Pokretanje Europskog fonda za obranu” od 7. lipnja 2017., „Svemirska strategija za Europu” od 26. listopada 2016., „Međuinstitucijski proglas o europskom stupu socijalnih prava“ od 13. prosinca 2017., „europski zeleni plan“ od 11. prosinca 2019., „Plan ulaganja za europski zeleni plan“ od 14. siječnja 2020., „Jaka socijalna Europa za pravednu tranziciju“ od 14. siječnja 2020., „Strategija o oblikovanju digitalne budućnosti Europe“, „Podatkovna strategija“ i „Komunikacija o umjetnoj inteligenciji“ od 19. veljače 2020., „Nova industrijska strategija za Europu“ od 10. ožujka 2020. i „Strategija za MSP-ove za održivu i digitalnu Europu“ od 10. ožujka 2020. U okviru fonda InvestEU trebalo bi iskoristiti i ojačati sinergije međusobno poticajnih strategija pružanjem potpore ulaganjima i pristupu financiranju. (4)Na razini Unije, europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika predstavlja okvir za određivanje prioriteta nacionalnih reformi i praćenje njihove provedbe. Države članice, prema potrebi u suradnji s lokalnim i regionalnim vlastima, izrađuju vlastite nacionalne višegodišnje strategije ulaganja kojima se podupiru ti prioriteti reformi. Te bi strategije trebale biti predstavljene zajedno s godišnjim nacionalnim programima reformi kako bi se okvirno definirali i koordinirali prioritetni projekti ulaganja kojima će se pružiti potpora u obliku nacionalnog financiranja ili financiranja Unije, ili oboje. Trebale bi poslužiti i za dosljedno korištenje sredstava EU-a i kako bi se povećala dodana vrijednost financijske potpore, posebno iz europskih strukturnih i investicijskih fondova, europske funkcije stabilizacije ulaganja i fonda InvestEU, ovisno o slučaju. (5)Fond InvestEU trebao bi doprinijeti poboljšanju konkurentnosti i socioekonomske konvergencije i kohezije Unije, među ostalim u područjima inovacija i digitalizacije, učinkovite uporabe resursa u skladu s kružnim gospodarstvom, održivosti i uključivosti gospodarskog rasta Unije te socijalne otpornosti i integracije Unijinih tržišta kapitala, uključujući putem rješenja za njihovu rascjepkanost i diversifikaciju izvora financiranja za poduzeća Unije. U tu bi svrhu fond InvestEU trebao podupirati tehnički i ekonomski isplative projekte uspostavom okvira za uporabu dužničkih i vlasničkih instrumenata te instrumenata podjele rizika osiguranih jamstvom iz proračuna Unije i, prema potrebi, financijskim doprinosima partnerâ u provedbi. Fond InvestEU trebao bi se temeljiti na potražnji i trebao bi istodobno biti usmjeren na ostvarivanje strateških, dugoročnih koristi u ključnim područjima politike Unije koja se inače ne bi financirala ili bi se nedovoljno financirala, čime bi se doprinijelo ostvarivanju ciljeva politika Unije. Potpora u okviru fonda InvestEU trebala bi obuhvaćati širok raspon sektora i regija, ali bi se njome trebala izbjegavati prekomjerna sektorska ili geografska koncentracija te bi se trebao olakšati pristup projektima koji se sastoje od partnerskih subjekata u više regija diljem EU-a. (6)Kulturni i kreativni sektori ključni su i brzorastući sektori Unije, u okviru kojih se intelektualno vlasništvo i kreativnost pojedinca pretvaraju u gospodarsku i kulturnu vrijednost. Međutim, ograničavanja društvenih kontakata uvedeno tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 imala su znatan negativan gospodarski učinak na te sektore. Osim toga, nematerijalna priroda imovine u tim sektorima ograničila je pristup privatnom financiranju MSP-ovima i organizacija iz tih sektora koje je ključno za ulaganja, rast i konkurentnost na međunarodnoj razini. U okviru programa InvestEU trebalo bi MSP-ovima iz kulturnih i kreativnih sektora nastaviti olakšavati pristup