IZVJEŠĆE KOMISIJE GODIŠNJE IZVJEŠĆE ZA 2012. O ODNOSIMA IZMEĐU EUROPSKE KOMISIJE I NACIONALNIH PARLAMENATA /* COM/2013/0565 final */





GODIŠNJE IZVJEŠĆE ZA 2012. O ODNOSIMA IZMEĐU EUROPSKE KOMISIJE I NACIONALNIH PARLAMENATA 1. Uvod U 2012., kao i dvije godine prije toga, odnosi između Europske komisije i nacionalnih parlamenata nastavili su se razvijati na dva kolosijeka: s jedne strane s pomoću mehanizma kontrole poštovanja načela supsidijarnosti, utemeljenog na Ugovoru, kojim nacionalni parlamenti nadziru Komisiju sustavno provjeravajući supsidijarnu sukladnost njezinih nedavno donesenih zakonodavnih prijedloga, dok je s druge strane postojao politički dijalog kojim je obuhvaćena razmjena podataka i mišljenja o različitim pitanjima politika u zakonodavnoj i nezakonodavnoj fazi i koji nadilazi pitanje supsidijarnosti. Ovo osmo godišnje izvješće o odnosima između Komisije i nacionalnih parlamenata usredotočeno je na politički dijalog. Posebnim aspektima u vezi s mehanizmom kontrole poštovanja načela supsidijarnosti, uključujući prvi „žuti karton” koji su nacionalni parlamenti dali Komisijinu prijedlogu Uredbe o ostvarivanju prva na pokretanje kolektivnih radnih sporova u kontekstu slobode poslovnog nastana i slobode pružanja usluga (Monti II), bavi se Godišnje izvješće o supsidijarnosti i proporcionalnosti za 2012., a koje se objavljuje istovremeno te se stoga mora smatrati dopunom ovog izvješća. Prvi „žuti karton” bio je ključno obilježje odnosa Komisije s nacionalnim parlamentima u 2012. Međutim, opsežniji dijalog o biti Komisijinih politika i prijedloga, koji nadilazi kontrolu poštovanja načela supsidijarnosti i daje nacionalnim parlamentima mogućnost aktivnog sudjelovanja u oblikovanju politike na razini EU-a, postao je ključno obilježje krajolika EU-a, posebno u kontekstu produbljenja Ekonomske i monetarne unije (EMU). Dijalog se dodatno intenzivirao i tako značajno obogatio odnose između Komisije i nacionalnih parlamenata. U 2012. politički dijalog odvijao se u obliku (i) općih bilateralnih i multilateralnih rasprava i razgovora koje su često poticali ili su se održavali u kontekstu međuparlamentarnih sastanaka (vidi poglavlje 2.), (ii) razmjene pismenih mišljenja između nacionalnih parlamenata i odgovora Komisije (vidi poglavlje 3.) i (iii) brojnih drugih kontakata i sastanaka tijekom godine (vidi poglavlje 4.). 2. Glavni izazovi: Fiskalna konsolidacija koja potiče rast i demokratska legitimnost U 2011., uz mišljenja i razmjene o nizu zakonodavnih mjera predloženih kao odgovor na gospodarsku i financijsku krizu, nacionalni parlamenti bili su uključeni u raspravu o Višegodišnjem financijskom okviru (VFO) za razdoblje 2014. – 2020. općenito te o pojedinačnim sektorskim prijedlozima. U 2012., u kontekstu gospodarske osjetljivosti, nacionalni parlamenti sve su se više usmjeravali na europski odgovor na krizu i u tom su smislu podržavali nastojanja Komisije. Konferencija odbora za europske poslove nacionalnih parlamenata država članica Europske unije (COSAC), koja uključuje predstavnike Europskog parlamenta, nastavila je biti važan forum za rasprave s nacionalnim parlamentima. Za vrijeme danskog predsjedanja COSAC-om poticane su parlamentarne aktivnosti u vezi s 12 ključnih mjera iz Akta o jedinstvenom tržištu i ono je pomoglo u podizanju svijesti o važnosti Digitalne agende za Europu, provedbe Direktive o uslugama i Plana za Europu koja učinkovito koristi resurse. Za vrijeme ciparskog predsjedanja COSAC-om ti su se napori nastavili jer su upravljanje jedinstvenim tržištem i transeuropska energetska infrastruktura ostali na vrhu dnevnog reda. U Anketi o godišnjem rastu za 2012. objavljenoj u studenom 2012.