Svijet je sve podjeljeniji i nemirniji, pa nikad nije bilo važnije, a ni teže zaštititi i očuvati ta postignuća. Izazovi pred Europljanima svakodnevno se množe, od globalnih migracijskih tokova do snažnijeg pritiska konkurencije u najvažnijim gospodarskim sektorima, od brojnih prijetnji sigurnosti i vladavini prava te brzih demografskih i tehnoloških promjena do sve ozbiljnih ekoloških prijetnji. Istovremeno, ključni akteri sada dovode u pitanje ili čak namjerno potkopavaju taj međunarodni poredak utemeljen na pravilima, koji je dugo bio neizostavan okvir prosperitetne i sigurne Europske Unije.

Čelnici EU-a sastat će se 9. svibnja 2019. u Sibiuu u Rumunjskoj kako bi razmotrili političke težnje Unije i pripremili „strateški program” za idućih pet godina. Bit će to uoči izbora za Europski parlament, najvećeg svjetskog transnacionalnog ispita demokracije, na kojima će glasati više od 400 milijuna Europljana. Bit će to trideset godina od sloma komunizma i pada Berlinskog zida, a petnaest od jedinstvenog proširenja Unije s kojim smo zaključili razdoblje bolne podjele Europe.

Dužnost je svake generacije promijeniti sudbinu Europljana nabolje. Održati naše trajno obećanje mira, napretka i blagostanja. To je moj poziv i moje životno djelo. I to nas mora nastaviti pokretati. Kad se na Dan Europe, na godišnjicu Schumanove deklaracije, nađem među 27 europskih čelnika u Sibiuu bit ću ponosan na našu prošlost, ali i s velikim optimizmom gledati u budućnost.

Tada sam rekao kako nam je to posljednja prilika da Europljanima pokažemo zašto je Unija za njih dobra. Komisija kojom sam imao čast predsjedati živjela je za tu misiju, osluškivala nade, zebnje i očekivanja Europljana. Djelovali smo ondje gdje je najvažnije, od otvaranja novih radnih mjesta, rasta i ulaganja nakon krize te jačanja solidarnosti i odgovornosti u Uniji do jednake plaće za isti rad na istome mjestu.

U zadnjih pet godina bili smo na raznim kušnjama i nosili se s brojim krizama, ali iz svake smo izašli snažniji. I cijelo to vrijeme ostali smo čvrsto usredotočeni na ostvarivanje obećanja danih prije pet godina kad su nakon izbora za Europski parlament čelnici donijeli strateški program za razdoblje od 2014. do 2019. koji sam pretočio u deset političkih prioriteta svoje Komisije.

S obzirom na izbore za Europski parlament koji će se održati od 23. do 26. svibnja 2019. i na promjenu političkog vodstva institucija EU-a koja će uslijediti, vrijeme je za nove političke smjernice, nove prioritete i novi zamah reformi. Naš kontinent bit će spreman za budućnost samo ako se Europska unija bude mogla nositi sa zajedničkim izazovima. Očekivanja građana ispunit ćemo samo budemo li se mogli brzo i učinkovito dogovoriti i provesti zajedničke odluke. Za to će biti potrebno zajedničko djelovanje institucija EU-a i svih država članica na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini.

Komisija pozorno prati i primjenu zajednički dogovorenih pravila tržišnog natjecanja EU-a. Kad god je trebalo, poduzela je odlučne mjere protiv spajanja kojima se narušava tržišno natjecanje, kartela, zlouporabe vladajućeg položaja ili nezakonitih odluka o državnim potporama. U razdoblju od 2015. do 2018. Komisijine intervencije u području protumonopolske politike i spajanja klijentima su uštedjele od 48 do 78 milijardi EUR. Primjerice, 2016. i 2017. Komisija je izrekla novčanu kaznu u iznosu od 3,8 milijardi EUR kamionskom kartelu, a 2018. obvezala je Gazprom da u srednjoj i istočnoj Europi omogući slobodan protok plina po konkurentnoj cijeni. Provedba zakonodavstva o tržišnom natjecanju bitna je i za ravnopravnost na digitalnim tržištima EU-a. Zbog kršenja protumonopolskih pravila EU-a Komisija je od 2017. do 2019. triput novčano kaznila Google s ukupno 8,25 milijardi EUR. Tim je povredama drugim poduzećima uskraćena mogućnost natjecanja kvalitetom i inovacijama, a europskim potrošačima prednost tržišnog natjecanja. Konačno, intervencije Komisije u području državnih potpora pomogle su da se osiguraju jednaki uvjeti za sve, pa i u području oporezivanja. Na primjer, u kolovozu 2016. Komisija je utvrdila da je društvo Apple dobilo nezakonite porezne olakšice, zbog čega je Irska morala osigurati povrat u iznosu od 14,3 milijarde EUR. Komisija je istodobno odobrila 1,75 milijardi EUR državne potpore četiriju država članica za važni projekt od zajedničkog europskog interesa kako bi se potaknule inovacije u sektoru mikroelektronike na korist cijelog europskog gospodarstva.

