Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

(2022/C 159/13)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od dva mjeseca od datuma ove objave.

ZAHTJEV ZA IZMJENU SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„Vicenza”

PDO-IT-A0476-AM03

Datum podnošenja zahtjeva: 13.7.2018.

1. Pravila koja se primjenjuju na izmjenu

Članak 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 – izmjena koja nije manja

2. Opis i razlozi za izmjenu

2.1. Brisanje Spumante (pjenušave) verzije vrsta Chardonnay, Garganega (Garganego) i Pinot Bianco

U sklopu općeg pregleda vrsta proizvoda obuhvaćenih oznakom „Vicenza” izbrisana su određena pjenušava vina kao što su Vicenza Chardonnay Spumante, Vicenza Garganega Spumante i Vicenza Pinot Bianco Spumante.

Taj zahtjev proizlazi iz zapažanja da nijedna od tih triju vrsta nije proizvedena od berbe 2014.

Izmjene se odnose na članke 1., 4., 5. i 6. specifikacije proizvoda i točku 1.4. jedinstvenog dokumenta.

2.2. Povećanje prinosa grožđa po hektaru

Prinos grožđa (tona/ha) povećan je za sljedeće sorte: s 14 na 15 za Cabernet i Cabernet Sauvignon; sa 16 na 18 za Garganega (Garganego); s 13 na 14 za Manzoni Bianco; s 14 na 16 za Merlot; s 14 na 15 za Pinot Bianco; s 13 na 15 za Pinot Grigio; s 13,5 na 15 za Riesling i Sauvignon.

To skromno povećanje prinosa potrebno je kako bi se odrazio stvarni kapacitet postojećih vinograda. Povećanje se temelji na stvarnim prinosima s tog područja, a provedena ispitivanja tehnika uzgoja i promjenjivih vremenskih uvjeta pokazala su da ta promjena ne utječe na kvalitetu proizvodnje grožđa i vina.

Izmjena se odnosi na članak 4. specifikacije proizvoda i točku 1.5.2. jedinstvenog dokumenta.

2.3. Brisanje zahtjeva da se proizvodi s oznakom Riserva moraju tri mjeseca rafinirati u drvenim bačvama

Briše se zahtjev da se proizvodi s oznakom Riserva moraju tri mjeseca rafinirati u drvenim bačvama, a obvezno razdoblje starenja od najmanje dvije godine, kako je predviđeno trenutačnim zakonodavstvom, ostaje uvjet za uporabu tog tradicionalnog izraza. Stoga se izraz „rafiniranje” zamjenjuje izrazom „starenje”.

S obzirom na trendove potrošnje tih vrsta vina na glavnim tržištima vinarije bi trebale moći odlučivati hoće li upotrebljavati drvene spremnike te koliko će dugo ostaviti vina da stare u tim spremnicima, imajući pritom na umu da je minimalno razdoblje starenja i dalje dvije godine.

Ta se izmjena odnosi na članak 5. specifikacije proizvoda, ali ona ne utječe na jedinstveni dokument.

2.4. Vrste crnog vina s oznakom Riserva – zasebno opisana analitička i organoleptička svojstva

Analitička i organoleptička svojstva crnih vina označenih tradicionalnim izrazom Riserva (Rosso, Cabernet, Cabernet Sauvignon, Merlot, Pinot Nero i Raboso), koja su opisana u specifikaciji proizvoda zajedno s osnovnim crnim vinima, sad su zasebno opisana.

Ovom se izmjenom nastoji poboljšati tekst osiguravanjem jasnog opisa analitičkih i organoleptičkih svojstava svih vrsta vina predviđenih u specifikaciji.

Izmjena se odnosi na članak 6. specifikacije proizvoda i točku 1.4. jedinstvenog dokumenta.

2.5. Promjene organoleptičkih svojstava određenih vrsta

Došlo je do nekih promjena u organoleptičkim svojstvima sljedećih vrsta: Bianco Frizzante, Bianco Spumante, Chardonnay, Garganega, Riesling, Sauvignon, Manzoni Bianco, Pinot Grigio, Moscato Spumante, Cabernet, Cabernet Riserva, Cabernet Sauvignon, Cabernet Sauvignon Riserva, Merlot, Merlot Riserva, Pinot Nero, Pinot Nero Riserva, Raboso, Raboso Riserva, Rosato, Rosato Frizzante i Novello.

Stručni kušači uskladili su opis vina s izrazima koji se upotrebljavaju u sektoru vina.

Izmjena se odnosi na članak 6. specifikacije proizvoda i točku 1.4. jedinstvenog dokumenta.

2.6. Promjena najmanje ukupne volumne alkoholne jakosti za vrstu Bianco Passito

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost za vrstu Bianco Passito povećana je s 13 % na 16 % vol.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost mora se povećati u skladu s posebnim metodama proizvodnje vina Passito. To uključuje sušenje grožđa, koje dovodi do veće alkoholne jakosti.

