EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 1.3.2022. COM(2022) 75 final IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU o provedbi Mehanizma za oporavak i otpornost



Sadržaj 1. Uvod 3 2. Kakvo je stanje provedbe Mehanizma? 5 2.1. Trenutačno stanje postupka provedbe 5 2.2. Trenutačno stanje financiranja Mehanizma 11 3. Što zapravo sadržavaju Planovi za oporavak i otpornost? 13 3.1. Podneseni planovi za oporavak i otpornost – uvodni pregled 13 3.2. Doprinos Mehanizma zelenoj tranziciji (prvi stup) 15 3.3. Doprinos Mehanizma digitalnoj transformaciji (drugi stup) 23 3.4. Doprinos Mehanizma pametnom, održivom i uključivom rastu (treći stup) 30 3.5. Doprinos Mehanizma socijalnoj i teritorijanoj koheziji (četvrti stup) 35 3.6. Doprinos Mehanizma zdravlju te gospodarskoj, socijalnoj i institucionalnoj otpornosti u cilju, među ostalim, povećanja pripravnosti za krize i kapaciteta za odgovor na krize (peti stup) 39 3.7. Doprinos Mehanizma politikama za sljedeću generaciju, djecu i mlade, kao što su obrazovanje i vještine (šesti stup) 48 3.8. Samoprocjene sigurnosti 51 4. Provedbeni okvir Mehanizma za oporavak i otpornost 53 4.1. Doprinos Mehanizma za oporavak i otpornost provedbi reformi i drugih politika EU-a 53 4.2. Doprinos Mehanizma višedržavnim projektima 59 4.3. Provedba Mehanizma i uključivanje svih relevantnih dionika 62 4.4. Sustav kontrole i zaštita financijskih interesa Unije 65

4.5. Komplementarnost s ostalim vrstama financiranja EU-a 67 5. Zaključak 70



Tablice i slike Tablica 1: Trenutačno stanje provedbe Mehanizma 6 Slika 1: Ključni koraci pri ocjenjivanju i pretfinanciranju planova za oporavak i otpornost 7 Tablica 2: Obrada zahtjeva za plaćanje 8 Slika 2: Procijenjeni vremenski okvir za ostvarenje ključnih etapa i ciljnih vrijednosti 13 Slika 3: Udio sredstava Mehanizma kojima se pridonosi svakom stupu politike 14 Slika 4: Klimatska i dodatna okolišna oznaka po državama članicama 16 Slika 5: Raščlamba rashoda za potporu zelenoj tranziciji (prvi stup) 17 Slika 6: Doprinos digitalnim ciljevima kao udio u planu za oporavak i otpornost 24 Slika 7: Raščlamba rashoda za potporu digitalnoj transformaciji (drugi stup) 25 Slika 8: Prikaz rashoda za potporu pametnom, održivom i uključivom rastu (treći stup) 31 Slika 9: Raščlamba rashoda za potporu socijalnoj i teritorijalnoj koheziji prema području politike (četvrti stup) 35 Slika 10: Raščlamba rashoda za potporu zdravlju i otpornosti prema području politike (peti stup) 41 Slika 11: Broj mjera za potporu zdravlju i otpornosti prema području politike (peti stup) 38 Slika 12: Raščlamba rashoda za potporu politikama za sljedeću generaciju prema području politike (šesti stup) 49

Slika 13: Broj reformi po stupu 53 Slika 14: Reforme/ulaganja po državi članici 54 Slika 15: Udjeli preporuka za pojedine zemlje obuhvaćenih planovima za oporavak i otpornost, po područjima politika (kako je utvrđeno u CeSaR-u) 55 Slika 16: Učinak instrumenta Next Generation EU na BDP-u (%) u simulacijama QUEST, države članice EU-a 56 Slika 17: Učinak instrumenta Next Generation EU na BDP-u (%) u simulacijama QUEST 57 Tablica 3: Zeleni višedržavni projekti u donesenim planovima za oporavak i otpornost 60 Tablica 4: Digitalni višedržavni projekti 61



1.Uvod Mehanizam za oporavak i otpornost uspostavljen Uredbom (EU) 2021/241 19. veljače 2021. središnji je element instrumenta Next Generation EU, koji čini EU-ov odgovor na krizu uzrokovanu pandemijom koronavirusa. Godinu dana nakon njegove uspostave u ovom se izvješću nastoji dati osvrt na provedbu tog izvanrednog programa reformi i ulaganja. U godinu dana ostvareni su veliki koraci, a provedba je u potpunosti u tijeku. Države članice u travnju 2021. počele su dostavljati svoje planove za oporavak i otpornost, nakon višemjesečne intenzivne pripreme s obzirom na njihov dosad nezabilježen razmjer i opseg. Komisija je brzo provela fazu ocjene, a Vijeće je u srpnju 2021. donijelo prve provedbene odluke Vijeća. Dosad su gotovo sve države članice dostavile svoje planove za oporavak i otpornost, od kojih je 22 Komisija prvo pozitivno ocijenila, a zatim ih je donijelo Vijeće. Komisija je pokrenula i rasprave s državama članicama radi postizanja dogovora o operativnim aranžmanima kojima se utvrđuje okvir za praćenje provedbe planova. Komisija je prikupila sredstva na tržištima kapitala i izdala svoje prve zelene obveznice te je dosad isplatila 66,6 milijarde EUR, od čega 56,6 milijarde EUR u okviru pretfinanciranja, za potporu državama članicama i Uniji u vrijeme kada pandemija koronavirusa i dalje utječe na njihova gospodarstva. Započela je faza provedbe Mehanizma koja brzo napreduje u skladu s vremenskim okvirom reformi i ulaganja koji su utvrdile države članice. Prvi zahtjev za plaćanje u potpunosti je obrađen 2021. te je Španjolskoj u prosincu 2021. isplaćeno 10 milijardi EUR, a očekuje se da će 2022. biti podneseno više od 30 zahtjeva za isplate. Raspored isplata u skladu je s očekivanom fazom provedbe Mehanizma. Komisija i države članice blisko su surađivale kako bi postigle taj rezultat. Napredak u provedbi planova može se pratiti uživo na platformi „Tablica pokazatelja za oporavak i otpornost” koju je Komisija uspostavila u prosincu 2021. Ovo je izvješće prvo u nizu godišnjih izvješća o provedbi Mehanizma. U njemu se daje pregled trenutačnog stanja provedbe Mehanizma i donesenih planova te se detaljno opisuje doprinos Mehanizma klimatskim i digitalnim ciljevima, kako je propisano člankom 31. Uredbe. U ovom trenutku, s obzirom na to da je Mehanizam još uvijek u ranoj fazi provedbe, u ovom se izvješću opisuje očekivani doprinos Mehanizma za šest stupova u skladu s mjerama predviđenima u planovima koje će se postupno provoditi tijekom trajanja Mehanizma. U izvješću se zatim razmatra uspješnost Mehanizma, uzimajući u obzir predanost ulaganjima i reformama u okviru tog jedinstvenog instrumenta, te se raspravlja o uključenosti svih relevantnih dionika. Opisuju se i postojeći mehanizmi za zaštitu financijskih interesa Unije i povezanost Mehanizma i drugih izvora sredstava EU-a kako bi se izbjeglo dvostruko financiranje. Informacije navedene u ovom izvješću temelje se na sadržaju donesenih planova, kako ih je ocijenila Komisija, na podacima koje su države članice dostavile do kraja studenoga 2021. u okviru svoje obveze polugodišnjeg izvješćivanja te na kretanjima u provedbi Mehanizma do kraja siječnja 2022. Stanje provedbe pojedinačnih planova ni zajednički pokazatelji nisu opsežnije obuhvaćeni ovim izvješćem s obzirom na to da je provedba Mehanizma još u ranoj fazi. Primjeri navedeni u nastavku, posebno okviri u odjeljku 3., služe kao ilustracija i nisu iscrpni.



2.Kakvo je stanje provedbe Mehanizma? 2.1.Trenutačno stanje postupka provedbe Donošenje planova za oporavak i otpornost Većina država članica dostavila je svoje planove za oporavak i otpornost do ljeta 2021. Kako bi im pomogla u pripremi planova, Komisija je od listopada 2020. održavala neformalne kontakte s državama članicama te je u siječnju 2021. objavila Smjernice o informacijama koje u planovima treba navesti. Kako bi dobile pristup financijskoj potpori u okviru Mehanizma, države članice morale su izraditi planove za oporavak i otpornost u kojima se utvrđuje nacionalni program reformi i ulaganja koje treba provesti do 31. kolovoza 2026. Uredba o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost stupila je na snagu 19. veljače 2021. Komisija je dosad službeno zaprimila 26 planova za oporavak i otpornost (vidjeti tablicu 1. i Prilog 1.). Komisija je svaki plan ocijenila na dosljedan i transparentan način u skladu s 11 kriterija utvrđenih u članku 19. stavku 3. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost. Tijekom postupka ocjenjivanja Komisija je bila u bliskom kontaktu s državama članicama kako bi provela sveobuhvatnu ocjenu. Komisija je podržala države članice u izradi ambicioznih planova s jasnim i realističnim ključnim etapama i ciljnim vrijednostima za praćenje njihova napretka tijekom provedbe. Komisija je zaključila svoju pozitivnu ocjenu 22 plana za oporavak i otpornost te je za svaki od njih podnijela prijedlog provedbene odluke Vijeća popraćen radnim dokumentom službi Komisije u kojem se analizira sadržaj odgovarajućeg plana. Provedbene odluke Vijeća i radni dokumenti službi Komisije dostupni su na internetskoj stranici Komisije. U tijeku je ocjena Komisije za četiri plana u suradnji s odgovarajućim državama članicama (Bugarskom, Mađarskom, Poljskom i Švedskom), kako je predviđeno člankom 19. stavkom 1. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost.

Općenito, donošenje 22 provedbene odluke Vijeća uslijedilo je nakon brzog i neometanog postupka. Nakon intenzivnih rasprava između Komisije i država članica tijekom pripremne faze planova, Komisija je brzo provela ocjenjivanje. Nakon što su planovi službeno dostavljeni, Komisija je za većinu njih donijela pozitivnu ocjenu prije dvomjesečnog roka za ocjenu navedenog u članku 19. stavku 1. Uredbe (vidjeti tablicu 1.). Vijeće je zatim moglo odobriti pozitivnu ocjenu većine planova za oporavak i otpornost u roku kraćem od mjesec dana (vidjeti tablicu 1.). Nakon donošenja planova Komisija je s predmetnom državom članicom sklopila sporazum o financiranju i, prema potrebi, sporazum o zajmu, kojima se utvrđuju prava i obveze stranaka, među ostalim u pogledu zaštite financijskih interesa Unije i zahtjeva za sustave kontrole država članica, te obveze u pogledu raspoloživog iznosa financijskog doprinosa. Tablica 1. Trenutačno stanje provedbe Mehanizma BE CY DE DK EL ES FR IT LU LT LV PT SI CZ HR AT IE SK MT RO FI EE PL HU SE BG NL 26 planova podnesenih Komisiji 22 plana koja je odobrila Komisija 22 provedbene odluke koje je donijelo Vijeće 21 isplaćeno pretfinanciranje

