ZAJEDNIČKA KOMUNIKACIJA EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA PREMA CJELOVITOM PRISTUPU EU-A SIRIJSKOJ KRIZI /* JOIN/2013/022 final */





ZAJEDNIČKA KOMUNIKACIJA EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA PREMA CJELOVITOM PRISTUPU EU-A SIRIJSKOJ KRIZI UVOD Brzina pogoršanja sukoba u Siriji posljednjih mjeseci uzrokovala je širenje humanitarne katastrofe diljem cijele regije. Osim ljudske patnje, ovaj sukob ne samo da uništava tradicionalni karakter sirijskog društva, već ozbiljno ugrožava stabilnost susjednih zemalja, posebno Libanona i Jordana, bez izgleda za neposredno okončanje krize. Ova zajednička komunikacija predlaže opsežan pristup Europske unije (EU) kao odgovor na sukob i njegove posljedice u Siriji i susjednim zemljama. Od početka sukoba svjedoci smo dramatičnog pogoršanja sigurnosti stanovništva, s više od 93 000 poginulih i 1,6 milijuna izbjeglica u lipnju 2013. Prema skromnim procjenama, 6,8 milijuna ljudi treba pomoć, 4,2 milijuna je interno raseljeno, a visoki povjerenik Ujedinjenih naroda za izbjeglice (UNHCR) predviđa mogućnost od 3,45 milijuna izbjeglica do kraja ove godine. Stanje ljudskih prava u Siriji također je dramatično pogoršano. U izvješću iz lipnja 2013. UN-ovo neovisno međunarodno istražno povjerenstvo za Siriju objavljuje nove razine brutalnosti sukoba i prvi put dokumentira sustavne opsade, uporabu kemijskih sredstava i nasilnog raseljavanja. Istražno povjerenstvo za Siriju podsjeća da su vladine snage i povezana paravojska počinili kaznena djela protiv čovječnosti, ratne zločine i ozbiljne povrede međunarodnih ljudskih prava i humanitarnog prava. Također postoje dokazi da su protuvladine naoružane skupine počinile ratne zločine i druge ozbiljne zlouporabe, doduše ne istog intenziteta i razmjera kao oni koje su počinile sirijske vlasti. Glavni tajnik UN-a izvijestio je Vijeće sigurnosti u lipnju 2013. da su i slobodna sirijska vojska (koja navodno regrutira djecu) i vladine snage, uključujući sirijsku vojsku, obavještajne službe i režimsku paravojsku, uključeni u teška kršenja prava djece. Prvi prioritet EU-a je promicanje političkog rješenja s ciljem okončanja nasilja. Kako Sirija ulazi u treću godinu krize i unatoč određenom napretku snaga sirijske vlade, postoji velika mogućnost od dugotrajnog sukoba u kojem nijedna strana neće moći uspostaviti uvjerljivu vojnu premoć. Do sada je postignut vrlo mali napredak u postizanju konsenzusa u Vijeću sigurnosti Ujedinjenih naroda. Međutim, posljednji dogovor između ministra vanjskih poslova SAD-a Kerryja i ruskog ministra vanjskih poslova Lavrova o ponovnom pokretanju pregovora na temelju priopćenja iz Ženeve iz lipnja 2012. i organiziranju međunarodne mirovne konferencije o Siriji ("Ženeva II."), dali su novi poticaj političkom procesu. Usporedno s nastojanjima na političkoj strani, EU je mobilizirala sva svoja sredstva kako bi doprinijela široj međunarodnoj reakciji. EU je stoga najveći donator humanitarne pomoći. Do danas je iz država članica i proračuna EU-a uplaćeno 678 milijuna EUR humanitarne pomoći. Osim toga, EU je mobilizirala 175 milijuna EUR iz nehumanitarnih sredstava proračuna. Cjelokupni odgovor na krizu već je prekoračio iznad 850 milijuna EUR. Doduše, čak ni ovaj značajan iznos nije dovoljan za pokrivanje ogromnih i sve većih humanitarnih potreba. Najveći izazov s kojim se EU suočava prilikom dostave pomoći jest složeno, opasno okruženje u kojem se međunarodno humanitarno pravo vrlo često ignorira. U skladu s humanitarnim načelima, EU surađuje sa svim stranama u sukobu, uspostavljajući čvršće veze s lokalnim zajednicama i njihovim lokalnim vijećima kako bi pomogla pri ispunjavanju osnovnih potreba kao što je zdravstvena njega, sigurnost hrane, struja, voda i druge usluge. Ovu bi pomoć trebalo pružati preko svih mogućih kanala kako bi se zajamčio djelotvoran pristups. Posljedice sve nepredvidivijeg i destabilizirajućeg sirijskog sukoba osjećaju se i izvan granica Sirije. Libanon i Jordan, koji su već bili suočeni sa značajnim izazovima prije izbijanja krize, sada se nalaze u ozbiljnoj situaciji koja ugrožava njihovu unutarnju stabilnost. Turska i Irak također su suočeni s potencijalnim problemima koji su izravno povezani s nacionalnošću, vjerskom i političkom pripradnošću izbjeglica, iako je njihov relativni socioekonomski kapacitet apsorpcije veći od onoga u Libanonu i Jordanu. Dramatični razvoj događaja i brzo rastuće potrebe zahtijevaju hitan i opsežan paket odgovora razmjeran izazovima. Taj bi paket odgovora trebao povezati politike i instrumente EU-a i njezinih država članica kako bi se riješile neposredne humanitarne potrebe na usklađen, sveobuhvatan način, kako bi se suzbila i riješila sirijska kriza, kako bi se promovirala stabilnost susjednih zemalja i kad se uspostavi dugotrajan mir provodile dugoročne mjere međunarodnog oporavka. EU treba dati odlučan doprinos budući da se može osloniti i) na snagu svojih političkih veza i privlačnost raznih dionika, među kojima mnogi očekuju snažnu ulogu EU-a; ii) svoju sposobnost olakšavanja koordinacije i ; iii) svoje iskustvo ne samo u dostavljanju humanitarne pomoći već i u rješavanju pitanja sigurnosti te faza nakon sukoba i obnove. Ova zajednička komunikacija predlaže osnovne elemente sveobuhvatnog odgovora EU-a na krizu, uz isticanje aktivnosti i inicijativa koje je do sada poduzela Visoka predstavnica i Europska komisija. 1. SVEOBUHVATNI ODGOVOR EU-A Sveobuhvatni odgovor EU-a treba imati za cilj a) podržati političko rješenje koje donosi održivo rješenje krize, b) spriječiti destabilizaciju u regiji uslijed prelijevanja sukoba na susjedne zemlje; c) riješiti ozbiljnu humanitarnu situaciju i pomoći ugroženom stanovništvu; d) riješiti posljedice sukoba za EU i u njoj. Što namjeravamo učiniti: · Podržati političko rješenje snažnim stajalištem EU-a na nadolazećoj međunarodnoj konferenciji „Ženeva II“. · Uključiti opoziciju kako bi sudjelovala na konferenciji „Ženeva II“ i kako bi je predstavljali legitimni sugovornici koji mogu preuzeti obveze. · Nastaviti rad na osiguranju pristupa humanitarne pomoći svim područjima zahvaćenim krizom. · Razvijati daljnja izuzeća od režima sankcija kako bi se pružila podrška sirijskom stanovništvu. · Povećati financijsku pomoć iz proračuna EU-a za 400 milijuna EUR u 2013. kako bi se obuhvatile proritetne potrebe zahvaćenog stanovništva u Siriji i regiji. · Povećati podršku za prihvatne zajednice u susjednim zemljama kako bi se podržao i povećao njihov kapacitet prihvaćanja izbjeglica. · Nastaviti tražiti od Ujedinjenih Naroda da rješavaju zahtjeve o kršenju ljudskih prava, međunarodnog humanitarnog prava i temeljnih sloboda. · Poticati solidarnost s posebno ranjivim osobama koje se možda trebaju preseliti. · Sprečavati radikalizaciju građana EU-a i suočavati se sa „stranim borcima“ EU-a koji su putovali u zonu sukoba. · Pripremati faze obnove i oporavka nakon sukoba. 