Izmjena se odnosi na članak 6. specifikacije proizvoda i točku 1.4. jedinstvenog dokumenta.

2.7. Dopuštanje korištenja navojnih čepova kao zatvarača

Dopušteno je korištenje navojnih čepova za vina u kategorijama „vino” i „biser vino” koja se stavljaju na tržište u staklenim bocama do pet litara.

Tako se proizvođačima omogućuje da brzo odgovore na zahtjeve raznih međunarodnih tržišta time što će svoja vina isporučiti u odgovarajućem pakiranju. To je posebno važno kad su u pitanju tržišta s jasnom potražnjom za vinima u bocama zatvorenima navojnim čepom.

Ova se izmjena odnosi na članak 8. specifikacije proizvoda i točku 1.9. jedinstvenog dokumenta (Dodatni uvjeti – pakiranje).

2.8. Dopuštanje uporabe spremnika od materijala koji nije staklo

Za zapremnine od pet do dvadeset litara mogu se upotrebljavati alternativni spremnici od materijala koji nije staklo, a sastoje se od mješine za vino od višeslojnog plastičnog materijala od polietilena ili poliestera zapakirane u kutije izrađene od kartona ili bilo kojeg drugog krutog materijala.

Obrazloženje: Izmjenom se proizvođačima omogućuje da brzo odgovore na zahtjeve raznih međunarodnih tržišta tako što će svoja vina isporučiti u odgovarajućem pakiranju. Na primjer, sjevernoeuropsko tržište sve više podržava alternativne načine pakiranja kvalitetnih vina s oznakom zemljopisnog podrijetla, poput takozvanog „bag-in-box” pakiranja koje se već sad često koristi na nekim tržištima poput Njemačke i sjeverne Europe.

Ova se izmjena odnosi na članak 8. specifikacije proizvoda i točku 1.9. jedinstvenog dokumenta (Dodatni uvjeti – pakiranje).

2.9. Pakiranje vina „Vicenza” s oznakom Riserva

Točno je utvrđeno koja svojstva vina sa ZOI-jem „Vicenza” s oznakom Riserva moraju imati pri stavljanju na tržište u pogledu vrste spremnika i čepa koji se mogu upotrebljavati te najveće dopuštene količine. Konkretno, vina s DOC-om „Vicenza” vrste Riserva moraju se stavljati na tržište u staklenim bocama od najviše devet litara, zatvorenima plutenim čepom. Nije dopušteno korištenje „boca” ili „demižona”.

Imidž verzija Riserva, uključujući sliku vrhunske kakvoće, mora biti zaštićen, a to počinje spremnicima koji se mogu koristiti za pakiranje.

Ova se izmjena odnosi na članak 8. specifikacije proizvoda i točku 1.9. jedinstvenog dokumenta (Dodatni uvjeti – pakiranje).

JEDINSTVENI DOKUMENT

1. Naziv proizvoda

Vicenza

2. Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3. Kategorije proizvoda od vinove loze

1. Vino

5. Kvalitetno pjenušavo vino

6. Kvalitetno aromatično pjenušavo vino

8. Biser vino

4. Opis vina

1. „Vicenza” Bianco

Boja: slamnatožuta do tamno slamnatožuta;

Miris: voćan, intenzivan, ponekad blago aromatični;

Okus: suh, svjež, skladan;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 10,50 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 15,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost 5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

2. „Vicenza” Bianco Frizzante

Boja: slamnatožuta;

Miris: nježan, voćan, ponekad blago aromatičan s cvjetnim notama;

Okus: suh do polusladak, svjež;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 10,50 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 14,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost 5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

3. „Vicenza” Bianco Spumante

Pjena: suptilna, fine tekstura i dugotrajna;

Boja: svijetla slamnatožuta različitog intenziteta;

Miris: nježan, voćan, ponekad blago aromatičan s cvjetnim notama;

Okus: suh do sladak, voćan;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 15,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost 5,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

4. „Vicenza” Bianco Passito

Boja: slamnatožuta do zlatnožuta;

Miris: karakterističan za Passito, nježan;

Okus: polusladak ili sladak, skladan;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 16,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 18,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost 5,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5. „Vicenza” Rosso

Boja: rubin crvena različitog intenziteta;

Miris: intenzivan i dugotrajan s notama crvenog bobičastog voća;

Okus: svjež, suh, skladan;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 18,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

6. „Vicenza” Rosso Novello

Boja: rubin crvena, ponekad s naznakama ljubičaste;

Miris: intenzivan i pikantan s notama crvenog bobičastog voća;

Okus: zaokružen, bogat, blag;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 18,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

7. „Vicenza” Rosso Riserva

Boja: rubin crvena različitog intenziteta;

Miris: intenzivan i dugotrajan s notama crvenog bobičastog voća;

Okus: suh, skladan, jak, umjereno trpak;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 12,50 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 22,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

8. „Vicenza” Rosato

Boja: ružičasta različitog intenziteta;

Miris: nježan, cvjetni;

Okus: suh do polusladak;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 10,50 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 15,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost 5,0 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

9. „Vicenza” Rosato Frizzante

Boja: ružičasta različitog intenziteta;

Miris: nježan, cvjetni;

Okus: suh do polusladak, svjež, izražen;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 10,50 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 15,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost 5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

10. „Vicenza” Moscato Spumante

Pjena: suptilna, fine tekstura i dugotrajna;

Boja: svijetla slamnatožuta;

Miris: intenzivan, svojstven toj sorti;

Okus: suh do sladak, svojstven toj sorti;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 13,0 g/l.

