Iako građansko pravosuđe općenito djeluje učinkovito, nedostaju određeni podaci o funkcioniranju upravnog pravosuđa. Učinkovitost građanskog pravosuđa postojano je visoka, iako je trajanje postupaka znatno dulje na drugom i trećem stupnju. Broj neriješenih građanskih predmeta nizak je, a postojana stopa rješavanja predmeta od oko 100 % pokazuje da se građansko pravosuđe učinkovito bavi svojim predmetima. Nedostaju podaci o duljini sudskih postupaka i broju neriješenih predmeta u upravnom pravosuđu. To ne dopušta jasan pregled ukupne učinkovitosti pravosudnog sustava.

Visoka razina percepcije neovisnosti sudstva i općenito dobra razina učinkovitosti karakteristike su luksemburškog pravosudnog sustava. U Parlamentu se raspravlja o ustavnoj reformi za daljnje jačanje neovisnosti sudstva na način da je se ugradi u Ustav i da se uspostavi sudbeno vijeće. Kad je riječ o kvaliteti pravosudnog sustava, planiraju se mjere za poticanje digitalizacije pravosuđa, što trenutačno ostavlja prostor za poboljšanje. Konkretno, mogla bi se poboljšati dostupnost sredstava za podnošenje predmeta, slanje sudskih poziva i praćenje sudskih postupaka putem interneta. Osim toga, raspravlja se o reformi sustava pravne pomoći kako bi se pojednostavili pojedini postupci i kako bi bili dostupni većem broju građana. Učinkovitost građanskog pravosuđa dosljedno je visoka, no potrebni su još podaci o upravnom pravosuđu.

U odgovoru na pandemiju bolesti COVID-19 proglašeno je izvanredno stanje. Izvanredno stanje proglašeno je 18. ožujka 2020. i produljeno je šest dana kasnije. Izvanredno stanje, koje je predviđeno Ustavom, omogućilo je Vladi da donese odgovarajuće, nužne i razmjerne mjere na svakom planu na ograničeno vrijeme. Zakonodavstvo doneseno nakon završetka izvanrednog stanja 24. lipnja 2020. produljilo je određene mjere u vezi s pandemijom bolesti COVID-19 do kraja rujna.

Doneseno je zakonodavstvo u vezi sa sukobom interesa i imovinskim karticama članova vlade i državnih službenika. Kad je riječ o ministrima, uspostavljeni su Kodeks ponašanja, pravila o izjavi o imovinskom stanju, obnašanju rukovodećih funkcija ili članstvu u upravnim odborima, prihvaćanju darova i izjavama o interesima. Kodeks ponašanja pozitivno je ocijenio i GRECO, koji je naglasio da ostaje prostor za poboljšanje u pogledu mehanizama nadzora, s obzirom na to da je Kodeks uglavnom samoregulatoran . Odbor za etiku osnovan je 2018. Odbor za etiku ima savjetodavnu ulogu i donosi mišljenja o tumačenju Kodeksa ponašanja. Od njegova osnivanja šest je slučajeva izneseno pred Odbor. Pisma kojima se predmet upućuje Odboru objavljuju se na internetskoj stranici Vlade koja ima odjeljak posvećen i mišljenju Odbora za etiku, a stoga je i objavljen u javnosti. Donesen je Kodeks ponašanja zastupnika u Parlamentu iz 2014. u pitanjima financijskih interesa i sukoba interesa. Nepravilnosti može istražiti predsjednik Doma ili, ako ih prijave građani, kada se utvrde u vezi s izjavama zastupnika u Parlamentu o imovinskom stanju koje su javno dostupne. Kako bi se Kodeks ponašanja za članove Zastupničkog doma detaljnije pojasnio, 2018. donesen je provedbeni instrument . Luksemburg je donio i Etički kodeks za svoje policijske snage u prosincu 2019. I policijske snage su ojačale svoju etičku izobrazbu za svoje pripadnike.

Institucionalni okvir za sprečavanje i borbu protiv korupcije podijeljen je između nekoliko tijela. To uključuje Ministarstvo pravosuđa, Revizorski sud, Državno odvjetništvo i Policiju. Ovlasti gospodarskog i financijskog odjela državnog odvjetništva usmjerene su na suzbijanje financijskog kriminala općenito, a ne posebno na korupciju. Financijsko-obavještajna jedinica zajedno s gospodarskim i financijskim odjelom istražuje kaznena djela povezana s korupcijom koja proizlaze iz financijskog kriminala. Kad je riječ o resursima državnog odvjetništva, u posljednjih godinu dana zabilježeni su nedostaci. Pitanja o nedovoljnim resursima pogoršava sve složenija priroda financijskog kriminala. U tom se kontekstu preispituje postupak zapošljavanja i raspodjela resursa.