1.1 Rad na političkom rješenju sukoba Prvi prioritet EU-a trebala bi biti podrška političkom rješenju sukoba koje bi dovelo do tranzicije prema demokratskom procesu, uz rješavanje teške humanitarne situacije. EU bi trebala podržati sva nastojanja kako bi zajamčila da ovim procesom ne dominiraju činitelji koji žele ostvariti sektaške ciljeve. EU bi trebala nastaviti aktivno podržavati napore SAD-a/Rusije za obnavljanjem političkih pregovora na temelju priopćenja iz Ženeve iz lipnja 2012. Visoka predstavnica već je dala svoju snažnu podršku ovim nastojanjima. EU bi u ovom pogledu također trebala biti spremna pružiti svaku podršku zajedničkom predstavniku UN-a i Arapske lige i UN-u. S obzirom na moguću konferenciju „Ženeva II“, EU bi trebala pripremiti značajan doprinos I osigurati snažno EU stajalište. U okviru pripreme za buduću konferenciju, EU bi trebala usko surađivati s SAD-om i Rusijom na pripremi uvjeta koji bi doprinijeli političkom rješenju koje bi pokrenula Sirija. Prvo bi trebalo pronaći zajednički pristup za predstavnike dvaju strana, koji trebaju biti legitimni sugovornici koji mogu preuzeti obveze. EU bi trebala poticati obje strane putem dostupnih kanala da sudjeluju u pregovorima na mirovnoj konferenciji. EU je spremna pomoći različitim dijelovima Nacionalne koalicije za sirijske revolucionarne i oporbene snage (SMDK) da se pripreme za konferenciju. EU bi trebala nastaviti svoj angažman sa SMDK-om, uz mogućnost suradnje s drugim umjerenim skupinama, te im pomoći kako bi mogli biti uvjerljivi sugovornici. U svojoj podršci SMDK-u EU bi trebala poticati veću uključenost i osigurati poštovanje ljudskih prava. U okviru mirovne konferencije o Siriji EU bi trebala razviti mjere izgradnje povjerenja koje treba postupno provoditi s ciljem promicanja: pristupa humanitarnoj pomoći i neometanom pristupu za humanitarne radnike; poštovanja za međunarodno humanitarno pravo; puštanje političkih zatvorenika; povrat promatrača UN-a i postupnu primjenu primirja. U suradnji s SAD-om i Rusijom, EU bi trebala nastaviti svoj diplomatski angažman s članovima Vijeća sigurnosti UN-a i ostalim ključnim zemljama s obje strane sukoba, posebno s Tuskom, Saudijskom Arabijom, Katarom, Egiptom, Irakom, Jordanom i Iranom. 1.2 Uključivanje trećih zemalja i nedržavnih organizacija Osnovni sudionici su SAD, Rusija, Turska, Saudijska Arabija, Katar, Egipat, Vijeće za suradnju zaljeva i Arapska liga. Treba priznati i pozabaviti se ulogom Irana kao dijela političke i vojne jednadžbe. Libanonski vođe obvezali su se na politiku razdruživanja u lipnju 2012. u deklaraciji iz Baabde, koju su prihvatile sve glavne političke snage. Međutim, povećano sudjelovanje Hezbollaha unutar Sirije, navodno za obranu libanonskog naroda i hramova, kao i zaliha oružja i boraca koji podržavaju sirijsku oporbu iz Libanona krši službenu politiku razdruživanja. Neke sirijske oporbene skupine i Hezbollah su pooštrili svoju retoriku uslijed povećanog broja prekograničnih incidenata. EU je osudila povredu libanonskog teritorija u sirijskom sukobu i osnažit će poruku da svi u Libanonu moraju ostati obvezani politici razdruživanja i u potpunosti je poštovati. Štoviše, EU će istražiti mogućnosti jačanja sposobnosti libanonskih struktura državne sigurnosti kao način pojačanja stabilnosti u cijeloj regiji. Zaljevske zemlje i Turska važni su partneri u traženju dugotrajnog rješenja. EU će nastaviti aktivno surađivati s ovim partnerima, naglašavajući potrebu za pažljivom procjenom bilo kakvog sudjelovanja u sukobu i njegovih posljedica, uključujući s obzirom na one koji su krajnji primatelji njihove vojne i političke podrške. EU će također naglasiti hitnost podrške tekućim nastojanjima prema obnovi ženevskog procesa i iskorištavanje dostupnih kanala za dostavu nevojne pomoći. EU će sa svim partnerima i sugovornicima nastaviti naglašavati hitnu potrebu za političkim procesom i pregovorima s ciljem brzog okončanja sukoba i ograničavanja svakog daljnjeg širenja sukoba u regiji. 1.3 Pravosuđe i odgovornost EU je od početka krize sudjelovala u multilateralnim forumima kako bi osigurala rješavanje trajnog i sustavnog kršenja ljudskih prava, međunarodnog humanitarnog prava i temeljnih sloboda. Usko surađujući s državama u regiji, EU je preuzela vodeću ulogu u Vijeću za ljudska prava Ujedinjenih naroda kako bi sazvala tri posebne sjednice o Siriji i uspostavila UN-ovo neovisno istražno povjerenstvo. EU bi trebala osigurati da se njezina zabrinutost zbog raširenog kršenja ljudskih prava razmatra kao sastavni dio procesa za okončanje sukoba. Prilikom promicanja najvažnijih elemenata priopćenja iz Ženeve treba naglasiti obvezu odgovornosti i nacionalnog pomirenja, a posebno potrebu za opsežnim paketom za tranzicijsku pravdu, uključujući naknadu ili rehabilitaciju žrtava sukoba te korake prema nacionalnom pomirenju. EU bi također trebala naglasiti potrebu za poduzimanjem učinkovitih mjera za zajamčenje sigurnosti ranjivih skupina kako bi se spriječila daljnja kršenja prava. EU bi trebala ostati pri stajalištu da bi se sa situacijom trebao pozabaviti Međunarodni kazneni sud ako se problemi ratnih zločina i zločina nad čovječnošću ne riješe na odgovarajući način na nacionalnoj razini. Budući da Vijeće sigurnosti UN-a bilo kada može proslijediti stanje u Siriji Međunarodnom kaznenom sudu, EU bi trebala nastaviti poticati Vijeće sigurnosti da se hitno posveti stanju u Siriji u svim aspektima, uključujući ovo pitanje. Imajući u vidu važnost dokumentiranja kršenja počinjenih na tlu, uključujući moguću uporabu kemijskih sredstava i oružja te važnost osiguravanja učinkovite odgovornosti počinitelja, EU bi trebala nastaviti pružati podršku istražnom povjerenstvu. Također bi trebala ponovno pozivati sirijske vlasti na potpunu suradnju s istražnim povjerenstvom, uključujući odobravanje potpunog, neposrednog i slobodnog pristupa sirijskom teritoriju. U područjima koje kontrolira oporba istražno bi povjerenstvo također trebalo imati neometanu mogućnost obavljanja svog posla. 