Proizvode se sljedeće vrste: „extra brut”, „brut”, „vrlo suho”, „suho”, „polusuho”.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost 5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

11. „Vicenza” Chardonnay

Boja: slamnatožuta s naznakama zelenkaste;

Miris: nježan s notama zrelog bijelog voća;

Okus: suh, skladan.

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 15,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost 5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

12. „Vicenza” Garganega

Boja: slamnatožuta;

Miris: nježan s notama bijelog cvijeća i zrelog bijelog voća;

Okus: suh i skladan s blagom notom gorčine;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 10,50 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 14,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost 5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

13. „Vicenza” Riesling

Boja: slamnatožuta s naznakama zelenkaste;

Miris: intenzivan s notama breskve i egzotičnog voća;

Okus: suh, voćan

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 15,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost 5,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

14. „Vicenza” Sauvignon

Boja: slamnatožuta različitog intenziteta;

Miris: nježan s notama breskve i egzotičnog voća;

Okus: svjež, skladan;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 15,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

15. „Vicenza” Manzoni Bianco

Boja: blijeda slamnatožuta s naznakama zelenkaste;

Miris: voćan s notama bijelog cvijeća;

Okus: svjež, skladan, pun;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 15,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost 5,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

16. „Vicenza” Pinot Bianco

Boja: blijeda slamnatožuta;

Miris: cvjetni s naznakama egzotičnog voća;

Okus: svjež, skladan, voćan;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 15,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost 5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

17. „Vicenza” Pinot Grigio

Boja: slamnatožuta do zlatnožuta, ponekad s naznakama ružičaste;

Miris: intenzivan, voćan, ponekad blago aromatičan s cvjetnim notama;

Okus: suh, svjež, baršunast;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 15,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost 5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

18. „Vicenza” Cabernet

Boja: tamna rubin crvena;

Miris: intenzivna aroma crvenog voća, ponekad s blago biljnom notom;

Okus: suh i dugotrajan;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 18,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

19. „Vicenza” Cabernet Riserva

Boja: tamna rubin crvena, ponekad teži prema granatno crvenoj;

Miris: voćan, ponekad s pikantnim notama;

Okus: suh i jak s idealnom količinom tanina;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 12,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 22,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

20. „Vicenza” Cabernet Sauvignon

Boja: tamna rubin crvena;

Miris: intenzivan s notama crvenog voća;

Okus: suh, skladan;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 18,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

21. „Vicenza” Cabernet Sauvignon Riserva

Boja: tamna rubin crvena, ponekad teži prema granatno crvenoj;

Miris: složena aroma crvenog bobičastog voća;

Okus: suh, pun, blago trpak;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 12,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 22,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

22. „Vicenza” Merlot

Boja: rubin crvena;

Miris: intenzivan s naznakama trešnje i bobičastog voća;

Okus: svjež, blag;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 18,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

23. „Vicenza” Merlot Riserva

Boja: rubin crvena, ponekad teži prema granatno crvenoj;

Miris: složen s naznakama trešnje i drugog bobičastog voća;

Okus: pun, blag, dugotrajan;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 12,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 22,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

24. „Vicenza” Pinot Nero

Boja: rubin crvena;

Miris: prozračan, ugodan;

Okus: suh, bogat;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 18,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost 5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

25. „Vicenza” Pinot Nero Riserva

Boja: rubin crvena, ponekad teži prema granatno crvenoj;

Miris: prozračan, složen;

Okus: pun, baršunast, dugotrajan;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 12,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 22,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost 5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

26. „Vicenza” Raboso

Boja: rubin crvena različitog intenziteta, ponekad s naznakama ljubičaste;

Miris: vinski i intenzivan s notama višnje maraske;

Okus: svjež, skladan, bogat;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 10,50 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 20,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost 5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

27. „Vicenza” Raboso Riserva

Boja: rubin crvena različitog intenziteta, ponekad teži prema granatno crvenoj;

Miris: intenzivan i složen s notama višnje maraske;