[1] , Komisija je potvrdila da prioriteti uključuju nastavak diferencirane fiskalne konsolidacije specifične za pojedine zemlje; ublažavanje naglih promjena na tržištu državnog duga u cilju obnove financijske stabilnosti i posuđivanja; provođenje strukturnih reformi, posebno na tržištu rada, kojima se poboljšava konkurentnost i povećava fleksibilnost cijena i osiguravanje učinkovitosti javne uprave. Tijekom godine, Komisija je nastavila poticati nacionalne parlamente da se uključe u Europski semestar radi oblikovanja rasprave o glavnim smjerovima politike EU-a, kako je oblikovana u strategiji Europa 2020. U odgovoru na poziv iz kopenhaškog COSAC-a u travnju 2012. na jačanje političkog dijaloga za vrijeme Europskog semestra, Komisija se obvezala na intenzivniji dijalog s nacionalnim parlamentima u dva vremenska razdoblja:[2] prvo, početkom godine, nakon objave Ankete o godišnjem rastu i, drugo, kada Europsko vijeće donese preporuke po zemljama. To bi trebalo pomoći u podizanju svijesti nacionalnih parlamenata i olakšati njihovo uključivanje u ranu pripremu nacionalnih proračunskih planova (programi stabilnosti/konvergencije) i Nacionalnih programa reforme. Isto bi trebalo doprinijeti shvaćanju obrazloženja preporuka po zemljama čija se provedba oslanja na nacionalne politike. Istovremeno, politički dijalog između Komisije i nacionalnih parlamenata vodio se 2012. godine u kontekstu nastalog konsenzusa diljem EU-a da je potrebna bolja koordinacija makroekonomskih i proračunskih politika država članica radi očuvanja EMU-a, ali i da daljnje produbljivanje EMU-a zahtjeva snažnu demokratsku kontrolu koja uključuje nacionalne parlamente i Europski parlament. U skladu s tim, u svom Planu za duboku i istinsku Gospodarsku i monetarnu uniju - Pokretanje europske rasprave[3] u kojem je Komisija izložila svoja stajališta o tome što je potrebno učiniti u cilju daljnje integracije europskih bankarskih, fiskalnih i ekonomskih politika, ona je, između ostalog, istakla da je gospodarsku odgovornost moguće osigurati samo u sustavu s jasnim odgovornostima i mehanizmima odgovornosti. Cilj Plana bio je pokrenuti širu javnu i institucionalnu raspravu o tim pitanjima i Komisija je u nekoliko navrata izjavila da se nestrpljenjem iščekuje mišljenja i stajališta nacionalnih parlamenata. Komisija je naglasila da se, u pravilu, demokratska odgovornost mora osigurati na razini na kojoj se donose izvršne odluke, pritom uzimajući u obzir razinu na kojoj odluka ostvaruje učinke. Dublja integriranost postupka izrade politika i veće objedinjavanje sposobnosti na europskoj razini trebali bi se odražavati u sve većoj uključenosti Europskog parlamenta. Međutim, potrebno je istražiti i novi mehanizam za povećanje razine suradnje između nacionalnih parlamenata i Europskog parlamenta je bi zastupnici u svim parlamentima trebali biti potpuno svjesni međuovisnosti njihovih odluka. Uloge parlamenata su na obje razine specifične i komplementarne. Njihove ovlasti nadzora moraju se pojačati na obje razine te je potrebno produbiti međuparlamentarnu suradnju. Europski parlament i nacionalni parlamenti moraju zajedno odrediti kakav će ona imati oblik. U tom kontekstu se pitanje demokratske legitimnosti Europskog semestra počelo javljati kao ključna značajka međuparlamentarnog dijaloga kao takvog i dijaloga nacionalnih parlamenata s Komisijom. Ovo uključuje neformalne[4] i formalnije inicijative za jačanje parlamentarnog nadzora i međuparlamentarne suradnje u kontekstu pojačanog gospodarskog upravljanja putem međuparlamentarne suradnje u kontekstu članka 9. Protokola 1. Ugovora ili na temelju članka 13. Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju (TSCG), kako je dogovoreno na sastanku Europskog vijeća u ožujku 2012. (konferencija predstavnika mjerodavnih parlamentarnih odbora) (vidi isto poglavlje 5.). 3. Pismena mišljenja nacionalnih parlamenata Sudjelovanje i opseg Ukupan broj mišljenja zaprimljenih od nacionalnih parlamenata u 2012. povećao se na 663;[5] to je bio porast od 7% u usporedbi s 2011. (622), puno manji porast nego prethodnih godina (55% u 2010., 60% u 2011.). Ako pogledamo najaktivnije domove[6], broj mišljenja zaprimljenih od portugalskog Assembleia da República značajno se povećao s 184 na 227) i činio je 30% svih mišljenja upućenih Komisiji u 2012. Međutim, talijanski Senato della Repubblica (povećanje s 76 podnesaka na 96), njemački Bundesrat (s 33 na 59), francuski Sénat (s 4 na 19), austrijski Bundesrat (s 3 na 12), poljski Senat (s 4 na 11), češki Poslanecká snĕmovna (s 5 na 10), irski Houses of the Oireachtas (s 1 na 7) i dva španjolska doma, Congreso de los Diputados i Senado, zajedno (s 2 na 7) isto su pojačali svoje sudjelovanje u političkom dijalogu s Komisijom. S druge strane, došlo je do očitog smanjenja u broju podnesaka nekoliko domova, odnosno, rumunjskog Camera Deputaţilor (s 40 na 26), talijanskog Camera dei Deputati (s 28 na 15), bugarskog Narodno Sabranie (s 19 na 13), danskog Folketing (s 14 na 8), luksemburškog Chambre des Députés (s14 na 6) i rumunjskog Senata (s 33 na 2). Općenito govoreći, 15 domova je intenziviralo svoje aktivnosti u kontekstu političkog dijaloga tijekom 2012., 15 ih je bilo manje aktivno, a 7 ih je poslalo jednak broj mišljenja kao u 2011. Treba napomenuti da je švedski Riksdag, iako je gotovo udvostručio broj obrazloženih mišljenja (s 11 na 20), poslao 60 % manje mišljenja u vezi sa sadržajem prijedloga i inicijativa Komisije. Deset najaktivnijih domova u političkom dijalogu čini više od 80% ukupnog broja zaprimljenih mišljenja. Šest domova nije Komisiji poslalo nikakva mišljenja, a pet ih je poslalo samo jedno. U 2012. nacionalni su parlamenti poslali 663 mišljenja koja su se odnosila na 354 različita (zakonodavna i nezakonodavna) dokumenta Komisije[7]. Dokumenti Komisije, njih 23, koji su potakli najviše komentara, odnosno, pet ili više mišljenja, činili su samo 25% svih zaprimljenih mišljenja. Velika većina dokumenata Komisije na koje su nacionalni parlamenti davali svoje komentare potakli su jedno do tri mišljenja, što pokazuje raznolikost tema koje privlače pozornost i interes nacionalnih parlamenata. Postupak „žutog kartona“,[8] važna promjena u odnosima između Komisije i nacionalnih parlamenata, prvi su puta pokrenuli određeni nacionalni parlamenti koji su izrazili svoju zabrinutost u vezi sa supsidijarnošću u odnosu na Komisijin prijedlog Uredbe o ostvarivanju prava na pokretanje kolektivnih radnih sporova u kontekstu slobode poslovnog nastana i slobode pružanja usluga (Monti II).