1.4. Sankcije The EU je počela uvoditi izuzeća od svog režima sankcija kako bi podržala oporbu i sirijsko stanovništvo. U tom su duhu uvedena izuzeća koja će nacionalna nadležna tijela država članica odobriti za gospodarske mjere u sektorima nafte, plina i bankarstva. Tijekom postupka odobravanja savjetovat će se sa SMDK-om. Izuzeća bi trebala pomoći sirijskom civilnom stanovništvu, posebno s obzirom na rješavanje humanitarnih pitanja, očuvanje osnovnih usluga, obnovu, obnavljanje normalne gospodarske aktivnosti ili drugih civilnih svrha. Osigurava se kontinuirana provedba i utvrđivanje mogućih daljnjih izuzeća u korist sirijskog stanovništva. Od 1. lipnja moguća dostava oružja u Siriju bit će podložna nacionalnim potlitikama pod strogim uvjetima kako su definirani u deklaraciji Vijeća usvojenoj 27. svibnja. Svaka druga vrsta pomoći treba biti u skladu sa zaključcima Vijeća za vanjske poslove iz svibnja i postojećeg okvira EU-a (zajedničko stajalište o kontroli izvoza oružja). 1.5. Kemijske i biološke prijetnje Postoje sve veće bojazni o izvješćima o uporabi kemijskog i biološkog oružja u Siriji. EU će se nastaviti pokušavati osigurati inspektorima UN-a dolazak u zemlju da istraže sve te optužbe. Kako bi se spriječili, otkrili i riješili takvi poražavajući događaji s potencijalno smrtonosnim posljedicama za stanovništvo regije, EU trenutačno ispituje moguće opcije za daljnju koordinaciju i suradnju koje bi se mogle istražiti s državama članicama EU-a, relevantnim međunarodnim tijelima (OCHA, ICRC, WHO, INTERPOL i OPCW) i strateškim partnerima. Nedavni kontakti s administracijom SAD-a s ciljem poboljšanja koordinacije između EU-a i SAD-a u području kemijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih materijala, pogotovo u posebnoj podršci Jordanu, ostvarili su pozitivne rezultate i prikazuju koristi povećane suradnje u ovom području. EU će nastaviti pozivati Siriju da pristupi Konvenciji o kemijskom oružju i ratificira Konvenciju o biološkom oružju po hitnom postupku. EU podsjeća da bi svako korištenje kemijskog oružja s bilo koje strane bilo nedopustivo i potpuno suprotno pravnim normama i standardima međunarodne zajednice. Sirijske vlasti snose posebnu odgovornost da osiguraju da njihovo kemijsko oružje bude sigurno pohranjeno do njegovog neovisno verificiranog uništenja te da ne dozvole da padne u ruke nijednom drugom državnom ili nedržavnom subjektu. 1.6. Intenziviranje pomoći Komisija 2013. mobilizira dodatnih 400 milijuna EUR humanitarne i druge gospodarske i razvojne pomoći kako bi započela s rješavanjem hitnih potreba i posljedica krize u Siriji i susjednim zemljama, posebno Libanonu i Jordanu. Radi toga će posegnuti u postojeće rezerve i preraspodjelu vanjskih fondova za pomoć. Zemlje u regiji trebaju humanitarnu pomoć, pomoć u krizi i razvojnu pomoć kako bi pomogle izbjeglicama i drugim osobama kojima treba zaštita, prihvatnom stanovništvu te za podršku zdravstvenim i obrazovnim sustavima koji su na rubu raspadanja. Komisija potiče agencije UN-a, NVO-e, međunarodne organizacije i druge donatore da daju prioritet operacijama pomoći, da im cilj budu najranjiviji, te da pojačaju koordinaciju kako bi se što više iskoristila dostupna financijska sredstva. U kasnijoj fazi može se predvidjeti uspostava zaklade EU-a za Siriju kao pokretač za jačanje i koordinaciju doprinosa od svih EU donatora i drugih zainteresiranih donatora Bit će učinjen svaki napor kako bi se osiguralo da planiranje i primjena EU sredstava budu u skladu s događajima na terenu. To uključuje reviziju svih instrumenata vanjske pomoći, uporabu brzih kriznih postupaka za gospodarsku i razvojnu pomoć (nehumanitarnu) u najzahvaćenijim susjednim zemljama kao i mogućnost makroekonomske podrškeeffort will be made to ensure that the planning and implementation of the EU response keeps abreast of events on the ground. Komisija je već predložila dodjelu makrofinancijske pomoći EU-a od 180 milijuna EUR Jordanu. Također će razmotriti i mobilizaciju ostalih instrumenata EU-a, uz već planirane operacije. Tijekom posljednih pet godina 344 sirijskih studenata i akademskog osoblja koristilo je program EU Erasmus Mundus; osim toga, 21 sirijski student (uključujući raseljene studente) dobio je stipendiju tijekom 2013., a oko 40 studenata treba dobiti nove stipendije u akademskoj godini 2013.-14. Komisija i države članice trebale bi osigurati pronalaženje odgovarajućih rješenja za ove studente na kraju njihovih stipendija, posebno kako bi se izbjegla mogućnost prisilnog povratka u Siriju. Komisija će nastaviti nuditi stipendije sirijskim studentima koji potječu iz populacije izbjeglica te tražiti načine za povećanje njihovog broja. EU potvrđuje načelo poštovanja i zaštite svjetskog kulturnog naslijeđa i izražava najdublju zabrinutost zbog štete počinjene nad kulturnim dobrima, arheološkim nalazištima I spomenicima nezamjenjive povijesne vrijednosti u Siriji EU će također pojačati svoju javnu diplomaciju sa zemljama u regiji i međunarodnim partnerima kao i s javnošću kako bi na odgovarajući način prenijela odgovor EU-a na sirijsku krizu i pomogla osigurati da ostali donatori ispune svoje obveze i financijske najave donacija. 1.7. Briga za ljude kojima je potrebna međunarodna zaštita Od početka krize u travnju 2011. do kraja 2012., 32000 ljudi koji tvrde da su državljani Sirije prijavili su se za zaštitu u EU-u, a procjenjuje se da ih u 2013. ima još dodatnih 7500. Trenutačno postoji opći konsenzus da Sirijce koji se nalaze u EU ne bi trebalo vratiti u Siriju, bez obzira na njihov pravi status. U pismu Komisiji i državama članicama, Visoki povjerenik za izbjeglice nedavno je pozvao na humanitarni prihvat 10000 sirijskih izbjeglica iz zemalja na Srednjem istoku i u sjevernoj Africi i na preseljenje dodatne 2000 sirijskih državljana, najviše posebno ranjivih izbjeglica, uključujući ozbiljne medicinske slučajeve i osobe s invaliditetom. Komisija poziva države članice da pozitivno odgovore na ovaj poziv tako da tim ljudima omoguće ponovno naseljavanje ili humanitarna prihvatna mjesta. Osim toga, Komisija poziva države članice na velikodušan pristup u odobravanju humanitarnih viza osobama raseljenim zbog sirijske krize koje imaju članove obitelji u EU-u, te da prihvate sve Sirijce koji stižu na vanjske granice Unije. Jedanaest zemalja koje su dio schengenskog prostora trenutačno zahtijevaju zrakoplovno-tranzitne vize za sirijske državljane. S obzirom na trenutačne okolnosti, Komisija vjeruje da nije prikladno dodati Siriju na zajednički popis zemalja podložnih zahtjevima za zrakoplovno-tranzitne vize kako su zatražile neke države članice u okviru trenutačne godišnje revizije zahtjeva za nacionalne zrakoplovno-tranzitne vize. Osim toga, vođena UNHCR-ovom procjenom situacije na terenu, Komisija je spremna poduzeti daljnje korake koji mogu biti potrebni za smanjenje tereta nametnutog sve većim brojem izbjeglica koje su trenutačno smještene u susjednim zemljama Sirije. Nadalje, Komisija uspostavlja Regionalni program zaštite, koji će započeti s