financiranju. Kulturni, kreativni, audiovizualni i medijski sektori ključni su za našu kulturnu raznolikost i demokraciju u digitalnom dobu te su sastavni dio naše suverenosti i autonomije, a strateška ulaganja u audiovizualni i medijski sadržaj i tehnologiju definirat će dugoročni kapacitet za proizvodnju i distribuciju sadržaja širokoj publici preko nacionalnih granica. (7)U cilju poticanja održivog i uključivog rasta, ulaganja i zapošljavanja, čime se pridonosi poboljšanju blagostanja, pravednijoj raspodjeli dohotka te većoj ekonomskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji u Uniji, fondom InvestEU trebalo bi podupirati ulaganja u materijalnu i nematerijalnu imovinu, uključujući kulturnu baštinu. Projekti financirani u okviru fonda InvestEU trebaju zadovoljiti okolišne i socijalne standarde Unije, uključujući prava radnika. Intervencije u okviru fonda InvestEU trebale bi nadopunjavati potporu Unije koja se pruža u obliku bespovratnih sredstava. (8)Unija je podržala ciljeve utvrđene u Programu Ujedinjenih naroda za održivi razvoj do 2030. („Program 2030.“) i njegove ciljeve održivog razvoja te Pariški sporazum donesen na Okvirnoj konvenciji Ujedinjenih naroda o promjeni klime („Pariški sporazum o klimatskim promjenama“), kao i Okvir iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa za razdoblje 2015.–2030. Kako bi se ostvarili ti ciljevi, uključujući one koji su dio politika okoliša Unije, djelovanje u cilju održivog razvoja treba znatno povećati. Stoga bi načela održivog razvoja trebala imati istaknutu ulogu u uspostavi fonda InvestEU. (9)Program InvestEU trebao bi pridonijeti izgradnji održivog sustava financiranja u Uniji kojim se podupire preusmjeravanje privatnog kapitala u održiva ulaganja u skladu s ciljevima navedenima u komunikaciji Komisije od 8. ožujka 2018. „Akcijski plan: Financiranje održivog rasta” i komunikaciju Komisije od 14. siječnja 2020. o Planu ulaganja za europski zeleni plan. (10)Kako bi se uzela u obzir važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama koje je Unija preuzela u pogledu provedbe Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja, program InvestEU pridonijet će uključivanju mjera u području klime i ostvarivanju ukupne ciljne vrijednosti od 25 % za rashode iz proračuna Unije namijenjene klimatskim ciljevima. Djelovanjima u okviru programa InvestEU kojima se pridonosi ostvarivanju klimatskih ciljeva trebalo bi biti namijenjeno 30 % cjelokupne financijske omotnice programa InvestEU. Relevantno djelovanje utvrdit će se tijekom izrade i provedbe programa InvestEU te ponovno ocijeniti u kontekstu odgovarajućih evaluacija i postupaka preispitivanja. (11)Doprinos fonda InvestEU ostvarenju ciljne vrijednosti u području klime pratit će se s pomoću sustava Unije za nadzor klimatske politike koji je Komisija izradila u suradnji s potencijalnim partnerima u provedbi te odgovarajućom primjenom kriterija utvrđenih [Uredbom o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja] kako bi se odredilo je li gospodarska aktivnost okolišno održiva. Programom InvestEU ujedno bi se trebalo doprinijeti provedbi ostalih dimenzija ciljeva održivog razvoja. (12)Prema Izvješću o globalnim rizicima 2018. Svjetskog ekonomskog foruma, pola od deset najkritičnijih rizika koji prijete globalnom gospodarstvu tiču se okoliša. Ti rizici obuhvaćaju zagađenje zraka, tla, unutarnjih voda i oceana, ekstremne vremenske uvjete, gubitke u bioraznolikosti i neuspjehe u ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi njima. Načela zaštite okoliša sastavni su dio Ugovora i mnogih politika Unije. Stoga bi se uključivanje okolišnih ciljeva trebalo poticati u operacijama povezanima s fondom InvestEU. U pripremu i provedbu ulaganja