Okus: svjež, jak, dugotrajan;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,50 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 22,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost 5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5. Postupci proizvodnje vina

a. Osnovni enološki postupci

-

b. Najveći prinosi

1. Garganega 18 000 kg grožđa po hektaru

2. Manzoni Bianco 14 000 kg grožđa po hektaru

3. Merlot, Merlot Riserva 16 000 kg grožđa po hektaru

4. Moscato, Pinot Nero, Pinot Nero Riserva 13 000 kg grožđa po hektaru

5. Bianco, Bianco Frizzante, Bianco Spumante 18 000 kg grožđa po hektaru

6. Bianco Passito 14 400 kg grožđa po hektaru

7. Rosso, Rosso Novello, Rosso Riserva, Rosato, Rosato Frizzante 16 000 kg grožđa po hektaru

8. Moscato Spumante 13 000 kg grožđa po hektaru

9. Cabernet, Cabernet Riserva, Cabernet Sauvignon Riserva, Chardonnay, Pinot Bianco, Pinot Grigio, Raboso, Raboso Riserva, Riesling 15 000 kg grožđa po hektaru

10. Sauvignon, Cabernet Sauvignon 15 000 kg grožđa po hektaru

6. Razgraničeno zemljopisno područje

Područje proizvodnje za vina s DOC-om „Vicenza” iz članka 1. definirano je kako slijedi:

Obuhvaća cijelo područje sljedećih općina:

Albettone, Alonte, Altavilla Vicentina, Arcugnano, Arzignano, Asigliano Veneto, Barbarano Vicentino, Breganze, Brendola, Cassola, Carrè, Cartigliano, Castegnero, Castelgomberto, Chiuppano, Creazzo, Fara Vicentina, Gambellara, Gambugliano, Grancona, Lonigo, Longare, Malo, Marano Vicentino, Marostica, Mason Vicentino, Molvena, Montebello Vicentino, Montecchio Maggiore, Montecchio Precalcino, Montegalda, Montegaldella, Monteviale, Montorso Vicentino, Mossano, Mussolente, Nanto, Nove, Orgiano, Pianezze, Rosà, Rossano Veneto, Salcedo, Sandrigo, San Germano dei Berici, San Vito di Leguzzano, Sarego, Sarcedo, Schiavon, Sossano, Sovizzo, Tezze sul Brenta, Thiene, Villaga, Zanè, Zermeghedo, Zovencedo i Zugliano,

i dio područja sljedećih općina:

Agugliaro, Bassano del Grappa, Brogliano, Caltrano, Calvene, Chiampo, Costabissara, Cogollo del Cengio, Campiglia dei Berici, Costabissara, Cornedo, Dueville, Grumolo delle Abbadesse, Isola Vicentina, Lugo Vicentino, Monte di Malo, Nogarole Vicentino, Piovene Rocchette, Pove del Grappa, Poiana Maggiore, Romano d’Ezzelino, Quinto Vicentino, Schio, Santorso, Torri di Quartesolo, Trissino, Vicenza i Villaverla.

Granice tog područja utvrđuju se na sljedeći način:

Gdje državna cesta br. 46 (del Pasubio) završava u Alberi u općini Vicenza, skreće lijevo u ulicu Viale Diaz i nastavlja duž Viale del Verme sve do ulice Via Cricoli. Odatle se nastavlja istočno uz Via Ragazzi del 99 sve do križanja s Via Quadri te prati tu cestu jugoistočno do križanja s ulicom Strada Bertesina. Zatim se nastavlja istočno do križanja s Via Quintarello, sve do mosta preko autoceste Valdastico, koju prati do njezina spajanja s pokrajinskom cestom Cà Balbi. Potom prelazi most preko rijeke Tesina i od tamo odmah skreće lijevo kroz Marolu, nastavlja uz Via Stradone sve do mosta preko rijeke Tergole, koju slijedi južno do Tribola. Kod mosta skreće na pokrajinsku cestu Abbadesse, koju prati do mjesta Vancimuglio. Odatle se nastavlja duž Via Longare te prelazi rijeku Settimo koja označava granicu između mjesta Grumolo delle Abbadesse i Longare. Nastavlja se duž općinske granice između mjesta Montegalda i Grisignano di Zocco sve do granice s pokrajinom Padova. Slijedi pokrajinsku granicu do Punta di Vò, odakle prati cestu za Agugliaro, poznatu kao Via Punta, sve do njezina križanja s ulicom Via Roma, koju prati zapadno otprilike 50 metara prije nego što skrene desno u Via Mottarelle te se nastavlja sve do križanja s ulicom Via Finale. Prati Via Finale prema zapadu sve do njezina spajanja s Via Ponte Alto, gdje skreće lijevo, te slijedi državnu cestu br. 247 (Riviera) 50 metara prije nego što skrene desno i nastavi duž ulice Via Giotto dok ne prijeđe općinsku granicu Agugliara, kad ulazi u općinu Campiglia dei Berici. Na križanju s ulicom Via Galileo Galilei skreće lijevo i prolazi duž ulice Via Crocetta sve do njezina spajanja s granicom općine Noventa Vicentina, koju prati sve do križanja s kanalom Alonte. Nastavlja se južno uz kanal Alonte, prelazi pokrajinsku cestu San Feliciano na mostu Ponte Murello te zatim pokrajinsku cestu Poianese u mjestu Ponte Cazzola, nastavljajući se sve do kanala Roneghetto, koji prati jugoistočno otprilike 100 metara sve do općinske granice između mjesta Poiana Maggiore i Noventa Vicentina, koju prati sve do kanala Ronego. Zatim nastavlja sjeverozapadno duž kanala Ronego sve do općinske granice s mjestom Asigliano Veneto. Linija razgraničenja odatle prolazi pokrajinskom granicom Vicenze pored sela Spessa, Bagnolo di Lonigo i Lobia Vicentina sve do državne ceste br. 11 (Padana Superiore) u mjestu Torri di Confine u općini Gambellara. Zatim slijedi općinsku granicu Gambellare duž pokrajinske granice s Veronom, pored Sarmazza, te se nastavlja duž pokrajinske granice do mjesta Calderina (kota 45), Cavaggoni (348) i Monte Segan (504). Nastavlja se duž međupokrajinske granice, pored visinske kote 608, sve do Rubeldija. Odatle prati cestu prema mjestu Motti sve do Maglio di Chiampo, a od sela Sgargeri prati cestu kroz grad Nogarole. Nastavlja se tom cestom sve do mjesta Selva di Trissino te cestom Selva di Trissino stiže u Capitello odmah nakon visinske kote 543, gdje skreće lijevo na put koji vodi do akvedukta. Nastavlja se tim putem, prolazi kroz područje Prizzi te se na koti 530 spaja s cestom koja vodi za Cornedo Vicentino, koju prati prolazeći kroz područja Pellizzari i Duello sve do križanja s općinskom cestom koja vodi za područja Caliari, Stella, Savegnago i Ambrosi, prolazi uz mjesto Grigio te se ponovno spaja s pokrajinskom cestom koja vodi za Cornedo. U Cornedu se spaja s državnom cestom br. 246, koju prati skoro sve do mosta Nori, a zatim skreće istočno te slijedi općinsku cestu koja prolazi uz mjesta Colombara, Bastianci, Muzzolon i Milani (kota 547). Odatle slijedi kolni put u smjeru sjeveroistoka sve do područja Crestani (kota 532). Potom prati općinsku cestu koja vodi prema mjestima Mieghi, Milani (kota 626), Casare di Sopra, Casare di Sotto i Godeghe, sve do općinske ceste Monte di Malo-Monte Magrè, koju prati sve do naselja Monte Magrè. Odatle prati cestu koja vodi za Magrè sve do kote 294, nastavlja se u smjeru sjeverozapada do kote 218, a odatle slijedi cestu Valfreda do mjesta Raga (kota 414) i nastavlja se do općinske granice između mjesta Schio i Torrebelvicino, koju prati do visinske kote 216. Odatle slijedi potok Leogra do mosta na državnoj cesti br. 46. Prati državnu cestu br. 46 do mjesta Poleo te nastavlja sjeveroistočno do Folgarea (kota 287), San Martina (273), Sessegola (289) i Timonchia (226). Od Timonchia slijedi općinsku cestu uz mjesta Murello, Grimola, Santorso (kota 292) i Inderle na granici između mjesta Santorso i Piovene Rocchette dok ne dođe do potoka Astico, koji slijedi uzvodno do kote 150. Odatle prati općinsku cestu do mjesta Cogollo del Cengio preko Scalzanella, a od Cogollo del Cengio slijedi općinsku cestu koja vodi do mjesta Falon te potom Mosson (kota 302) sve do središta Caltrana. Zatim se spaja s pokrajinskom cestom Caltrano-Calvene, prolazi kroz Camisino i La Costa te stiže do grada Calvene, odakle nastavlja općinskom cestom do mjesta Mortisa, Lore i Capitello delle Mare u općini Lugo Vicentino (kota 416). Odatle slijedi općinsku granicu između Salceda i Lusiane do mjesta Ponte (kota 493), gdje se ta granica spaja s pokrajinskom cestom Breganze-Lusiana. Nastavlja se duž općinske granice do mjesta Laverda (kota 229, 346, 410 i 510) pa do ceste koja vodi prema Crosari i koju prati sve do centra. Odatle nastavlja ulicom Via Pianari sve do Erte (456) prije nego što nastavi istočno i spusti se prema mjestima Capo di Sopra i Piazzette (263). Zatim slijedi pokrajinsku cestu od Valle San Floriano do Valrovine i Caluge (kota 388) do zaselka Vallison (285), odakle se proteže duž potoka Vallison sve do ušća s rijekom Brenta. Od stjecišta potoka Vallison i rijeke Brenta slijedi rijeku Brenta uzvodno sve do mosta Campese. Prolazi kroz sela Albertoni, Zanchetta Pove del Grappa i Rivagge prije nego što nastavi sjeveroistočno duž općinske granice mjesta Pove del Grappa-Romano d’Ezzelino prema Signoriju (kota 342 i 250) do državne ceste br. 141, koju slijedi do pokrajinske granice (236 i 217). Prati pokrajinsku granicu između Vicenze i Trevisa sve do njezina spajanja s pokrajinskom granicom Padove te se nastavlja zapadno sve do rijeke Brenta. Prati rijeku do mjesta San Michele, Scaldaferro i Bassanese na općinskoj granici sa Sandrigom, a zatim južno do Salvettija, gdje se spaja i slijedi općinsku granicu sjeverno do Rozzole. Prolazi općinskom cestom za Povolaro pored mjesta Le Buse i centra Duevillea do Villanove, gdje se spaja s općinskom granicom Duevillea i slijedi je južno sve do njezina spajanja s općinskom granicom Villaverle na potoku Timonchio. Odatle prati općinsku granicu Villaverle sve do općinske granice Isole Vicentine. Nastavljajući južno duž te granice spaja se s općinskom cestom i stiže do sela Ponte, gdje se spaja s državnom cestom br. 46 te nastavlja sve do Vicenze.