(56,6 milijardi EUR) * Pet zahtjeva za plaćanje podnesenih Komisiji Jedno plaćanje koje je izvršila Komisija 10 mlrd. Pretfinanciranje Komisija je isplatila pretfinanciranje u iznosu do 13 % financijskog doprinosa i zajma 21 državi članici koja je to zatražila nakon potpisivanja sporazuma o financiranju i, prema potrebi, sporazuma o zajmu. U skladu s člankom 13. stavkom 1. isplata pretfinanciranja odnosi se samo na države članice čije je planove za oporavak i otpornost Vijeće potvrdilo 2021. Komisija je isplatila ukupno 56,6 milijardi EUR pretfinanciranja. Pretfinanciranja su isplaćena u roku od šest radnih dana nakon potpisivanja sporazuma o financiranju (i/ili zajmu) (prema potrebi), znatno prije dvomjesečnog roka navedenog u Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost (vidjeti tablicu 1.). S obzirom na to da je Mehanizam instrument koji se temelji na uspješnosti, svaka daljnja isplata ovisi o ispunjenju relevantnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti na kojima se temelje reforme i ulaganja utvrđene do trenutka podnošenja zahtjeva za plaćanje. Operativni aranžmani Kako je propisano Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost, Komisija je zatim sa svakom od 22 predmetne države članice raspravljala o operativnim aranžmanima kojima se dodatno utvrđuju načini praćenja i suradnje te koji obuhvaćaju ključne aspekte provedbe. Operativnim aranžmanima predviđaju se redovite razmjene između Komisije i država članica, najmanje jednom u tromjesečnom razdoblju, kako bi se sagledao napredak postignut u provedbi planova za oporavak i otpornost, kao i organizacija godišnjeg događaja za raspravu o provedbi planova za oporavak i otpornost i drugih programa Unije, što može poslužiti kao horizontalna platforma za raspravu o provedbi planova i osiguravanje bliske suradnje svih uključenih aktera. Operativnim aranžmanima pojašnjava se i mehanizam provjere za svaku ključnu etapu i ciljnu vrijednost te se prema potrebi uvode mjere praćenja provedbe plana. Do danas je sklopljeno osam operativnih aranžmana (Španjolska, Francuska, Slovačka, Grčka, Italija, Portugal, Hrvatska, Latvija; vidjeti Prilog 1.). Potpisivanje operativnih aranžmana ključan je korak jer je potrebno kako bi država članica mogla podnijeti svoj prvi zahtjev za plaćanje. Slika 1. Ključni koraci pri ocjenjivanju i pretfinanciranju planova za oporavak i otpornost Postupak isplate Nakon što država članica ostvari sve ključne etape i ciljne vrijednosti relevantne za isplatu, kako je navedeno u odgovarajućoj provedbenoj odluci Vijeća, i podnese propisno obrazložen zahtjev za plaćanje, Komisija ima dva mjeseca za ocjenu zadovoljavajućeg ostvarenja relevantnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti te informacija na kojima se temelji zaključak o njihovu ostvarenju koje je dostavila predmetna država članica. Kako bi zaključila tu ocjenu, Komisija Gospodarskom i financijskom odboru dostavlja svoju pozitivnu preliminarnu ocjenu. Gospodarski i financijski odbor trebao bi u roku od četiri tjedna dati mišljenje o tim nalazima, nakon čega se donosi provedbena odluka Komisije kojom se odobrava isplata u skladu s postupkom ispitivanja opisanim u Uredbi o komitologiji. U tu je svrhu osnovan Odbor za Mehanizam za oporavak i otpornost, kako je predviđeno člankom 35. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost, koji raspravlja o nacrtima provedbenih odluka Komisije o zahtjevima za plaćanje država članica. Odbor za Mehanizam za oporavak i otpornost sastoji se od predstavnika svih država članica. Na kraju postupka komitologije Komisija donosi provedbenu odluku Komisije uzimajući u obzir stajališta članova. Zahtjevi za plaćanje Komisija je dosad zaprimila pet zahtjeva za plaćanje. U tablici u nastavku prikazano je trenutačno stanje. Tablica 2. Obrada zahtjeva za plaćanje Datum zahtjeva za plaćanje Broj ključnih etapa i ciljnih vrijednosti Iznos bez pretfinanciranja Status Španjolska 11.11.2021. 52 ključ. etape i cilj. vrij. 10 milijardi EUR ·Komisijina preliminarna pozitivna ocjena: 3.12.2021. ·Pozitivno mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora: 21.12.2021. ·Pozitivno mišljenje Odbora za Mehanizam za oporavak i otpornost: 22.12.2021. ·Isplata Komisije: 27.12.2021. Francuska 26.11.2021. 38 ključ. etapa i cilj. vrij. 7,4 milijardi EUR ·Komisijina preliminarna pozitivna ocjena: 26.1.2022. ·Pozitivno mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora: 11.2.2022. ·Pozitivno mišljenje Odbora za Mehanizam za oporavak i otpornost: 21.2.2022. Grčka 29.12.2021. 15 ključ. etapa i cilj. vrij. 3,6 milijardi EUR · Komisijina preliminarna pozitivna ocjena: 28.2.2022. Italija 30.12.2021. 51 ključ. etapa i cilj. vrij. 21 milijarda EUR ·Komisijina preliminarna pozitivna ocjena: 28.2.2022. Portugal 25.1.2022. 38 ključ. etapa i cilj. vrij. 1,16 milijardi EUR Ocjena Komisije u tijeku Komisija je dosad isplatila prvo plaćanje Španjolskoj. Španjolska je bila prva država članica koja je podnijela zahtjev za plaćanje 11. studenoga 2021., nakon potpisivanja operativnih aranžmana. Prvi zahtjev za plaćanje Španjolske odnosi se na zadovoljavajuće ostvarenje 52 ključne etape, koje se uglavnom odnose na reforme koje su već provedene do drugog tromjesečja 2021. S obzirom na retroaktivnu prirodu većine ključnih etapa i s obzirom na to da je Španjolska Komisiji dostavila većinu informacija koje su joj potrebne za ocjenjivanje prije službenog podnošenja zahtjeva za plaćanje, Komisija je mogla brzo ocijeniti zahtjev za plaćanje te je 27. prosinca 2021. Španjolskoj isplatila 10 milijardi EUR financijskog doprinosa (umanjenog za pretfinanciranje). Uzimajući u obzir ostvarenje ključnih etapa i ciljnih vrijednosti na kojima se temelje odgovarajuće mjere iz plana za oporavak i otpornost, prvo plaćanje Španjolskoj već pokazuje postignuti napredak u provedbi Mehanizma. Ključne etape uključene u plaćanje pokazuju znatne korake u provedbi plana za oporavak i otpornost Španjolske te njezina opsežnog plana reformi. Među njima su važne mjere kao što su Zakon o klimatskim promjenama i energetskoj tranziciji (kojim se utvrđuje klimatska neutralnost do 2050.), reforma potpore minimalnom dohotku, mjere za potporu digitalizaciji MSP-ova i poticanje digitalnih vještina te reforme kojima se jača kapacitet za provedbu i praćenje revizija rashoda. Ovaj primjer pokazuje kako Mehanizam već ima vidljive učinke na terenu i da podupire provedbu znatnih reformi.

Okvir za izvješćivanje država članica o provedbi planova za oporavak i otpornost Mehanizam je trenutačno u fazi provedbe, a države članice počele su izvješćivati o provedbi svojih planova za oporavak i otpornost. Delegirani akti kojima se dopunjuju neke obveze država članica u pogledu izvješćivanja stupili su na snagu 2. prosinca 2021. Prvim delegiranim aktom (EU) 2021/2106 utvrđuju se zajednički pokazatelji za izvješćivanje i detaljni elementi Tablice pokazatelja za oporavak i otpornost. U njemu se navodi da će države članice do travnja i sredine listopada svake godine izvješćivati o napretku postignutom u provedbi svojih planova za oporavak i otpornost. To polugodišnje izvješćivanje sastoji se od navođenja sažetih informacija o ostvarenju ključnih etapa i ciljnih vrijednosti koje su trebale biti ostvarene do tromjesečja koje prethodi izvješćivanju te o statusu onih koje se trebaju ostvariti u četiri tromjesečja nakon razdoblja izvješćivanja. Od država članica očekuje se da dostave informacije o tome jesu li relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti ostvarene, napreduju li prema planu ili kasne. Države članice isto tako trebaju dvaput godišnje (do veljače i kolovoza) izvješćivati o utvrđenim zajedničkim pokazateljima. Prvo izvješćivanje provest će se u veljači 2022. Drugim delegiranim aktom 2021/2105 utvrđuje se metodologija za izvješćivanje o socijalnim izdacima u okviru planova za oporavak i otpornost država članica. Taj je delegirani akt važan za utvrđivanje zajedničke metodologije za navođenje informacija o socijalnim izdacima, među ostalim za djecu i mlade te za rodnu ravnopravnost, koji se financiraju iz Mehanizma. Metodologija se temelji na procijenjenim rashodima iz odobrenih planova za oporavak i otpornost. Svaka reforma i ulaganje s primarnom socijalnom dimenzijom povezani su s jednim od devet posebnih područja socijalne politike utvrđenih u delegiranom aktu, od kojih je svako povezano s četirima širim socijalnim kategorijama (zapošljavanje i vještine, obrazovanje i skrb o djeci, zdravstvena i dugotrajna skrb ili socijalna politika). Posebno je označena i svaka socijalna mjera koja je usmjerena na djecu i mlade ili na rodnu ravnopravnost. Komisija je uspostavila informacijski sustav pod nazivom FENIX putem kojeg države članice mogu izvješćivati o relevantnim informacijama o provedbi planova. U okviru polugodišnjeg izvješćivanja države članice prvi su put dostavile tražene informacije u sustavu FENIX do kraja studenoga 2021. (budući da je to bilo prvo polugodišnje izvješćivanje za države članice, rok je iznimno produljen za mjesec dana). Tim se sustavom državama članicama omogućuje da u svakom trenutku ažuriraju informacije o ostvarenju ključnih etapa i ciljnih vrijednosti te da izbjegnu višestruko navođenje sličnih informacija za potrebe polugodišnjeg izvješćivanja ili podnošenja zahtjeva za plaćanje. Izvješćivanje u okviru Mehanizma sada je potpuno u funkciji. Preispitivanjem informacija dobivenih u okviru polugodišnjeg izvješćivanja već je dobivena pozitivna slika o provedbi ključnih etapa i ciljnih vrijednosti. To se izvješćivanje odnosilo na sve ključne etape i ciljne vrijednosti koje su morale biti ostvarene od prvog tromjesečja 2020. do trećeg tromjesečja 2022. Općenito, od prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti predviđenih za treće tromjesečje 2021. (posljednje tromjesečje izvješćivanja), 91 % (266) ih je prijavljeno kao dovršeno, a 9 % (25) kao nedovršeno. Što se tiče budućih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti predviđenih u razdoblju od četvrtog tromjesečja 2021. do trećeg tromjesečja 2022., prijavljeno je da ih je 4,4 % (41) odgođeno, 79,7 % (741) ih napreduje prema planu, a 14,9 % (139) ih je već dovršeno. Sljedeće polugodišnje izvješćivanje provest će se u travnju 2022. Podatke koji se odnose na polugodišnje izvješćivanje prijavljuju države članice same i njima se ne prejudicira ocjena Komisije o zadovoljavajućem ostvarenju ključnih etapa i ciljnih vrijednosti u kontekstu zahtjeva za plaćanje. Komisija je uspostavila Tablicu pokazatelja za oporavak i otpornost, javnu internetsku platformu, kao alat za izvješćivanje o uspješnosti Mehanizma koji transparentno prikazuje dostupne informacije o provedbi Mehanizma. Svaki građanin može na lako dostupan način pratiti napredak provedbe Mehanizma i detaljan napredak svakog plana za oporavak i otpornost na internetskoj stranici Komisije. U tablici je prikazan učinak Mehanizma u šest stupova politike. Uključuje i podatke o zajedničkim pokazateljima i dostavljenim informacijama o socijalnim izdacima. Prva verzija Tablice objavljena je 15. prosinca 2021. i sadržavala je podatke o 22 plana za oporavak i otpornost koje je Vijeće potvrdilo do tog datuma. 2.2.Trenutačno stanje financiranja Mehanizma Trenutačno stanje financiranja iz instrumenta Next Generation EU Nova uloga Komisije kao aktivnog izdavatelja na tržištu kapitala ključna je etapa za provedbu Mehanizma. Odluka o vlastitim sredstvima stupila je na snagu 1. lipnja 2021., što je Komisiji omogućilo da započne sa zaduživanjem za privremeni instrument za oporavak Next Generation EU (prva transakcija izvršena je u lipnju 2021.). Komisija je ovlaštena pozajmiti do 806,9 milijardi EUR u razdoblju 2021.–2026. (tekuće cijene). Taj iznos podrazumijeva izdavanje obveznica u prosječnom iznosu do otprilike 150 milijardi EUR godišnje u razdoblju od sredine 2021. do 2026., čime EU postaje jedan od najvećih izdavatelja obveznica denominiranih u eurima. Od navedenog iznosa do 250 milijardi EUR izdat će se u obliku zelenih obveznica (vidjeti u nastavku). Komisija je dosad prikupila 78,5 milijardi EUR dugoročnog financiranja u obliku obveznica i 33 milijarde EUR kratkoročnog financiranja u obliku tromjesečnih i šestomjesečnih kratkoročnih obveznica EU-a (od čega je 12 milijardi EUR već dospjelo). Na temelju visokog kreditnog rejtinga EU-a, Komisija može posuđivati po povoljnim uvjetima i tako smanjiti trošak duga povezanog s fondom za oporavak. Obujam financiranja u okviru instrumenta Next Generation EU dobro je apsorbiran, a potražnja za novim izdavanjima pokazala se velikom. Komisija je uspjela vrlo brzo financirati sva planirana plaćanja/dolazne zahtjeve. Dosad je u okviru Mehanizma 21 državi članici isplaćeno 66,6 milijardi EUR. Pretfinanciranja su isplaćena u roku od nekoliko dana nakon potpisivanja odgovarajućih sporazuma o financiranju i/ili zajmu, odnosno znatno prije rokova predviđenih u Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost. I prvo plaćanje Španjolskoj izvršeno je brzo (tri radna dana nakon pozitivnog mišljenja Odbora za Mehanizam za oporavak i otpornost). Okvir za zelene obveznice Komisija je izradila sveobuhvatan suvremeni okvir za zelene obveznice za njihovo izdavanje u okviru instrumenta Next Generation EU te planira izdati do 30 % sredstava tog instrumenta u obliku zelenih obveznica, čime se potvrđuje predanost EU-a održivom financiranju. Okvir slijedi tržišne standarde i ulagateljima pruža vjerodostojne zelene obveznice. Sve mjere uključene u planove za oporavak i otpornost moraju biti u skladu s načelom nenanošenja bitne štete za druge okolišne ciljeve. Kako bi se to postiglo, države članice dogovorile su se u sporazumima o financiranju i zajmu potpisanima u okviru provedbe Mehanizma da će redovito izvješćivati o svojim rashodima za ulaganja kojima se pridonosi ciljevima u području klimatskih promjena. Komisija je prvim izdavanjem zelenih obveznica 12. listopada 2021. prikupila 14,5 milijardi EUR.