[9] O ovome se pitanju iscrpno govori u Godišnjem izvješću o supsidijarnosti i proporcionalnosti za 2012.. Prijedlozi i inicijative Komisije koji su potakli najviše mišljenja nacionalnih parlamenata uključuju Uredbu Monti II[10] (17 mišljenja), Direktivu o zaštiti podataka[11] (13), Uredbu o zaštiti podataka[12] (12), Direktivu o dodjeli koncesija[13] (11), Direktivu o autorskom pravu i davanju odobrenja[14] (10), Uredbu o tehničkoj ispravnosti vozila[15], Smjernice o transeuropskoj prometnoj mreži[16] (9), Fondu za europsku pomoć najugroženijima[17] (8), Direktivu o oporavku i sanaciji kreditnih institucija[18] (8), Uredbu o nadzoru kreditnih institucija[19] (8), Uredbu o elektroničkoj identifikaciji i uslugama provjere[20] (7), Direktivu o tehničkoj ispravnosti vozila[21] (6), Direktivama o transparentnosti[22] (6), Direktivu o medicinskim proizvodima koji se izdaju uz liječničkih recept[23] (6), Uredbu o medicinskim proizvodima koji se izdaju uz liječnički recept[24] (6) i zakonodavni paket o kohezijskoj politici 2014.-2020.[25] (5). Kao i 2011., među prijedlozima koji su privukli najviše mišljenja nacionalnih parlamenata[26] bili su oni koji su potakli najveći broj obrazloženih mišljenja u okviru mehanizma kontrole poštovanja načela supsidijarnosti. Šest područja politika (pet u 2011.) je u 2012. činilo više od polovice mišljenja zaprimljenih u kontekstu političkog dijaloga (334): unutarnje tržište i usluge, pravosuđe, unutarnji poslovi, mobilnosti i prijevoz, zapošljavanje i zdravlje. U svjetlu mišljenja iz prethodnih godina, čini se da unutarnje tržište i usluge, pravosuđe i unutarnji poslovi predstavljaju vječna i ključna područja interesa za nacionalne parlamente. U 2012. se nastavio trend započet stupanjem na snagu Ugovora iz Lisabona prema kojem nacionalni parlamenti svoj politički dijalog s Komisijom sve više usredotočuju na zakonodavne dokumente, umjesto nezakonodavnih. Zapravo je samo zanemariv dio dokumenata na koje su se usredotočila mišljena nacionalnih parlamenata bio nezakonodavan. Među 23 prijedloga koji su potakli najviše mišljenja (tj. pet ili više) nacionalnih parlamenata, samo jedan, Komunikacija Komisije o Energetskom planu do 2050., bio je nezakonodavan. Nasuprot tome trendu, 13 političkih mišljenja švedskog Riksdaga odnosilo se isključivo na nezakonodavne dokumente, a 20 mišljenja o zakonodavnim dokumentima bila su sve obrazložena mišljenja. Ključne teme u političkom dijalogu[27] Sljedeće inicijative i prijedlozi bili su među onima koji su privukli posebnu pozornost nacionalnih parlamenata u 2012. · Prijedlog Uredbe o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka [28] Od osam prijedloga Komisije koji su uzrokovali tri obrazložena mišljenja, prijedlog Uredbe o zaštiti podataka dobio je kritike u vezi sa supsidijarnošću i sa proporcionalnošću. [29] · Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o kolektivnom upravljanju autorskim i srodnim pravima i davanju odobrenja na više teritorija za korištenje glazbenih tijela korisnicima na Internetu na unutarnjem tržištu[30] Komisija je primila deset mišljenja u kojima je prijedlog uglavnom ocijenjen pozitivno. Međutim, ona su uključivala tri obrazložena mišljenja u kojima se dovodi u pitanje sukladnost prijedloga s načelom supsidijarnosti te još jedno mišljenje u kojem su izražene ozbiljne sumnje u vezi sa supsidijarnošću, ali ono je primljeno nakon roka od osam tjedana. · Prijedlog Direktive o dodjeli koncesijskih ugovora[31] Od 11 mišljenja koje je Komisija zaprimila, tri su bila obrazložena mišljenja u kojima je izražena zabrinutost u vezi s načelom supsidijarnosti, a u jednom se dovodilo u pitanje poštovanje načela supsidijarnosti, ali ono je zaprimljeno nakon roka od osam tjedana. · Prijedlog Uredbe o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže[32] Komisija je zaprimila devet mišljenja o tome prijedlogu, uključujući jedno u kojem se dovodi u pitanje usklađenost s načelom supsidijarnosti, ali ono je poslano nakon roka. 4. Kontakti