djelovanjem do kraja 2013., s ciljem jačanja dugoročnog kapaciteta susjednih zemalja Sirije kako bi im pomogla s izbjeglicama u skladu s međunarodnim standardima. Program će, s trenutačnim proračunom od preko 13,2 milijuna EUR – od kojih je 10 milijuna EUR iz proračuna EU-a a preostalih 3,2 milijuna EUR od država članica koje namjeravaju sudjelovati – uključivati snažan element zaštite kao što je registracija, izgradnja administrativnih sposobnosti i zastupanje interesa, te aktivnosti za izravnu korist izbjeglica, na primjer povećanje pristupa određenim socioekonomskim pravima poput obrazovanja ili zdravstva. Njegov točan opseg ovisit će o spremnosti zemalja primateljica susjednih Siriji da se uključe u određene aktivnosti. Konačno, Komisija namjerava nastaviti – zajedno s Europskim uredom za potporu azila – rasprave s državam članicama o situaciji Sirijaca u EU-u, s ciljem osiguranja većeg stupnja usklađenosti između pristupa država članica prema sirijskim tražiteljima azila, posebno u pogledu procjene njihovih zahtjeva za azil. 1.8. Sprečavanje radikalizacije i suočavanje sa „stranim borcima“ EU mora ostati oprezna u pogledu moguće prijetnje koju građani EU-a koji putuju u Siriju kao strani borci mogu predstavljati za sigurnosti EU-a. Komisija će nastaviti podržavati aktivnosti s ciljem obeshrabrivanja ljudi od radikalizacije i napuštanja EU-a da odu u Siriju kao strani borci povećanjem inicijativa protuizlaganja i nudeći pomoć državama članicama prilikom mogućih prijetnji koje povratnici mogu predstavljati. To će se obavljati u vezi s aktivnošću koju je započela Komisija u okviru Europske mreže za svjesnost o radikalizaciji, djelujući u aktivnostima s ciljem sprečavanja i borbe protiv nasilnog ekstremizma. Komisija potiče države članice da bolje iskoriste drugu generaciju schengenskog informacijskog sustava kako bi bolje pratile kretanje stranih boraca. Komisija će također nastaviti raditi s Europskim parlamentom i Vijećem na donošenju prijedloga za direktivu o EU evidenciji putnika, budući da obrada podataka o putnicima pruža alat za otkrivanje kretanja stranih boraca koji odlaze ili se vraćaju u EU zračnim putem. Osim toga, moglo bi se bolje iskoristiti EU instrumente kao i alate dostupne prema međunarodnim sporazumima poput Programa za praćenje financiranja terorista – kako bi se pratila plaćanja povezana s kretanjem terorista. Konačno, Komisija će nastaviti olakšavati provođenje analize rizika s ciljem utvrđivanja glavnih sigurnosnih rizika za EU koji proizlaze iz rastućeg fenomena stranih boraca i podržavati utvrđivanje mogućih mjera oslabljivanja. To bi se napravilo u suradnji s EU Centrom za obavještajnu analizu (IntCen), Europolom i Frontexom. Na temelju izvješća EU koordinatora za borbu protiv terorizma, Vijeće za pravosuđe i unutarnje poslove održano 7. lipnja 2013. dogovorilo je pokretanje zajedničke aktivnosti kako bi pomoglo u rješavanju ove prijetnje. To bi moglo uključiti dijeljenje informacija i najboljih praksi; poduzimanje dublje analize motivacije stranih boraca; veću suradnju s trećim zemljama; pojačanu uporabu i koordinaciju postojećih instrumenata, mreža i agencija. 1.9. Planiranje za budućnost i poboljšanje koordinacije EU je počela planirati za razdoblje nakon sukoba uključujući, ali ne samo, aktivnosti u područjima mira i sigurnosti obnove i oporavka, izbora, pravosuđa i vladavine prava te humanitanih poslova. Potrebe će biti zasnovane ili na procjenama UN-a ili na procjeni potreba nakon sukoba. Koristeći satelitsku dijagnostiku Komisija već provodi procjenu štete kako bi procijenila potencijalne troškove obnove, a preliminarni pokazatelji navode da postoje značajne štete u područjima najviše zahvaćenim sukobom, pogotovo u Aleppou. Zadatak se odvija u kontekstu skupine ključnih donatora i provodi se zajedno s SAD-om i Japanom. Osim toga, u 2014. godini i na dalje, EU je spremna mobilizirati još pomoći (i humanitarne i nehumanitarne) bez obzira nastupi li tranzicija u 2013. ili se kriza nastavi. Kako bi na najbolji način koordinirala pokušaje pomoći tijekom krize i omogućila EU-u da preuzme istaknutiju i aktivniju ulogu, Komisija i Visoka predstavnica predlažu da praćenjem upravljaju i nadziru ga Komisijine službe-skupina Europske službe za vanjske poslove koje će nadgledati i koordinirati aktivnosti EU-a. Istovremeno, EU također namjerava povećati svoju ulogu u koordinaciji donatora u gospodarskoj i razvojnoj pomoći za Siriju, ali i za Libanon i Jordan, posebno jer su obje zemlje najviše gospodarski zahvaćene sirijskom krizom, te da djeluje kao poveznica između glavnih donatora, budući da svi imaju posebne komparativne prednosti u ovom pogledu. EU će nastaviti aktivno sudjelovati u Radnoj skupini za gospodarski oporavak u sklopu skupine Prijatelji Sirije. 2. POTPORA EU-A U SIRIJI I SUSJEDNIM ZEMLJAMA. Nakon sukoba ostalo je barem 6,8 milijuna ljudi kojima je potrebna pomoć te 4,25 milijuna prognanika. Nesigurnost i pristup ostaju glavni problem kod dostave pomoći. Od kraja 2011. godine i kao izravni odgovor na krizu, proračun EU-a financirao je djelovanja izvan i unutar Sirije u iznosu od 440 milijuna EUR (humanitarna pomoć: 265 milijuna EUR i nehumanitarna pomoć: 175 milijuna EUR). Države članice EU-a osigurale su dodatnih 413 milijuna EUR. 2.1. U Siriji Humanitarna pomoć Dana 7.lipnja 2013., UN je objavio revidirane apele za Siriju i susjedne zemlje procjenjujući da će oko 10 milijuna Sirijaca, polovica populacije zemlje, trebati pomoć prije kraja godine i zatražio je nova sredstva od 4,4 milijarde dolara (3,3 milijarde EUR). Dok će sve veći problem pristupa zemlji otežavati dostavu humanitarne pomoći, sve će više Sirijaca biti prisiljeno potražiti pomoć u susjednim zemljama. Ukratko, ako pristup u Siriji postane nemoguć, EU i međunarodna humanitarna pomoć morat će se iskoristiti za prognanike. Osim toga, EU trenutno ispituje mogućnost alternativnih kanala isporuke unutar Sirije. Očekuje se da će se ti kanali proširivati ako se susjedne zemlje usredotoče na lakšu dostavu humaniterne pomoći Siriji. Što smo do sada učinili: · Pružili 124 milijuna EUR za humanitarnu pomoć iz proračuna EU-a. · Sredstva humanitarne pomoći EU-a u Siriji financiraju hitnu medicinsku pomoć, zaštitu, pomoć u hrani, vodi, sanitarnim uvjetima i higijeni, skloništa i logističke usluge. Izvan sirijskih granica, sredstvima se osigurava da ljudi koji bježe iz zemlje dobiju pomoć za preživljavanje kao što su zdravstvena njega, hrana, sklonište, higijenski pribor, vodu i sanitarije, te zaštitu. · Sredstva humanitarne pomoći EU-a usmjeravaju se kroz pokret Crvenog križa/Crvenog polumjeseca, različite međunarodne nevladine