3.Što zapravo sadržavaju planovi za oporavak i otpornost? 3.1.Podneseni planovi za oporavak i otpornost – uvodni pregled Opći pregled Dosad je na temelju 22 plana za oporavak i otpornost koje je odobrilo Vijeće ukupno dodijeljena 291 milijarda EUR bespovratnog financiranja i 154 milijarde EUR zajmova. Šest država članica donijelo je planove koji uključuju zajmove (Cipar, Grčka, Italija, Portugal, Rumunjska, Slovenija). Ta 22 plana za oporavak i otpornost uključuju otprilike jednu trećinu reformi i dvije trećine ulaganja te ukupno 5 155 ključnih etapa i ciljnih vrijednosti koje treba ostvariti do 2026. Slika 2. Procijenjeni vremenski okvir za ostvarenje ključnih etapa i ciljnih vrijednosti

Doprinos za šest stupova: metodološki uvod U skladu s člankom 3. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost, reforme i ulaganja uključeni u planove za oporavak i otpornost trebali bi doprinositi šest stupova politike kojima se definira područje primjene Mehanizma, uzimajući pritom u obzir specifičnu situaciju i izazove u predmetnoj državi članici. Komisija je razvila metodologiju za izvješćivanje o doprinosu svakog plana u odnosu na šest stupova Mehanizma, pri čemu je svaka (pod)mjera označena u okviru jednog primarnog i jednog sekundarnog područja politike (prema popisu područja politike koji je utvrdila Komisija) koja su povezana s jednim od šest stupova, što pokazuje da se reforma ili ulaganje mogu povezati s nekoliko stupova. U mjeri u kojoj je to moguće i kako je opisano u nastavku, izvješćivanje na temelju stupova usklađeno je s drugim postupcima označivanja (klimatsko, digitalno, socijalni izdaci). Budući da svaka mjera stoga pridonosi dvama od šest stupova politike, ukupni procijenjeni doprinos svim stupovima prikazan na slici 2. iznosi 200 % sredstava dodijeljenih državama članicama iz Mehanizma. Slika 3. Udio sredstava Mehanizma kojima se pridonosi svakom stupu politike Legenda: tamnije obojeni dijelovi stupaca predstavljaju one mjere koje su označene i dodijeljene stupu kao primarno područje politike, a svjetliji dijelovi predstavljaju mjere označene kao sekundarno područje politike. Nadalje, Komisija je u Delegiranoj uredbi (EU) 2021/2105 donijela metodologiju za izvješćivanje o socijalnim izdacima (vidjeti odjeljak 1.). Reforme i ulaganja sa socijalnom dimenzijom povezuju se s jednim od devet područja socijalne politike, od kojih je svako povezano s jednom od četiri socijalne kategorije (zapošljavanje i vještine, obrazovanje i skrb o djeci, zdravstvena i dugotrajna skrb te socijalna politika), kako je utvrđeno u Prilogu Delegiranoj uredbi. To je dopunjeno označivanjem mjera usmjerenih na djecu i mlade ili rodnu ravnopravnost u potvrđenim planovima. Međutim, kako bi se zadržala dosljednost u svim područjima politika koja se podupiru planovima za oporavak i otpornost (uz socijalna), u ovom se izvješću predstavljaju mjere i rashodi u skladu s metodologijom temeljenom na stupovima. Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost od svake se države članice zahtijevalo i da najmanje 37 % ukupnih sredstava dodijeljenih u okviru plana za oporavak i otpornost namijeni mjerama kojima se pridonosi klimatskim ciljevima, a najmanje 20 % ukupnih dodijeljenih sredstava mjerama kojima se pridonosi digitalnim ciljevima. U planovima za oporavak i otpornost navedeno je i obrazloženo u kojoj mjeri svaka mjera pridonosi klimatskim i/ili digitalnim ciljevima: u potpunosti (100 %), djelomično (40 %) ili nema nikakav učinak (0 %). Doprinosi klimatskim i digitalnim ciljevima izračunani su na temelju Priloga VI. (praćenje klimatskih mjera) i Priloga VII. (digitalno označivanje) Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost, u kojima je predviđeno relevantno „područje intervencija” zajedno s koeficijentom za izračun potpore za klimatske ili digitalne ciljeve (0 %, 40 % ili 100 %). Svaka mjera iz planova za oporavak i otpornost označena je u skladu s tim područjima intervencija. Kombiniranjem koeficijenata s procjenama troškova svake mjere omogućuje se izračun u kojoj mjeri planovi pridonose klimatskim i digitalnim ciljevima. 3.2.Doprinos Mehanizma zelenoj tranziciji (prvi stup) Klimatski cilj Oko 40 % ukupnih sredstava dodijeljenih u okviru planova odnosi se na mjere kojima se podupiru klimatski ciljevi i u nizu planova za oporavak i otpornost klimatskim je mjerama namijenjeno znatno više od klimatskog cilja od 37 % ukupnih sredstava utvrđenog u Uredbi (vidjeti sliku 4.). Ukupni rashodi u području klime u 22 donesena plana iznose 177,4 milijarde EUR. Osim toga, planovi uključuju dodatne rashode u području zaštite okoliša u iznosu od 16,3 milijarde EUR, pri čemu je ukupni iznos rashoda koji je označen kao iznos kojim se doprinosi klimatskim ili okolišnim ciljevima 193,7 milijardi EUR (ili 43,5 % ukupnih dodijeljenih sredstava), kako je izračunano u skladu s metodologijom za praćenje klimatskih mjera. Slika 4. Klimatska i dodatna okolišna oznaka po državama članicama Ukupni rashodi za zelenu tranziciju u svim planovima za oporavak i otpornost Mehanizmom će se pridonijeti ostvarenju ciljeva EU-a u pogledu smanjenja neto emisija stakleničkih plinova za najmanje 55 % do 2030. i postizanja klimatske neutralnosti do 2050. Uz doprinos ostvarenju klimatskih ambicija, mjerama koje se podupiru Mehanizmom osigurat će se i napredak u ostvarivanju drugih okolišnih ciljeva kao što su smanjenje onečišćenja zraka, promicanje kružnog gospodarstva ili obnova i zaštita biološke raznolikosti, promicanje energetske učinkovitosti i veća zastupljenost obnovljivih izvora energije. Prema metodologiji izvješćivanja na temelju stupova, procjenjuje se da će se u okviru stupa zelene tranzicije dodijeliti ukupno 224,1 milijarda EUR (što odgovara iznosu od 50 % ukupnih rashoda u 22 plana). S obzirom na pristup koji se temelji na šest stupova, ukupni iznos rashoda u okviru stupa zelene tranzicije može se raspodijeliti na 11 područja politike, kako je prikazano na slici 5. u nastavku. Mjere uključene u planove za oporavak i otpornost općenito se odnose na razna područja, od npr. održive mobilnosti, energetske učinkovitosti, energije iz obnovljivih izvora i energetskih mreža do biološke raznolikosti, kružnog gospodarstva, zelenih vještina i radnih mjesta te prilagodbe klimatskim promjenama. Slika 5. Raščlamba rashoda za potporu zelenoj tranziciji (prvi stup) U grafikonu je prikazana raščlamba procijenjenog doprinosa stupu politike u skladu s popisom područja politike koji je utvrdila Europska komisija. Postotak se odnosi na ukupne rashode označene u svakom području politike kao udio u stupu zelene tranzicije. Održiva mobilnost

Održiva mobilnost čini 32 % ukupnih rashoda u okviru stupa zelene tranzicije (ukupni trošak iznosi 71,3 milijarde EUR). Veliki se iznosi ulažu u nadogradnju i proširenje željezničke infrastrukture, posebno u transeuropskoj mreži (TEN-T), te u kupnju modernih željezničkih vozila. Ta ulaganja ključna su za prelazak na okolišno prihvatljive oblike prijevoza i njima se podupire prijevoz putnika i tereta. Nešto manji broj mjera usmjeren je na ozelenjivanje sektora vodnog i zrakoplovnog prometa, koje uključuju ulaganja u ozelenjivanje luka, primjerice u uvođenje opskrbe električnom energijom s kopna, i ulaganja u ozelenjivanje zračnih luka, npr. u elektrifikaciju sustava za zemaljske usluge. Plan za oporavak i otpornost Italije uključuje uspostavu Europskog sustava za upravljanje željezničkim prometom (ERTMS) na 3 400 km željeznica. Uvođenjem ERTMS-a omogućit će se neometan prekogranični željeznički prijevoz robe i putnika. Ulaganja u ERTMS pridonose i zelenoj i digitalnoj tranziciji. Znatna ulaganja usmjerena su i na poboljšanje održivosti cestovnog prometa, među ostalim podupiranjem uvođenja infrastrukture za alternativna goriva i vozila na alternativna goriva te razvoja zelenog javnog prijevoza. Neka od tih ulaganja usmjerena su na pomoć potrošačima pri kupnji vozila s nultom stopom emisija u obliku financijskih poticaja kako bi se pomoglo s visokim početnim troškovima kupnje električnih vozila. Plan za oporavak i otpornost Njemačke pomoći će građanima da prijeđu na čista električna vozila pružanjem financijske potpore za kupnju 560 000 dekarboniziranih vozila. Mjerom će se smanjiti kupovne cijene električnih vozila i potaknuti tržište. Dopunjena je drugim mjerama, kao što je financiranje postavljanja 50 000 javno dostupnih stanica za punjenje i 400 000 dodatnih stanica za punjenje u stambenim zgradama. Reforme prometnog sektora važan su dio većine planova za oporavak i otpornost. Njima se rješava opći regulatorni okvir i uključuju strategije za potporu održivoj gradskoj mobilnosti i kolektivnom prijevozu te mjere kojima se podupire uvođenje infrastrukture za punjenje ili nabava čistih vozila. Planovi uključuju i reforme kojima se uvodi tržišno natjecanje u lučkim uslugama te reformu pomorskog sektora i unutarnjih plovnih putova. Plan za oporavak i otpornost Rumunjske uključuje ključne regulatorne promjene za poticanje cestovnog prometa s nultom stopom emisija, poticaje za vozila s nultom stopom emisija i vozila s niskom razinom emisija, programe odlaganja kako bi se zamijenila vozila koja najviše onečišćuju, poboljšanja upravljanja i učinkovitosti državnih poduzeća u prometnom sektoru, stroža pravila i provedbene mjere za sigurnost na cestama te poticaje za održivi gradski promet. Uključuje i znatna ulaganja u nadograđeni vozni park željezničkih vozila s nultom stopom emisija, modernizaciju i obnovu željezničke infrastrukture, posebno duž koridora TEN-T, poboljšanje kvalitete i učinkovitosti cestovne infrastrukture na određenim dionicama osnovne mreže TEN-T, poboljšanje sigurnosti na cestama i dijelove podzemne prometne mreže u općinama Bukurešt i Cluj-Napoca. Energetska učinkovitost Energetska učinkovitost čini 29 % ukupnih rashoda u okviru stupa zelene tranzicije (ukupni trošak iznosi 64,4 milijarde EUR). Većina ulaganja u tom području odnosi se na energetsku učinkovitost stambenih zgrada (ukupni trošak od 28,4 milijarde EUR), a obično su usmjerena na smanjenje potražnje za primarnom energijom za 30 % ili više. Neka od tih relevantnih ulaganja uključuju i mjere usmjerene na rješavanje problema energetskog siromaštva fokusiranjem na ranjive skupine koje zbog znatnih početnih troškova gotovo ne mogu ulagati u energetsku učinkovitost svojih domova. Obnova javnih zgrada, primjerice škola, sportskih dvorana i povijesnih zgrada, dobro je zastupljena u većini planova (ukupni trošak iznosi 20,2 milijarde EUR). Naposljetku, postoje i ulaganja u izgradnju novih energetski vrlo učinkovitih javnih i privatnih zgrada. Osim zgrada, ulaganja u energetsku učinkovitost u drugim sektorima pridonijet će dekarbonizaciji proizvodnih procesa u MSP-ovima, većim poduzećima i sustavima centraliziranog grijanja, npr. promicanjem integracije čišćih i energetski učinkovitijih tehnologija za proizvodne procese i centraliziranu proizvodnju toplinske energije s ukupnim troškom od 6,5 milijardi EUR. Španjolska će do 2026. poduprijeti više od pola milijuna aktivnosti u području energetske obnove stambenih zgrada. Tim će se energetskim obnovama u prosjeku postići smanjenje potražnje za primarnom energijom od najmanje 30 %. Ulaganja su dopunjena koherentnim paketom reformi, uključujući porezne poticaje i urede za obnovu („jedinstvena kontaktna točka”) kako bi se obnova olakšala. Planom za oporavak i otpornost Belgije potaknut će se energetski učinkovite obnove zgrada s ukupnom potporom od više od 1 milijarde EUR. Val obnove obuhvatit će više od 200 000 privatnih i socijalnih stambenih jedinica te će uključivati više od milijun kvadratnih metara javnih zgrada. Belgija se suočava sa znatnim potrebama za obnovom kako bi se ostvarili klimatski ciljevi. Energetski učinkovita obnova privatnih i socijalnih stanova pomoći će i u rješavanju problema energetskog siromaštva. Planovi za oporavak i otpornost uključuju nekoliko reformi za poticanje obnove zgrada u svim sektorima: privatne i javne zgrade, stambene zgrade i poduzeća. Cilj je reformi povećati učinkovitost financijske potpore za obnovu (npr. jedinstvena kontaktna točka) i njezinu prihvatljivost za okoliš. Konkretno, reforme uključuju uvjete za zamjenu zastarjelih sustava grijanja i potiču njihovu zamjenu energijom iz obnovljivih izvora ili centraliziranim grijanjem. Energija iz obnovljivih izvora i energetske mreže Ukupno gledajući, ukupni procijenjeni rashodi za čistu energiju – energiju iz obnovljivih izvora i energetske mreže – čine 12 % ukupnih rashoda u okviru stupa zelene tranzicije (ukupni trošak iznosi 26,7 milijardi EUR). Otprilike dvije trećine ukupnih ulaganja u tom području potrošit će se na tehnologije za energiju iz obnovljivih izvora, dok će se preostali iznos dodijeliti za ulaganja u energetske mreže i infrastrukturu (kao što je uvođenje skladištenja energije i pametnih mreža). Mjere su usmjerene na izgradnju odobalnih i kopnenih vjetroelektrana (i povezane infrastrukture kao što su energetski otoci), fotonaponske ploče i izgradnju industrijskih postrojenja s pomoću energije iz obnovljivih izvora. Planom Litve pružit će se potpora privatnim poduzećima, poljoprivrednicima i zajednicama energije iz obnovljivih izvora u nabavi i postavljanju kopnenih solarnih elektrana i vjetroelektrana, zajedno sa skladišnim postrojenjima. Predviđeni su i programi za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora na osnovi biomase te postrojenja za proizvodnju biogoriva i biometana. Petnaest planova za oporavak i otpornost uključuje mjere djelomično ili isključivo usmjerene na vodik, za koji se očekuje da će imati važnu ulogu pri postizanju dugoročne klimatske neutralnosti. U tom će kontekstu planovi za oporavak i otpornost država članica pridonijeti povećanju ulaganja u vodik iz obnovljivih izvora i niskougljični vodik (uključujući uporabu električne energije iz mreže, koja bi se istodobno trebala dekarbonizirati) za najmanje 9,3 milijarde EUR. Mnoga ulaganja u planovima za oporavak i otpornost odnose se na cijeli vrijednosni lanac vodika – od proizvodnje do prijevoza, skladištenja i krajnje uporabe u industrijskim sektorima i prometu u kojima je teško smanjiti emisije. Planovi za oporavak i otpornost uključuju i reforme okvira politike za potporu energiji iz obnovljivih izvora, kao što su donošenje novih ili produljenje postojećih programa potpore ili pojednostavnjenje administrativnih postupaka kao što su izdavanje dozvola ili prostorno planiranje kako bi se olakšalo njezino uvođenje. Reformama uključenima u planove za oporavak i otpornost općenito se nastoji stvoriti stabilno regulatorno okruženje i odgovarajuće sinergije između javnih i privatnih ulaganja. Planovi za oporavak i otpornost uključuju i namjenske reforme za pojednostavnjenje učinkovitog funkcioniranja tržišta električne energije i razvoj novih postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora kako bi se postigli ciljevi utvrđeni u nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. Reformama uključenima u planove za oporavak i otpornost ubrzat će se razvoj novih postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora kako bi se postigli ciljevi utvrđeni u nacionalnim energetskim i klimatskim planovima, posebno olakšavanjem izdavanja dozvola za projekte u području energije iz obnovljivih izvora i poboljšanim mehanizmima financijske potpore. Planovi za oporavak i otpornost uključuju i namjenske reforme za pojednostavnjenje učinkovitog funkcioniranja tržišta električne energije, posebno kako bi se olakšao razvoj fleksibilnijeg energetskog sustava. To je ključno za potporu očekivanom visokom udjelu energije iz obnovljivih izvora. Reforme zakonodavstva o tržištu električne energije uključene su u nekoliko planova za oporavak i otpornost kako bi se posebno omogućilo uvođenje mreža, skladištenje energije i upravljanje potrošnjom radi povećanja pouzdanosti sustava. Reformama će se poboljšati tržišno natjecanje i pridonijeti stvaranju stabilnog regulatornog okruženja. Naposljetku, te će reforme sudjelovati u stvaranju pouzdanijeg i neovisnijeg energetskog tržišta u Europi koje je sposobno odgovoriti na sve veću potražnju za energijom. Kako bi se poduprlo i olakšalo uvođenje vodika iz obnovljivih izvora, Rumunjska će izmijeniti postojeći zakonodavni i regulatorni okvir s naglaskom na prometnom i energetskom (plin i električna energija) sektoru. Reformom se predviđa donošenje nacionalne strategije i akcijskog plana za vodik, uklonit će se sve zakonodavne i administrativne prepreke razvoju tehnologije za proizvodnju vodika iz obnovljivih izvora i pridonijeti postizanju budućih nacionalnih i europskih ciljeva za proizvodnju, skladištenje, prijevoz i uporabu vodika iz obnovljivih izvora do 2030.

