U svojem godišnjem izvješću unutarnje revizije za 2017. dostavljenom Komisiji u svibnju 2018. unutarnji revizor izvijestio je da u tom trenutku (s obzirom na krajnji rok 31. siječnja 2018.) nisu bila podnesena dva akcijska plana . Od izdavanja tog izvješća oba akcijska plana podnesena su Službi za unutarnju reviziju, koja ih je ocijenila zadovoljavajućima, a revidirani subjekti potpuno su prihvatili osam preporuka (sve su se odnosile na reviziju Komisijinih mehanizama upravljanja i kontrole u pogledu upravljanja rizicima, financijskog izvješćivanja i funkcije ex post provjere/revizije).

Početni plan za 2017. sadržavao je 66 revizijskih angažmana (uključujući revizije, preglede i savjetovanja, no ne i praćenja) čiji je završetak planiran do krajnjeg roka, odnosno 31. siječnja 2018. Plan je sadržavao i 38 angažmana čiji je početak planiran prije tog krajnjeg roka, a završetak 2018. Plan za 2017. ažuriran je sredinom godine. Odbor za praćenje tijeka revizije uzeo je u obzir i početni i ažurirani plan.

Do krajnjeg roka, odnosno 31. siječnja 2018., provedbom ažuriranog plana revizije za 2017. postignut je cilj od 98 % planiranih angažmana na revizijama u Komisiji, službama i izvršnim agencijama .

Služba za unutarnju reviziju ne provodi reviziju sustava kontrole država članica nad financijskim sredstvima EU-a. Takve revizije, koje sežu do razine pojedinačnih korisnika, provode unutarnji revizori država članica, nacionalna revizijska tijela, ostale pojedinačne glavne uprave Komisije i Europski revizorski sud. Međutim, Služba za unutarnju reviziju provodi reviziju mjera koje službe Komisije poduzimaju radi nadzora i revizije tijela u državama članicama i drugih tijela nadležnih za isplatu sredstava EU-a, kao što su Ujedinjeni narodi. Kako je navedeno u Financijskoj uredbi, Služba za unutarnju reviziju može izvršavati navedene dužnosti na licu mjesta, među ostalim i u državama članicama.

Stanje provedbe prihvaćenih preporuka sastavljenih tijekom razdoblja 2013. – 2017., kako su ga ocijenili revidirani subjekti , na dan 31. siječnja 2018.:

Provedene U tijeku (po broju mjeseci kašnjenja u odnosu na krajnji rok, 31. siječnja 2018.) Godina Prioritet Ukupno Br. % Br. % Nema zakašnjenja 0 – 6 6 – 12 12+ 2013. Ključno 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Vrlo važno 45 44 98 % 1 2 % 0 0 0 1 Važno 75 72 96 % 3 4 % 0 0 0 3 Poželjno 7 7 100 % 0 0 % 0 0 0 0 Ukupno 2013. 127 123 97 % 4 3 % 0 0 0 4 2014. Ključno 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Vrlo važno 36 36 100 % 0 0 % 0 0 0 0 Važno 78 70 90 % 8 10 % 1 0 0 7 Poželjno 11 11 100 % 0 0 % 0 0 0 0 Ukupno 2014. 125 117 94 % 8 6 % 1 0 0 7 Preuzete IAC-ove preporuke Ključno 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Vrlo važno 253 252 100 % 1 0 % 0 0 0 1 Važno 591 578 98 % 13 2 % 0 0 0 13 Poželjno 63 63 100 % 0 0 % 0 0 0 0 Ukupno IAC 907 893 98 % 14 2 % 0 0 0 14 2015. Ključno 1 1 100 % 0 0 % 0 0 0 0 Vrlo važno 65 54 83 % 11 17 % 3 2 3 3 Važno 131 116 89 % 15 11 % 2 0 2 11 Poželjno 20 20 100 % 0 0 % 0 0 0 0 Ukupno 2015. 217 191 88 % 26 12 % 5 2 5 14 2016. Ključno 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Vrlo važno 115 65 57 % 50 43 % 32 15 3 0 Važno 142 76 54 % 66 46 % 21 25 16 4 Poželjno 3 3 100 % 0 0 % 0 0 0 0 Ukupno 2016. 260 144 55 % 116 45 % 53 40 19 4 2017. Ključno 1 0 0 % 1 100 % 1 0 0 0 Vrlo važno 71 1 1 % 70 99 % 63 6 1 0 Važno 126 7 6 % 119 94 % 114 5 0 0 Poželjno 1 0 0 % 1 100 % 1 0 0 0 Ukupno 2017. 199 8 4 % 191 96 % 179 11 1 0 UKUPNO 2013. – 2017. 1835 1476 80 % 359 20 % 238 53 25 43 Od toga ključnih ili vrlo važnih 587 453 77 % 134 23 % 99 23 7 5