trebalo bi integrirati zaštitu okoliša te sprečavanje povezanih rizika i upravljanje njime. Osim toga, EU bi trebao pratiti svoje rashode koji se odnose na bioraznolikost i kontrolu onečišćenja zraka kako bi ispunio obveze izvješćivanja na temelju Konvencije o biološkoj raznolikosti i Direktive (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća. Ulaganja namijenjena ostvarivanju ciljeva u pogledu okolišne održivosti trebala bi se stoga pratiti primjenom zajedničkih metodologija usklađenih s metodologijama izrađenima u okviru drugih programa Unije koji se odnose na upravljanje klimom, bioraznolikošću i onečišćenjem zraka kako bi se omogućila procjena pojedinačnog i kombiniranog učinka ulaganja na ključne sastavnice prirodnog kapitala, uključujući zrak, vodu, tlo i bioraznolikost.

(13)Projekti ulaganja koji primaju znatnu potporu Unije, posebno u području infrastrukture trebali bi biti pod nadzorom partnera u provedbi kako bi se utvrdilo imaju li okolišni, klimatski ili socijalni učinak. Projekti ulaganja koji imaju takav učinak trebali bi podlijegati provjeri održivosti u skladu sa smjernicama koje bi Komisija trebala izraditi u bliskoj suradnji s potencijalnim partnerima u provedbi u okviru programa InvestEU. Smjernice bi trebale odgovarajuće primjenjivati kriterije utvrđene [Uredbom o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja] kako bi se odredilo je li gospodarska aktivnost okolišno održiva i usklađena sa smjernicama izrađenima za druge programe Unije. U skladu s načelom proporcionalnosti, te bi smjernice trebale sadržavati odgovarajuće odredbe kako bi se izbjeglo nepotrebno administrativno opterećenje, a projekti ispod određene veličine utvrđene u smjernicama trebali bi biti isključeni iz provjere održivosti. Ako partner u provedbi zaključi da nije potrebno provesti provjeru održivosti, trebao bi dostaviti obrazloženje Odboru za ulaganja koji je osnovan za potrebe fonda InvestEU. Operacije koje nisu u skladu s postizanjem klimatskih ciljeva ne bi trebale biti prihvatljive za potporu na temelju ove Uredbe. (14)Niske stope ulaganja u infrastrukturu u Uniji tijekom financijske krize i krize uzrokovane bolešću COVID-19 umanjile su kapacitete Unije za poticanje održivog rasta, konkurentnosti i konvergencije. Stvara i rizik od konsolidacije neravnoteža i utječe na dugoročni razvoj regija. Znatna ulaganja u infrastrukturu Unije, osobito u pogledu međusobne povezanosti i energetske učinkovitosti te uspostave jedinstvenog europskog prometnog prostora, ključna su za postizanje Unijinih ciljeva održivosti, među ostalim obveza Unije u pogledu ostvarivanja ciljeva održivog razvoja te energetskih i klimatskih ciljeva do 2030. Stoga bi potpora iz fonda InvestEU trebala biti usmjerena na ulaganja u promet, energetiku, uključujući energetsku učinkovitost te obnovljive izvore energije i druge sigurne i održive izvore energije s niskom razinom emisija, infrastrukturu u području okoliša, infrastrukturu u području klime te pomorsku i digitalnu infrastrukturu. U okviru programa InvestEU prednost bi trebalo dati područjima s manjkom ulaganja u kojima su potrebna dodatna ulaganja. Kako bi se maksimalno povećao učinak i dodana vrijednost financijske potpore Unije, primjereno je promicati pojednostavnjeni proces ulaganja kojim se omogućuje vidljivost portfelja projekata i u najvećoj mogućoj mjeri povećavaju sinergije među relevantnim programima Unije u područjima kao što su promet, energetika i digitalizacija. Imajući u vidu prijetnje sigurnosti i zaštiti, u projekte ulaganja koji primaju potporu Unije trebalo bi uključiti mjere otpornosti infrastrukture, uključujući njezino održavanje i sigurnost, te u obzir uzeti načela zaštite građana u javnim prostorima. To