Dosljedna provedba propisa EU-a instrumentima jedinstvenog tržišta i politikom tržišnog natjecanja štiti građane i poduzeća i potiče rast i inovacije. Komisija je poduzela odlučne i učinkovite mjere protiv kršenja prava EU-a, i bila je odlučna kad ih se nije moglo riješiti dijalogom. Taj snažniji strateški pristup više je usmjeren na sustavne probleme jer tu Komisijini provedbeni mehanizmi mogu uistinu dati konkretne rezultate. Trenutačno u državama članicama traje više od 1500 postupaka zbog povrede. Komisija intenzivno surađuje s nacionalnim tijelima da ih riješi, ako je moguće prije obraćanja Sudu Europske unije. Od 2014. svake godine se riješi 500 postupaka zbog povrede, što je 90 % od ukupnog broja. To je potvrda vrijednosti bolje interakcije Komisije i nacionalnih tijela prije nego što dođe do često dugotrajne sudske faze.

·Uspostavom Europske granične i obalne straže i proširenjem njezina kapaciteta na 5 000 službenika do 2021. i 10 000 službenika najkasnije do 2027. sve države članice preuzimaju dodatnu zajedničku odgovornost za zaštitu vanjskih granica EU-a. Osim toga, vanjske granice EU-a učvršćene su uvođenjem sustava ulaska/izlaska i europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja.

Sprečavanje „Grexita”: U prvim mjesecima mandata Junckerova Komisija suočila se s obnovljenom krizom nakon što Grčka nije dovršila svoj drugi program te je nekoliko tjedana prijetila realna opasnost od „Grexita”. Tijekom cijele prve polovine 2015. predsjednik Juncker, njegov potpredsjednik za euro i socijalni dijalog i povjerenik za gospodarske i financijske poslove bili su u stalnim pregovorima s grčkom vladom, državama europodručja, Europskim stabilizacijskim mehanizmom, Europskom središnjom bankom i Međunarodnim monetarnim fondom kako bi pripremili teren za novi program potpore stabilnosti koji je dogovoren na sastanku na vrhu država europodručja održanom 12. i 13. srpnja 2015. Komisija je tada prvi put dostavila program na ex ante procjenu socijalnog učinka. Osim toga, Komisija je osmislila plan kako bi pomogla Grčkoj da stabilizira svoje gospodarstvo i maksimalno iskoristi sredstva iz fondova EU-a za poticanje zapošljavanja, rasta i ulaganja. EU je u okviru raznih programa financiranja za razdoblje 2014.–2020. Grčkoj osigurao sredstva u iznosu do 35 milijardi EUR, kojima je, kako se procjenjuje, potaknut rast BDP-a u Grčkoj od 2 %. Komisija je putem svoje nove Službe za potporu strukturnim reformama osnovane 2015. osigurala i koordinirala opsežnu tehničku potporu kako bi Grčka razvila potrebnu administrativnu potporu za svoje reforme. Komisija je u kritičnom trenutku u srpnju 2015. kratkoročnim zajmom omogućila da se okviru Mehanizma za europsku financijsku stabilnost osiguraju sredstva za premošćivanje u iznosu od 7 milijardi EUR, čime je izbjegnut izlazak Grčke iz europodručja. Grčka je u kolovozu 2018. uspješno dovršila trogodišnji program potpore stabilnosti, u okviru kojeg su osigurani zajmovi u ukupnom iznosu od 61,9 milijardi EUR na temelju provedbe sveobuhvatnog i jedinstvenog programa reformi. Sada je potrebno održati taj tempo reformi. Međutim, zahvaljujući naporima grčkog naroda, potpori Komisije i solidarnosti ostalih 18 država članica europodručja zauvijek su prestale spekulacije o mogućem „Grexitu”.