Revidirani subjekti smatraju da je od ukupnog broja prihvaćenih preporuka izdanih tijekom razdoblja 2013. – 2017. provedeno njih 1476 ili 80 %, što znači da je ukupno 359 preporuka (ili 20 %) još u tijeku. Od tih 359 preporuka u tijeku jedna je ocijenjena ključnom , dok su 133 preporuke (ili 23 % ukupnog broja prihvaćenih ključnih i vrlo važnih preporuka) ocijenjene vrlo važnima.

Od ukupno 359 preporuka u tijeku kasni se s njih 121, što je 6,6 % od ukupnog broja prihvaćenih preporuka dok provedba 12 vrlo važnih preporuka jako kasni (više od šest mjeseci u odnosu na početni rok). Te preporuke čine samo 0,7 % ukupnog broja preporuka koje su prihvaćene tijekom razdoblja 2013. – 2017.

Dodatna revizija provedena je za ukupno 1361 preporuku izdanu tijekom razdoblja 2013. – 2017. u odnosu na 1476 preporuke za koje su revidirani subjekti prijavili da su „spremne za pregled”.

Od ukupnog broja preporuka za koje je tijekom tog razdoblja provedena dodatna revizija, Služba za unutarnju reviziju zaključila je njih 1296 (95 %). To znači da je Služba za unutarnju reviziju nakon dodatne revizije procijenila da 5 % preporuka još nije djelotvorno provedeno te da se njihova provedba ne može zaključiti.

Služba za unutarnju reviziju smatra da je takvo stanje u pogledu provedbe preporuka revizije zadovoljavajuće i usporedivo s prethodnim razdobljima izvješćivanja. Navodi da službe Komisije dobro i djelotvorno provode vrlo važne preporuke te ublažuju utvrđene rizike. No, potrebno je obratiti pozornost na pojedinačne preporuke koje su označene kao vrlo važne, a čija provedba znatno kasni, odnosno više od šest mjeseci. Namjensko izvješće pripremljeno je i poslano Odboru za praćenje tijeka revizije , a njegov sažetak nalazi se u radnom dokumentu službi priloženom uz ovo izvješće.





4.Zaključci koji se temelje na revizijama provedenima 2017.

4.1.Zaključci o revizijama uspješnosti

Služba za unutarnju reviziju nastavila je 2017. provoditi revizije uspješnosti i revizije koje obuhvaćaju važne elemente uspješnosti (sveobuhvatne revizije) u okviru strateškog revizijskog plana za razdoblje 2016. – 2018. kako bi se odgovorilo na napore Komisije da uspostavi kulturu koja se temelji na uspješnoj izvedbi i bolji omjer vrijednosti za novac.