7. Glavne sorte vinove loze

Cabernet Franc (crno) – Cabernet

Cabernet Sauvignon (crno) – Cabernet

Chardonnay (bijelo)

Garganega (bijelo)

Manzoni Bianco (bijelo) – Incrocio Manzoni 6.0.13 (bijelo)

Merlot (crno)

Moscato Bianco (bijelo) – Moscato

Pinot Bianco (bijelo) – Pinot Blanc

Pinot Grigio

Pinot Nero (crno)

Raboso Piave (crno) – Raboso

Raboso Veronese (crno) – Raboso

Riesling Italico (bijelo) – Riesling

Sauvignon (bijelo)

8. Opis povezanosti

8.1. „Vicenza” – sve kategorije proizvoda od vinove loze

Prirodni čimbenici:

To je područje posebno pogodno za vinogradarstvo zahvaljujući zemljopisnom položaju, gdje ga planinski greben prema sjeveru štiti od hladnih zimskih vjetrova, a brežuljci Berici prema jugu ublažavaju tople zračne struje iz doline rijeke Po. Vicenza ima i vrlo dobru hidrografsku mrežu, koja je ključna za razvoj vinogradarstva i svih drugih poljoprivrednih djelatnosti.

Zahvaljujući povoljnoj izloženosti padina vinogradarsko područje ima specifičnu klimu koju karakteriziraju blaga proljeća, umjereno vruća ljeta i blage jeseni. Temperatura ljeti u prosjeku je 22,9 °C, s najvišim temperaturama u srpnju, a ujesen se bilježe velike razlike između dnevnih i noćnih temperatura. Kiša uglavnom pada od travnja do rujna, a oborine su prilično ravnomjerno raspoređene.

Kad je riječ o geologiji, to područje proizvodnje ima različite vrste supstrata, od pretežno vulkanskog bazalta na zapadnim brežuljcima i na sjeveru do sedimentnog morskog vapnenca, posebno u središnjem i južnom dijelu te na brežuljcima Berici. Pri odabiru sorti u obzir se uzimaju svojstva zemljišta koje je zbog rahlosti tla obično dobro navodnjeno. To omogućuje pravilan rast vinove loze te uravnotežen vegetativni i produktivni rast, a samim time i kvalitetnu proizvodnju.

U vrijeme berbe grožđe ima prosječan sadržaj šećera i ukupnu kiselost, koji se razlikuju ovisno o vremenskim uvjetima u sezoni berbe, ali su uvijek dostatni za proizvodnju vrlo svježih vina.

Povijesni i ljudski čimbenici:

Oznaka DOC-a „Vicenza” potječe iz 2000. te obuhvaća široko područje koje se proteže od područja Berico južno od grada Vicenze do podnožja u sjeveroistočnom dijelu pokrajine Vicenza. Vicenzine suvremene vinogradarske tehnike i znanje ukorijenjeni su u dugogodišnjoj tradiciji proizvodnje vina.

Ispitivanja koja provodi centar za eksperimentiranje Conegliano, zajedno s aktivnostima osposobljavanja i širenjem novih vinogradarskih i enoloških tehnika u institutima Conegliano i San Michele all’Adige, utrli su put modernom vinogradarstvu. Lokalni vinogradari tome su znatno pridonijeli uvođenjem postupaka i metoda upravljanja vinogradima te inovativnih tehnologija proizvodnje vina kojima se nastoji postići ekološka i gospodarska održivost.

8.2. „Vicenza” – kategorija vina

Informacije o kvaliteti/značajkama vina koje se u osnovi mogu pripisati zemljopisnom okruženju

Bijela vina različitih vrsta boje su od slamnatožute do zlatnožute, ponekad s naznakama ružičaste kao kad je riječ o vinu Pinot Grigio.

Na nepcu su lagana i svježa s aromatičnim profilom povezanim sa sortama grožđa od kojih se proizvode (uglavnom Chardonnay, obitelj Pinot, Sauvignon i lokalne sorte kao što je Garganega). Miris bijelih vina odlikuje se voćnim notama, ponekad s naznakama bijelog cvijeća. Okus im je suh i skladan, ponekad s blago kiselom notom.