organizacije i humanitarne organizacije UN-a, uključujući UNHCR i one čija je zadaća zaštita i pomoć djeci, kao što su, primjerice, UNICEF i organizacija Spasimo djecu. · Pružena je i pomoć u naturi Turskoj i Jordanu kroz aktivaciju mehanizma EU-a za civilnu zaštitu koji je doveo do isporuke kola hitne pomoći, deka, grijalica i drugih predmeta u vrijednosti od 1 milijun EUR. · Europski centar za hitne intervencije poslao je timove stručnjaka u Jordan i Libanon kako bi procijenili potrebe sirijskih izbjeglica za pomoći. To je obavljeno u bliskoj suradnji sa stručnjacima za humanitarnu pomoć i lokalnim vlastima. Što namjeravamo učiniti: · Povećati humanitarnu pomoć za 50 milijuna EUR do ukupno 515 milijuna EUR u Siriji i susjednim zemljama za ostatak 2013. · Pružiti daljnju pomoć u naturi i stručnost kroz mehanizam EU-a za civilnu zaštitu i hitne intervencije EU-a. Ekonomska i razvojna pomoć Pomoć koja se trenutno pruža iz proračuna EU-a usmjerena je uglavnom na pružanje potpore i izgradnju kapaciteta branitelja ljudskih prava i mladih aktivista te na osiguravanje pristupa nekim ne-humanitarnim uslugama, kao što su obrazovanje, psihosocijalna pomoć ili pomoć za preživljavanje. Komisija je utvrdila da postoje dodatne aktivnosti u tim ne-humanitarnim sektorima koje bi se mogle financirati. One uključuju strukovno obrazovanje, zdravlje, potporu neovisnim i slobodnim medijima, zaštitu kulturnog nasljeđa, promicanje dijaloga, pripremu za tranziciju i izgradnju kapaciteta sirijskih organizacija civilnog društva (OCD). Nadalje, nova sredstva (10 milijuna EUR-a iz Instrumenta za stabilnost) odobrena su nedavno za sjeverne regije Sirije za pilot aktivnosti, zajedno s agencijama države članice. U budućnosti će razina ekonomske i razvojne pomoći koja bi se mogla pružati u Siriji izravno ovisiti o političkom i vojnom razvoju sukoba. Iako je od velike važnosti konsolidirati i proširiti kanale za isporuku pomoći kako bi se civilnom stanovništvu moglo pružiti što više pomoći i u što kraćem roku, donatorski napori mogu biti ugroženi ili čak zaustavljeni sukobima između sukobljenih strana. U trenutnim okolnostima, način provedbe predstavlja najveći izazov i od ključne je važnosti pažljivo nadzirati tko dobiva pomoć jer bi se pomoć mogla zlouporabiti za financiranje sukoba. Procjenjuju se različite mogućnosti za usmjeravanje više ne-humanitarne ekonomske i razvojne pomoći koja bi mogla zadovoljiti potrebe stanovništva. Na temelju zaključaka Europskog vijeća od 13./14. prosinca 2012. [1], istražuju se drugi kanali za pružanje pomoći sirijskom stanovništvu kroz nedavno stvorena Lokalna upravna vijeća u područjima sjeverne Sirije koji su pod vlašću opozicije. Što smo do sada učinili: · Osigurali 54 milijuna EUR za ekonomsku i razvojnu pomoć iz proračuna EU-a, uključujući navedene primjere. · Pokrenuli dva projekta koje provodi Agencija Ujedinjenih naroda za pomoć i rad u Siriji (10 milijuna EUR) koji su u prvom redu usmjereni na palestinske izbjeglice, ali podržavaju i sirijsko stanovništvo. Prvi ( 7,3 milijuna EUR) ima za cilj osposobiti mlade i osigurati njihovu suradnju u lokalnim zajednicama na način da im nudi priliku za pokrenu inicijative za lokalni razvoj koje će pomoći ublažiti učinke krize. Drugi (2,7 milijardi EUR) pruža socijalnu pomoć najosjetljivijim kućanstvima na koje je utjecalo povećanje cijena hrane i drugih osnovnih usluga uslijed krize. · Radili s UNICEF-om ( 5,7 milijuna EUR) kako bi pomogli ranjivoj i prognanoj djeci da dobiju pristup obrazovanju u Siriji. · Provodili druge projekte putem nevladinih organizacija koji imaju za cilj izgradnju kapaciteta sirijskog civilnog društva za provedbu malih projekata u Siriji. Komisija pruža potporu ljudskim pravima (potpora onima koji štite ljudska prava, nazdor povreda ljudskih prava) i medijskom sektoru. Što namjeravamo učiniti: · Pojačati pomoć koja se već pruža kako bi se zadovoljile rastuće potrebe u Siriji, uz humanitarnu pomoć koja se isporučuje, te kroz sve moguće kanale. · Pružiti dodatnu potporu NVO-ima za pružanje osnovnih usluga kao što su zdravstvena njega, obrazovanje i potpora za neovisne medije. · Pružiti dodatnu potporu UN-u za osnovne usluge, uključujući zdravstvenu njegu, obrazovanje i zaštitu kulturnog nasljeđa. · Pružiti potporu tijelima opozicije za učinkovitiju koordinaciju pomoći civilnom stanovništvu. Pomoći lokalnim vijećima kod ponovne uspostave i održavanja osnovnih usluga kao što su, primjerice, zdravstvena skrb, električna energije, odvor smeća i poljoprivredna proizvodnja. 2.2. Libanon Libanon je zemlja koja na svojim granicama najviše osjeća rizike prelijevanja sirijskog sukoba. Granice Libanona ostale su potpuno otvorene svim izbjeglicama, čiji broj je sada narastao na više od 513 000. Zemlja je suočena s dramatičnom izbjegličkom krizom jer izbjeglica trenutno ima 10 % više od stanovnika Libanona i taj će se postotak povećati na 25 % do kraja godine. Žene i djeca čine 70 % izbjeglica. Libabonske vlasti ne mogu se same suočavati s krizom koja ima opsežne numanitarne, političke, sigurnosne i socioekonomske posljedice. Što smo do sada učinili: · Osigurali ukupno 113 milijuna EUR za pomoć (humanitarnu i ne-humanitarnu) iz proračuna EU-a. · Humanitarna pomoć usmjerena je na registraciju izbjeglica, zdravstvenu skrb (uključujući hitnu medicinsku pomoć za osobe s ozljedama), pomoć u hrani, raspodjelu neprehrambenih artikala (šatora, madraca, deka, grijalica itd.), pružanje skloništa, vode i sanitarnih čvorova, pravnu pomć i logistiku. · Pokrenuli smo razne projekte kojima podržavamo UNHCR, UNICEF, UNWRA, OCD-e i Libanonsku vladu - 45 milijuna EUR za rješavanje srednjoročnih i dugoročnih potreba – uključujući pomoć za obrazovanje, obnovu i opravak – sirijskih izbjeglica. Što planiramo učiniti: · Povećati humanitarnu pomoć za dodatnih 250 milijuna EUR. Dio od 20 milijuna EUR provest će se do kraja srpnja. · Pokrenuti inicijativu u vrijednosti od 40 milijuna EUR-a u cilju trajne potpore aktivnostima u području obrazovanja, obnove i oporavka te podržati koordinacijske napore vlade. · Angažirati vojnog stručnjaka EU-a u Delegaciji EU-a da pruži savjete o sigurnosnim pitanjima i pruži potporu Libanonskim oružanim snagama. · Preusmjeriti postojeće programe (za ukupno do 75 milijuna EUR) u područjima obrazovanja, obnove i oporavka te stvaranja uvjeta za život, uzimajući u obzir posljedice sirijske krize. Situacija predstavlja sve veći rizik za već osjetljivu političku i makroekonomsku situaciju. U siječju 2013. godine, libanonska vlada i UNCRH procijenili su da će godišnji trošak udomljavanja izbjeglica biti više od 700 milijuna dolara. Iako je učinak sirijske