Biološka raznolikost, kružno gospodarstvo, održiva uporaba vode te sprečavanje i kontrola onečišćenja Planovi za oporavak i otpornost uključuju mjere relevantne za okolišne politike, i to uglavnom u četiri područja: biološka raznolikost i ekosustavi; kružno gospodarstvo, sprečavanje nastanka otpada i recikliranje; vodni i morski resursi te sprečavanje i kontrola onečišćenja. Te četiri politike čine 13 % ukupnih rashoda u okviru stupa zelene tranzicije (ukupni rashodi iznose 28,8 milijardi EUR). Kad je riječ o biološkoj raznolikosti, mjere su usmjerene na očuvanje kopnene i morske biološke raznolikosti, obnovu ekosustava i zelene infrastrukture, ekološku povezanost na temelju prirodnih rješenja, održivo gospodarenje šumama te borbu protiv invazivnih stranih vrsta. Irska će, na primjer, podupirati obnovu tresetišta, što je mjera koja ima potencijal za promicanje i poticanje povratka flore i faune u tim područjima. U planu Irske procjenjuje se da bi se tijekom 30-godišnjeg vremenskog okvira trebalo izbjeći 3,3 milijuna tona emisija CO2 zahvaljujući provedbi poboljšanih mjera rehabilitacije. Kad je riječ o kružnom gospodarstvu i gospodarenju otpadom, planovi za oporavak i otpornost uključuju ulaganja povezana s kratkoročnim mjerama te aktivnostima u području istraživanja i razvoja. Primjeri uključuju ulaganja usmjerena na povećanje kružnosti određenih sektora, kao što su plastika, građevinarstvo ili tekstil, dok je cilj aktivnosti istraživanja i razvoja pronalaženje dugoročnih rješenja za smanjenje plastičnog otpada i promicanje biogospodarstva. Mnogim ulaganjima i reformama nastoji se poboljšati gospodarenje otpadom putem naknadne prilagodbe postrojenja za razvrstavanje otpada i gospodarenje otpadom, pri čemu se posebna pozornost posvećuje obradi biološkog otpada. Na primjer, nekoliko država članica obvezalo se poboljšati svoj nacionalni zakonodavni okvir za promicanje kružnijeg gospodarstva oporezivanjem odlaganja otpada na odlagališta ili spaljivanja otpada te promicanjem ponovne uporabe električne opreme ili plastičnih spremnika za hranu. Belgija će podupirati smanjenje količine radioaktivnog otpada nastalog tijekom razgradnje belgijskih nuklearnih elektrana demonstracijom tehnika dekontaminacije. Italija namjerava donijeti nacionalni program za kružno gospodarstvo i nacionalni program za gospodarenje otpadom. Kako bi podržala i potaknula prakse recikliranja, Italija će uvesti novi digitalni sustav sljedivosti otpada i uključiti reviziju ekološkog oporezivanja kako bi recikliranje postalo jeftinije u usporedbi s odlaganjem otpada na odlagališta. Planom se uvodi i tehnička potpora lokalnim tijelima kako bi im se pomoglo u nabavi u području gospodarenja otpadom, kao što je izrada planova za gospodarenje otpadom ili transparentnost postupaka javne nabave. Kad je riječ o održivoj uporabi i zaštiti vode, znatan dio mjera usmjeren je na upravljanje vodama, među ostalim i uključivanjem mjernih uređaja za zahvaćanje vode, čime se kombiniraju klimatski i digitalni ciljevi. Druge vrste upravljanja vodama uključuju mjere usmjerene na opskrbu sigurnom, čistom i obilnom pitkom vodom te pročišćavanje prikupljanih otpadnih voda. Neke se mjere odnose i na poboljšanje učinkovitosti navodnjavanja. Mjere za sprečavanje i kontrolu onečišćenja odnose se na uvođenje zona niskih emisija ili smanjenje onečišćenja u lukama. Prilagodba klimatskim promjenama Mjere prilagodbe klimatskim promjenama u zelenim aktivnostima čine približno 6 % ukupnih rashoda u okviru stupa zelene tranzicije (ukupni procijenjeni rashodi iznose 12,5 milijardi EUR). Mjere u planovima uglavnom se odnose na ublažavanje rizika od poplava, gospodarenje šumama i sprečavanje požara. Cipar je posebno izložena zemlja u pogledu učinaka klimatskih promjena, pa predviđa zaštitne i preventivne mjere protiv poplava i šumskih požara. On uključuje akcijski plan za upravljanje vodnim resursima s mjerama prilagodbe. Mjerama protiv poplava i mjerama za skupljanje vode stvorit će se infrastruktura za obranu od poplava ili nadograditi postojeća. Općenito, nastojat će se poboljšati uporaba vode te sigurnost i održiv rad vodnih infrastruktura. Navedene su i mjere povezane s povećanjem sposobnosti zemlje da odgovori na šumske požare, koje se temelje na isporuci vatrogasnih vozila i opreme, u cilju smanjenja rizika od šumskih požara i njihova širenja te jačanja zaštite od rizika s kojima se zbog tih događaja suočavaju građani, infrastruktura i šume. Grčki plan uključuje posebnu mjeru za zaštitu odabranih lokaliteta i spomenika kulturne baštine provedbom ciljanih projekata i izgradnjom prilagođene infrastrukture za sprečavanje posebnih klimatskih rizika i povezanih opasnosti uzrokovanih klimatskim promjenama. Ostala ulaganja povezana s klimom (istraživanje, razvoj i inovacije, zelene vještine i zelena radna mjesta te dekarbonizacija industrije) Mnogi planovi za oporavak i otpornost uključuju mjere u području istraživanja, razvoja i inovacija u okviru zelenih aktivnosti koje čine 6 % ukupnih rashoda stupa zelene tranzicije (ukupni procijenjeni rashodi iznose 13,4 milijarde EUR) i koje su povezane, primjerice, s proizvodnjom energije iz zelenog vodika, hvatanjem i skladištenjem ugljika, kružnim gospodarstvom i sa zrakoplovnim i svemirskim sektorom, uz naglasak na niskim i nultim emisijama. Planovi za oporavak i otpornost uključuju i reforme povezane sa zelenim vještinama i zelenim radnim mjestima (1,5 milijardi EUR). Njima su obuhvaćena ulaganja koja pridonose inicijativama u području prekvalifikacije i usavršavanja te reforme za razvoj i provedbu novih ciljanih mjera aktivne politike zapošljavanja za potrebe zelene tranzicije. Uključuju potporu zapošljavanju, obrazovne politike i daljnje aktivne politike tržišta rada. Hrvatska namjerava donijeti nove okvire za poticanje zapošljavanja povezanog sa zelenom tranzicijom putem bespovratnih potpora za zelena pripravništva i subvencija za zapošljavanje i samozapošljavanje za zelena radna mjesta te će uvesti vaučere za stjecanje, među ostalim, zelenih vještina među dugotrajno nezaposlenim i teže zapošljivim osobama iz ranjivih skupina. Španjolska namjerava donijeti akcijski plan za borbu protiv nezaposlenosti mladih kojim će se uvesti tri inovativna programa usmjerena na mlade tražitelje zaposlenja, koji uključuju osposobljavanje kroz rad u okviru radionica u javnim školama, stjecanje prvog radnog iskustva u javnoj upravi i profesionalne mogućnosti za mlade istraživače. Planovi za oporavak i otpornost uključuju i druga ulaganja usmjerena na ublažavanje klimatskih promjena (5,4 milijarde EUR) koja nisu obuhvaćena prethodno navedenim kategorijama, kao što su uvođenje poreza na emisije za industriju, stupanje na snagu opsežnih nacionalnih akcijskih planova u području klime, izrada regulatornih okvira za tržišta vodika i CO2 te promicanje ekološke poljoprivrede. Načelo nenanošenja bitne štete