Glavne sorte grožđa koje se upotrebljavaju za crna vina sa ZOI-jem „Vicenza” su lokalne sorte Cabernet i Merlot ili Raboso. Vina su rubin crvene boje različitog intenziteta, a stara vina ponekad teže prema granatno crvenoj. Miris im je intenzivan s naznakama crvenog bobičastog voća odnosno prozračan kad je riječ o vinu Pinot Nero. Općenito, crna vina obično su svježa sa smanjenom kiselošću, ali su često dobro strukturirana, umjerene alkoholne jakosti i dobre razine polifenola. Brežuljkasto zemljište s uglavnom vapnenačkim tlima utječe na njihovu strukturu, boju i sortna svojstva. Starenjem crna vina često razviju složene arome, trpkost i dobru razinu tanina.

Ružičasta vina uglavnom se proizvode od tamnih sorti grožđa (uglavnom Merlot), a karakterizira ih ružičasta boja koja varira u intenzitetu s obzirom na postupak proizvodnje vina. Imaju nježan i cvjetni miris. Okus je svjež i skladan, varira od suhog do poluslatkog te je uglavnom uravnotežene kiselosti i umjerene alkoholne jakosti.

Vina Novello boje su od svjetlocrvene do rubin crvene, ponekad s naznakama ljubičaste. Često imaju intenzivan, vinski miris uz značajnu prisutnost pikantnih nota karakterističnih za karbonsku maceraciju. Uglavnom su zaokruženog, blagog i bogatog okusa.

Vina Passito boje su od slamnatožute do zlatnožute, ovisno o sorti grožđa i primijenjenoj tehnici. Aroma je nježna i prepoznatljiva, s notama prosušenog grožđa. Okus je skladan i može varirati od poluslatkog do slatkog.

Uzročno-posljedična veza između elemenata zemljopisnog područja te kvalitete i značajki proizvoda koje se u osnovi pripisuju zemljopisnom okruženju

Specifična svojstva vina „Vicenza” u kategoriji vina rezultat su uvjeta tla i klime na području proizvodnje u kombinaciji s ljudskim čimbenicima koji su utjecali i koji još uvijek utječu na enološki potencijal grožđa i tehnologije za proizvodnju vina.

Područje proizvodnje odlikuje se blagim proljećima, što vrlo ranim sortama kao što su Chardonnay i Pinot omogućuje klijanje, ljetima koja nisu previše vruća, zahvaljujući kojima grožđe ne dozrijeva prerano, te blagim jesenima koje omogućuju potpuno dozrijevanje određenih kasnih sorti kao što su Garganega, Cabernet Sauvignon i Raboso.

Razlike u temperaturi između dana i noći usko su povezane sa stvaranjem određenih aromatskih spojeva (terpena) koji su karakteristični za korištene sorte te aromatskih prekursora cvjetnih nota bijelih i ružičastih vina koje se toliko cijene. To ističe tipična organoleptička i kemijska svojstva vina, uključujući povremen intenzivan miris, suh okus, dobru strukturu i alkoholnu jakost te umjerenu kiselost.

Pritom je ključna profesionalnost vinogradara u smislu optimizacije upravljanja vinogradima, lisnatog pokrova i zaštite bilja, koji imaju na umu, među ostalim, osjetljivost grozdova sorti Pinot.

Za različite sorte grožđa mogu se primjenjivati različite tehnike proizvodnje, a kako bi se istaknula njihova specifična organoleptička svojstva, grožđe se obično odvojeno bere i prerađuje u vino.

Naposljetku, razlike između dnevnih i noćnih temperatura i strujanja svježeg zraka karakteristični za tu klimu pomažu pri očuvanju grožđa dok se suši u sušionicama. Stoga to suho grožđe ima visoku koncentraciju tvari te je idealno za proizvodnju vina Bianco Passito, čija boja varira ovisno o sorti grožđa i primijenjenoj tehnici proizvodnje vina.

8.3. Kategorije „Vicenza”: kvalitetno pjenušavo vino, kvalitetno aromatično pjenušavo vino, biser vino

Informacije o kvaliteti/značajkama vina koje se u osnovi mogu pripisati zemljopisnom okruženju

Kvalitetna pjenušava, kvalitetna aromatična pjenušava i biser vina s oznakom „Vicenza” obično su slamnatožute boje različita intenziteta, dok ružičasta biser vina imaju karakterističan ružičasti ton.

Kvaliteta pjenušavih vina usko je povezana s malim brojem sorti vinove loze od kojih se mogu proizvoditi.

Pjenušava vina imaju tanku, postojanu pjenu.

Vina Bianco Spumante voćnog su mirisa s naznakama jabuke i breskve ili drugog voća bijele pulpe. Njihova je aroma nježna, s mogućim notama bijelog cvijeća i suhog voća, što je rezultat fermentacije u spremnicima.