Uz provedbu svojeg strateškog programa EU se u posljednjih pet godina suočio i s nekoliko kriza. Za to je bilo potrebno razviti nove oblike vođenja i upravljanja na razini EU-a. Komisija je predvidjela tu potrebu te se u studenome 2014. temeljito restrukturirala i svoj strateški okvir usmjerila na manji broj prioriteta i manje zakonodavnih prijedloga. Povjeravajući potpredsjednicima zadaću vođenja projektnih timova u određenim područjima politike povezanima s deset političkih prioriteta te osnivanjem službi i radnih skupina Komisije posebno usmjerenih na nove izazove predsjednik Juncker omogućio je da Komisija učinkovito i na razumljiv način ostvari ciljeve strateškog programa EU-a. To mu je uspjelo zahvaljujući uklanjanju krute podjele među područjima politike i promicanjem šireg i sveobuhvatnijeg pogleda na politike.

Istodobno će ukupna niža stopa nataliteta vjerojatno dovesti do smanjenja broja stanovnika EU-a do 2050. Iako stanovništvo EU-a danas čini 6,7 % svjetskog stanovništva, taj će udio 2030. iznositi oko 6,1 %, a u 2050. 5,4 %. Snažan rast stanovništva u drugim dijelovima svijeta, nejednaki socijalni standardi te utjecaj klimatskih promjena i sukoba vjerojatno će dodatno povećati migracijske pritiske iz Afrike i drugih dijelova svijeta.

Učinci demografskih promjena bit će temeljni uzrok nekih od najpredvidljivijih izazova s kojima će se naša Unija i njezine države članice suočiti u srednjoročnoj budućnosti. Zahvaljujući visokoj kvaliteti života i općoj dobrobiti, očekivani životni vijek Europljana i dalje raste. Europa će do 2030. postati prvi kontinent sa srednjom dobi od približno 45 godina. Iako je duži očekivani životni vijek sam po sebi vrlo pozitivan, on istodobno opterećuje zdravstveni sustav i sustav socijalne skrbi, otvara potpuno nova pitanja u pogledu međugeneracijske pravednosti i trajno će utjecati na naša društva u cjelini.

Scenarij 2.: Samo jedinstveno tržište. Naglasak je na produbljivanju jedinstvenog tržišta. EU-27 ne surađuje više no što to čini sada u područjima kao što su migracije, sigurnost ili obrana.

Istodobno geopolitička dinamika ističe ulogu Europske unije kao pouzdanog i stabilnog partnera sve većem broju zemalja te promicatelja multilateralnog poretka. Primjerice, EU je imao ključnu ulogu u sklapanju i provedbi nuklearnog sporazuma s Iranom radi postizanja dugoročne stabilnosti i blagostanja u regiji. EU je snažnim odgovorom na rusku aneksiju Krima i destabilizaciju istočne Ukrajine branio međunarodni poredak utemeljen na pravilima. Zalagao se za stabilnost, mir i sigurnost u regiji Sahelu, u Libiji i Afganistanu. Podupirao je ulogu Ujedinjenih naroda, među ostalim vodećom ulogom u međunarodnim pregovorima o klimi koji su doveli do Pariškog sporazuma i UN-ova Programa održivog razvoja do 2030.

Istraživanje i inovacije trebamo usmjeriti na ekološku, socijalnu i gospodarsku tranziciju i povezane društvene izazove. Usto, europske znanstvene prednosti trebamo pretočiti u vodstvo u području revolucionarnih i disruptivnih inovacija. To znači da na razini EU-a treba poduzimati mjere za iznalaženje ambicioznih odgovora na probleme koji utječu na naš svakodnevni život, kao što su razvoj vještina, borba protiv raka, štetne emisije i stanje oceana, uključujući zagađenje plastikom. EU, njegove države članice i industrija trebali bi u projekte ulagati zajednički te usmjeriti financijska sredstva i vještine u najnaprednije istraživačke i inovacijske projekte, od resursa i inovacija do primjene. Komisija je predložila da se iz sljedećeg proračuna EU-a za istraživanje i inovacije dodijeli 100 milijardi EUR. Iz sredstava kohezijske politike EU-a mobilizirat će se sličan iznos za potporu inovacijama u svim regijama Europe. Korištenje tih sredstava trebalo bi uskladiti s našom industrijskom politikom i reformama utvrđenima u kontekstu europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika.