U skladu sa svojom metodologijom i najboljom praksom Služba za unutarnju reviziju pristupila je provedbi na neizravan način, odnosno ocjenjivanjem je li rukovodstvo uspostavilo sustave kontrole za mjerenje i osiguravanje uspješnosti (učinkovitosti i djelotvornosti) svojih aktivnosti i kako ih je uspostavilo. Tim pristupom Služba za unutarnju reviziju želi osigurati da glavne uprave i službe uspostave odgovarajuće okvire uspješnosti te alate za mjerenje uspješnosti, ključne pokazatelje i sustave za praćenje. Taj se pristup primjenjuje i zato što su velikim brojem pravnih osnova utvrđeni ciljevi šireg područja primjene koje Komisija ne može sama ostvariti. To znači da se ciljevi i referentne vrijednosti SMART (konkretan, mjerljiv, ostvariv, relevantan i vremenski ograničen) najprije moraju uspostaviti na razini Komisije kako bi se konkretni doprinos Komisije odvojio, koliko je to moguće, od doprinosa drugih ključnih dionika koji pridonose provedbi i ostvarenju ciljeva fondova EU-a (države članice, regije, treće zemlje, međunarodne organizacije itd.).

U sljedećim odjeljcima navode se zaključci Službe za unutarnju reviziju o različitim aspektima uspješnosti revizija provedenih 2017.

4.1.1.Uspješnost glavnih uprava, službi i izvršnih agencija Komisije: horizontalni procesi

4.1.1.1. Postupci upravljanja

Europski revizorski sud izdao je u listopadu 2016. tematsko izvješće br. 27/2016 „Upravljanje u Europskoj komisiji – provodi li se najbolja praksa?”. Sud je među ostalim preporučio da Komisija pozove unutarnjeg revizora da provede više revizija pitanja povezanih s upravljanjem na visokoj razini . Kolegij je na to odgovorio 11. siječnja 2017. donošenjem odluke (ref. C(2017) 4 final), u kojoj traži od unutarnjeg revizora da provede reviziju Komisijinih mehanizama upravljanja u pogledu upravljanja rizicima, financijskog izvješćivanja i funkcije ex post provjere/revizije. Služba za unutarnju reviziju provela je tu reviziju 2017., ali i nekoliko već planiranih revizija postupaka upravljanja (na visokoj razini) u drugim područjima u Komisiji. Rezultati tih revizija ukazuju na postojanje vrlo važnih nedostataka u različitim mehanizmima upravljanja na korporativnoj i operativnoj razini. S obzirom na trenutačne izazove u EU-u, uključujući potrebu za poboljšanjem povjerenja i pouzdanja građana u politike i institucije EU-a, Služba za unutarnju reviziju zaključila je da bi Komisija trebala iskoristiti priliku da još unaprijedi svoje mehanizme upravljanja, a time i sposobnost postizanja ciljeva.

Nakon upravne reforme iz 2000. Komisija je ostvarila znatan napredak u jačanju svoje objektivne odgovornosti, subjektivne odgovornosti i postupaka izgradnje jamstva. Decentralizirani model financijskog upravljanja dobro je shvaćen i ugrađen u kulturu organizacije te su uspostavljeni mehanizmi za odgovornost zajedno s pouzdanim postupkom izgradnje jamstva. Nadalje, Komisija je u listopadu 2017. donijela Komunikaciju o upravljanju u Europskoj komisiji. Unatoč tome Služba za unutarnju reviziju na korporativnoj je razini utvrdila potrebu za proporcionalnim poboljšanjima postojećih mehanizama upravljanja i kontrole, posebno u pogledu upravljanja rizicima i općih aspekata strukture upravljanja.

Nadalje, u području korporativnog upravljanja IT-om ostvaren je znatan napredak od 2015. kada su uspostavljene nove strukture za upravljanje IT-om. Unatoč tom napretku utvrđeni su i znatni nedostaci čije rješenje treba biti proporcionalno, ali je i neophodno za poboljšanje i daljnje jačanje upravljanja u tom području. Ciljevi preporučenih poboljšanja jesu nadopuna i jačanje postojećih Komisijinih struktura daljnjim osnaživanjem Odbora za IT, pripremom jasne opće korporativne strategije za IT i poboljšanjem korporativne kontrole portfelja za ulaganje u IT u cijeloj Komisiji.