Ovim se izmijenjenim prijedlogom, koji se primjenjuje na svaku prodaju, nastoji ostvariti isti cilj, a on je čak i primjereniji za postizanje tog cilja jer i na trgovce koji se bave prekograničnom prodajom na konvencionalan način ili razmatraju takvu prodaju utječu nesigurnosti i troškovi koji proizlaze iz različitih nacionalnih propisa u području ugovornog prava, što rezultira manjom prekograničnom prodajom, kao i manjim izborom i manje konkurentnim cijenama za potrošače. Usto, ovim se izmijenjenim prijedlogom izbjegavaju negativni učinci na trgovce koji u svojoj državi prodaju i na daljinu i na konvencionalan način, a ti bi negativni učinci bili posljedica primjene različitih nacionalnih sustava u području ugovornog prava na različite kanale distribucije. Stoga se u ovom prijedlogu u obzir uzimaju trend povećane prodaje kroz više kanala i tržišna kretanja, bilo da je riječ o potrošačima ili poduzećima.

Povjerenje poduzeća u prekograničnu prodaju i dalje se ne poboljšava. Prema najnovijem istraživanju na razini EU-a (2016.), 58 % svih maloprodajnih trgovaca u EU-u izjavilo je da s pouzdanjem prodaju na internetu; međutim, samo se njih 28 % osjeća sigurnim u prodaju na internetu u drugim državama članicama EU-a, dok se njih 30 % osjeća sigurnim samo u prodaju potrošačima u vlastitoj državi. Među glavnim preprekama prekograničnoj prodaji nalaze se različiti nacionalni propisi u području ugovornog prava, kako je naglašeno u procjeni učinka priloženoj izvornom prijedlogu, a to je potvrđeno ovim novim podacima: kad je riječ o maloprodajnim trgovcima koji trenutačno prodaju na internetu, dvije od četiri najvažnije prepreke prekograničnoj trgovini povezane su s razlikama u nacionalnim propisima u području ugovornog prava (38,1 %) i s razlikama u pravilima o zaštiti potrošača (37,4 %). Ta se zabrinutost očituje u trajno niskim stopama sudjelovanja maloprodajnih trgovaca u prekograničnoj e-trgovini.

Iako se, otkad je Komisija donijela prijedlog, povećalo povjerenje potrošača u prekograničnu kupnju na internetu, koja čini veći dio prekograničnog trgovanja robom široke potrošnje, oni ipak i dalje imaju više povjerenja u domaću kupnju. Kad je riječ o prekograničnoj e-trgovini, potrošače među ostalim najviše zabrinjava nesigurnost u pogledu njihovih ključnih ugovornih prava. Isto tako, povećano povjerenje potrošača nije dovelo do jednakog povećanja broja prekograničnih kupnji.

Nadalje, tim se izmijenjenim prijedlogom nastoji olakšati pravodobni napredak u području koje se nalazi u središtu strategija jedinstvenog tržišta, u skladu sa zaključcima Europskog vijeća. U lipnju 2016. Europsko vijeće pozvalo je da se „najkasnije do 2018. dovrše i provedu različite strategije jedinstvenog tržišta.” U lipnju 2017. Europsko vijeće naglasilo je da su „potrebni daljnji napori EU-a i njegovih država članica kako bi se dosegnula razina ambicije koja proizlazi iz zaključaka iz lipnja 2016. za jedinstveno tržište...Vijeće će do lipnja 2018. izvijestiti Europsko vijeće o napretku ostvarenom u produbljivanju, primjeni i provedbi jedinstvenog tržišta u svim njegovim aspektima.”

Na neformalnom sastanku Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove održanom 7. srpnja 2017., kao i u okviru Radne skupine Vijeća za građansko pravo (ugovorno pravo) velika većina država članica izrazila je rezerve u pogledu pravne rascjepkanosti do koje bi doveli sustavi prodaje robe na daljinu koji su različiti od onih za konvencionalan način prodaje, tvrdeći da pravila koja se primjenjuju na prodaju robe trebaju biti jednaka bez obzira na prodajni kanal. Stoga je nekoliko država članica izrazilo mišljenje da bi Komisija trebala predstaviti izmijenjeni prijedlog radi proširenja područja primjene na prodaju na konvencionalan način.