Trebamo proaktivnije upravljati migracijama. To zahtijeva sveobuhvatno djelovanje na svim razinama i istinski europski pristup koji se temelji na podjeli odgovornosti i solidarnosti među državama članicama. Funkcionalan je onaj sustav azila u kojem se prepoznaju zajedničke potrebe i zajedničke obveze kako bi Europa mogla ispuniti svoje obveze prema onima kojima je uistinu potrebna zaštita, osiguravajući pritom brzo vraćanje onih koji nemaju pravo na ostanak. Djelotvorna zaštita vanjske granice EU-a podrazumijeva potpuno operativnu europsku graničnu i obalnu stražu, koja bi što prije, a najkasnije do 2027. trebala doseći svoj ciljni kapacitet od 10 000 službenika. Europa mora i dalje promicati prijeko potrebnu integracijsku politiku na svim razinama kako bi ostvarila uključiva i povezana društva. Jednako tako, upravljanje migracijama usko je povezano s potrebom da primjenom pouzdanih i predvidljivih pravila očuvamo važno postignuće: slobodno kretanje unutar schengenskog prostora. Trebamo imati na umu i da je usklađen pristup zakonitim migracijama sve važniji te da se zakonitim načinima dolaska, uključujući preseljenje, smanjuje poticaj za korištenje krijumčarskih ruta prema Europi. Suradnja s partnerskim zemljama ključna je za uklanjanje temeljnih uzroka migracija, pružanje pomoći izbjeglicama, upravljanje mješovitim migracijskim tokovima, suzbijanje krijumčarenja te učinkovito vraćanje i ponovni prihvat. Kako bi se osigurala učinkovita pomoć ljudima u njihovim matičnim zemljama, potrebno je uskladiti humanitarne, razvojne i političke instrumente, a taj je pristup zagovaran već i u Globalnoj strategiji EU-a , koju je izradila visoka predstavnica/potpredsjednica Komisije Federica Mogherini.

Europski projekt donio je mir i blagostanje u kojima uživamo već više od sedam desetljeća. Europa osigurava mir i sigurnost pomno osmišljenom kombinacijom ciljanih civilnih i vojnih mjera, i to je ono što Europsku uniju čini tako jedinstvenim sigurnosnim čimbenikom u svijetu. Za globalni mir potrebne su mjere na svjetskoj razini, a kao najuspješniji mirovni projekt u povijesti EU mora pritom odigrati svoju ulogu. Kad god je to moguće, moramo pomoći u sprečavanju nasilnih sukoba. Kad to nije moguće, a posrijedi su vrijednosti i interesi EU-a, moramo djelovati pravodobno i odlučno, primjenjujući pritom integrirani pristup.

U sve podijeljenijem i multipolarnom svijetu EU će morati ojačati svoj položaj kako bi zajamčio svoj prosperitet, sigurnost i vrijednosti. Za to će biti potrebni zajednički napori: nijedna država članica ne može to učiniti sama. Samo EU u cjelini može oblikovati svjetska događanja i osigurati da mi Europljani postavljamo standarde umjesto da ih preuzimamo. Samo će nam zajedništvo omogućiti da usred žestoke globalne konkurencije očuvamo europski način života i obranimo svoje vrijednosti u cijelom svijetu.

Trebamo posvetiti posebnu pozornost provedbi svih ciljeva održivosti i u samom EU-u i globalno u skladu s Programom održivog razvoja do 2030., koji su donijeli Ujedinjeni narodi. Da bismo ostvarili te ciljeve, trebamo modernizirati gospodarstvo kako bismo uveli održive obrasce potrošnje i proizvodnje, ispravili neravnoteže u prehrambenom sustavu te postigli održivu mobilnost i primjenjivali održive načine proizvodnje i upotrebe energije te projektiranja zgrada. Trebamo to učiniti na društveno pravedan način, a u tranziciji ne smijemo nikoga zapostaviti. Usto trebamo usmjeriti obrazovanje, znanost, sredstva, poreze, trgovinu i upravljanje na postizanje ciljeva održivog razvoja.

Trebamo strogo čuvati i promicati zajedničke vrijednosti i uzajamno povjerenje na kojima je utemeljena Europska unija. Oni se temelje na našoj zajedničkoj kulturi te određuju smjer naših politika i potiču osjećaj pripadnosti. To je posebno važno za vladavinu prava, koja je preduvjet demokracije i temeljnih prava, te za neometano funkcioniranje našeg unutarnjeg tržišta i suradnju u području pravosuđa i unutarnjih poslova. Moramo dodatno ojačati svoje zajedničke kapacitete za zaštitu i očuvanje vladavine prava. To se mora postići stvaranjem kulture vladavine prava diljem EU-a, obvezivanjem na učinkovito rješavanje problema i poboljšanjem instrumenata kojima se pritom služimo.