Načelo nenanošenja bitne štete ključni je element Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost kojim se jamči provedba ambicioznih planova za doprinos zelenoj tranziciji i održivom oporavku, a istodobno sprječava uključivanje neodržive imovine i aktivnosti. Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost predviđeno je da nijedna mjera uključena u plan za oporavak i otpornost ne bi trebala uzrokovati bitnu štetu nijednom od šest okolišnih ciljeva u smislu članka 17. Uredbe o taksonomiji. Tih su šest okolišnih ciljeva: ublažavanje klimatskih promjena, prilagodba klimatskim promjenama, održiva uporaba i zaštita vodnih i morskih resursa, prelazak na kružno gospodarstvo, sprečavanje i kontrola onečišćenja te zaštita i obnova bioraznolikosti i ekosustavâ. Država članica za svaku je mjeru provela i u planu predstavila detaljnu samoprocjenu usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete na temelju tehničkih smjernica o primjeni tog načela koje je objavila Komisija kako bi se osiguralo da se mjerama u okviru plana ne nanosi bitna šteta nijednom od šest okolišnih ciljeva. Samoprocjena je poslužila kao osnova za Komisijinu procjenu usklađenosti planova s načelom nenanošenja bitne štete. Komisija je za nekoliko mjera provela opsežne rasprave s državama članicama kako bi prije odobrenja planova utvrdila i procijenila usklađenost s načelom nenanošenja bitne štete te odredila posebne uvjete potrebne za osiguravanje poštovanja tog načela. Provedbena odluka Vijeća o odobravanju nacionalnih planova za oporavak i otpornost sadržava detaljan opis ključnih etapa i ciljnih vrijednosti za provjeru provedbe plana. Isplate u okviru Mehanizma bit će povezane sa zadovoljavajućim ispunjenjem tih koraka u provedbi. Provedbene odluke Vijeća uključuju posebne odredbe o nenanošenju bitne štete u ključnim etapama i ciljnim vrijednostima koje se odnose na niz mjera (npr. mjere u području energetske obnove, proizvodnje energije; upravljanja vodama; prometa; potpore dekarbonizaciji; horizontalnih programa i financijskih instrumenata). Tim se odredbama utvrđuje da države članice trebaju dostaviti dokaze kako bi ispunile uvjete usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete za određenu ključnu etapu ili ciljnu vrijednost. 3.3.Doprinos Mehanizma digitalnoj transformaciji (drugi stup) Digitalni cilj Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost zahtijeva se da se digitalni ciljevi podupiru s najmanje 20 % ukupnih dodijeljenih sredstava u okviru svakog plana za oporavak i otpornost. Reforme i ulaganja koje su predložile države članice premašili su ciljnu vrijednost od 20 %; ukupni digitalni rashodi u donesenim planovima iznose 117 milijardi EUR, odnosno oko 26 % ukupnih sredstava dodijeljenih u okviru planova kako je izračunano u skladu s metodologijom digitalnog označivanja. Slika 6. Doprinos digitalnim ciljevima kao udio u planu za oporavak i otpornost Digitalna transformacija Planovi za oporavak i otpornost uključuju niz mjera kojima se podupire stup digitalne transformacije, kao što su uvođenje mreža vrlo velikog kapaciteta i 5G mreža, razvoj digitalnih vještina za stanovništvo i radnu snagu, integracija digitalnih tehnologija u državne postupke, potpora digitalizaciji MSP-ova te istraživanje, razvoj i uvođenje naprednih tehnologija. U skladu s metodologijom izvješćivanja na temelju stupova, za stup digitalne transformacije dodijeljeno je ukupno gotovo 130 milijardi EUR rashoda (29 % ukupnih rashoda u 22 plana). Više od trećine digitalnih rashoda dodijeljeno je digitalizaciji javnih usluga, uključujući digitalizaciju prometa (36 %, 47 milijardi EUR), nakon čega slijede mjere kojima se podupire digitalizacija poduzeća (20 %, 26 milijardi EUR) i ljudskog kapitala (20 %, 26 milijardi EUR), vidjeti sliku 7. u nastavku. Slika 7. Raščlamba rashoda za potporu digitalnoj transformaciji (drugi stup) U grafikonu je prikazana raščlamba procijenjenog doprinosa stupu politike u skladu s popisom područja politike koji je utvrdila Europska komisija. Postotak se odnosi na ukupne rashode označene u svakom području politike kao udio u stupu digitalne transformacije. E-uprava i digitalne javne usluge Mjere za potporu digitalizaciji javnih usluga i e-uprave čine više od trećine digitalnih rashoda koji se financiraju iz Mehanizma za 22 donesena plana za oporavak i otpornost (47 milijardi EUR, što čini 36 % stupa digitalne transformacije). Tim se mjerama nastoje modernizirati i poboljšati postupci javne uprave kako bi postali prilagođeniji korisnicima, više usmjereni na građane te interoperabilniji i kako bi se potaknulo građane i poduzeća da pristupaju digitalnim javnim uslugama i da se njima služe. Mnogi planovi za oporavak i otpornost uključuju reforme usmjerene na uvođenje ili poboljšanje rješenja e-uprave, kao što je uvođenje elektroničke identifikacije, osiguravanje interoperabilnosti digitalnih javnih platformi te poboljšanje prikupljanja podataka i upravljanja njima. Plan Hrvatske uključuje ulaganje za stvaranje digitalne platforme za mobilne e-usluge kako bi se građanima omogućilo jednostavno korištenje internetskim javnim uslugama na pametnim telefonima. Njime se promiče uporaba elektroničkih potpisa u interakciji građana s javnom upravom te uključuje ulaganje u uvođenje hrvatske digitalne osobne iskaznice kako bi se korisnicima e-osobnih iskaznica omogućilo da potpisuju dokumente na mobilnim platformama. Hrvatski plan za oporavak i otpornost uključuje i mjeru namijenjenu uspostavi jedinstvene kontaktne točke za usklađivanje i centralizaciju sustava korisničke podrške za internetske usluge svih javnih uprava kako bi se omogućila bolja komunikacija s javnom upravom, brži pristup informacijama i slanje povratnih informacija i procjene kvalitete interakcije s državnim službenicima. Niz planova za oporavak i otpornost uključuje ulaganja usmjerena na integraciju naprednih tehnologija (kao što je državni oblak) u državne procese te na jačanje kapaciteta javnog sektora u području kibersigurnosti. Očekuje se da će se zahvaljujući državnim oblacima pojednostavniti interakcija građana s javnim tijelima skraćivanjem vremena obrade informacija, smanjenjem troškova državnih usluga i povećanjem sigurnosti osjetljivih podataka. U nizu planova posvećena je i odgovarajuća pozornost jačanju kapaciteta države u području kibersigurnosti, s obzirom na to da se pokazalo da se kiberkriminalom mogu blokirati ključne javne usluge. Plan Grčke uključuje komponentu namijenjenu digitalnoj transformaciji javnih subjekata, koja uključuje i opsežne strategije za kibersigurnost i upravljanje podacima te proširenu uporabu naprednih tehnologija, kao što su računalstvo u oblaku i velike količine podataka. Plan Malte uključuje ulaganje u daljnju digitalizaciju malteške Uprave za trgovačku mornaricu razvojem niza informatičkih alata i sustava (kao što su sustav za upravljanje dokumentima, uključujući digitalizaciju 15 000 fizičkih datoteka o pomorskom prijevozu, sustav upravljanja plovilima, digitalno pomorsko sučelje, sustav upravljanja pomorcima i alat za pomorsku analitiku). Ulaganjem u digitalne usluge i infrastrukturu u oblaku pridonijet će se osiguravanju učinkovitijih regulatornih praksi i poboljšanju unutarnjeg poslovanja, odnosa s potrošačima i administracije unutar uprave u sektoru od ključne važnosti za malteško gospodarstvo. Mnogi planovi za oporavak i otpornost sadržavaju mjere usmjerene na digitalizaciju nacionalnih zdravstvenih sustava, uključujući proširenje opsega usluga telemedicine, konsolidaciju rascjepkanih nacionalnih zdravstvenih registara te osiguravanje interoperabilnosti i sigurnosti digitalnih zdravstvenih platformi.

Plan Slovenije uključuje mjere za integraciju novih digitalnih usluga u zdravstvenu skrb, promicanje uporabe informacijske tehnologije za komunikaciju s pacijentima i dionicima, uvođenje praćenja kvalitete na temelju podataka u stvarnom vremenu, poboljšanje kapaciteta i planiranje upravljanja pacijentima te poboljšanje planiranja bolničkih ustanova, zdravstvenih usluga i materijalnih zahtjeva. Digitalizacija javnih usluga odnosi se na nekoliko područja politike i omogućuje sinergije s pet drugih stupova koji se podupiru u okviru Mehanizma. Na primjer, podupiranjem zelenog stupa neka ulaganja odražavaju ključnu ulogu digitalizacije u povećanju održivosti i otpornosti prometnih sustava EU-a, primjerice s pomoću tehnologija inteligentnih prometnih sustava, alata za upravljanje gradskom mobilnošću, multimodalnih sustava izdavanja karata i multimodalnih informacijskih sustava za putnike te proširenja pokrivenosti Europskim sustavom upravljanja željezničkim prometom. Plan Finske podupire projekt Digirail za uvođenje Europskog sustava za upravljanje željezničkim prometom na cijeloj nacionalnoj željezničkoj mreži do 2040., zajedno s budućim željezničkim mobilnim komunikacijskim sustavom temeljenim na 4G i 5G mrežama. Ljudski kapital u digitalizaciji Planovi za oporavak i otpornost uključuju velik broj mjera za potporu razvoju digitalnih vještina, s ukupnim procijenjenim troškom od 26 milijardi EUR, što čini 20 % sredstava stupa digitalne transformacije. Većina planova uključuje mjere za povećanje razine digitalnih vještina opće populacije i radne snage. Neki planovi uključuju i mjere za poticanje naprednih digitalnih vještina i osposobljavanje stručnjaka u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija, uz razvoj modula osposobljavanja u području naprednih digitalnih tehnologija za visoko obrazovanje i strukovno osposobljavanje. Pandemija bolesti COVID-19 istaknula je potrebu za digitalizacijom obrazovanja, a niz planova za oporavak i otpornost uključuje relevantne mjere. Plan Portugala za oporavak i otpornost uključuje ulaganje u „Digitalnu akademiju”, koja će pružati prilagođeno osposobljavanje portugalskoj radnoj snazi kako bi se povećao broj digitalno kvalificiranih radnika. Ukupno 800 000 sudionika bit će podvrgnuto personaliziranoj dijagnozi potreba za digitalnim vještinama i pohađat će ciljano osposobljavanje u području digitalnih vještina. Plan za oporavak i otpornost Latvije uključuje mjeru usmjerenu na znatno povećanje broja stručnjaka s naprednim digitalnim vještinama. Mjera se sastoji od razvoja približno 20 modula osposobljavanja u području naprednih digitalnih vještina za napredne tehnologije kao što su kvantne tehnologije, računalstvo visokih performansi i jezične tehnologije. Moduli osposobljavanja bit će uključeni u programe visokog obrazovanja (preddiplomski, diplomski i doktorski) te u obrazovne programe za stručnjake u poduzećima. Ulaganjem će se poduprijeti 3 000 sudionika u razvijenim modulima. Irski plan za oporavak i otpornost uključuje mjeru kojom se podupire digitalna transformacija irskog obrazovanja i osposobljavanja na svim razinama (škole, tercijarno obrazovanje, cjeloživotno učenje), uključivanje osnovnih digitalnih vještina u sva okruženja i uklanjanje rizika od digitalnog jaza. Digitalizacija poduzeća Svi doneseni planovi za oporavak i otpornost uključuju mjere kojima se podupire digitalizacija poduzeća u ukupnom iznosu od 26 milijardi EUR, što čini 20 % stupa digitalne transformacije. Mjere u tom području uključuju ključne reforme, od kojih su najvažnije one usmjerene na pojednostavnjenje administrativnih postupaka za poduzeća i stvaranje temelja za digitalno poslovno okruženje, uz djelovanja u području digitalnog osnivanja i registracije poduzeća, povjerenja i kibersigurnosti. Očekuje se da će se tim mjerama povećati razina povjerenja u uvođenje digitalnih tehnologija, što će imati pozitivan učinak na njihovu primjenu i intenzitet njihove uporabe. Očekuje se da će i reforme povezane s digitalizacijom izdavanja računa pozitivno utjecati na digitalizaciju poduzeća. Njemačka će provesti Zakon o internetskom pristupu i modernizaciju registara, od kojih se očekuje da će smanjiti administrativno opterećenje poduzeća, a posebno MSP-ova. Tim se reformama otvara put za uvođenje i učinkovitu primjenu načela „samo jednom” s pomoću digitalnih sredstava. Španjolska će donijeti regulatorna izolirana okruženja kako bi se regulirala uporaba umjetne inteligencije, uključujući zakonodavne mjere o uporabi podataka, privatnosti i etičkim pitanjima. Niz planova uključuje ulaganja kojima se podupire integracija naprednih digitalnih tehnologija u proizvodne procese poduzeća (npr. automatizacija, umjetna inteligencija). Ta vrsta potpore može biti u nekoliko oblika, primjerice opća potpora kao što su usluge podučavanja i savjetovanja (među ostalim putem europskih centara za digitalne inovacije), zajmovi, bespovratna sredstva ili porezni krediti za kupnju materijalne (strojevi/tehnička oprema) i nematerijalne imovine (softver/osposobljavanja) ili strukturne mjere (uključujući regulatorna izolirana okruženja). Nadalje, nekoliko planova uključuje ulaganja specifična za određena područja (na primjer za nove procese u komercijalnim aktivnostima) i za određene industrije (na primjer za turizam ili sektor proizvođača/dobavljača vozila). Plan Austrije uključuje čvrst paket mjera čiji je cilj podupiranje i olakšavanje digitalizacije poduzeća. Konkretno, plan sadržava ciljana ulaganja kako bi se MSP-ovima pomoglo da usvoje digitalne tehnologije, što se pokazalo kao usko grlo za rast produktivnosti. Plan Danske sadržava mjere za poticanje digitalizacije MSP-ova produljenjem postojećeg programa kojim se MSP-ovima osiguravaju subvencije za digitalizaciju poslovanja i širenje primjene novih i naprednih tehnologija te rješenja za e-trgovinu. Italija je reorganizirala i preusmjerila niz postojećih mjera u takozvani program „Tranzicija 4.0”, kojim se osigurava porezni kredit za poduzeća koja ulažu u materijalnu (digitalni i automatizirani strojevi) i nematerijalnu (softver) imovinu u okviru industrije 4.0, čime se nastoji potaknuti modernizacija i digitalizacija proizvodnog sektora. Općenito, i velika i mala poduzeća imaju koristi od ulaganja kojima se podupire digitalizacija poduzeća. Unatoč tome, većina planova uključuje i mjere koje su posebno usmjerene na MSP-ove jer se manja poduzeća suočavaju s većim izazovima u prihvaćanju digitalnih tehnologija. Povezivost Velika većina planova za oporavak i otpornost uključuje ulaganja u povezivost, čiji se trošak procjenjuje na 13 milijardi EUR i čini 10 % stupa digitalne transformacije. To obuhvaća velik broj mjera čiji ciljevi pridonose uvođenju fiksnih i bežičnih mreža vrlo velikog kapaciteta, u skladu s ciljevima EU-a za digitalno desetljeće kako bi se osiguralo da do 2025. sva europska kućanstva imaju pristup brzom internetu, a do 2030. pristup gigabitnoj povezivosti. Mnogi planovi za oporavak i otpornost uključuju ulaganja kojima se podupire uvođenje 5G ili fiksnih ultrabrzih mreža ili mreža vrlo velikog kapaciteta kako bi se smanjio digitalni jaz. Programom „Broadband Austria 2030.” plan Austrije obuhvaća ulaganja u gigabitne mreže koje bi doprle do polovine austrijskih kućanstava, čije internetske veze omogućuju gigabitni pristup te brzinu preuzimanja i učitavanja od najmanje 100 Mbit/s, te uvođenje nove simetrične gigabitne povezivosti, od čega će osobito korist imati ruralne regije. Planom Hrvatske financirat će se razvoj širokopojasne infrastrukture na područjima na kojima ne postoji dostatan komercijalni interes, što će pridonijeti smanjenju digitalnog jaza u Hrvatskoj, a cilj je obuhvatiti 700 000 stanovnika na tim područjima.