Suzakonodavci su tijekom rasprava o prijedlogu u Europskom parlamentu i Vijeću naglasili potrebu za usklađenim pravilima kojima se uređuje prodaja na daljinu i prodaja na konvencionalan način. Kad je riječ o prijedlogu o prodaji na internetu i drugoj prodaji na daljinu, izvjestitelji Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (IMCO) i povezanog Odbora za pravna pitanja (JURI) u Europskom parlamentu podnijeli su amandmane kojima se njegovo područje primjene proširuje na sve ugovore o prodaji između prodavatelja i potrošača. U tom je kontekstu IMCO zatražio da Služba Europskog parlamenta za istraživanja provede ex ante procjenu učinka kako bi se ocijenili učinci tih amandmana. Procjena učinka koju je proveo Europski parlament objavljena je 14. srpnja 2017. i njezini zaključci idu u prilog potrebi za usklađenim pravilima kojima se uređuje svaka prodaja, a kojima bi se pogodovalo poduzećima i potrošačima.

Prijedlogom se dopunjuje postojeće horizontalno zakonodavstvo o zaštiti potrošača, posebno Direktiva 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o pravima potrošača. Ta se dva instrumenta ne bi preklapala, nego bi se međusobno nadopunjivala, s obzirom na to da Direktiva 2011/83/EU uglavnom uključuje odredbe o zahtjevima u pogledu predugovornih informacija, pravu odustajanja od ugovora na daljinu i ugovora sklopljenog izvan poslovnih prostorija te pravilima o isporuci i prelasku rizika, dok se prijedlogom o ugovorima o prodaji robe utvrđuju pravila o usklađenosti robe s ugovorom, pravni lijekovi dostupni potrošačima u slučaju neusklađenosti i načini izvršavanja tih pravnih lijekova. Prijedlog je u skladu i s rezultatima provjere prikladnosti potrošačkog i tržišnog prava EU-a.

Prijedlog je dopunjen zakonodavstvom Unije specifičnim za određene sektore, poput zakonodavstva o ekološkom dizajnu ili oznakama energetske učinkovitosti te njihovim provedbenim i delegiranim aktima, kojima se uvode zahtjevi u pogledu trajnosti određenih proizvoda.

Konačno, prijedlog je u skladu s Uredbom (EU) br. 1215/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2012. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima i Uredbom (EZ) br. 593/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o pravu koje se primjenjuje na ugovorne obveze (Rim I), u kojima su utvrđena pravila kojima se određuju sudska nadležnost i mjerodavno pravo.

•Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

Prijedlog se odnosi na mjere koje je Komisija predložila u svojoj Komunikaciji o sveobuhvatnom pristupu poticanju prekogranične e-trgovine za europske građane i poduzeća. Svaka od tih mjera znatno pridonosi poticanju prekogranične e-trgovine u Europi, a njihova kombinacija tvori paket dodatnih elemenata potrebnih za iskorištavanje svih pogodnosti povećane prekogranične e-trgovine. Posebno bi se potpunim usklađivanjem ključnih odredbi nacionalnih propisa u području ugovornog prava trebala olakšati provedba predložene Uredbe o geografskom blokiranju jer bi se na taj način uklonio jedan od glavnih razloga zašto poduzeća ograničavaju pristup na temelju lokacije.

Izmijenjeni je prijedlog u skladu s prijedlogom direktive o isporuci digitalnog sadržaja. Oba su prijedloga znatan doprinos ostvarivanju potencijala jedinstvenog digitalnog tržišta, a izmijenjeni je prijedlog vrlo važan dio tog paketa, s obzirom na to da prodaja robe čini više od 80 % ukupne prekogranične trgovine.

Budući da je potrebno brzo ukloniti preostale prepreke i stvoriti funkcionalno jedinstveno digitalno tržište, u Komunikaciji o preispitivanju provedbe Strategije jedinstvenog digitalnog tržišta na sredini provedbenog razdoblja Komisija je pozvala Europski parlament i Vijeće da pravodobno donesu sve predložene mjere.

2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

•Pravna osnova

Pravna je osnova ovog izmijenjenog prijedloga članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, a glavni mu je cilj unaprjeđenje uspostave i funkcioniranja unutarnjeg tržišta.

Kao što je objašnjeno u odjeljku 1., obilježje minimalne usklađenosti Direktive o prodaji robe široke potrošnje i o jamstvima za takvu robu dovelo je do razlika u pravilima potrošačkog ugovornog prava proizašlih iz nacionalnih obveznih pravila kojima se premašuju minimalni standardi utvrđeni u toj Direktivi. Takve razlike stvaraju prepreke prekograničnoj trgovini i stoga imaju izravan učinak na uspostavljanje i funkcioniranje unutarnjeg tržišta i ograničavaju tržišno natjecanje. Prijedlogom će se ukloniti prepreke ostvarivanju temeljnih sloboda koje su posljedica tih razlika, posebno dodatnih troškova transakcija pri provođenju prekograničnih transakcija i nesigurnosti u vlastita prava koju doživljavaju potrošači pri kupnji u drugim državama EU-a. Svi ti čimbenici imaju izravan učinak na uspostavljanje i funkcioniranje unutarnjeg tržišta, ograničavaju tržišno natjecanje, a ukazuju i na to da se obilježjem minimalne usklađenosti Direktive o prodaji robe široke potrošnje i o jamstvima za takvu robu nisu mogli riješiti aspekti unutarnjeg tržišta povezani s prekograničnom prodajom robe široke potrošnje unutar Unije.