bi trebala biti nadopuna nastojanjima u okviru drugih fondova Unije kojim se pruža potpora sigurnosnim aspektima ulaganja u javne prostore, promet, energetiku i drugu kritičnu infrastrukturu, kao što je Europski fond za regionalni razvoj. (15)Program InvestEU trebao bi, prema potrebi, doprinijeti ciljevima Direktive (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe o upravljanju te promicati energetsku učinkovitost odluka o ulaganjima. (16)Istinska multimodalnost prilika je za stvaranje učinkovite prometne mreže pogodne za okoliš kojom se u najvećoj mogućoj mjeri iskorištava potencijal svih prijevoznih sredstava i ostvaruje sinergija među njima. Programom InvestEU trebala bi se podupirati ulaganja u multimodalna prometna čvorišta, koja unatoč svojem znatnom gospodarskom potencijalu i poslovnom modelu predstavljaju znatan rizik za privatne ulagatelje. Programom InvestEU bi se ujedno moglo doprinijeti razvoju i uvođenju inteligentnih prometnih sustava. Programom InvestEU trebalo bi se doprinijeti jačanju napora za osmišljavanje i primjenu tehnologija kojima se poboljšava sigurnost vozila i prometne infrastrukture. (17)Razvojem projekata i poduzeća u području plavog gospodarstva i načela financiranja održivog plavog gospodarstva, program InvestEU trebao bi doprinijeti politikama Unije koje se odnose na mora i oceane. To može uključivati intervencije u području pomorskog poduzetništva i pomorske industrije, inovativnu i konkurentnu pomorsku industriju, obnovljivu energiju mora i kružno gospodarstvo. (18)Iako je razina ukupnih ulaganja u Uniji rasla prije krize uzrokovane bolešću COVID-19, ulaganja u visokorizične aktivnosti kao što su istraživanje i inovacije i dalje su bila nedovoljna te se pretpostavlja da ih je kriza znatno pogodila. Nedovoljna ulaganja u istraživanje i inovacije štete industrijskoj i gospodarskoj konkurentnosti Unije te kvaliteti života njezinih građana. Fond InvestEU trebao bi pružiti odgovarajuće financijske proizvode za različite faze inovacijskog ciklusa i širok raspon dionika, posebno kako bi se omogućili razvoj i primjena rješenja na komercijalnoj razini u Uniji, kako bi ta rješenja bila konkurentna na svjetskim tržištima te kako bi se promicala izvrsnost Unije u održivim tehnologijama na globalnoj razini, u sinergiji s programom Obzor Europa, uključujući Europsko vijeće za inovacije. U tom bi pogledu iskustvo stečeno zahvaljujući financijskim instrumentima uvedenima u okviru programa Obzor 2020. kao što je InnovFin – Financiranje EU-a za inovatore, kojim se inovativnim poduzećima olakšava i ubrzava pristup financiranju, trebalo poslužiti kao čvrsta osnova za pružanje ove ciljane potpore. (19)Turizam je važno područje za gospodarstvo Unije i sektor je koji je zbog pandemije bolesti COVID-19 doživio posebno veliko smanjenje. Program InvestEU trebao bi doprinijeti jačanju njegove dugoročne konkurentnosti podupiranjem operacija kojima se promiče održiv, inovativan i digitalni turizam. (20)Hitno je potrebno uložiti znatan napor u ulaganja u digitalnu transformaciju i njezino poticanje i omogućiti koristi od te transformacije svim građanima i poduzećima u Uniji . Čvrsti okvir politike strategije jedinstvenog digitalnog tržišta sada bi trebao biti popraćen ulaganjima sličnih ambicija, među ostalim u umjetnu inteligenciju, u skladu s programom Digitalna Europa. (21)Mala i srednja poduzeća čine više od 99 % poduzeća u Uniji te imaju znatnu i ključnu gospodarsku vrijednost. Ona se, međutim, suočavaju s poteškoćama u pristupu financiranju zbog toga što ih se smatra visokorizičnima ili zbog nedovoljnog kolaterala. Dodatni izazovi proizlaze iz potrebe MSP-ova i poduzeća socijalne ekonomije da ostanu konkurentni zahvaljujući