Kao što je rekao jedan od mojih velikih prethodnika Walter Hallstein: Europa je zajednica zasnovana na pravu. Pravom jamčimo da možemo štititi i promicati naše vrijednosti i naša prava. To je naše najbolje sredstvo u borbi za socijalnu pravdu, jednakost i pravednost za sve. Vladavina prava stoga nikad ne može biti stvar izbora i zato je Komisija u 2018. stavila takav naglasak na provedbu, kao što ćete vidjeti iz ovog izvješća. Ako želimo ostvariti rezultate tamo gdje je to najvažnije, kako su čelnici obećali u Sibiuu, tada moramo nastaviti s tim pristupom u 2019. i nakon toga.

Sve to pokazuje stvarnu vrijednost ostvarenog rada na primjeni i provedbi. Važno je da se zajednički donesene odluke poštuju i, u konačnici, da građani imaju stvarne koristi od novih pravila. Europa zaista ostvaruje rezultate samo ako svoj rad temelji na pravima građana. Nema važnije zadaće od toga.

Taj napredak ostvaren je zahvaljujući tomu što smo se toliko puta dogovorili o novim pravilima za budućnost Europe. Međutim, svaki je zakonodavni akt dobar samo onoliko koliko su dobre njegova primjena i provedba. To je ono što zakonodavni tekst pretvara u djelo, a propise u koristi za građane. Politički se dogovori tako pretvaraju u stvarne koristi za građane, male i srednje poduzetnike i druga poduzeća. Zato sam na početku mandata obećao da ću činiti manje – donijeli smo 75 % manje prijedloga nego prethodne Komisije – ali da ću to činiti bolje.

Zaista smo ostvarili rezultate ondje gdje je to najvažnije. Neki kažu da je Europa prespora ili prekomplicirana da bi mogla napredovati. Međutim, u posljednjih pet godina suzakonodavci su postigli dogovor o više od 354 prijedloga Komisije. Rezultati govore sami za sebe. Nezaposlenost se smanjila – više od 240 milijuna Europljana radi, a plaće su se povećale za 5,7 %. Sada imamo posebnu europsku graničnu i obalnu stražu za pomoć u zaštiti naših granica. Naknade za roaming ukinute su u cijeloj Uniji, a pretplatu na streaming možemo upotrebljavati u bilo kojoj državi članici. Naša poduzeća mogu trgovati bez carina čak i u Kanadi ili Japanu.

Ostvarit ćemo rezultate ondje gdje je to najvažnije. To su riječi 27 europskih čelnika iz Deklaracije iz Sibiua koja je potpisana u svibnju 2019. uoči izbora za Europski parlament. Ta rečenica pogađa bit onoga što je ova Komisija svakodnevno radila od početka svojeg mandata u studenome 2014.

U rujnu 2018. Komisija je objavila Izvješće o ranom upozoravanju u pogledu zakonodavstva EU-a o otpadu , u kojem je istaknula područja u kojima za države članice postoji rizik da neće ispuniti ciljeve EU-a za otpad. Komisija je istodobno u 2018. poduzela mjere za ispravljanje strukturnih nedostataka u zakonodavstvu o otpadu država članica, primjerice, to da i dalje postoje nezakonita odlagališta otpada odnosno odlagališta koja ne zadovoljavaju standarde ili nepostojanje planova za gospodarenje otpadom.

Nakon provjere prikladnosti direktiva o zaštiti prirode Komisija je u 2018. donijela Akcijski plan za prirodu, ljude i gospodarstvo , kojim se nastoji osigurati potpuno funkcionalna, usklađena i ekološki reprezentativna mreža zaštićenih područja. Primjerice, države članice moraju dovršiti mrežu zaštićenih područja Natura 2000 uklanjanjem postojećih nedostataka u području morskog okoliša i uvođenjem nužnih mjera očuvanja za sva područja. U presudi u predmetu Białowieża Sud je pojasnio obveze u pogledu gospodarenja šumama na područjima mreže Natura 2000. To je ključno za očuvanje zaštićenih staništa i vrsta.