krize na sveukupnu gospodarsku aktivnost bio različit, jasno je da će libanonski proračun patiti. U trenutnom prijedlogu proračuna za 2013. godine predviđa se deficit od 3,5 milijarde dolara. Nadalje, trajna politička nesigurnost u kombinaciji sa sve većom polarizacijom ugrožava libanonsku službenu politiku razdruživanja. Sektaško nasilje na sjeveru Libanona, veliki prekogranični sukobi i stalne povrede libanonske teritorijalne suverenosti guraju zemlju u opasnome smjeru. Od početka krize, potpora EU-a za Libanon iznosila je 113 milijuna EUR. Međutim, sve veće pogoršanje situacije traži dodatan izniman odgovor EU-a koji obuhvaća kratkoročne i dugoročne mjere za stabilizaciju Libanona. Od ključne je važnosti zaštiti zemlju od napora nekih lokalnih i regionalnih zainteresiranih strana da prenesu sirijski sukob na libanonsko tlo. Migracija sukoba mora biti u središtu reakcije EU-a. Potrebno je pružiti potporu naporima osnivanja vlade i rješavanju pravih problema kao što je upravljanje dotokom izbjeglica kako bi se izbjegao opasan političkih vakuum. Odgađanje izbora i produljenje mandata parlamenta za 17 mjeseci mogli bi dovesti do otkrivanja libanonskog demokratskog deficita i proširenja polarizacije po sektorima. Sveobuhvatan paket pomoći koji pružamo mora uključivati jačanje sposobnosti libanonskih vlasti za rješavanje krize, uključujući pružanjem potpore socijalnoj infrastrukturi i jačanjem međusektorske koordinacije i koordinacije donatora. Istovremeno će biti potrebno pojačati humanitarnu pomoć kako bi se zadovoljile rastuće potrebe izbjegličke populacije. Pomoć EU-a se prilagođava kako bi se usmjerila na obrazovanje i zdravlje te na ranjive skupine, uključujući palestinske izbjeglice iz Sirije. Potrebno je uzeti u obzir i mogućnost da će se izgraditi izbjeglički kampovi te neizbježan rizik povezan s tim kampovima. Važno je istražiti sve mogućnosti za rješavanje problema u Libanonu, uključujući uključivanje međunarodnih financijskih instutucija. Sveobuhvatan odgovor EU-a mora uključivati i potporu za Libanonske oružane snage (LAF). LAF je stup sigurnosnog ustava u Libanonu, ali sjeluje bez državne/vojne obrambene strategije. LAF uživa poštovanje i, budući da uključuje ljude raznih vjera, smatraju ga nepristranim i neutralnim. Potrebni su daljnji dijalog i suradnja za jačanje sposobnosti LAF-a kao neovisnog čuvara sigurnosti u Libanonu. 2.3. Jordan Unatoč sve težoj makroekonomskoj situaciji, Jordan je igrao ključnu ulogu u pružanju potpore sve većem broju izbjeglica koji bježe od sukoba (do početka lipnja više od 427 000 registriranih ili onih koji su u postupku registracije pri UNHCR-u). Što smo do sada učinili: · Osigurali 87 milijuna EUR za pomoć (humanitarnu i nehumanitarnu) iz proračuna EU-a. · Humanitarna pomoć usmjerena je na zdravstvenu skrb (uključujući hitnu medicinsku pomoć za ranjenike), pomoć u hrani, opskrbu ne-prehrambenim artiklima (šatorima, madracima, dekama, grijalicama itd), pružanje skloništa, vode i sanitarnih uvjeta, psihosocijalnu pomoć i zaštitu. · Pokrenuli brojne projekte kao potporu UNICEF-u i UNESCO-u – 20,9 milijuna EUR za pristup formalnom i neformalnom obrazovanju i drugim uslugama ranjivim Sirijcima, posebno djeci, te prihvatnim zajednicama. Što namjeravamo učiniti: · Povećati humanitarnu pomoć za dodatnih 250 milijuna EUR. Dio od 20 milijuna EUR provest će se do kraja srpnja. · Povećati potporu prihvatnim zajednicama na sjeveru Libanona i preuzeti vodstvo u koordinaciji međunarodne pomoći za te zajednice. · Osigurati 25 milijuna EUR za ekonomsku i razvojnu pomoć - 20,4 milijuna EUR proračunske pomoći jordanskim vlastima za troškove pružanja obrazovanja djeci izbjegloj iz Sirije i jordanskim gradovima koji osjećaju posljedice izbjegličke krize te dodatnih 4,6 milijuna UNICEF-u. Dodatan dio od 25 milijuna EUR mobilizirati u drugoj fazi. Vlada je, do sada, utemeljila svoje procjene troškova za 2013. na ukupnom broju od 660 000 izbjeglica.Procjenjuje se da će ukupan trošak pružanja potpore tom broju izbjeglica za državni proračun i međunarodne organizacje iznositi 1,4 milijarde EUR. Jordan je suočen sa pogoršanjem gospodarske situacije od 2011. godine uslijed previranja u regiji i lošijeg regionalnog i globalnog gospodarskog okruženja. Od početka sirijskog sukoba, procjenjuje se da je trošak zbrinjavanja sirijskih izbjeglica veći od 600 milijuna EUR (oko 3 % BDP-a). Uslijed naglog pada međunarodnih rezervi u prvoj polovici 2012. Godine, jordanske vlasti pristale su na 36-to mjesečni „stand-by“ aranžman s MMF-om u iznosu od 2 milijarde dolara. Od početka krize, potpora EU-a Jordanu iznosi ukupno 87 milijuna EUR. Postoji očita potreba za dodatnom potporom. Uz neizbježnu dodantnu humanitarnu pomoć iz proračuna EU-a koja se procjenjuje u rasponu od 50-75 milijuna EUR, odgovor EU-a na Jordanovu molbu za pomoć potrebno je pružiti u obliku sektorske proračunske potpore dodavanjem na postojeće programe, posebno u području obrazovanja. Osim toga, Vjeće i Parlament se snažno ohrabruju da donesu odluku o prijedlogu Komisije da dodijeli 180 milijuna EUR za makrofinancijsku pomoć Jordanu, što će pomoći ublažiti gospodarske probleme u toj zemlji. 2.4. Turska Turska je od početka krize prihvatila u svojih 17 prihvatnih centara više od 380 000 sirijskih izbjeglca, uz mnoge druge (370 000 prema nekim procjenama) koji su ušli na turski teritorij bez da su se prijavili u kampove i koji trenutno žive u različitim gradovima u toj zemlji. UNHCR predviđa da bi do kraja 2013. u Turskoj moglo živjeti do 1 milijun izbjeglica. Turska je najavila izgradnju 5 novih kampova s ukupnim dodatnim kapacitetom od 60 000, a u jednom od njih će biti smješteni Sirijci (kršćani).Turske vlasti ponudile su visokokvalitetne prihvatne centre koji su za svaku pohvalu i pružaju odgovarajuću humanitarnu pomoć. Turska je morala snositi značajan financijski teret od oko 600 milijuna EUR do danas uz vrlo malu potporu međunarodne zajednice. EU je izdvojila ukupan paket od 27 milijuna EUR kao pomoć UNHCR-u i lokalnim organizacijama i zajednicama u prihvatu izbjeglica. Vlasti su se suočavale sa sve većim pritiskom i napetostima u zajednici (između ostalog vezano uz pristup zdravstvenoj skrbi i obrazovanju). Te bi se napetosti mogle povećati nakon stupanja na snagu novog Zakona o strancima i međunarodnoj zaštiti, koji bi mogao izbjeglicama otvorti vrata da traže posao na otvorenom tržištu. Osim toga, posebno nakon bombaškog napada u Reyhanliju u južnoj pokrajini Hatay u kojem je poginulo više od 50 ljudi, turska je javnost zabrinuta zbog turske izloženosti sirijskoj krizi. Nadalje, kada bi Turska dopustla registraciju i pristup međunarodnim NVO-ima, dobila bi pristup većim sredstvima. 