i posjete Politički dijalog između Komisije i nacionalnih parlamenata vodio se i u obliku sastanaka i kontakata na političkoj i upravnoj razini. Svi nacionalni parlamenti redovito održavaju sastanke s članovima Komisije, u Bruxellesu i u predmetnim državama članicama. Potpredsjednik za međuinstitucionalne odnose, Maroš Šefčovič, posjetio je šest nacionalnih parlamenata u 2012. i primio niz parlamentarnih izaslanstava u sjedištu Komisije u Bruxellesu. U raspravama o pojedinim zakonodavnim prijedlozima i inicijativama politika, pitanja u vezi s novom strukturom gospodarskog upravljanja, demokratskom legitimnosti i europskom odgovoru na krizu, u svim različitim vidovima, često su se nalazila na dnevnom redu. Komisija je imala svoje predstavnike na političkoj razini na svim velikim međuparlamentarnim sastancima održanim tijekom 2012. Predsjednik Barroso sudjelovao je na plenarnoj sjednici COSAC-a u Kopenhagenu u travnju 2012., zajedno s potpredsjednicom Kroes i povjerenicima Potočnikom i Barnierom, dok su na preostalim trima sastancima COSAC-a sudjelovali potpredsjednik Šefčovič, povjerenici Hedegaard i Oettinger i zamjenik glavnog direktora Glavne uprave za unutarnje tržište. Barunica Ashton, visoka povjerenica za vanjske poslove i sigurnosnu politiku/potpredsjednica Komisije, nazočila je prvom sastanku novoosnovane Međuparlamentarne konferencije o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici i Zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici, kako je dogovoreno na Konferenciji predsjednikâ parlamenata 21. i 22. travnja 2012. u Varšavi. Službenici Komisije sudjelovali su na sastancima odbora nacionalnih parlamenata kada je to od njih zatraženo, a 10 različitih glavnih uprava (MARKT, SG, JUST, RTD, JRC, ECFIN, ENTR, COMM, HOME i REGIO) sudjelovalo je na 17 sastanaka sa stalnim parlamentarnim zastupnicima nacionalnih parlamenata u Bruxellesu kako bi razgovarali o različitim budućim inicijativama ili tekućim spisima. Parlamentarni zastupnici nacionalnih parlamenata jednom su se sastali s potpredsjednikom Šefčovičem i jednom s povjerenicom Geoghegan-Quinn, kao i s članovima kabineta predsjednika Barrosa, potpredsjednika Šefčoviča, povjerenice Malmström i povjerenika Andora. 5. Izgledi za budućnost Na početku 2013. održano je nekoliko ključnih događanja na kojima su nacionalni parlamenti i Europski parlament ponavljali svoju želju za većom uključenosti u produbljenu EMU i u Europski semestar. Time je potvrđeno da će rasprava o demokratskoj legitimnosti ostati na vrhu dnevnog reda za međuinstitucionalni dijalog ove godine, uključujući rasprave između Komisije i nacionalnih parlamenata. Rasprave o demokratskoj legitimnosti i odgovornosti vjerojatno će se intenzivirati u nadolazećim mjesecima. Potreba za jačanjem demokratske legitimnosti i odgovornosti procesa Europskog semestra i parlamenata unutar njega bila je isto jedna od ključnih horizontalnih poruka na sastancima predsjednika COSAC-a od 27. - 28. siječnja 2013. u Dublinu i tijekom prvog Europskog parlamentarnog tjedna o Europskom semestru za koordinaciju ekonomske politike, koji je održan 28. i 30. siječnja 2013. u Bruxellesu i na kojem su nazočili predsjednik Barroso i potpredsjednik Šefčovič. Sastanak je potvrdio i svijest o hitnosti rješavanja društvenih, političkih i institucionalnih posljedica krize. Na neformalnom sastanku u Luksemburgu predsjednika nacionalnih parlamenata država članica EU-a osnivača i Europskog parlamenta, održanom 11. siječnja 2013., istaknuto je da će svi novi koraci prema jačanju EMU-a morati biti popraćeni daljnjim konkretnim mjerama prema snažnijoj legitimnosti i odgovornosti, jačanjem uloge Parlamenata u tom kontekstu.