Neki planovi za oporavak i otpornost uključuju i ulaganja u instalaciju svjetlovodne infrastrukture u zgradama te ulaganja koja mogu imati i prekograničnu dimenziju, kao što su ona u 5G koridore i podmorske svjetlovodne kabele. Osim toga, nekoliko planova za oporavak i otpornost uključuje popratne reforme u skladu s primjerima najbolje prakse za pravodobno uvođenje 5G mreže i brzog širokopojasnog interneta, kako je predviđeno u paketu mjera za povezivost. Očekuje se da će se takvim reformama olakšati ulaganja privatnih operatera u mreže vrlo velikog kapaciteta, posebno uklanjanjem nepotrebnih administrativnih prepreka ulaganjima u mreže, ubrzavanjem postupaka izdavanja dozvola za ulaganja u uvođenje bežičnih i fiksnih mreža vrlo velikog kapaciteta te smanjenjem troškova i olakšavanjem postupaka uvođenja mreže. Planom za oporavak i otpornost Cipra financirat će se postavljanje novih podmorskih kabela za povezivanje Cipra s grčkim sustavom, što će Cipru omogućiti pristup nekima od najvažnijih internetskih razmjena u regiji i poboljšati povezivost na otoku. Planom za oporavak i otpornost Italije financirat će se pet mjera za koje se očekuje da će pridonijeti nacionalnoj ultrabrzoj i 5G telekomunikacijskoj mreži na cijelom državnom području: Italia 1 Giga, Italia 5G, Povezane škole, Povezani objekti zdravstvene zaštite i Povezani manji otoci. U pogledu popratnih reformi, planovi Austrije i Grčke u skladu su s paketom mjera za povezivost i uključuju, na primjer, reforme za pojednostavnjivanje postupaka uvođenja širokopojasnih mreža, posebice uklanjanjem nepotrebnih administrativnih prepreka, ubrzavanjem postupaka za izdavanje dozvola i smanjenjem troškova uvođenja. Digitalno istraživanje i razvoj, digitalni kapaciteti i uvođenje naprednih tehnologija Većina planova za oporavak i otpornost uključuje mjere kojima se podupiru istraživanje i razvoj digitalnih tehnologija i/ili ulaganje u digitalne kapacitete i uvođenje naprednih tehnologija, u ukupnom iznosu od oko 18 milijardi EUR, što čini oko 14 % ukupnog doprinosa stupu digitalne tranzicije. Te se mjere uglavnom sastoje od ulaganja u aktivnosti povezane s istraživanjem, razvojem i inovacijama u područjima kao što su mikroelektronika, računalstvo u oblaku, kibersigurnost i umjetna inteligencija te u infrastrukture, uključujući posebno superračunala i kvantne komunikacijske mreže. Ta će se ulaganja povremeno izvoditi u kontekstu projekata koji uključuju više država (vidjeti odjeljak u nastavku). Neki od planova za oporavak i otpornost uključuju reforme kojima se dopunjavaju ta ulaganja, u cilju prilagodbe alata politike u području istraživanja i inovacija za bolju potporu razvoju tih tehnoloških područja ili pravnog i administrativnog okvira (posebno u pogledu upravljanja podacima) kako bi se omogućilo usvajanje odgovarajućih tehnologija. Plan Njemačke uključuje opsežnu prekograničnu europsku inicijativu za ulaganje u novu generaciju usluga u oblaku i infrastruktura kako bi se poticala industrijska upotreba pametnih rješenja u oblaku i rješenja na rubu mreže, koja su vrlo inovativna i sigurna, energetski učinkovita i potpuno u skladu sa zaštitom podataka. Planom Austrije financirat će se istraživačke infrastrukture i suradnje, kako bi se, među ostalim, proširila baza podataka za (daljnji) razvoj tehnoloških koncepata te hardvera i softvera za kvantno računalstvo, simulaciju i komunikaciju. Belgija, Španjolska i Slovenija podupirat će digitalizaciju sektora kulture i medija. Znatnim ulaganjima kulturni i medijski subjekti opremit će se tehnološkim alatima za digitalizaciju te će se poduprijeti i poticati digitalna transformacija velikih kulturnih institucija, čime će se povećati dostupnost kulturne baštine. 3.4.Doprinos Mehanizma pametnom, održivom i uključivom rastu (treći stup) Stupu pametnog, održivog i uključivog rasta doprinosi više od tisuću mjera iz 22 plana za oporavak i otpornost u ukupnom iznosu od oko 223 milijarde EUR. Te se mjere odnose na vrlo različita područja, od potpore MSP-ovima, istraživanja, razvoja i inovacija do reformi za poboljšanje poslovnog okruženja ili konkurentnosti. Obuhvaćaju i velika ulaganja za potporu pametnom i održivom rastu, kao što su španjolska potpora digitalizaciji i inovacijama (3 milijarde EUR), talijanski Transizione 4.0 (10,8 milijardi EUR), portugalska kapitalizacija nacionalne razvojne banke Banco Nacional de Fomento (1,5 milijardi EUR). Te mjere obuhvaćaju i širok spektar reformi, posebno u ključnim područjima jedinstvenog tržišta kao što su regulirane profesije (Portugal, Hrvatska), status umjetnika i kulturnih djelatnika (Češka, Grčka, Španjolska ili Rumunjska), intelektualno vlasništvo (Italija, Grčka), nadzor tržišta (Italija), nesolventnost (Italija, Španjolska, Portugal, Grčka, Slovačka) i javna nabava (Italija, Grčka, Slovačka, Slovenija, Rumunjska i Latvija). Slika 8. Prikaz rashoda za potporu pametnom, održivom i uključivom rastu (treći stup) U grafikonu je prikazana raščlamba procijenjenog doprinosa stupu politike u skladu s popisom područja politike koji je utvrdila Europska komisija. Postotak se odnosi na ukupne rashode označene u svakom području politike kao udio u stupu pametnog, održivog i uključivog rasta. Istraživanje, razvoj i inovacije Svi planovi za oporavak i otpornost uključuju mjere povezane s istraživanjem, razvojem i inovacijama u ukupnom iznosu od 44 milijarde EUR. Iznos ulaganja u istraživanje i inovacije obično čini između 4 % i 13 % bespovratnih sredstava dodijeljenih državi članici iz Mehanizma za oporavak i otpornost, s nekoliko netipičnih vrijednosti ispod ili iznad tog raspona, a prosjek iznosi oko 10 %. Nekoliko planova za oporavak i otpornost uključuje ulaganja i reforme koji mogu imati stvarni transformativni učinak na razvoj sustava istraživanja i inovacija država članica i koji će ga oblikovati u nadolazećim godinama. Na primjer, u nekoliko istočnih i južnih država članica kojima se dodjeljuju značajna bespovratna sredstva iz Mehanizma, a koje malo ulažu u istraživanje i razvoj, ulaganja uključena u planove za oporavak i otpornost iznose više od godišnjeg iznosa javnih ulaganja u istraživanje i inovacije (prije pandemije bolesti COVID-19). Nadalje, u nekima od tih zemalja ta su ulaganja povezana s važnim reformama politike istraživanja i inovacija. Predloženim reformama često se planira smanjiti rascjepkanost sustava znanstvenog istraživanja konsolidacijom ustanova za znanstveno istraživanje ili povećati atraktivnost istraživačkih karijera u javnim institucijama izmjenama politika zapošljavanja, plaća i upravljanja karijerom. Plan za oporavak i otpornost Slovačke uključuje reformu kojom će se potaknuti koncentracija izvrsnih obrazovnih i istraživačkih kapaciteta povezivanjem sveučilišta u veće jedinice. Reformom bi se trebalo omogućiti i povećanje suradnje između akademskih istraživačkih subjekata i poduzeća. Plan za oporavak i otpornost Hrvatske uključuje plan reformi kojima se nastoji pojačati javna znanstvena infrastruktura uvođenjem novog sustava financiranja sveučilišta i javnih istraživačkih organizacija temeljenog na uspješnosti te povećanjem atraktivnosti istraživačkih karijera i revizijom okvira za napredovanje istraživača u karijeri. Reformama se nastoji i smanjiti administrativno opterećenje povezano s pristupom javnom financiranju za aktivnosti u području istraživanja i inovacija te poduprijeti prijenos znanja i tehnologije (od javnih istraživačkih ustanova do privatnih poduzeća) osnivanjem odgovarajućih subjekata (ureda, agencija) i uklanjanjem prepreka suradnji između akademske zajednice i poduzeća. Naposljetku, reformama uključenima u planove za oporavak i otpornost nastoji se poboljšati i koordinacija između različitih razina upravljanja politikama istraživanja i inovacija te obrazovnim politikama kako bi se odgovorilo na potrebe za vještinama i povećala zapošljivost, posebice mladih. Velik broj planova za oporavak i otpornost sadržava tematska ulaganja u istraživanje i inovacije koja će omogućiti mobilizaciju kapaciteta za istraživanje i inovacije u cilju ubrzanja zelene i digitalne tranzicije i povećanja otpornosti, u skladu s planovima na razini EU-a (oko 37 % odnosno 22 % procijenjenih troškova mjera povezanih s istraživanjem, razvojem i inovacijama doista je označeno kao doprinos zelenim odnosno digitalnim ciljevima). Ta tematska ulaganja uglavnom će se sastojati od pružanja financijske potpore aktivnostima i infrastrukturama povezanima s istraživanjem i inovacijama. Neke države članice uključile su i ulaganja za potporu partnerstvima u okviru programa Obzor Europa te financiranje izvrsnih projekata koji su dobili oznaku „pečat izvrsnosti” u okviru tog programa. Cilj je plana za oporavak i otpornost Danske javnom i privatnom sektoru pružiti potporu za poticanje istraživanja i razvoja, posebno u području inovativnih zelenih tehnologija uspostavom četiriju javno-privatnih partnerstava pod nazivom „zelena partnerstva” kako bi se razvila rješenja za četiri izazova koji se temelje na zadaći smanjenja emisija u prometnom, poljoprivrednom i prehrambenom sektoru te sektoru otpada.

