C 406/10

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 406/08)

Ova obavijest objavljuje seu skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O STANDARDNOJ IZMJENI JEDINSTVENOG DOKUMENTA

„Oltina”

PDO-RO-A0611-AM01

Datum obavijesti: 8. srpnja 2021..

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

Ispravak naziva općina na razgraničenom zemljopisnom području

Nazivi općina koje su dio razgraničenog zemljopisnog područja ZOI-ja Oltina mijenjaju se jer su pogrešno napisani pri sastavljanju specifikacije; nužno je upotrijebiti ispravne nazive općina, tj. Galița i Coslugea, kako je prikazano u trenutačnoj administrativnoj organizaciji u okrugu Constanța u kojem se nalaze.

Mijenjaju se poglavlje III. specifikacije i točka 6. jedinstvenog dokumenta.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1. Naziv(i)

Oltina

2. Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla:

ZOI – Zaštićena oznaka izvornosti

3. Kategorije proizvoda od vinove loze

1. Vino

4. Opis vina

Analitička i organoleptička svojstva

Sažet tekstualni opis

Bijela vina – slamnatožute do zelenkastožute boje s dobrom kiselosti i voćnosti – prezrelo voće (jabuke), med, orašasti plodovi, arome egzotičnog voća (banane, ananas).

Ružičasta vina – bljedoružičaste boje, obično čuvaju svoje voćne arome (svježe i neprezrelo šumsko voće).

Crna vina – od tamnocrvene do intenzivno ljubičastocrvene, više ili manje trpka s travnatim okusom i olfaktornim dojmom koji ističe njihovu jačinu, bogata fenolnim spojevima, što daje osjećaj punoće; kad su dozrela/odležana, sa zaokruženom grubosti i aromama ribiza, borovnica, čili-papričica, (ponekad ljubičica), ali i šumskog voća.

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): 15 Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): 11 Najmanja ukupna kiselost: 3,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): 1,2 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): 250

5. Enološki postupci

5.1. Posebni enološki postupci

1. Enološki postupci

Postupak uzgoja

Gustoća sadnje: najmanje 3 500 sadnica po hektaru.

Navodnjavanje je dopušteno samo u sušnim godinama i uz obavijest ONVPV-a (Nacionalni ured za vinogradarstvo i vinarstvo) kad se sadržaj vode u tlu na dubini od 0 do 100 cm smanji na 50 % AHI-ja (interval aktivne vlažnosti), primjenom primjerenih standarda navodnjavanja (400–600 m3/ha).

5.2. Najveći prinosi

1. Sorte Sauvignon, Fetească regală, Merlot i Syrah, potpuno zrele pri branju 14 000 kilograma grožđa po hektaru

2. Sorte Riesling italian i Crâmpoșie, potpuno zrele pri branju 13 000 kilograma grožđa po hektaru

3. Sorte Fetească albă, Chardonnay, Pinot gris, Muscat Ottonel i Burgund mare, potpuno zrele pri branju 12 000 kilograma grožđa po hektaru

4. Sorte Cabernet Sauvignon i Pinot noir, potpuno zrele pri branju 10 000 kilograma grožđa po hektaru

5. Sorta Fetească neagră, potpuno zrela pri branju 9 000 kilograma grožđa po hektaru

6. Sorte Sauvignon, Fetească regală, Merlot i Syrah, potpuno zrele pri branju 87 hektolitara po hektaru

7. Sorte Riesling italian i Crâmpoșie, potpuno zrele pri branju 81 hektolitar po hektaru

8. Sorte Fetească albă, Chardonnay, Pinot gris, Muscat Ottonel i Burgund mare, potpuno zrele pri branju 74 hektolitra po hektaru

9. Sorte Cabernet Sauvignon i Pinot noir, potpuno zrele pri branju 62 hektolitra po hektaru

10. Sorta Fetească neagră, potpuno zrela pri branju 56 hektolitara po hektaru

6. Razgraničeno zemljopisno područje

Okrug Constanța:

— općina Ostrov: sela Ostrov, Almălău i Galiţa,

— općina Oltina: sela Oltina, Satul Nou, Răzoarele i Strunga,

— općina Lipniţa: sela Lipniţa, Coşlogea i Canlia,

— općina Aliman: sela Aliman, Dunăreni, Vlahii i Floriile,

— općina Ion Corvin: sela Ion Corvin, Viile, Crângu, Brebeni i Rariştea,

— grad Băneasa: grad Băneasa i sela Negureni i Făurei,

— općina Chirnogeni: selo Chirnogeni.

7. Glavne sorte vinove loze

Burgund Mare N – Grosser Burgunder, Grossburgunder, Blaufränkisch, Kekfrankos, Frankovka, Limberger

Cabernet Sauvignon N – Petit Vidure, Bourdeos tinto

Chardonnay B – Gentil blanc, Pinot blanc Chardonnay

Crâmpoșie B

Fetească albă B – Păsărească albă, Poama fetei, Mädchentraube, Leanyka, Leanka

Fetească neagră N – Schwarze Mädchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră, Coada rândunicii

Fetească regală B – Königliche Mädchentraube, Königsast, Kiralyleanka, Dănășană, Galbenă de Ardeal

Merlot N – Bigney rouge

Muscat Ottonel B – Muscat Ottonel blanc

Pinot Gris G – Affumé, Grauer Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot Grigio, Ruländer

Pinot Noir N – Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter, Klävner, Morillon Noir

Riesling italian B – Olasz Riesling, Olaszriesling, Welschriesling

Sauvignon B – Sauvignon verde

Syrah N – Shiraz, Petit Syrah

8. Opis povezanosti

Povezanost s razgraničenim područjem

Vinograd se nalazi na jugozapadu Dobrogee, u trokutu oblikovanom Dunavom (Balta Ialomiței) i granicom s Bugarskom, a kojim prolazi sjeverna paralela 44°10". Pojedinačni vinogradi nalaze se u središtima: Ostrov, Băneasu, Oltinu i Aliman.