[33] Komisija će se stoga usredotočiti na učinkovitu provedbu pojačanog političkog dijaloga koji je ponudila nacionalnim parlamentima na dvije ključne točke u procesu Europskog semestra i snažno potiče nacionalne parlamente da iskoriste priliku da se uključe s njim u pojačanu raspravu oko prioriteta iz Ankete o godišnjem rastu te o najučinkovitijem načinu provedbe preporuka specifičnih za pojedine zemlje u nacionalnim politikama. To je posebno važno jer Europski semestar postaje ključni alat za potporu i praćenje strukturnih reformi u državama članicama. Na primjer, Komisija je u Europski semestar uvela Europski semafor pravosuđa. Komisija je isto tako s velikim zanimanjem primijetila i potpuno podržava prijedlog dan tijekom Prvog europskog parlamentarnog tjedna da bi nacionalni parlamenti trebali redovno organizirati „Dan Europe“ u cilju podizanja svijesti u europskim pitanjima. Uz postojeći politički dijalog između nacionalnih parlamenata i Komisije, takva bi inicijativa mogla postati katalizatorom za trajne napore usmjerene na jačanje odgovornosti nacionalnih parlamenata za oblikovanje politike na razini EU-a općenito i na veću uključenost u zajedničke napore institucija u cilju osiguranja nastavka provedbe strukturnih reformi i procesa reformi. One bi stoga trebale moći doprinijeti rješavanju problema koji su među izvorima krize i pomoći vratiti Europu na put pametnog, održivog i uključivog rasta. Prilog 1 Ukupan broj zaprimljenih mišljenja prema nacionalnom parlamentu/domu (politički dijalog i mehanizam kontrole poštovanja načela supsidijarnosti) u 2012. Država članica || Dom || Ukupan broj mišljenja[34] || Obrazložena mišljenja (Protokol 2) Portugal || Assembleia da República || 227 || 1 Italija || Senato della Repubblica || 96 || 1 Njemačka || Bundesrat || 59 || 5 Češka Republika || Senát || 46 || 0 Švedska || Riksdag || 33 || 20 Rumunjska || Camera Deputaţilor || 26 || 0 Francuska || Senát || 19 || 7 Ujedinjena Kraljevina || House of Lords || 16 || 1 Italija || Camera dei Deputati || 15 || 0 Bugarska || Narodno Sabranie || 13 || 0 Austrija || Bundesrat || 12 || 3 Poljska || Senát || 11 || 1 Češka Republika || Poslanecká sněmovna || 10 || 0 Belgija || Chambre des Représentants || 9 || 3 Danska || Folketing || 8 || 3 Irska || Oireachtas || 7 || 0 Španjolska || Congreso de los Diputados and Senado || 7 || 2 Nizozemska || Eerste Kamer || 7 || 2 Grčka || Vouli ton Ellinon || 6 || 0 Luksemburg || Chambre des Députés || 6 || 3 Ujedinjena Kraljevina || House of Commons || 6 || 3 Austrija || Nationalrat || 3 || 1 Poljska || Sejm || 3 || 3 Nizozemska || Tweede Kamer || 3 || 3 Cipar || Vouli ton Antiprosopon || 2 || 1 Estonija || Riigikogu || 2 || 0 Njemačka || Bundestag || 2 || 1 Malta || Kamra tad-Deputati || 2 || 1 Rumunjska || Senatul || 2 || 0 Finska || Eduskunta || 1 || 1 Latvija || Saeima || 1 || 1 Litva || Seimas || 1 || 1 Slovačka || Národná Rada || 1 || 1 Nizozemska || Tweede Kamer and Eerste Kamer || 1 || 1 Belgija || Senát || 0 || 0 Francuska || Assemblée Nationale || 0 || 0 Mađarska || Országgyűlés || 0 || 0 Irska || Dail Eireann || 0 || 0 Slovenija || Državni svet || 0 || 0 Slovenija || Državni zbor || 0 || 0 || Ukupno || 663 || 70 Prilog 2 Prijedlozi i inicijative Komisije koji su generirali najveći broj mišljenja u kontekstu političkog dijaloga u 2012.