Vino Moscato Spumante proizvodi se od sorte grožđa Moscato Giallo, na čije aromatične note u blagom postupku odležavanja povoljno utječe podalpska klima. Intenzivna je mirisa s karakterističnim muškatnim notama tipičnima za sortu.

Biser vina, neovisno o tome jesu li bijela ili ružičasta, odlikuju se delikatnom svježinom zahvaljujući umjerenom oslobađanju ugljikova dioksida.

I pjenušava i biser vina imaju skladan okus sa svježim notama i uravnoteženom kiselošću. Njihov sadržaj šećera varira od suhog do slatkog za „Vicenza” Bianco Spumante i „Vicenza” Moscato Spumante te od suhog do srednje suhog za „Vicenza” Bianco Frizzante i „Vicenza” Rosato Frizzante.

Uzročno-posljedična veza značajki zemljopisnog područja te kvalitete i značajki proizvoda koje se u osnovi pripisuju zemljopisnom okruženju

Posebna obilježja kvalitetnog pjenušavog, kvalitetnog aromatičnog pjenušavog i biser vina koja su prethodno opisana proizlaze iz zajedničkog djelovanja tla i klimatskih uvjeta na području proizvodnje te ljudskih čimbenika koji su utjecali na enološki potencijal grožđa i tehnologije prerade u prošlosti i sve do danas.

Kvaliteta kvalitetnih pjenušavih, kvalitetnih aromatičnih pjenušavih i biser vina povezana je s dostupnošću grožđa koje uspijeva na tim vinogradarskim područjima, a odlikuje se značajkama kvalitete pogodnima za proizvodnju takvih vina. Te se značajke kvalitete ponajviše odnose na sposobnost grožđa da održi uravnotežen omjer šećera i kiselosti, čemu doprinose razlike između dnevnih i noćnih temperatura u završnoj fazi dozrijevanja, što vinima daje prepoznatljiv fini miris.

Ključan je doprinos gospodarskih subjekata u upravljanju vinogradom, od odabira podloge do metoda uzgoja i od rezanja lišća do regulacije zaliha vode. Svi ti aspekti ključni su za dobivanje odgovarajućeg grožđa za kupažu, koje se u sljedećoj fazi prerađuje u kvalitetno pjenušavo vino, kvalitetno aromatično pjenušavo vino ili biser vino s potrebnim organoleptičkim svojstvima svježine i nježnih aroma.

Grožđe se obično bere ranije od grožđa namijenjenog proizvodnji nepjenušavih vina kako bi se postigao dobar omjer šećera i kiselosti koji je potreban za proizvodnju kvalitetnih pjenušavih vina. Vino se obično proizvodi od jedne sorte, a sve druge komponente miješaju se u fazi izrade kupaže.

Kvalitetna pjenušava, kvalitetna aromatična pjenušava i biser vina „Vicenza” ujedno su rezultat tehnoloških inovacija u postupcima fermentacije u spremnicima, što je pridonijelo povećanju učinkovitosti procesa pretvorbe kvasca te je tako poboljšalo aromatični profil proizvedenih vina i učinilo ih još ugodnijima. Time se dodatno povećava organoleptička jedinstvenost vina, posebice isticanjem svježine i cvjetnih nota koje uglavnom potječu od grožđa, što odražava činjenicu da je lokalno područje idealno okruženje za proizvodnju vina „Vicenza”. Stoga su jedinstvena i prepoznatljiva svojstva kvalitetnog pjenušavog, kvalitetnog aromatičnog pjenušavog i biser vina iz područja ZOI-ja „Vicenza” rezultat kiselosti i pH ravnoteže koja naglašava ugodne arome vina, a time i njihovu općenitu profinjenost, što je konačni rezultat odgovarajućih postupaka proizvodnje vina.

9. Osnovni dodatni uvjeti

Posebna pravila za pakiranje

Pravni okvir:

zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatna pravila za označivanje

Opis uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na kontejnere:

Za vina s DOC-om „Vicenza” koja se stavljaju na tržište u posudama do pet litara mora se upotrebljavati tradicionalna staklena boca zatvorena plutenim ili navojnim čepom.

Za zapremnine od pet do dvadeset litara mogu se upotrebljavati alternativni spremnici od materijala koji nije staklo, a sastoje se od mješine za vino od višeslojnog plastičnog materijala od polietilena ili poliestera zapakirane u kutije izrađene od kartona ili bilo kojeg drugog krutog materijala.

Ti alternativni spremnici ne smiju se koristiti za vrste s oznakom Riserva.

Čepovi koji se koriste za pjenušava vina moraju biti u skladu s važećim zakonodavstvom. Navojni čep može se koristiti za biser vina.

Riserva verzije vina s DOC-om „Vicenza” moraju se stavljati na tržište u staklenim bocama od najviše devet litara, zatvorenima plutenim čepom. Korištenje „boca” ili „demižona” stoga nije dopušteno.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/17002

(1) SL L 347, 20.12.2013., str. 671.