2.5. Irak Do početka lipnja, Irak je prihvatio oko 158 000 izbjeglica,većinom na sjeveru zemlje (regija Kurdistana). Hitne reakcije na humanitarne potrebe izbjeglica trenutno su izvedive uz potporu iračkog Ministarstva za migracije i raseljavanje u suradnji s UNHCR-om i drugim UN-ovm agencijama. Iračka granica u pokrajini Anbar većinom je zatvorena i prijelaz je dnevno dopušten ograničenom broju ljudi. Glavna granica između Sirije i iračke regije Kurdistan zatvorena je od svibnja 2013. Irak je suočen s teškom političkom krizom. Rastu napetosti među sektama, što je izvor zabrinutosti u zemlji u kojoj je politički život utemeljen na krhkog etničkog/sektskoj ravnoteži. Postoji rizik da će irački politički procesi nakon 2003. biti zaustavljeni. Situacija u zemlji pogoršava se uslijed političkih i sigurnosnih učinaka prelijevanja sirijske krize. Postoje potvrđene veze između Al Qaede in Iraku – koja je odgovorna za većinu terorističkih napada – i radikalnih skupina u Siriji, posebno Jabhat al-Nusre. S druge strane, eskalacija krize u Iraku, zemlji koja je uskrsnula kao jaz između svjetova Šijita i Sunija, mogla bi imati ozbiljne regionalne posljedice. EU bi stoga trebala pojačati svoje kontakte s iračkim vlastima i predstavnicima iz svih političkih stranaka kako bi pružila potporu lokalnim inicijativama koje će donijeti veću stabilnost. 3. ZAKLJUČCI Situacija u Siriji je najdramatičnija humanitarna situacija danas u svijetu. EU ima humanitarnu i moralnu dužnost pomagati ljudima kojima je potrebna pomoć. Zbog toga su se Komisija i Visoka predstavnica obvezale mobilizirati velik paket pomoći. Komisija će raspodijeliti dodatnih 400 milijuna iz ovogodišnjeg proračuna za humanitarne i razvojne potrebe u Siriji i susjednoj regiji, posebno u Jordanu i Libanonu, čime će ukupan doprinos EU-a iznositi više od 1,25 milijardi EUR do sada. Međutim, težina krize i ljudska patnja u Siriji i susjednim zemljama ne mogu se riješiti novcem. Zato je od ključne važnosti što prije pronaći trajno političko rješenje, kojim se zaustavlja nasilje i koje vodi do uključive prijelazne vlade. To je moguće postići samo putem dijaloga. Svrha djelovanja EU-a jest pomoći u pronalaženju političkog rješenja i ona podržava sveobuhvatni pristup predstavljen u ovoj Komunikaciji. Politička i financijska pomoć EU-a neposredna je i dugoročna. U ovoj se Komunikaciji naglašava odlučnost EU-a da pruži potporu onima koji teže miru i demokraciji u regiji te da ublaži patnju i jad koji nastaju kao posljedica sukoba. EU može dati odlučan doprinos spajanjem instrumenata i politika koje ima na raspolaganju. Istovremeno, s obzirom na sve veću regionalnu nestabilnost i rastuće humanitarne potrebe, ova Komunikacija predstavlja i poziv drugim donatorima da udvostruče napore kao odgovor na krizu. Prilog 1. Ukupno financiranje EU-a kao odgovor na sirijsku krizu (na dan 11.6.2013.) || Vrsta pomoći || Pomoć koja je već pružena || Ukupno || Dodatna pomoć || UKUPNO Sirija || Jordan || Libanon || Turska || Irak || Regionalna Humanitarna pomoć EU-a || 124 || 63 || 66 || 6 || 6 || 0 || 265 || 400 || 840 Nehumanitarna pomoć EU-a (ekonomska, razvoja pomoć i pomoć u stabilizaciji) || 53 || 24 || 48 || 22 || 7 || 21 || 175 UKUPNO proračun EU-a || 178 || 87 || 113 || 27 || 14 || 21 || 440 || 400 || 840 Postotak || 40 % || 20 % || 26 % || 6 % || 3 % || 5 % || Doprinos država članica EU-a (humanitarna pomoć) || || || || || || || 413 || || 413 UKUPNO EU (proračun EU-a + države članice) || || || || || || || 853 || 400 || 1.253 Prilog 2. FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ ZA PRIJEDLOGE 1. OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE 1.1. Naslov prijedloga/inicijative Zajednička Komunikacija Komisije i Visoke predstavnice za vanjsku i sigurnosnu politiku: “Prema cjelovitom pristupu EU-a sirijskoj krizi” 1.2. Odgovarajuće područje/područja politike u strukturi ABM/ABB [2] Vanjski odnosi 1.3. Vrsta prijedloga/inicijative ¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje ¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje nakon pilot projekta/pripremnog djelovanja[3] X Prijedlog/inicijativa odnosi se na produženje postojećeg djelovanja ¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na djelovanje koje je preusmjereno na novo djelovanje 1.4. Ciljevi 1.4.1. Višegodišnji strateški cilj/ciljevi Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa Europa u svijetu: odrađujemo svoj dio posla na globalnoj sceni 1.4.2. Posebni cilj/ciljevi i odgovarajuća aktivnost/aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB Odgovarajuća aktivnost/aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB: 19.08 Europska susjedska politika i odnosi s Rusijom 23.02 Humanitarna pomoć Posebni ciljevi vezani uz ABM aktivnost – 19.08 1. Jačanje uvjeta za blisku suradnju između EU i njezinih susjeda i za regionalnu i višeregionalnu integraciju; 2. Pružanje potpore gospodarskim i sektorskim reformama susjeda EU-a i promicanje daljnje integracije s EU i između susjednih zemalja međusobno; 3. Promicanje demokracije, ljudskih prava i vladavine prava i doprinos razrješenju sukoba u susjedstvu EU-a. Posebni ciljevi vezani uz ABM aktivnost – 23.02 1. Osigurati brzu i učinkovitu isporuku pomoći EU-a u skladu s potrebama i humanitarne pomoći ljudima koji su suočeni s neposrednim posljedicama prirodnih katastrofa i katastrofa uzrokovanih ljudima te pružanje pomoći žrtvama dugotrajnih kriza. 1.5. Trajanje i financijski učinak x Prijedlog/inicijativa ograničenog trajanja – x prijedlog/inicijativa na snazi od 2013. – x financijski učinak u 2013. ¨ Prijedlog/inicijativa neograničenog trajanja – provedba s razdobljem osnivanja od GGGG do GGGG, – nakon čega slijedi sveobuhvatno djelovanje. 1.6. Planirana metoda/metode upravljanja za proračun za 2013.[4] x Centralizirano izravno upravljanje od strane Komisije x Centralizirano neizravno upravljanje delegiranjem zadaća provedbe na: – x izvršne agencije – ¨ tijela koja su osnovale Zajednice[5] – x nacionalna tijela iz javnog sektora/tijela koja pružaju javne usluge – x osobe kojima je povjerena provedba određenih djelovanja na temelju glave V. Ugovora o Europskoj uniji i koje su određene u odgovarajućem temeljnom aktu u smislu članka 49. Financijske uredbe ¨ Podijeljeno upravljanje s državama članicama x Decentralizirano upravljanje s trećim zemljama x Zajedničko upravljanje s međunarodnim organizacijama 2. MJERE UPRAVLJANJA 2.1. Pravila nadzora i izvješćivanja Navesti učestalost i uvjete. Primjenjivat će se pravila o nadzoru i izvješćivanju utvrđena u mjerodavnim pravnim osnovama. 