Kao što je naglašeno u Globalnoj strategiji iz lipnja 2016., Europa mora biti svjetski predvodnik te dosljedno i snažno podupirati multilateralni globalni poredak koji se temelji na pravilima i čija su okosnica Ujedinjeni narodi. EU bi trebao promicati globalno upravljanje utemeljeno na osnovnim vrijednostima ljudskih prava, vladavine prava, održivog razvoja, multilateralizma i poštovanja međunarodnog humanitarnog prava.

Trebali bismo odlučnije iskoristiti znatnu gospodarsku snagu EU-a za promicanje svojih globalnih interesa. Planom za otvorenu i poštenu trgovinu otvaraju se mogućnosti za europske građane i poduzeća te se istodobno osiguravaju jednaki uvjeti kod kuće i u inozemstvu. Trebali bismo dati prednost očuvanju multilateralnog trgovinskog sustava koji se temelji na Svjetskoj trgovinskoj organizaciji (WTO) i koji je reformiran kako bi se uzela u obzir nova kretanja u svjetskoj trgovini te pojačati suradnju s glavnim međunarodnim trgovinskim partnerima.

EU bi trebao iskoristiti svoju gospodarsku važnost kako bi ojačao svoje kapacitete u području sankcija, i to poboljšanjem učinkovitosti vlastitih mjera i boljom pripremom za obranu od izvanteritorijalnih učinaka jednostranih sankcija trećih zemalja. Važnija međunarodna uloga eura povećala bi ekonomsku i monetarnu suverenost Europe, smanjila troškove i rizik trgovine na međunarodnoj razini te pridonijela većoj financijskoj stabilnosti.

Prioritet EU-a trebao bi biti i razvoj snažnih veza s bliskim susjedima na temelju jasne ravnoteže prava i obveza. To uključuje podupiranje transformacije zapadnog Balkana vjerodostojnom politikom proširenja, pri čemu se EU mora pridržavati svojih obveza. Usto bismo trebali doprinijeti stabilizaciji svojih istočnih i južnih susjeda te istodobno raditi na zajedničkim izazovima. EU bi trebao ojačati svoje veze i suradnju s Afrikom kako bi se ta dva kontinenta zbližila gospodarski i politički te surađivala na ostvarenju zajedničkih interesa i rješavanju problema. Savez Afrike i Europe za održiva ulaganja i radna mjesta osnovan u rujnu 2018. mora se provesti u potpunosti kako bi se povećanom trgovinom i ciljanim ulaganjima, među ostalim u obrazovanje i relevantne vještine, stvorile nove prilike i izgradilo čvrsto partnerstvo za međunarodni poredak koji se temelji na pravilima i vrijednostima.



Dio II.: Posebni europski komunikacijski izazov: kako učinkovito komunicirati na europskoj razini u vrijeme rastuće fragmentacije i širenja dezinformacija

Snagu za svladavanje izazova s kojima se suočava u sve polariziranijem i nestabilnijem svijetu Europa će naći u jedinstvu i zajedničkim vrijednostima. Samo zajednički možemo ispuniti očekivanja građana da će ih Unija štititi i osnaživati. No samo to nije dovoljno. Za napredak Europe potreban je aktivni i trajni angažman njezinih građana, a on se postiže stalnim, iskrenim i transparentnim informiranjem o tome što EU jest, što poduzima i kako i zašto se odluke donose.

Za informiranje o EU-u zajednički su odgovorne institucije EU-a i države članice na svim razinama (nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj), a toj zadaći moraju pristupiti ozbiljno i smatrati je prioritetom. Glavni je cilj građanima omogućiti da donose informirane odluke i u potpunosti sudjeluju u europskoj demokraciji. Zato se o temama povezanima s EU-om mora komunicirati na jezicima građana EU-a. Višejezična komunikacija obilježje je EU-a i njegove kulturne različitosti.