Stavljanje izvan snage postojeće Direktive o prodaji robe široke potrošnje i o jamstvima za takvu robu, kojom se postiže samo minimalna usklađenost, i njezina zamjena Direktivom kojom se postiže potpuna usklađenost i koja ima prošireno područje primjene, kojim je obuhvaćena i prodaja na daljinu i prodaja na konvencionalan način, pridonijet će usklađenom pravnom okviru kojim se podupire funkcionalno unutarnje tržište. Prijedlogom će se zajamčiti sveukupna visoka razina zaštite potrošača u EU-u osiguravanjem skupa potpuno usklađenih obveznih pravila kojima se zadržava i u brojnim slučajevima poboljšava razina zaštite koju potrošači trenutačno uživaju na temelju Direktive o prodaji robe široke potrošnje i o jamstvima za takvu robu.

•Supsidijarnost

Izmijenjeni je prijedlog u skladu s načelom supsidijarnosti kako je utvrđeno u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji.

Države članice ne mogu u dostatnoj mjeri ostvariti cilj uklanjanja prepreka povezanih s potrošačkim ugovornim pravom, na taj način promičući unutarnje tržište u korist poduzeća i potrošača. Pravilima o prodaji robe iz Direktive o prodaji robe široke potrošnje i o jamstvima za takvu robu zahtijeva se minimalna usklađenost i stoga se omogućuje različita provedba u državama članicama. To je dovelo do različitih nacionalnih pravila i posljedično do troškova transakcija u prekograničnoj prodaji. Samo se koordiniranom intervencijom na razini Unije, kojoj je cilj uklanjanje postojećih različitih nacionalnih pristupa u zakonodavstvu Europske unije o zaštiti potrošača potpunim usklađivanjem, može pridonijeti ostvarenju unutarnjeg tržišta rješavanjem tog problema.

Inicijativom na razini EU-a osigurat će se usklađeni razvoj potrošačkog ugovornog prava i istovremeno svim potrošačima u EU-u omogućiti jednako visoka razina zaštite potrošača. Time će se stvoriti pravna sigurnost za poduzeća koja žele prodavati svoju robu u drugim državama članicama. Takav je rezultat moguće postići samo djelovanjem na razini EU-a. Prijedlogom će se potpuno uskladiti određeni ključni ugovorni pravni lijekovi za potrošače i uvjeti za njihovu primjenu. Njime će se tako stvoriti jedinstveni skup pravila kojima će se osigurati da potrošači, bez obzira na to kupuju li na domaćem tržištu ili prekogranično, na daljinu ili na konvencionalan način, imaju jednako visoku razinu zaštite potrošača u cijeloj Europskoj uniji i da trgovci mogu prodavati potrošačima u svim državama članicama na temelju jednakih ugovornih uvjeta. Stoga bi se prijedlogom znatno snizili troškovi trgovaca povezani s usklađivanjem, istovremeno održavajući opću visoku razinu zaštite potrošača u EU-u i povećavajući dobrobit potrošača boljim izborom robe i nižim cijenama.

Kao što je istaknuto u procjeni učinka koju je naručio Europski parlament, djelovanje na razini EU-a, posebno djelovanje kojim se obuhvaća i prodaja na konvencionalan način, bilo bi djelotvornije od djelovanja na nacionalnoj razini. U svim je mišljenjima, koja su u vezi s prijedlogom o prodaji robe na internetu i drugoj prodaji robe na daljinu dostavljena nacionalnim parlamentima, izraženo protivljenje uvođenju različitih pravila za prodaju robe na daljinu i prodaju robe na konvencionalan način.

Pristup potpunog usklađivanja već se pokazao uspješnim u području zakonodavstva EU-a o zaštiti potrošača, posebno na temelju pravila iz Direktive 2011/83/EU, osiguravanjem skupa jedinstvenih prava potrošača za sve potrošače u Europskoj uniji koja se jedinstveno tumače i provode u svim državama članicama.

Prijedlog će biti i dosljedna pravna osnova za usklađene provedbene mjere u okviru Uredbe o suradnji između nacionalnih tijela odgovornih za provedbu zakona o zaštiti potrošača, a provedbene bi se mjere uvelike olakšale predloženim jedinstvenim potpuno usklađenim pravilima. Time bi se ojačala provedba zakonodavstva EU-a u korist potrošača u EU-u. Takav je rezultat moguće postići samo djelovanjem na razini EU-a.