2.2. Sustav upravljanja i kontrole 2.2.1. Utvrđeni rizici 1) Nepostojanje političke i upravne stabilnosti u partnerskim zemljama može dovesti do poteškoća u izradi programa, kašnjenja u ispati sredstava i gubitka učinkovitosti; 2) Nepostojanje protoka informacija može ugroziti rješavanje problematičnih pitanja vezanih uz upravljanje s pomoći. 2.2.2. Predviđena metoda/metode kontrole Predviđene kontrolne mjere u skladu s normama za unutarnju kontrolu Komisije kako je predviđeno u Planovima upravljanja za mjerodavne usluge. U području humanitarne pomoći postoji učinkovit sustav kontrole koji se temelji na angažiranju vanjskih stručnjaka na provedbi ex-ente procjena projekata i praćenja, kao i evaluacija. Humanitarni projekti podložni su vanjskoj reviziji. 2.3. Mjere za sprečavanje prijevare i nepravilnosti Navesti postojeće ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu od prijevare. Zaštita financijskih interesa Europske unije i borba protiv prijevare i nepravilnosti čine sastavni dio mjerodavnih pravnih osnova. Administrativno praćenje ugovora i plaćanja bit će u nadležnosti mjerodavnog dužnosnika za odobravanje, dok je za humanitarnu pomoć odgovorno Sjedište kojem pomažu stručnjaci ECHO-a na terenu. Posebna pozornost će se posvetiti prirodi troškova (prihvatljivost rashoda), poštivanju proračuna (stvarni rashod) i provjeri popratnih podataka i mjerodavne dokumentacije (dokazi o troškovima). 3. PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE 3.1. Naslov/naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunska linija/linije u okviru rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi · Postojeće proračunske linije u okviru rashoda Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija. Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos Number [Description………………………...……….] || dif/nedif ([6]) || zemalja EFTA-e[7] || Zemalja kandidatkinja[8] || trećih zemalja || u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe 23.02.01 || HUMA- Humanitarna pomoć || DA || NO || NO || NO || NO 19.08.01 || ENPI – Financijska suradnja s mediteranskim zemljama || DA || NO || NO || NO || NO 19.04.01 || EIDHR – Europski instrument za demokraciju i ljudska prava || DA || NO || NO || NO || NO 3.2. Procijenjeni utjecaj na rashode milijuni EUR (do 3 decimalna mjesta) Sažetak || || Procijenjeni utjecaj na rashode Naslov višegodišnjeg financijskog okira || || || Naslov 4. – Vanjski odnosi || || || 2013. || || 2014. Operativna odobrena sredstva || || || || || || || || || 23.02.01 – Humanitarna pomoć || Preuzete obveze || (1) || 250,000 || || - || Plaćanja || (2) || 140,000 || || 110,000 || || || || || || || || || || 19.08.01 - ENPI Financijska suradnja s mediteranskim zemljama || Obveze || (3) || 145,000 || || - || Plaćanja || (4) || 75,400 || || 69,600 || || || || || 19.04.01 - EIDHR – Europski instrument za demokraciju i ljudska prava || Preuzete obveze || (5) || 5,000 || || - || Plaćanja || (6) || 2,600 || || 2,400 || || || || || || || || || || Ukupna operativna odobrena sredstva || Preuzete obveze || (1+3+5) || 400,000 || || - || Plaćanja || (2+4+6) || 218,000 || || 182,000 || || || || || Odobrena proračunska sredstva administrativne prirode koja se financiraju iz omotnice za posebne programe || || - || || - || || || || || Ukupna odobrena sredstva || Preuzete obveze || (1+3+5) || 400,000 || || - || Plaćanja || (2+4+6) || 218,000 || || 182,000 3.2.1. Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva administrativne prirode 3.2.1.1. Sažetak – X Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje administrativnih odobrenih sredstava – ¨ Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje administrativnih odobrenih sredstava, kako je objašnjeno u nastavku: 3.2.1.2. Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih potencijala – X Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje ljudskih potencijala – ¨ Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje ljudskih potencijala, kako je objašnjeno u nastavku: 3.2.3. Usklađenost s postojećim višegodišnjim financijskim okvirom – X Prijedlog/inicijativa u skladu je s postojećim višegodišnjim financijskim okvirom. – X Prijedlog/inicijativa uključuje reprogramiranje odgovarajućeg naslova višegodišnjeg financijskog okvira. Dodatna sredstva za aktivnosti utvrđene u ovoj izjavi u potpunosti će se financirati kroz preraspodjelu i reprogramiranje omotnica insturmenata za vanjske odnose koji su dio Poglavlja 4 Višegodišnjeg financijskog okvira, posebno u korist HUMA i ENPI u 2013. Dodatni 400 milijuna EUR dolazit će iz različitih instrumenata vanjskih odnosa Poglavlja 4 kako je opisano u tablici u nastavku. – ¨ Za prijedlog/inicijativa potrebna je upotreba instrumenta prilagodljivosti[9]. 3.2.4. Doprinosi trećih osoba – X Prijedlog/inicijativa ne predviđa sufinanciranje od strane trećih osoba. – ¨ Prijedlog/inicijativa predviđa sufinanciranje, kako je procijenjeno u nastavku: 3.3. Procijenjeni utjecaj na prihode – X Prijedlog/inicijativa nema financijski utjecaj na prihode. – ¨ Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski utjecaj: – ¨ na vlastita sredstva – ¨ na razne prihode milijuna EUR (do 3 decimalna mjesta) Proračunska linija u okviru prihoda: || Odobrena sredstva dostupna za tekuće izvršenje sporazuma || Utjecaj prijedloga/inicijative[10] Godina N || Godina N+1 || Godina N+2 || Godina N+3 || … unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz utjecaja (vidi točku 1.6) Članak …………. || || || || || || || || Za razne namjenske prihode navesti odgovarajuću proračunsku liniju/linije u okviru rashoda. […] Navesti metodu izračunavanja utjecaja na prihode. […] [1] U kojem se poziva “na rad na svim mogućnostima za pružanje potpore i pomoći opoziciji i za omogućavanje veće potpore za zaštitu civilnog stanovništva”. [2] ABM: upravljanje temeljeno na aktivnostima – ABB: oblikovanje proračuna temeljeno na aktivnostima. [3] Kako je navedeno u članku 49. stavku 6. točkama (a) ili (b) Financijske uredbe. [4] Pojedinosti o načinima upravljanja I upućivanja na Finacijsku uredbu mogu se naći na mrežnim stranicama BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [5] Kako je navedeno u članku 185. Financijske uredbe [6] dif. = diferencirana odobrena sredstva / nedif. = nediferencirana odobrena sredstva [7] EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine. [8] Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana. [9] Vidi točke 19. i 24. Međuinstitucijskog sporazuma. [10] U vezi s tradicionalnim vlastitim sredstvima (carine, pristojbe za šećer), navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, tj. bruto iznosi nakon odbitka 25 % za troškove naplate. .