Potpora poduzećima (uključujući MSP-ove, pristup financiranju i financijske instrumente) Većina planova za oporavak i otpornost (19 od 22) uključuje mjere kojima se pruža izravna potpora MSP-ovima u iznosu od 44 milijarde EUR, što čini približno 22 % ukupnih procijenjenih rashoda za treći stup. Međutim, MSP-ovi će ostvariti korist i od većeg broja mjera usmjerenih na šire područje politika. Na primjer, poziv na prijavu projekata kojima se podupiru istraživanje i inovacije u zelenim i digitalnim područjima, financijski instrumenti dostupni svim poduzećima, reforme poslovnog okruženja s učinkom na MSP-ove i na veća poduzeća ili opsežne mjere kao što su digitalizacija usluga javne uprave koje će imati pozitivan učinak na poslovanje i troškove mnogih MSP-ova, ali neće biti usmjerene isključivo na njih. Uzimajući u obzir te dodatne mjere, svi planovi za oporavak i otpornost uključuju mjere relevantne za MSP-ove, s ukupnim procijenjenim rashodima u iznosu od oko 109 milijardi EUR ili približno 24 % ukupnih procijenjenih rashoda. Općenito, mjerama za MSP-ove uključenima planove za oporavak i otpornost obuhvaćen je širok raspon područja, od poboljšanja poslovnog okruženja i pristupa javnoj nabavi do digitalizacije MSP-ova i poboljšanja njihove okolišne održivosti. Niz mjera usmjeren je i na poboljšanje rasta i otpornosti MSP-ova boljim pristupom financiranju, prekvalifikacijom i usavršavanjem njihovih zaposlenika ili jačanjem njihovih istraživačkih i razvojnih kapaciteta. Osim mjera koje su izričito, a u nekim slučajevima i isključivo usmjerene na MSP-ove, očekuje se da će niz mjera iz planova za oporavak i otpornost neizravno koristiti MSP-ovima. To se odnosi na velika ulaganja u okviru plana za oporavak i otpornost u sektorima s visokim udjelom MSP-ova, kao što su građevinarstvo i turizam ili poziv na prijavu projekata za aktivnosti u području istraživanja i razvoja u kojima mogu sudjelovati inovativni MSP-ovi. Hrvatska će uspostaviti niz financijskih instrumenata kako bi osigurala povoljnije uvjete financiranja, u cilju dodjele 1 300 subvencija za zajmove/kamatne stope MSP-ovima. Hrvatska će ulagati i u upravljačke kapacitete MSP-ova pružanjem potpore u obliku poslovnog savjetovanja. Latvija će podupirati MSP-ove aktivnostima u području digitalnih vještina, prekvalifikacije i usavršavanja te pružanjem potpore inovativnim digitalnim infrastrukturama kao što su rješenja iz industrije 4.0. Plan za oporavak i otpornost Francuske podupirat će energetsku obnovu MSP-ova mjerom poreznog odbitka i posebnim programom za potporu obrtnicima, malim trgovcima i samozaposlenim osobama pri energetskoj obnovi. Plan Finske posebno cilja na MSP-ove i usmjeren je na ubrzavanje rasta finskih mikropoduzeća i malih poduzeća te na jačanje njihovih sposobnosti internacionalizacije pružanjem bespovratnih sredstava za razvoj poslovanja. U planu Španjolske potpora MSP-ovima znatno je usmjerena na digitalizaciju s pomoću širokog programa (3 milijarde EUR) za pružanje osnovnih i naprednijih paketa za digitalizaciju velikom dijelu MSP-ova (digitalni skup alata). Plan Grčke uključuje i nekoliko ulaganja usmjerenih na promicanje pristupa financiranju za grčka poduzeća, uključujući MSP-ove, putem ambicioznog programa instrumenta za kreditiranje. Ta će se ulaganja uskladiti s pet strateških stupova utvrđenih za instrument za kreditiranje, a to su zelena tranzicija, digitalizacija, širenje, ekonomija razmjera spajanjima i preuzimanjima te inovacije (istraživanje i razvoj). U provedbi svojih planova za oporavak i otpornost države članice imaju dovoljno manevarskog prostora i za poticanje MSP-ova na sudjelovanje u velikim projektima, kao i suradnje između malih i velikih poduzeća ili akademske zajednice. Strateškim projektom PERTE za električno i povezano vozilo, koji je predviđen u planu za oporavak i otpornost Španjolske, predviđa se provedba nekoliko velikih integriranih projekata koji obuhvaćaju cijeli lanac vrijednosti za električno i povezano vozilo (španj. proyectos tractores). Zahtijeva se da najmanje 40 % sudionika u tim projektima budu MSP-ovi te da na MSP-ove bude usmjereno najmanje 30 % svih potpora. Očekuje se da će se mjerom pridonijeti održavanju i povećanju sudjelovanja MSP-ova u vrijednosnom lancu automobilske industrije te stvoriti nove poslovne prilike za start-up poduzeća i MSP-ove. Poslovno okruženje Većina planova za oporavak i otpornost uključuje mjere za poboljšanje poslovnog okruženja, pri čemu reforme i ulaganja čine 17,2 milijarde EUR i 8,5 % procijenjenih rashoda u tom području. Konkretno, mjerama se nastoji pojednostavniti poslovanje smanjenjem birokracije za poduzeća i poduzetnike i liberalizacijom poslovnih propisa te se nastoje smanjiti ograničenja u visokoreguliranim profesijama. Mjerama se nastoje privući i strana ulaganja i talenti ili razviti ključni sektori kao što su kultura i turizam. U nekim planovima za oporavak i otpornost uvode se paketi reformi za povećanje konkurentnosti javne koncesije i javne nabave. Plan za oporavak i otpornost Grčke uključuje reformu usmjerenu na smanjenje administrativnog i regulatornog opterećenja za poduzeća. Reforma obuhvaća niz intervencija za pojednostavnjenje postupaka kao što su dobivanje kredita, dobivanje priključka za električnu energiju, prijava imovine i dobivanje građevinske dozvole. Španjolska planira donijeti novi zakon o start-up poduzećima kojim će se osigurati povoljni uvjeti za osnivanje i rast inovativnih start-up poduzeća. Austrija je uključila i paket za start-up poduzeća prilagođen njihovim potrebama te potrebama inovativnih MSP-ova i socijalnog poduzetništva. Većina planova za oporavak i otpornost uključuje mjere u području poslovne infrastrukture, industrijalizacije i reindustrijalizacije u ukupnoj vrijednosti od 26 milijardi EUR u tim područjima politike. Te se mjere posebno odnose na poboljšanje željezničke i cestovne povezanosti s lukama i industrijskim parkovima te na razvoj multimodalnih prometnih čvorišta; sanaciju industrijskih područja, uključujući upravljanje vodama i gospodarenje otpadom; mjere za potporu kružnom gospodarstvu u industrijskim područjima, uključujući reciklažna čvorišta; logistička čvorišta za potporu poljoprivredno-prehrambenoj industriji; širokopojasnu i 5G povezivost za industrijske i poslovne zone te stvaranje podatkovnih prostora za industrijsku primjenu ili za određene industrijske sektore. 3.5.Doprinos Mehanizma socijalnoj i teritorijalnoj koheziji (četvrti stup) Procijenjeni rashodi za mjere potpore socijalnoj i teritorijalnoj koheziji iznose 193 milijarde EUR. Mjere usmjerene na teritorijalnu koheziju posebno uključuju velika infrastrukturna ulaganja i stoga čine više od polovine rashoda koji pridonose četvrtom stupu (72 %). Rashodi za socijalnu koheziju u četvrtom stupu uglavnom su ravnomjerno raspodijeljeni između socijalnih politika (socijalna zaštita i socijalno stanovanje) i mjera kojima se pridonosi zapošljavanju i vještinama (potpora zapošljavanju koje se ne odnosi na mlade, modernizacija institucija tržišta rada i obrazovanje odraslih). Slika 9. Raščlamba rashoda za potporu socijalnoj i teritorijalnoj koheziji prema području politike (četvrti stup) U grafikonu je prikazana raščlamba procijenjenog doprinosa stupu politike u skladu s popisom područja politike koji je utvrdila Europska komisija. Postotak se odnosi na ukupne rashode označene u svakom području politike kao udio u stupu socijalne i teritorijalne kohezije. Teritorijalna infrastruktura i usluge, razvoj ruralnih i udaljenih područja (uključujući otoke) Velik broj reformi i ulaganja usmjeren je na poboljšanje teritorijalne infrastrukture i usluga koje se pružaju na lokalnoj razini te na smanjenje jaza između urbaniziranih i ruralnih područja. Uključuju mjere za potporu poljoprivrednom sektoru, poboljšanje infrastrukture (na primjer željeznica i luka) koja može unaprijediti lokalno gospodarstvo i nacionalnu konkurentnost te pružanje usluga koje izravno utječu na kvalitetu svakodnevnog života. Mnoge mjere koje su usmjerene na teritorijalnu infrastrukturu i usluge odnose se na poboljšanje i inovacije u pogledu mobilnosti i prometa unapređivanjem sustava upravljanja zračnim prometom, ulaganjem u izgradnju, nadogradnju i elektrifikaciju željeznica, modernizacijom infrastrukture u lukama i pristaništima te podupiranjem projekata održive gradske mobilnosti, kao što su usluge javnog prijevoza visokog kapaciteta i izgradnja biciklističkih staza. Planovi za oporavak i otpornost uključuju i niz mjera za povećanje iskoristivosti prirodnih resursa i očuvanje okoliša na lokalnoj razini. Riječ je o reformama koje se odnose na kanalizaciju i gospodarenje otpadom na otocima, ulaganjima u proširenje sustava za pročišćavanje vode u velikim aglomeracijama te mreža navodnjavanja u ruralnim područjima, mjerama za povećanje održivosti poljoprivrede, stočarstva i ribarstva te za potporu osnivanju konzorcija u funkcionalnim ruralnim područjima. Kad je riječ o teritorijalnim uslugama, u planovima za oporavak i otpornost predviđene su mjere za jačanje kapaciteta općina za pružanje kvalitetnih usluga putem decentralizacije i ulaganja za povećanje uspješnosti javne uprave na lokalnoj razini.

Planovi Belgije, Danske i Italije uključuju ulaganja za poticanje izgradnje biciklističkih staza na državnim cestama. Time će se građanima i turističkom sektoru omogućiti pristup koherentnijoj mreži biciklističkih staza te će se stvoriti bolji uvjeti za odabir bicikla umjesto drugih načina prijevoza. Osim toga, mjerama će se podupirati program usmjeren na projekte izgradnje općinske biciklističke infrastrukture. Cipar će provesti mjere za obranu od poplava i mjere za skupljanje vode usmjerene na Livadiju, Kladeri i središte Nikozije. Točnije, tim će se ulaganjem poduprijeti nadogradnja kanala za kontrolu poplava u Livadiji te izgradnja mreže za skupljanje kišnice duljine 4 600 metara u Kladeriju i kanalizacijskog sustava u Nikoziji, uključujući obnovu ulica i pločnika te proširenje mreže za kišnicu. U planu za oporavak i otpornost Latvije predviđa se administrativna teritorijalna reforma za poboljšanje kvalitete usluga smanjenjem broja administrativnih jedinica te povećanjem učinkovitosti i dostupnosti usluga. Mjera uključuje donošenje novog zakona o općinama kojim se preispituju funkcije i zadaće lokalnih vlasti. Novim zakonom osigurava se bolje upravljanje na općinskoj razini, jasnija podjela nadležnosti između vlasti koje donose odluke i izvršnih vlasti te veće sudjelovanje građana u donošenju odluka u lokalnim zajednicama. Socijalna zaštita, uključenost, socijalno stanovanje i socijalna infrastruktura Planovi za oporavak i otpornost obuhvaćaju velik broj reformi i ulaganja kojima se jačaju sustavi socijalne zaštite država članica. Te su mjere usmjerene na učinkovitost, kvalitetu i otpornost sustava socijalne zaštite, ovisno o potrebama pojedinih zemalja, kako je istaknuto u preporukama za pojedine zemlje za 2019./2020. Većina ulaganja u socijalnu zaštitu u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost odnosi se na nadogradnju, širenje ili poboljšanje mreže socijalnih usluga i objekata koje pružaju javne i privatne socijalne institucije. Uključuju i posebne mjere za, primjerice, uključivanje osoba s invaliditetom, povećanje primjerenosti i održivosti socijalnih naknada te poboljšanje životnih uvjeta starijih osoba kojima je potrebna skrb. Niz država članica uključilo je i važna ulaganja za povećanje ponude socijalnog stanovanja i socijalne infrastrukture ranjivim skupinama. Neke su države članice u svoje planove za oporavak i otpornost uključile i korake za reformu minimalnog dohotka i mirovinskih sustava kako bi se povećala njihova primjerenost i održivost. Mjere u korist socijalne zaštite i socijalnog stanovanja čine oko 27 milijardi EUR procijenjenih rashoda. Portugal: „Program potpore za pristup stanovanju” ulaganje je u zaštitu pristojnog i primjerenog stanovanja za obitelji kojima je potrebna pomoć i najugroženije skupine, a glavni je cilj do se do 2026. pruži potpora socijalnom stanovanju za najmanje 26 000 kućanstava kojima je te potrebno. Ulaganjima se predviđa izgradnja novih zgrada, obnova postojećih stambenih objekata te, ako je to potrebno, kupnja i najam dodatnih zgrada kako bi se osiguralo socijalno stanovanje. Litva: reforma za povećanje pokrivenosti sustavom osiguranja u slučaju nezaposlenosti uvođenjem dodatnih naknada za starije osobe koje žive same i osobe s invaliditetom te poboljšanjem mehanizma indeksacije mirovina kako bi se ublažilo siromaštvo u starijoj dobi. Hrvatska: plan za oporavak i otpornost uključuje reformu i ulaganje u socijalno mentorstvo kako bi se u centrima za socijalnu skrb uspostavila individualizirana usluga mentorstva za ugrožene pojedince ili osobe u marginaliziranom položaju. Ta nova usluga bit će usmjerena na integraciju osoba s invaliditetom, žrtava nasilja, beskućnika, migranata, Roma, mladih, osoba koje služe zatvorske kazne i pripadnika drugih socijalno ugroženih skupina. Španjolska: reforma za zaštitu obitelji i priznavanje njezine raznolikosti kojom se osigurava pravno priznavanje različitih vrsta obiteljskih struktura i određuju naknade i usluge na koje imaju pravo ovisno o svojim značajkama i razinama dohotka. Potpora zapošljavanju, modernizacija institucija tržišta rada i obrazovanje odraslih te osposobljavanje za ciljane skupine koje se ne odnosi na mlade Gotovo sve države članice uključile su u svoje planove za oporavak i otpornost niz reformi i ulaganja kako bi podržale otvaranje radnih mjesta, usavršavanje i modernizaciju svojih tržišta rada. Te su mjere u skladu s preporukama za pojedine zemlje u vezi s potporom zapošljavanju i tržištem rada koje su u posljednje dvije godine upućene gotovo svim državama članicama. Naime, 2020. većina država članica bila je pozvana da „ublaži učinak krize na zapošljavanje i da ojača potporu radnim mjestima”, a utvrđeni su i brojni konkretniji strukturni izazovi. Politike zapošljavanja i aktivne politike tržišta rada ključan su aspekt gotovo svih planova za oporavak i otpornost i u skladu su s Preporukom Komisije o učinkovitoj aktivnoj potpori zapošljavanju (EASE) nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19. Planovi uključuju ulaganja i reforme za povećanje sudjelovanja žena, mladih i ranjivih skupina na tržištu rada, potporu otvaranju radnih mjesta i prelasku na nove sektore i zanimanja kako bi se poticalo zapošljavanje i poboljšali rezultati, funkcioniranje i otpornost tržišta rada. Mjere kojima se podupire zapošljavanje i modernizacija institucija tržišta rada ukupno iznose oko 11,3 milijarde EUR, što odgovara iznosu od 6 % sredstava dodijeljenih u okviru četvrtog stupa. Obrazovanje odraslih bit će ključno za jačanje socijalne i gospodarske otpornosti. Nacionalni planovi uključuju reforme za poboljšanje cjeloživotnog učenja, ocjenjivanja i priznavanja vještina, usavršavanja i prekvalifikacije kako bi se ojačali načini napredovanja u karijeri te ulaganja za poticanje osposobljavanja u privatnom sektoru (oko 16,4 milijarde EUR). Italija: ulaganje u potporu sudjelovanju žena na tržištu rada, posebno ulaganjem u dječje vrtiće i podupiranjem ženskog poduzetništva. Tim će se ulaganjem pružiti potpora poduzetnicama, potaknuti izrada i širenje inovativnih poslovnih projekata i pružiti prilike za mentorstvo i osposobljavanje te za komunikacijske aktivnosti. Francuska: programom osposobljavanja FNE pomoći će se poduzećima da ulažu u osposobljavanje zaposlenika s nepunim radnim vremenom, od čega će koristi imati i zaposlenik, u smislu povećanja njegove zapošljivosti, ali i poduzeće, u smislu poboljšanja njegove konkurentnosti. Grčka: horizontalnim programima usavršavanja u području digitalnih vještina, zelenih vještina i financijske pismenosti za ukupno više od pola milijuna korisnika poduprijet će se zapošljivost grčke radne snage u zelenoj i digitalnoj tranziciji. Ulaganju će prethoditi reforma sustava cjeloživotnog učenja kojom će se osigurati visoka kvaliteta osposobljavanja i njegova relevantnost za tržište rada. Slovenija: plan za oporavak i otpornost uključuje mjeru kojom se podupire ulazak mladih radnika na tržište rada pružanjem financijskih poticaja poslodavcima za zapošljavanje mladih osoba u dobi do 25 godina na neodređeno vrijeme, uz uvjet mentorstva i osposobljavanja specifičnog za radno mjesto, uključujući usmjerenost na digitalne vještine. Irska: aktivna potpora za dugotrajnu nezaposlenost kako bi se osiguralo kvalitetno radno iskustvo za najmanje 10 000 osoba koje su bile nezaposlene šest mjeseci ili dulje. Privremena subvencionirana stručna usavršavanja kombiniraju se s mentorstvom, pristupom osposobljavanju i potporom javnih i privatnih službi za zapošljavanje kako bi se poboljšala dugoročna zapošljivost. Španjolska: reforma ugovora o radu, izmjena postojećih propisa o uporabi ugovora na određeno vrijeme radi promicanja ugovora na neodređeno vrijeme. Reformom će se pojednostavniti i smanjiti broj vrsta ugovora o radu (ugovori o radu na neodređeno vrijeme, ugovori o radu na određeno vrijeme te ugovori o osposobljavanju/naukovanju) te će se ograničiti uvjeti pod kojima se mogu primjenjivati ugovori o radu na određeno vrijeme. Njome će se naučnicima osigurati odgovarajući okvir za ulazak na tržište rada, pojačati uporaba ugovora na neodređeno vrijeme za sezonske djelatnosti, ojačati kontrole za sprečavanje neredovitog radnog vremena i potaknuti borba protiv prijevara u području zapošljavanja, među ostalim ažuriranjem sustava sankcija. Planovi za oporavak i otpornost uključuju i mjere za jačanje i modernizaciju javnih službi za zapošljavanje te pružanje učinkovitije i usmjerenije potpore tražiteljima zaposlenja, primjerice digitalizacijom, optimizacijom postupaka, osposobljavanjem osoblja i zapošljavanjem privremenog osoblja radi suočavanja s posljedicama krize. 3.6.Doprinos Mehanizma zdravlju te gospodarskoj, socijalnoj i institucionalnoj otpornosti u cilju, među ostalim, povećanja pripravnosti za krize i kapaciteta za odgovor na krize (peti stup) Dvadeset dva donesena plana za oporavak i otpornost uključuju mjere kojima se podupire peti stup u ukupnom iznosu od 78 milijardi EUR. Iako je financiranje usmjereno na jačanje zdravstvene skrbi i reformu javne uprave, niz mjera ravnomjernije je raspoređen među područjima politika. Peti stup može se podijeliti na 14 područja politika, kako je prikazano na slici 10. u nastavku. Jasno je da su zdravstvena skrb i javna uprava područja koja ostvaruju najviše koristi, pri čemu je zdravstvena skrb na prvom mjestu kad je riječ o rashodima, a javna uprava u pogledu broja mjera. Nekim područjima kao što su fiskalna politika, sprečavanje prijevara ili vladavina prava dodjeljuju se vrlo mali iznosi ukupnih rashoda, ali ta područja zato imaju koristi od ciljanih reformi politike. Slika 10. Raščlamba rashoda za potporu zdravlju i otpornosti prema području politike (peti stup) U grafikonu je prikazana raščlamba procijenjenog doprinosa stupu politike u skladu s popisom područja politike koji je utvrdila Europska komisija. Postotak se odnosi na ukupne rashode označene u svakom području politike kao udio u stupu zdravlja te gospodarske, socijalne i institucionalne otpornosti. Slika 11. Broj mjera za potporu zdravlju i otpornosti prema području politike (peti stup) Zdravstvena i dugotrajna skrb