Svi radnici u Europskoj uniji imaju pravo na pravedne radne uvjete. To je pravo uključeno u Europski stup socijalnih prava , koji su u studenome 2017. zajednički proglasili Europski parlament, Vijeće EU-a i Europska komisija. Stup sadržava posebno poglavlje o pravednim radnim uvjetima.

Ciljevima održivosti zajedničke ribarstvene politike EU-a pridonosi se i očuvanju stokova i maksimalnom povećanju opskrbe ribom iz ribolova. Budući da se ti ciljevi trebaju ostvariti najkasnije do 2020., naglasak u Komisijinoj provedbenoj strategiji 2018. i dalje je bio na zaštiti i kontroli ribarstva te na poštovanju isključive nadležnosti EU-a u tom području.

Digitalnim komunikacijama velike brzine potiču se inovacije i poboljšavaju usluge za gospodarstvo i društvo. Razvoj povezivosti mrežom 5G prioritet je za Komisiju. Cilj je osigurati da radiofrekvencijski spektar za mreže 5G do 2020. bude dostupan u cijelom EU-u.

Komisija je pokrenula postupak zbog povrede protiv Ujedinjene Kraljevine zbog odbijanja da carine stavi na raspolaganje za proračun EU-a, što je njezina obveza prema pravu Unije. U izvješću Europskog ureda za borbu protiv prijevara iz 2017. zaključeno je da su uvoznici u Ujedinjenoj Kraljevini izbjegli plaćanje velikog iznosa carine tako što su pri uvozu koristili fiktivne i lažne fakture te netočne deklaracije carinske vrijednosti. Naknadnim inspekcijama Komisije otkriveno je dramatično povećanje razmjera prijevare iskazivanjem umanjene vrijednosti, koja se provodila preko središta u Ujedinjenoj Kraljevini od 2011. do 2017. Ujedinjena Kraljevina nije poduzela mjere za sprečavanje prijevare unatoč upozorenjima od 2007. da u uvozu tekstila i obuće iz Kine postoji rizik od prijevare i unatoč tome što je od nje zatraženo da poduzme primjerene mjere za kontrolu rizika. Komisija je izračunala da je povreda zakonodavstva EU-a koju je izvršila Ujedinjena Kraljevina prouzročila gubitke za proračun EU-a u iznosu od 2,7 milijardi eura (umanjeno za troškove naplate) u razdoblju od studenoga 2011. do listopada 2017.

Izgradnja povjerenja u internetsko okruženje ključna je za gospodarski i socijalni razvoj. Stupanjem na snagu Uredbe o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu ( Uredba eIDAS ), osigurana je zajednička platforma za sigurnu elektroničku interakciju između građana, poduzeća i javnih tijela. Uredbom eIDAS uspostavlja se opći pravni okvir za korištenje usluga povjerenja u EU-u. One uključuju elektroničke potpise, elektroničke pečate, elektroničke vremenske žigove, usluge elektroničke preporučene dostave i usluge autentikacije mrežnih stranica.

Građevinski radovi, kao što je iskopavanje cesta radi polaganja kabela velikih brzina čine do 80 % troškova uvođenja širokopojasnih mreža. Direktivom o smanjenju troškova postavljanja širokopojasnih mreža nastoji se poticati međusektorska suradnja, npr. među pružateljima energetskih usluga te usluga vodoopskrbe i prijevoza. Time se mogu stvoriti uvjeti za učinkovitije uvođenje nove infrastrukture kako bi se te mreže mogle uvoditi po nižim troškovima, čime se ostvaruju koristi za građane.

Komisija je pokrenula postupke zbog povrede protiv Belgije , Hrvatske i Nizozemske zbog nepoštovanja prijelaznih rokova za oslobađanje spektra za mobilne komunikacije. To bi moglo dovesti do kašnjenja u razvoju mreža 5G.

Komisija je u 2018. pokrenula postupak zbog povrede protiv 17 država članica koje nisu na vrijeme prenijele tu direktivu u svoje nacionalno zakonodavstvo.

Pravila utvrđena u te dvije direktive odražavaju stalni rad Komisije na izgradnji socijalne i uključive Europske unije u kojoj svi Europljani mogu u potpunosti sudjelovati u digitalnom gospodarstvu i društvu.



