1.

PODSJEĆAJUĆI na političku pozadinu ovog pitanja kako je navedena u Prilogu ovim zaključcima, a osobito na sljedeće: (a) prema socijalnoj dimenziji obrazovanja kako je navedena u prvom načelu europskog stupa socijalnih prava svi imaju pravo na kvalitetno i uključivo obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje kako bi održali i stekli vještine s pomoću kojih mogu u cijelosti sudjelovati u društvu i uspješno se kretati na tržištu rada (1); (b) u okviru cilja održivog razvoja UN-a br. 4 nastoji se osigurati uključivo, ravnopravno i kvalitetno obrazovanje te promicati mogućnosti cjeloživotnog učenja za sve. Kao što je navedeno u Komisijinu dokumentu za razmatranje „Ususret održivoj Europi do 2030.”, „sve se mijenja za svakoga. Obrazovanje, znanost, tehnologija, istraživanja i inovacije preduvjet su za ostvarenje održivog gospodarstva EU-a koje ispunjava ciljeve održivog razvoja UN-a”; (c) Vijeće je 22. svibnja 2018. usvojilo zaključke o napretku prema viziji europskog prostora obrazovanja (2), u kojima je navedeno da bi se europski prostor obrazovanja trebao temeljiti na cjeloživotnom učenju te naglasilo da bi inicijative uključene u europski prostor obrazovanja trebale obuhvaćati sve razine i vrste obrazovanja i osposobljavanja, uključujući obrazovanje odraslih i strukovno obrazovanje i osposobljavanje; (d) zbog sve starijeg stanovništva u Europi, produljenja životnog vijeka u društvu i potrebe za poticanjem međugeneracijske suradnje, ubrzanih promjena na tržištu rada, novih oblika rada i prodora digitalnih tehnologija u sve dijelove svakodnevice dolazi do rastuće potrebe za novim vještinama te za višom razinom vještina, znanja i kompetencija; potreba za usavršavanjem ili prekvalifikacijom svih osoba koje nisu ovladale osnovnim vještinama ili nisu stekle kvalifikaciju kojom bi se zajamčili njihova zapošljivost i aktivno građanstvo stoga postaje još hitnija; (e) s obzirom na velike promjene koje se trenutačno odvijaju na tržištima rada, uključivo i kvalitetno obrazovanje i osposobljavanje u svim fazama života postali su još važnijima te se Unija suočava s nužnošću usavršavanja i prekvalifikacije koja nalaže strateške pristupe usmjerene na cjeloživotno učenje i razvoj vještina. Prema nekim podacima, 54 % svih zaposlenih osoba već će 2022. trebati znatno usavršavanje i prekvalifikaciju (3); (f) referentna vrijednost za obrazovanje odraslih u okviru strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020.) stagnira u Uniji tijekom proteklog desetljeća: u 2017. 10,9 % odraslih osoba u posljednje je vrijeme provelo neki oblik aktivnosti učenja, u usporedbi s referentnom vrijednosti od 15 % postavljenom za 2020. (4); (g) u preporukama za pojedine zemlje u okviru europskog semestra usavršavanje, prekvalifikacija i cjeloživotno učenje u nizu su država članica utvrđeni kao ključni izazovi kojima se treba pozabaviti u budućnosti; (h) u Uniji je 2017. godine živjelo 61 milijun odraslih osoba u dobnoj skupini od 25 do 64 godine koje su formalno obrazovanje prekinule prije završetka višeg sekundarnog obrazovanja (5); istodobno je udio osoba koje su rano napustile školovanje u 2017. iznosio 10,6 % te je sada blizu ostvarenja ciljane razine postavljene za 2020., odnosno manje od 10 %, no stope se među zemljama znatno razlikuju; 43 % stanovništva Unije raspolaže nedostatnom razinom digitalnih vještina, a 17 % stanovništva uopće ne raspolaže njima (6); oko 20 % odraslog stanovništva u zemljama koje sudjeluju u Istraživanju OECD-a za procjenu kompetencija odraslih (PIAAC) (7) ima poteškoća s osnovnim vještinama kao što su pismenost i matematička pismenost. Stoga je potrebno hitno se usmjeriti na pružanje potpore tim odraslim osobama; (i) ne postoji jedinstveno rješenje; zaposlene, nezaposlene i neaktivne osobe te mnoge različite podskupine imaju specifične zasebne potrebe; vrednovanjem i provjerom vještina i kompetencija migranata i izbjeglica koji zakonito borave u EU-u te njihovim usavršavanjem i prekvalifikacijom ubrzat će se njihov ulazak na tržište rada i njihova skladna integracija u nove zajednice; (j) ulaganje u usavršavanje i prekvalifikaciju može imati snažan gospodarski učinak, uključujući porast produktivnosti i gospodarski rast, stanovništvo koje raspolaže višom razinom vještina i kompetencija i koje može potaknuti inovacije i tehnološki napredak (8), rast poreznih prihoda i smanjenje javnih rashoda zbog poboljšanja zdravlja pojedinaca, društvenog i građanskog angažmana te smanjenja uključenosti u nezakonite aktivnosti (9); (k) kada je riječ o pojedincima, usavršavanje i prekvalifikacija mogu rezultirati većom zapošljivošću, višim primanjima, boljim zdravljem i dobrobiti, aktivnijim građanstvom i socijalnom uključenošću. Međutim, pojedincima i poslodavcima može biti teško prepoznati te učinke te zbog toga mogu premalo ulagati u usavršavanje i prekvalifikaciju, pa je stoga potrebno uspostaviti odgovarajuće poticaje za osvješćivanje i motiviranje za sudjelovanje u daljnjem obrazovanju i osposobljavanju; (l) s obzirom na navedeno Vijeće je 19. prosinca 2016. donijelo Preporuku o oblicima usavršavanja: nove prilike za odrasle (dalje u tekstu: Preporuka) (10) u kojoj se poziva na strateški i koordiniran pristup pružanju povezanih prilika za učenje za 61 milijun (11) odraslih osoba u Uniji koje raspolažu niskom razinom vještina i/ili su niskokvalificirane kako bi im se pružila potpora da unaprijede svoje osnovne vještine, npr. pismenost, matematičku pismenost i digitalne kompetencije, i/ili steknu širi raspon vještina, znanja i kompetencija te napreduju prema višim razinama kvalifikacija; (m) u Preporuci o oblicima usavršavanja državama članicama preporučuje se da odraslim osobama s niskom razinom vještina i/ili niskom razinom kvalifikacija ponude pristup prilikama za usavršavanje koje se zasnivaju na lako dostupnoj strukturi koja se sastoji od tri koraka: vrednovanja vještina kako bi se utvrdile postojeće vještine i potrebe za usavršavanjem, pojedincima prilagođene ponude učenja i mentorstva kako bi im se omogućilo unapređenje vještina i stjecanje onih koje im nedostaju i prilike da im stečene vještine, znanje i kompetencije budu vrednovane i priznate u cilju stjecanja kvalifikacije ili dobivanja pristupa zaposlenju;