[35] Dokument Komisije || Naslov || Ukupan broj mišljenja || Obrazložena mišljenja (Protokol 2) COM(2012) 130 || Prijedlog UREDBE VIJEĆA o ostvarivanju prava na pokretanje kolektivnih radnih sporova u kontekstu slobode poslovnog nastana i slobode pružanja usluga (MONTI II) || 17 || 12 COM(2012) 10 || Prijedlog DIREKTIVE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhu sprječavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili ovrhe kazni iz kaznenog prava te o slobodnom kretanju takvih podataka || 13 || 3 COM(2012) 11 || Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka (Opća uredba o zaštiti podataka). || 12 || 4 COM(2011) 897 || Prijedlog DIREKTIVE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o dodjeli koncesijskih ugovora || 11 || 3 COM(2012) 372 || Prijedlog DIREKTIVE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o kolektivnom upravljanju autorskim i srodnim pravima i davanju odobrenja na više teritorija za korištenje glazbenih tijela korisnicima na Internetu na unutarnjem tržištu || 10 || 3 COM(2012) 380 || Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o povremenim tehničkim pregledima motornih vozila i njihovih prikolica i stavljanju izvan snage Direktive 2009/40/EZ || 9 || 5 COM(2011) 650 || Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže || 9 || 1 COM(2012) 617 || Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o Fondu za europsku pomoć najugroženijima || 8 || 5 COM(2012)280 || Prijedlog DIREKTIVE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA kojom se uspostavlja okvir za obnovu i sanaciju kreditnih ustanova i ulagačkih tvrtki i o izmjenama Direktiva Vijeća 77/91/EEZ i 82/891/EZ, Direktiva 2001/24/EZ, 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2005/56/EZ, 2007/36/EZ i 2011/35/EZ i Uredbe (EU) br. 1093/2010. || 8 || 1 COM(2012)511 || Prijedlog UREDBE VIJEĆA o dodjeli posebnih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora nad kreditnim institucijama || 8 || 1 COM(2012)238 || Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o elektroničkoj identifikaciji i uslugama provjere za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu || 7 || COM(2012)382 || Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o pregledu na cesti kojim se utvrđuje tehnička ispravnost gospodarskih vozila koja prometuju u Uniji i stavljanju izvan snage Direktive 2000/30/EZ || 6 || 3 COM(2012)84 || Prijedlog DIREKTIVE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o transparentnosti mjera kojima se uređuje određivanje cijena lijekova za ljudsku uporabu i njihovo uvrštenje u nacionalne sustave zdravstvenog osiguranja || 6 || 2 COM(2012)49 || Izmijenjeni prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni UREDBE (EZ) br. 726/2004 o informiranju javnosti o lijekovima za ljudsku uporabu koji se izdaju na liječnički recept || 6 || 2 COM(2012)48 || Izmijenjeni prijedlog DIREKTIVE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni Direktive 2001/83/EZ u odnosu na informiranje opće javnosti o lijekovima koji se izdaju na liječnički recept kojom se izmjenjuje, u odnosu na informiranje opće javnosti o lijekovima koji se izdaju na recept, Direktive 2001/83/EZ o Zakoniku Zajednice o lijekovima za ljudsku uporabu || 6 || 2 COM(2012)512 || Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 o osnivanju Europskoga nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za banke) u vezi s njegovim odnosom s Uredbom Vijeća (EU) br. …/… o dodjeli posebnih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora nad kreditnim institucijama || 6 || Prilog 3. Broj zaprimljenih mišljenja po području politike/službi Komisije u 