3.Otporna energetska unija s naprednom klimatskom politikom

Europska energetska unija osigurava sigurnu, povoljnu i čistu energiju za kućanstva i poduzeća omogućivanjem slobodnog protoka energije preko nacionalnih granica unutar EU-a. Ona potiče i razvoj novih tehnologija i obnovljene infrastrukture radi smanjenja računa za kućanstva, otvaranja radnih mjesta i povećanja rasta. Smanjenjem emisija stakleničkih plinova, onečišćenja i ovisnosti o fosilnim gorivima energetska unija dovest će do održive potrošnje energije.

Predvodništvo u prijelazu na sigurni, osigurani i održivi energetski sektor s potrošačem u njegovu središtu

Europska komisija predložila je u 2016. paket Čista energija za sve Europljane . Time su povećane ambicije EU-a u pogledu prijelaza na čistu energiju i osiguravanja konkurentnosti EU-a u razdoblju u kojem će globalna energetska tržišta prolaziti kroz promjene.

Europski parlament i Vijeće postigli su 2018. politički dogovor o svim prijedlozima Komisije u tom paketu.

Paket Čista energija za sve Europljane uključuje reviziju ključnih zakonodavnih akata EU-a u područjima kao što su energetska učinkovitost zgrada , energetska učinkovitost , obnovljivi izvori energije i upravljanje energetskom unijom i klimatskom politikom , od kojih su svi već na snazi. Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti zgrada, cilj je ubrzati troškovno učinkovitu obnovu postojećih zgrada, pokrenuti ulaganja i podupirati pametne sustave gradnje. Tim se paketom nastoji i povećati udio obnovljivih izvora energije na najmanje 32 % do 2030. Ti će se ciljevi preispitati 2023. Države članice moraju utvrditi integrirane nacionalne energetske i klimatske planove za razdoblje od 2021. do 2030. u kojima utvrđuju način ostvarenja ciljeva do 2030.

Komisija je napredak država članica prema ostvarenju njihovih ciljeva energetske učinkovitosti i prema postizanju održivosti zgrada pratila, među ostalim, primjenom postupaka zbog povrede.

Postupci zbog povrede korišteni su i kako bi se javnost zaštitila od zračenja i kako bi se osigurala sigurnost u nuklearnom sektoru.





Provedba Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama

Pariškim sporazumom iz 2015. utvrđuje se globalni akcijski plan za ograničavanje klimatskih promjena.

Europska unija prvo je veliko gospodarstvo koje je svoja obećanja u okviru Pariškog sporazuma pretvorilo u obvezujuće zakonodavne akte.

Europski parlament i Vijeće donijeli su 2018. glavni zakonodavni akt za provedbu okvira za klimatsku i energetsku politiku do 2030. Njime se utvrđuje cilj smanjenja stakleničkih plinova za najmanje 40 % (u odnosu na razine iz 1990.) do 2030. Komisija već planira još dalje u budućnost pa je 2018. predstavila svoju viziju za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo do 2050.

Za ostvarivanje tih ciljeva, kao i ciljeva do 2020. , potrebno je zakonodavstvo koje je u potpunosti provedeno i izvršeno. Mjere provedbe i praćenja uključivale su 2018. postupke zbog povrede i neformalne dijaloge s državama članicama.

EU je 2018. ostvario važan napredak prema uvođenju strogih pravila o dekarbonizaciji i modernizaciji sektora prometa. Komisija je u svibnju prvi put predstavila zakonodavni prijedlog o utvrđivanju emisijskih normi CO2 za nova teška vozila . Nadalje, Europski parlament i Vijeće donijeli su zakonodavni akt o praćenju emisija CO2 teških vozila i izvješćivanju o njima te su postigli politički dogovor o standardima za emisije ugljikova dioksida (CO2) za automobile i kombije za razdoblje nakon 2020. Potpuna i djelotvorna provedba tih mjera bit će od ključne važnosti za rješavanje problema emisija CO2 iz cestovnog prometa, koje još uvijek čine približno jednu petinu ukupnih emisija CO2 EU-a.