sudjelovanju u aktivnostima digitalizacije, internacionalizacije, transformacije u skladu s logikom kružnog gospodarstva, inovacijskim aktivnostima te osiguravanjem da njihova radna snaga stječe nove vještine. Nadalje, u odnosu na veća poduzeća, oni imaju ograničeniji pristup izvorima financiranja: obično ne izdaju obveznice, imaju tek ograničen pristup burzama ili velikim institucionalnim ulagateljima. Inovativna rješenja, kojima primjerice zaposlenici stječu poduzeće ili udio u njemu, također su sve uobičajenija za MSP-ove i poduzeća socijalne ekonomije. Poteškoća u vezi s pristupom financiranju još je veća za MSP-ove čije su djelatnosti usmjerene na nematerijalnu imovinu. MSP-ovi u Uniji u velikoj mjeri ovise o bankama i financiranju zaduživanjem u obliku bankovnih prekoračenja, zajmova ili leasinga. Podrška MSP-ovima koji se susreću s tim izazovima pojednostavnjivanjem njihova pristupa financiranju i pružanjem raznolikijih izvora financiranja potrebna je za povećanje sposobnosti MSP-ova za financiranje vlastitog osnivanja, rasta, inovacija i održivog razvoja, osiguravanje vlastite konkurentnosti, suočavanje s gospodarskim padovima te za jačanje otpornosti gospodarstva i financijskog sustava tijekom gospodarskih padova ili šokova, kao i sposobnosti MSP-ova za otvaranje radnih mjesta i stvaranje socijalne dobrobiti. Tom se uredbom ujedno nadopunjuju inicijative koje su već uvedene u kontekstu unije tržišta kapitala. Fond InvestEU trebao bi se stoga nadovezivati na uspješne programe Unije kao što je Program za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME) i njime bi se trebali osigurati obrtni kapital i ulaganja tijekom cijelog životnog ciklusa poduzeća, financiranje za transakcije leasinga i prilika za stavljanje naglaska na specifične, usmjerenije financijske proizvode. Trebalo bi povećati i kapacitete mehanizama za financiranje javnih/privatnih fondova, kao što je Fond za inicijalnu javnu ponudu MSP-ova, kojim se nastoji pružiti potpora MSP-ovima usmjeravanjem većeg broja privatnog i javnog vlasničkog kapitala, posebno u strateška poduzeća. (22)Kako je navedeno u dokumentu za razmatranje o socijalnoj dimenziji Europe od 26. travnja 2017. i u Komunikaciji o europskom stupu socijalnih prava te okviru Unije za Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom i Komunikaciji „Jaka socijalna Europa za pravednu tranziciju“ od 14. siječnja 2020., izgradnja uključivije i pravedne Unije ključni je prioritet Unije u borbi protiv nejednakosti i poticanju politika socijalne uključenosti u Europi. Nejednakost mogućnosti posebno utječe na pristup obrazovanju, osposobljavanju, kulturi, zapošljavanju, zdravstvenim i socijalnim uslugama. Ulaganje u socijalnu dimenziju gospodarstva, ljudske vještine i kapital te integracija ugroženih društvenih skupina može unaprijediti gospodarske mogućnosti, posebno ako se koordiniraju na razini Unije. Fond InvestEU trebao bi se upotrebljavati za potporu ulaganjima u obrazovanje i osposobljavanje, uključujući prekvalifikaciju radnika i stjecanje dodatnih vještina, među ostalim u regijama koje ovise o gospodarstvu s visokim razinama ugljika i koje su zahvaćene strukturnim prijelazom na niskougljično gospodarstvo. Trebao bi se upotrebljavati za potporu projektima koji stvaraju pozitivne socijalne učinke i povećavaju socijalnu uključenost povećanjem zaposlenosti u svim regijama, posebno za nekvalificirane radnike i dugoročno nezaposlene osobe, te poboljšanjem stanja u pogledu rodne ravnopravnosti, jednakih mogućnosti, nediskriminacije, pristupačnosti, međugeneracijske solidarnosti, zdravstvenog sektora i sektora socijalnih usluga, socijalnog stanovanja, beskućništva, digitalne uključivosti, razvoja zajednice, uloge i