2012. Unutarnje tržište i usluge || 112 Pravosuđe || 52 Mobilnost i promet || 45 Unutarnji poslovi || 43 Zapošljavanje, socijalna pitanja i uključenost || 42 Zdravlje i potrošači || 40 Okoliš || 28 Glavno tajništvo || 28 Komunikacijske mreže, sadržaj i tehnologija || 27 Poljoprivreda i ruralni razvoj || 25 Poduzetništvo i industrija || 25 Obrazovanje i kultura || 22 Trgovina || 22 Energija || 19 Oporezivanje i carinska unija || 18 Gospodarska i financijska pitanja || 17 Klimatska politika || 14 Pomorska pitanja i ribarstvo || 12 Istraživanje i inovacije || 12 EuropeAid razvoj i suradnja || 11 Humanitarna pomoć/civilna zaštita || 9 Regionalna politika || 9 Eurostat || 8 Proračun || 7 Pravna služba || 4 Tržišno natjecanje || 3 Proširenje || 3 Europski ured za borbu protiv prijevara || 3 Komunikacije || 2 Služba za vanjsko djelovanje || 1 Ukupno || 663 [1] (COM(2012)750; [2] Odgovor Komisije na Doprinos XLVII COSAC-a; http://www.cosac.eu/denmark2012/plenary-meeting-of-the-xlvii-cosac-22-24-april-2012/. [3] COM(2012) 777 završna verzija/2. [4] U pismu Predsjednika Europskog Vijeća od 7 prosinca 2012., predsjednici odbora za europske poslove 11 nacionalnih parlamenata izrazili su zabrinutost zbog „zabrinjavajućeg manjka prijedloga o tome kako se uloga nacionalnih parlamenata može ojačati u konkretnijem smislu“. To je bilo uslijed okupljanja u Kopenhagenu od 26. studenog 2012. kada se rasprava usredotočila na to kako integriranija financijska, proračunska i ekonomska unija može biti popraćena jačim mehanizmima za demokratsku legitimnost i odgovornost. [5] To uključuje 70 obrazloženih mišljenja zaprimljenih u okviru mehanizma kontrole poštovanja načela supsidijarnosti. [6] Vidi Prilog 1. [7] Od 663 zaprimljenih mišljenja, 509 se odnosilo na zakonodavne dokumente (nacrte uredbi, direktiva, preporuka, odluka itd) a 147 se odnosilo na konzultacijske dokumente (komunikacije, bijele ili zelene knjige ili izvješća). Ukupno 7 mišljenja činila su izvješća o vlastitim inicijativama od strane nacionalnih parlamenata. [8] članak 7. stavak 2. Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti [9] COM(2012)131; [10] COM(2012)130; [11] COM(2012)10; [12] COM(2012)11; [13] COM(2011)897; [14] COM(2012)372; [15] COM(2012)380; [16] COM(2011)650; [17] COM(2012)617; [18] COM(2012)280; [19] COM(2012)511; [20] COM(2012)238; [21] COM(2012)382; [22] COM(2012)84; [23] COM(2012)49; [24] COM(2012)48; [25] COM(2011) 610, COM( 2011) 611, COM(2011) 612, COM(2011) 614 i COM(2011) 615. Treba napomenuti da je 15 dodatnih mišljenja zaprimljeno do kraja 2011., što čini ukupno 20 mišljenja. [26] Vidi Prilog 2. [27] Mišljenja nacionalnih parlamenata i odgovori Komisije dostupni su na: http://ec.europa.eu/dgs/secretariat_general/relations/relations_other/npo/index_en.htm. [28] COM(2012)11. [29] Na više pojedinosti o mišljenjima nacionalnih parlamenata o tome prijedlogu upućuje se u Godišnjem izvješću o supsidijarnosti i proporcionalnosti za 2012. (COM(2013) 566), str. 8. [30] COM(2012)372. [31] COM(2011)897. [32] COM(2011)650. [33] Oni su predložili da „članak 13. Konferencije“ koji je propisan u TSCG-u mora biti usporediv u odnosu na strukturu i sastav s novom osnovanom Međuparlamentarnom konferencijom za ZVSP/ZSOP. Predloženo je da se o tim pitanjima dalje raspravlja na Konferenciji predsjednika parlamenata EU-a u travnju 2013. na Cipru. [34] Broj uključuje mišljenja i obrazložena mišljenja zaprimljena od nacionalnih parlamenata. [35] U tablici su navedeni svi prijedlozi koji su potakli barme šest mišljenja od nacionalnih parlamenata.