Nekoliko neovisnih tijela ima ključne uloge u zaštiti temeljnih prava. UN-ov Globalni savez nacionalnih institucija za ljudska prava akreditirao je Nacionalnu instituciju za ljudska prava, CCDH , statusom razine „A”. Savjetodavno tijelo daje mišljenja i preporuke o pitanjima koje se odnose na temeljna prava, bilo na vlastitu inicijativu ili na zahtjev Vlade. CCDH potpada pod nadležnost premijera, ali u praksi djeluje neovisno. Dio je šire strukture institucija koje štite temeljna prava, što uključuje i pučkog pravobranitelja, pučkog pravobranitelja za prava djeteta, Nacionalno povjerenstvo za zaštitu podataka i Centar za jednako postupanje. Da bi građanima olakšala pristup institucijama koje štite temeljna prava, Vlada namjerava ta tijela smjestiti u jednu Kuću ljudskih prava.

Cilj je nedavnih inicijativa poticanje okruženja za civilno društvo. Smatra se da Luksemburg ima otvoreno okruženje civilnog društva, a nedavnim se nastojanjima želi dodatno ojačati okruženje civilnog društva. Vlada je nedavno osnovala dva savjetodavna tijela u skladu s Nacionalnim akcijskim planom za provedbu Konvencije o pravima osoba s invaliditetom 2019.-2024. kako bi potaknula suradnju između civilnog društva i vlade pružanjem foruma za raspravu. Dionici smatraju da bi se okruženje civilnog društva moglo dodatno poboljšati uvođenjem jamstava privatnosti u postojeća pravila registracije za neprofitne organizacije.

Nedavnom ustavnom reformom uvedene su promjene bitne za sustav provjera i ravnoteže. Ustavna revizija od 15. svibnja 2020. pojačala je učinke odluka Ustavnog suda kojima je zakonska odredba proglašena neustavnom. Ustav sada predviđa da takve odredbe prestaju imati pravni učinak od dana nakon donošenja presude Ustavnog suda nadalje, osim ako sam Sud ne odredi drugo vremensko razdoblje. U njemu se navodi i da Sud utvrđuje uvjete i ograničenja učinka odluke o učincima koji si nastali zbog neustavne odredbe. Ova ustavna revizija popravlja situaciju kada zakonska odredba koja je proglašena neustavnom i dalje ima pravne učinke. Nadalje, predloženom revizijom ustava predviđa se uključivanje ureda pučkog pravobranitelja u tekst samog Ustava. Revizija je još uvijek u fazi rasprave u Parlamentu. Takvo ugrađivanje institucije pučkog pravobranitelja u Ustav pridonijelo bi jačanju te institucije.





Prilog I.: Popis izvora prema abecednom redoslijedu*

* Popis doprinosa primljenih u kontekstu savjetovanja za Izvješće o vladavini prava za 2020. može se pronaći na (internetskim stranicama Komisije).

Centar za medijski pluralizam i slobodu medija (2020.), Izvješće o praćenju medijskog pluralizma za 2020. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 .

CIVICUS, Monitor tracking civic space: Luksembourg. https://monitor.civicus.org/country/luzembourg/ .

Delano (2019.), Freedom of information for press: „it’s really a necessity” (Sloboda informacija za tisak: „to je doista nužno”). https://delano.lu/d/detail/news/freedom-information-press-its-really-necessity/205336 .

Eurojust i Europska pravosudna mreža (2020.), Upitnik o presudi Suda EU-a u odnosu na neovisnost pravosudnih tijela izdavatelja sudskih tijela i učinkovitu sudsku zaštitu: Ažurirana kompilacija odgovora i potvrda.

Europska komisija (2016., 2017., 2018., 2019., 2020.), Pregled stanja u području pravosuđa u EU-u.

Europska komisija (2019.), Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o ocjeni u kojoj su mjeri države članice poduzele mjere potrebne za usklađivanje s Okvirnom odlukom Vijeća 2003/568/PUP od 22. srpnja 2003. o borbi protiv korupcije u privatnom sektoru, COM(2019) 355 final.

Europska komisija (2020.), Izvješće o provedbi Okvirne odluke Vijeća od 13. lipnja 2002. o Europskom uhidbenom nalogu i postupcima predaje između država članica.

Europska mreža nacionalnih institucija za ljudska prava (2020.), Vladavina prava u Europskoj uniji: izvješća nacionalnih institucija za ljudska prava.

Glavna uprava za komunikaciju (2020.), Eurobarometar: percepcija neovisnosti nacionalnih pravosudnih sustava u EU-u u općoj javnosti.

Glavna uprava za komunikaciju (2020.), Flash Eurobarometer 482: stavovi poduzećâ o korupciji u EU-u.

Glavna uprava za komunikaciju (2020.), Posebna anketa Eurobarometra br. 502: korupcija.

GRECO (2013.), Četvrti evaluacijski krug – Evaluacijsko izvješće u pogledu sprečavanja korupcije zastupnika u parlamentu, sudaca i državnih odvjetnika za Luksemburg.

GRECO (2017.), Četvrti evaluacijski krug – Drugo izvješće o sukladnosti u pogledu sprečavanja korupcije zastupnika u parlamentu, sudaca i državnih odvjetnika za Luksemburg.

GRECO (2018.), Peti evaluacijski krug – Evaluacijsko izvješće o Luksemburgu o sprečavanju korupcije i promicanju integriteta u središnjoj državi (najviše izvršne funkcije) i tijelima kaznenopravnog progona.