pripadnosti mladih u društvu te ugroženih skupina, uključujući državljane trećih zemalja. Program InvestEU ujedno bi trebao doprinijeti potpori europskih kulturnih i kreativnih aktivnosti sa socijalnim ciljem. (23)Radi stvaranja protuteže negativnim učincima dubokih društvenih transformacija koje će se dogoditi u Uniji i na tržištu rada u sljedećem desetljeću, potrebno je ulagati u ljudski kapital, socijalnu infrastrukturu, mikrofinanciranje, etičko financiranje i financiranje socijalnih poduzeća te nove poslovne modele socijalne ekonomije, uključujući ulaganja s društvenim učinkom i javno ugovaranje s društvenim ishodima. Program InvestEU trebao bi ojačati ekosustav socijalnog tržišta u nastajanju povećanjem financiranja i pristupa financiranju za mikropoduzeća i socijalna poduzeća te institucije socijalne solidarnosti kako bi se zadovoljila potražnja onih kojima je to najpotrebnije. U izvješću radne skupine na visokoj razini o ulaganju u socijalnu infrastrukturu u Europi iz siječnja 2018. „Poticanje ulaganja u socijalnu infrastrukturu u Europi”, utvrđen je ukupni nedostatak ulaganja u okviru socijalne infrastrukture i usluga od najmanje 1,5 bilijuna EUR za razdoblje između 2018. i 2030., među ostalim u području obrazovanja, osposobljavanja, zdravstva i stanovanja. Tome je potrebna potpora i na razini Unije. Stoga bi se za podupiranje razvoja vrijednosnog lanca socijalnog tržišta i otpornije Unije trebala iskoristiti zajednička snaga javnog, poslovnog i filantropskog kapitala te potpora zaklada i alternativnih pružatelja financiranja, kao što su etički, socijalni i održivi akteri. (24)U gospodarskoj krizi prouzročenoj pandemijom bolesti COVID-19 raspodjela sredstava na tržištu nije u potpunosti učinkovita a percipirani rizik znatno umanjuje tijek privatnih ulaganja. U takvim je okolnostima ključna značajka fonda InvestEU, tj. smanjenje rizika od ekonomski isplativih projekata za privlačenje privatnog financiranja, posebno vrijedna i trebalo bi je ojačati, među ostalim kako bi se smanjio rizik asimetričnog oporavka. Programom InvestEU trebala bi se moći pružiti ključna potpora poduzećima u fazi oporavka te istodobno usmjeriti pozornost ulagatelja na srednjoročne i dugoročne prioritete politike Unije kao što su europski zeleni plan, Plan ulaganja za europski zeleni plan, strategija o izgradnji digitalne budućnosti Europe i Jaka socijalna Europa za pravednu tranziciju. Time će se znatno povećati kapacitet za preuzimanje rizika Grupe EIB-a i nacionalnih razvojnih banaka i institucija i drugih partnera u provedbi radi potpore gospodarskom oporavku. (25)Pandemija bolesti COVID-19 snažan je udar na gospodarstvo Unije i svjetsko gospodarstvo. Očekuje se da će pad BDP-a EU-a biti mnogo veći nego tijekom financijske krize u 2009., a negativni socijalni učinci bit će neizbježni. Izbijanje pandemije ukazalo je na potrebu za rješavanjem strateških slabosti kako bi se poboljšao odgovor Unije na hitne situacije, kao i otpornost cijelog gospodarstva. Samo otporno, uključivo i integrirano europsko gospodarstvo može očuvati jedinstveno tržište i jednake uvjete u korist i najpogođenijih država članica. (26)Fond InvestEU trebao bi se provoditi u okviru pet sastavnica politika koje odražavaju ključne prioritete politike Unije, i to su: održiva infrastruktura; istraživanja, inovacije i digitalizacija; MSP-ovi; socijalna ulaganja i vještine; i strateška europska ulaganja. (27)Iako bi sastavnica politike koja se odnosi na MSP-ove prvenstveno trebala biti usmjerena na korist MSP-ova, mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije također bi trebala biti prihvatljiva u okviru te sastavnice politike. I poduzeća srednje tržišne kapitalizacije trebala bi biti prihvatljiva