Svi planovi za oporavak i otpornost uključuju mjere povezane sa zdravstvenom skrbi, što pokazuje snažnu predanost država članica poboljšanju zdravstvenih sustava diljem Unije. Ukupni rashodi povezani s tim mjerama iznose približno 37 milijardi EUR, što čini 49,15 % ukupnih dodijeljenih sredstava za peti stup. Planovi za oporavak i otpornost uključuju razna ulaganja u zdravstvo. Prije svega, otprilike 25 milijardi EUR namijenjeno je izgradnji nove ili nadogradnji postojeće zdravstvene infrastrukture, uključujući povezanu medicinsku opremu. Plan Slovenije sadržava velika ulaganja u bolničku infrastrukturu kako bi se poboljšalo učinkovito liječenje zaraznih bolesti. Plan Belgije uključuje važna ulaganja u inicijative za nuklearnu medicinu kojima je cilj izgradnja prototipa objekta za održivu proizvodnju medicinskih radioizotopa i koje su usmjerene na razvoj istraživačkog programa za novu generaciju terapijskih radioizotopa u liječenju raka. Osim toga, oko 15 milijardi EUR ulaganja posebno je dodijeljeno za poboljšanje primarne skrbi i prevencije, osobito u ruralnim i ugroženim područjima. Planom Grčke, na primjer, predviđa se provedba sveobuhvatnog sustava primarne, sekundarne i tercijarne prevencije kako bi se poboljšao pristup visokokvalitetnim zdravstvenim uslugama za sve građane. U sinergiji s drugim stupom, mnogi planovi za oporavak i otpornost uključuju mjere usmjerene na digitalizaciju nacionalnih zdravstvenih sustava, uključujući proširenje opsega usluga telemedicine, konsolidaciju fragmentiranih nacionalnih zdravstvenih registara te osiguravanje interoperabilnosti i sigurnosti digitalnih zdravstvenih platformi. Ukupni rashodi za ulaganja kojima se pridonosi digitalnoj tranziciji u zdravstvu iznose 12 milijardi EUR u svim planovima. Plan za oporavak i otpornost Rumunjske podupirat će razvoj integriranog sustava e-zdravstva kojim će se povezati više od 25 000 pružatelja zdravstvene skrbi i telemedicinskih sustava. Plan Finske podupirat će nacionalne i regionalne aktere u razvoju digitalnih usluga usmjerenih na građane (npr. preventivne usluge, procjene simptoma, usluge samoliječenja, digitalne usluge za mentalno zdravlje itd.), profesionalnih sustava (npr. modeli digitalnih usluga koji se temelje na analizi podataka o pacijentima) i rješenja za upravljanje (npr. napredno upravljanje znanjem i analitička rješenja). Kako bi dopunile ulaganja, države članice planiraju donijeti i provesti ambiciozan program reformi. Ključne reforme usmjerene su na i. reorganizaciju zdravstvenih sustava radi jačanja njihovih kapaciteta; ii. poboljšanje upravljanja zdravstvenim sustavima radi povećanja održivosti zdravstvenih usluga; te iii. uspostavu mehanizama za privlačenje i zadržavanje zdravstvenih djelatnika u određenim regijama. To se posebno odnosi na liječnike opće prakse i patronažne medicinske sestre, s obzirom na to da su u nekim zemljama zabilježeni znatni nedostaci raspoložive radne snage u zdravstvu. Na primjer, španjolski plan uključuje reformu usmjerenu na rješavanje problema nedostatka medicinskih sestara i tehničara te liječnika, smanjenje primjene ugovora na određeno vrijeme, poboljšanje radnih uvjeta te poboljšanje osposobljavanja i stručnog usavršavanja na određenim zemljopisnim područjima. Petnaest planova za oporavak i otpornost uključuje mjere povezane s dugotrajnom skrbi. U planove su uključene ukupno 43 mjere, s ukupnim rashodima od približno 4,2 milijarde EUR. Ulaganjima u domove socijalne skrbi, domove za starije i nemoćne te povezanu infrastrukturu i usluge dugotrajne skrbi koja su uključena u 15 planova nastoje se poduprijeti nacionalne strategije deinstitucionalizacije promicanjem modela usmjerenog na rješenja za skrb u zajednici i kućnu njegu. Kao primjer, francuski plan uključuje velika ulaganja u obnovu, transformaciju i opremanje francuskog medicinsko-socijalnog sektora, posebno u ustanove za starije i nemoćne osobe (EHPAD) u razdoblju 2021.–2025. Učinkovitost javne uprave Više od trećine mjera i oko dvije trećine rashoda povezanih s učinkovitošću javne uprave te kontinuitetom poslovanja i javnih usluga odnose se na digitalnu transformaciju. Mjere za poticanje digitalne transformacije javne uprave s najvećim rashodima kao postotak ukupnih sredstava dodijeljenih za planove za oporavak i otpornost utvrđene su u planovima Njemačke i Malte. Naime, 10 % ukupnih sredstava dodijeljenih Njemačkoj u okviru plana za oporavak i otpornost namijenjeno je reformi kojom se nastoji osigurati digitalna dostupnost javnih usluga do 2022. Slično tome, malteški plan uključuje ulaganja u iznosu od gotovo 6 % ukupnih dodijeljenih sredstava u okviru plana za oporavak i otpornost namijenjena poboljšanju korisničkog iskustva s internetskim uslugama. U svim planovima za oporavak i otpornost mjere za poboljšanje javne službe, smanjenje regulatornog i administrativnog opterećenja i poboljšanje javne nabave pridonose poboljšanju učinkovitosti javne uprave. Deset planova za oporavak i otpornost sadržava mjere za poboljšanje osposobljavanja, razvoja i radnih uvjeta državnih službenika, primjerice omogućavanjem fleksibilnih radnih uvjeta, uvođenjem boljeg sustava plaća u javnoj službi ili modernizacijom postupaka zapošljavanja. S druge strane, pet planova za oporavak i otpornost uključuje reforme javne uprave kako bi se olakšalo ili smanjilo regulatorno i administrativno opterećenje za poduzeća pojednostavnjivanjem postupaka i zahtjeva povezanih s poslovanjem, pojednostavnjivanjem regulatornih zahtjeva za profesionalne usluge ili provedbom „testa za MSP-ove”. Naposljetku, 10 planova za oporavak i otpornost ima za cilj poboljšati javnu nabavu razvojem elektroničke nabave ili pojednostavnjenjem postupka dodjele. Plan za oporavak i otpornost Rumunjske uključuje mjere za poboljšanje kvalitete i učinkovitosti javne uprave, posebno mjere za jačanje učinkovitosti pravosudnog sustava i borbu protiv korupcije. Plan za oporavak i otpornost Latvije uključuje reforme i ulaganja za modernizaciju javne uprave, centralizaciju funkcija administrativne potpore i ulaganje u osposobljavanje osoblja u javnoj upravi. Plan za oporavak i otpornost Hrvatske sadržava reformu za kontinuirano pružanje osposobljavanja u području javne nabave. Reformom će se pridonijeti uspješnijem sprečavanju korupcije i poboljšanju kapaciteta i učinkovitosti hrvatske javne uprave. Učinkovitost pravosudnih sustava Trinaest planova za oporavak i otpornost uključuje mjere za povećanje učinkovitosti pravosudnih sustava. Više od polovine tih mjera čine ulaganja u vrijednosti od 3,75 milijardi EUR. Konkretno, 75 % ukupnih rashoda u tom području dodijeljeno je planu za oporavak i otpornost Italije u okviru kojeg je ukupan iznos od 2,268 milijardi EUR namijenjen ulaganjima u ljudski kapital kako bi se pojačala sudačka dužnost i prevladale razlike među različitim pravosudnim uredima. Trećina tih mjera i gotovo polovina ukupnih rashoda za te mjere odnose se na digitalnu transformaciju. Ulaganja iz planova za oporavak i otpornost Cipra, Grčke, Rumunjske, Slovačke i Hrvatske usmjerena su na unapređenje pravosudne infrastrukture. Tri plana za oporavak i otpornost (Cipar, Hrvatska i Italija) uključuju i reforme za smanjenje broja neriješenih predmeta pred sudovima. Određeni planovi za oporavak i otpornost (Cipar, Latvija, Hrvatska i Rumunjska) sadržavaju mjere za poboljšanje kvalitete pravosudnih sustava osposobljavanjem zaposlenika. Plan Rumunjske za oporavak i otpornost uključuje ulaganje kojim se podupiru priprema i prelazak rumunjskog pravosudnog sustava na centralizirani elektronički sustav vođenja predmeta. U njemu se utvrđuje i reforma za jačanje neovisnosti sudaca i tužitelja kojom će se, među ostalim, sucima i tužiteljima omogućiti pristup profesiji i napredovanje u karijeri na temelju zasluga. U plan Malte uključene su brojne reforme za suočavanje s poteškoćama u području neovisnosti pravosuđa, nepostojanja odvojenog državnog odvjetništva u odnosu na istražiteljski sektor i učinkovitog otkrivanja i progona korupcije. Na primjer, plan sadržava mjere za reformu načina imenovanja i razrješenja pravosudnog osoblja, osnivanje zasebnog državnog odvjetništva i reformu Stalne komisije za borbu protiv korupcije. Plan Slovačke sadržava reformu koja uključuje paket zakonodavnih promjena čiji su ciljevi daljnje povećanje učinkovitosti, integriteta i neovisnosti pravosudnog sustava te učinkovitija borba protiv korupcije i pranja novca. U slovačkom planu četiri su ulaganja usmjerena na proširenje, nadogradnju, izgradnju ili nabavu novih prikladnih prostora za ključne sudove u novoj pravosudnoj mreži predstavljenoj u okviru plana za oporavak i otpornost te na modernizaciju informatičke opreme sudova. Plan Hrvatske sadržava reformu za uspostavu pravnog, organizacijskog i tehnološkog okvira koji će pridonijeti smanjenju broja neriješenih predmeta i skraćivanju sudskih postupaka uz usmjerenost na transparentno i učinkovito upravljanje u pravosudnom sustavu. Cilj je te reforme povećati povjerenje građana u pravosudni sustav. Plan Italije uključuje razne mjere za smanjenje broja neriješenih predmeta pred redovnim građanskim sudovima, regionalnim upravnim sudovima, Žalbenim sudom za građanske predmete i Državnim vijećem. Cilj je tih mjera povećati učinkov