Kada u razdoblju od 23. do 26. svibnja 2019. izađu na birališta, Europljani bi se osim na političke programe trebali moći osloniti i na dokaze i činjenice. Međutim, u današnjem fragmentiranom i polariziranom medijskom i informacijskom okruženju u kojem društveni mediji imaju sve važniju ulogu to nije uvijek jednostavno. U digitalno doba informacije se nalaze i objavljuju lakše no ikada prije, što je s jedne strane golem potencijal za šire i dublje rasprave u cijeloj Uniji, a s druge donosi rizike i potrebu da se zajamči odvijanje rasprava na temelju pouzdanih i točnih informacija. Da bi se to ostvarilo, potrebna je suradnja institucija EU-a i država članica.

Institucije EU-a, a osobito Junckerova Komisija, pokušavale su tijekom mandata naglasiti političku i stratešku komunikaciju. U ovom odjeljku objedinili smo pouke izvučene iz tog iskustva.

II.1. Komuniciranje o EU-u zajednička je odgovornost

Europska unija je prije svega unija građana i vrijednosti, a odlikuje ju jedinstven sustav demokracije koji dopunjuje nacionalne, regionalne i lokalne demokratske sustave svih država članica i s njima uzajamno djeluje, a omogućuje i izravnu suradnju s građanima i civilnim društvom. Svi koji oblikuju budućnost Europe svjedoče o tome što znači biti dio Unije i koje su prednosti i posljedice njezinih politika i odabira.

Kada je riječ o informiranju građana o EU-u, svi sudionici u donošenju politika i odluka trebaju iskrenije priznati zajedničku odgovornost. Vrijeme je da prestanemo uspjehe pripisivati nacionalnim vladama, a neuspjehe europskim institucijama i da počnemo jasnije objašnjavati zajedničke odluke i politike. Nijedan sustav ne može preživjeti ako su za njegovu izgradnju suodgovorni upravo najglasniji kritičari. Nacionalistička i populistička politika temelji se na lažnoj opreci nacionalnih i europskih interesa. Institucije EU-a i države članice moraju na to složno odgovoriti snažnim protuargumentom o važnosti i prednostima EU-a.

Ako želimo da građani vjeruju Uniji, moramo odgovoriti na njihove legitimne brige i očekivanja. Europljani često smatraju da nisu dovoljno informirani o funkcioniranju EU-a. Da bi se to promijenilo, moramo građanima objasniti kako EU utječe na njihove živote i pobrinuti se da bolje shvate kako EU funkcionira i koja su pitanja u njegovoj nadležnosti.

Komunikacija i oblikovanje politika neodvojivi su i o njoj se ne smije razmišljati kao o usputnom dijelu politika ili načinu njihova „poliranja”. Komunikacija mora biti dvosmjerna i potrebno je prvo saslušati, a zatim odgovoriti. Mora biti činjenična, ali i izazivati emocije, potkrijepljena podacima, prilagođena ciljnoj publici i jasna. Trebala bi se temeljiti na zajedničkim vrijednostima, usredotočiti na konkretne koristi od politika EU-a koje građani osjećaju i pružiti potporu izgradnji zajednice . Uspjeh oblikovanja politika ovisi o dobroj višejezičnoj komunikaciji, koja omogućuje njihovo razumijevanje i prihvaćanje.

Sloboda i pluralizam medija jesu i moraju ostati temelj Unije, kako je utvrđeno člankom 11. Povelje o temeljnim pravima. Tradicionalni mediji, posebno novinari u Bruxellesu, ali i regionalni i lokalni mediji, ključni su partneri u izvješćivanju o radu Unije. Na Komisijinoj dnevnoj podnevnoj konferenciji za tisak više od 1 000 akreditiranih novinara iz gotovo 60 zemalja ima priliku postavljati pitanja o politikama i odlučivanju u EU-u. Ta konferencija i ostali načini izvješćivanja o radu EU-a osmišljeni su kako bi novinari iz država članica mogli povezati rasprave o pitanjima EU-a s raspravama o nacionalnim pitanjima. Javnost više vjeruje tradicionalnom tisku nego društvenim medijima jer ga smatra neovisnim izvorom vijesti i analiza o EU-u. Međutim, jedinstvenu perspektivu koju nude mediji sa sjedištem u Bruxellesu često zasjene ili marginaliziraju vijesti pisane iz nacionalne perspektive. Stalna potpora specijaliziranim novinarima i medijima doista zainteresiranima za europska pitanja i proeuropskiji tonovi nacionalnih čelnika i dalje će biti presudni za stvaranje istinskog „europskog javnog prostora” za utemeljenu raspravu.