za potporu u okviru preostalih četiriju sastavnica politike. (28)Glavni bi fokus sastavnice za europska strateška ulaganja trebala biti potpora krajnjim primateljima s poslovnim nastanom u državi članici koji djeluju u Uniji, a čije su aktivnosti od strateške važnosti za Uniju, posebno s obzirom na zelenu i digitalnu tranziciju i pojačanu otpornost u sljedećim područjima: i. pružanje kritične zdravstvene skrbi, proizvodnja i stvaranje zaliha lijekova, medicinskih proizvoda i medicinske opreme, jačanje kapaciteta za odgovor na zdravstvene krize i sustava civilne zaštite; ii. kritična infrastruktura, bilo da je fizička ili virtualna; iii. osiguravanje robe i usluga ključnih za rad i održavanje takve infrastrukture; iv. ključne razvojne, transformacijske, zelene i digitalne tehnologije te revolucionarne inovacije ako je ulaganje strateški važno za industrijsku budućnost Unije, uključujući umjetnu inteligenciju, lanac blokova, softver, robotiku, poluvodiče, mikroprocesore, tehnologije rubnog računalstva u oblaku, računalstvo visokih performansi, kibersigurnost, kvantne tehnologije, fotoniku, industrijsku biotehnologiju, tehnologije obnovljivih izvora energije, tehnologije skladištenja energije uključujući akumulatore, održive prometne tehnologije, čisti vodik i gorivne članke, dekarbonizacijske tehnologije za industriju, hvatanje i skladištenje ugljika, tehnologije kružnog gospodarstva, biomedicinu, nanotehnologije, lijekove i napredne materijale; v. proizvodna postrojenja za masovnu proizvodnju komponenti i uređaja za informacijsku i komunikacijsku tehnologiju u EU-u; vi. opskrba i stvaranje zaliha kritičnih inputa za javne aktere, poduzeća ili potrošače u Uniji; vii. kritične tehnologije i inputi za sigurnost Unije i njezinih država članica, kao što su obrambeni i svemirski sektor te kibersigurnost, te roba s dvojnom namjenom kako je definirana u članku 2. točki 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 428/2009. Krajnji primatelji trebali bi imati registrirano sjedište u državi članici i biti aktivni u Uniji u smislu obavljanja znatnih aktivnosti u pogledu osoblja, proizvodnje, istraživanja i razvoja ili drugih poslovnih aktivnosti u Uniji. Projekti koji pridonose diversifikaciji strateških lanaca opskrbe na jedinstvenom tržištu putem operacija na više lokacija u cijelom EU-a trebali bi moći ostvariti korist. (29)Sastavnica za europska strateška ulaganja trebala bi biti usmjerena i na dobavljače koji imaju poslovni nastan i posluju u Uniji i čije su aktivnosti od strateške važnosti za Uniju te kojima bi bila potrebna dugoročna ulaganja ili koji su obuhvaćeni mehanizmom za provjeru izravnih stranih ulaganja. Osim toga, važni projekti od zajedničkog europskog interesa posebno bi trebali imati koristi od sastavnice za europska strateška ulaganja. (30)Programom InvestEU također bi se trebala pružati potpora financiranju za mobilizaciju ulaganja u korist regija u kojima je potrebno osigurati pravednu tranziciju. (31)Svaka od tih sastavnica politike trebala bi se sastojati od dva odjeljka: odjeljka „EU” i odjeljka „države članice”. Odjeljak „EU” trebao bi biti namijenjen uklanjanju nedostataka na tržištu ili investicijskih okolnosti koje nisu optimalne na razini Unije ili pojedine države članice na proporcionalan način, pri čemu bi podržane operacije trebale imati jasnu dodanu vrijednost za Uniju. Odjeljak „države članice” trebao bi državama članicama i regionalnim vlastima preko njihove države članice omogućiti da određenim dijelom svojih sredstava iz fondova u okviru podijeljenog upravljanja pridonesu rezervacijama za jamstvo EU-a kako bi se ono upotrijebilo za operacije financiranja ili operacije ulaganja u cilju uklanjanja specifičnih n