To je područje dio strukturne ploče Oltina, s nadmorskim visinama od 130 do 200 m, rascjepkano dubokim dolinama s padinama nagiba od 10 do 30°. Treba napomenuti da se većina nasada vinove loze nalazi na nižoj razini, točnije na padinama nasipa Dunava i bujičnih dolina koje su pritoke te rijeke. Takve padine često su terasaste i okrenute prema sjeveru, sjeveroistoku i sjeverozapadu.

Pod utjecajem zračnih struja nastaje blaga proljetna mikroklima, zahvaljujući kojoj grožđe rano dozrijeva u I. i II. fazi, a sporo kod kasnih sorti.

Podzemne vode imaju smanjene i isprekidane brzine toka ili su blokirane na velikim dubinama. Dunav i karakteristike područja stvaraju mikroklimu koja vinovoj lozi pruža povoljnu vlažnost, toplinu i svjetlost.

Klima je specifična za čitavu regiju i ima visok stupanj termičkog i pluviometrijskog kontinentalizma. Tm [prosječna temperatura] = 11 °C (–1 °C u siječnju, +22 °C u srpnju); Pm [prosječne oborine] = 450–500 mm (za evapotranspiraciju 650–700 mm); korisni heliotermički resursi: globalno sunčevo zračenje od 128 kcal/cm2, 2 200–2 300 h sunčeve svjetlosti; zbroj pozitivnih temperatura: 4 100 °–4 200 °C/godišnje. Razdoblje bez mraza traje 204 dana. Relativna vlažnost je od 64 do 80 %. Najniža je temperatura u siječnju: –30 °C, a najviša u kolovozu: približno +40 °C.

Stvarna sunčeva svjetlost u vegetacijskom razdoblju mjesečno u prosjeku traje od 187 do 315 sati. Prosječna mjesečna temperatura zraka u vegetacijskom razdoblju kreće se od 10,7 do 22 °C.

Reljef područja na kojem se uzgaja vinova loza čine brda s brdovitim međurječjima nadmorskih visina od 100 do 200 m; zahvaljujući zimskim temperaturama to omogućuje uzgoj vinove loze u nezaštićenom sustavu ili uz upotrebu visokih ili poluvisokih oblika s rezervnim ograncima pri dnu biljke.

Zonalna tla černozemni su molisoli visoravni (smeđi černozemi, tipični černozemi, kambični i glineno-iluvijalni černozemi, sivozemi), a azonalna su tla na izrazito erodiranim padinama regosoli i erodirana tla.

Geološka podloga je debeli sloj lesa (30–40 m), koji prekriva naizmjenične slojeve pješčenjaka, vapna i tercijarnog pijeska u gornjem dijelu platforme Dobrogea u ovoj zoni.

Zahvaljujući lokaciji koja vinovoj lozi pruža povoljne klimatske uvjete, dobru izloženost, orijentaciju sjever-jug za većinu redova te vapnenačka tla bogata željezovim oksidima vina dobivena od sorti vinove loze imaju posebna strukturna svojstva, okus i olfaktorni dojam te čitav raspon jarkih boja. Bijela vina imaju jarku slamnatožutu do žutozelenu boju, a crna tamnocrvenu do intenzivno ljubičastocrvenu.

Nove kontrolirane tehnologije proizvodnje ističu aromatski kompleks i voćni okus vina.

Proizvodnja je ograničena na dobivanje kvalitetnih vina zahvaljujući lokaciji na jugu okruga Constanța, u kojem intenzitet i trajanje sunčeve svjetlosti, temperatura, oborine i vapnenasta tla bogata željezovim oksidima pridonose proizvodnji strukturiranih vina koja su bogata elementima od primarne važnosti za vina kontrolirane oznake izvornosti (sadržaj šećera, suhi ekstrakt, kiselost, mirisni spojevi, fenolni spojevi itd.).

Područje je važno za kvalitetu bijelog i crnog grožđa, kojoj pogoduju i padine okrenute prema istoku, osobito na središnjem području. U mirnim atmosferskim uvjetima to osigurava sporu cirkulaciju zraka preko padina. Pigmenti antocijanina bolje se nakupljaju u grožđu koje se uzgaja na padinama nego na ravnom terenu.

Oštra kontinentalna klima pomaže crnim vinima tako što povećava količinu energije zračenja koju pružaju reljefni oblici i respiraciju te smanjuje udio organskih kiselina u grožđu i osigurava primjerenu kiselost grožđa tehnološke zrelosti.

Dobivena vina punog su okusa, često s neprevrelim šećerom, prikladna za starenje i često iznad praga od 12 % vol. alkohola.

9. Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Uvjeti za stavljanje na tržište

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe u pogledu označivanja

Opis uvjeta:

nema dodatnih odredbi

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_oltina_modif_cf_cererii467_21.02.2019_no_track_changes.pdf

(1) HL L 9., 2019.1.11., 2. o.