Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola o izmjeni uz Sporazum između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o mjerama istovrijednim onima koje su utvrđene u Direktivi Vijeća 2003/48/EZ o oporezivanju dohotka od kamata na štednju /* COM/2015/0151 final - 2015/0076 (NLE) */





OBRAZLOŽENJE 1. KONTEKST PRIJEDLOGA Nakon donošenja Direktive Vijeća 2003/48/EZ, Direktive o štednji, a kako bi se održali ravnopravni uvjeti za gospodarske subjekte, EU je potpisao sporazume sa Švicarskom, Andorom, Lihtenštajnom, Monakom i San Marinom, kojima su predviđene mjere istovrijedne onima utvrđenima u Direktivi. Države članice potpisale su i sporazume s ovisnim područjima Ujedinjene Kraljevine i Nizozemske. Značaj automatske razmjene informacija kao sredstva za borbu protiv prekogranične porezne prijevare i prekogranične porezne utaje osiguravanjem potpune porezne transparentnosti i suradnje među poreznim upravama diljem svijeta nedavno je priznat i na međunarodnoj razini. Skupina G20 povjerila je Organizaciji za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) zadaću da razvije jedinstveni globalni standard za automatsku razmjenu informacija o financijskim računima. Vijeće OECD-a objavilo je globalni standard u srpnju 2014. Nakon donošenja prijedloga o ažuriranju Direktive o štednji, Komisija je 17. lipnja 2011. donijela preporuku o mandatu za otvaranje pregovora sa Švicarskom, Lihtenštajnom, Andorom, Monakom i San Marinom u cilju ažuriranja sporazumâ EU-a s tim zemljama u skladu s kretanjima na međunarodnoj razini i kako bi se osiguralo da te zemlje i dalje primjenjuju mjere istovrijedne onima u EU-u. Vijeće je 14. svibnja 2013. postiglo sporazum o pregovaračkom mandatu uz zaključak da bi se pregovori trebali uskladiti s nedavnim kretanjima na globalnoj razini, gdje je dogovoreno promicanje automatske razmjene informacija kao međunarodnog standarda. Komisija je u svojoj Komunikaciji od 6. prosinca 2012. koja sadržava akcijski plan za jačanje borbe protiv porezne prijevare i porezne utaje istaknula potrebu za snažnim promicanjem automatske razmjene informacija kao budućeg europskog i međunarodnog standarda za transparentnost i razmjenu informacija u poreznim stvarima. Na temelju prijedloga koji je Komisija predstavila u lipnju 2013., Vijeće je 9. prosinca 2014. donijelo Direktivu 2014/107/EU o izmjeni Direktive 2011/16/EU i širenju obvezne automatske razmjene informacija među poreznim nadležnim tijelima EU-a na sve vrste financijskih stavki u skladu s globalnim standardom. Izmjenom se osigurava usklađen, dosljedan i sveobuhvatan pristup automatskoj razmjeni informacija o financijskim računima na unutarnjem tržištu na razini Unije. S obzirom na to da je područje primjene Direktive 2014/107/EU uglavnom šire od područja primjene Direktive 2003/48/EZ i da se njome predviđa da se u slučaju preklapanja područja primjene daje prednost Direktivi 2014/107/EU, Komisija je 18. ožujka 2015. donijela prijedlog o stavljanju izvan snage Direktive 2003/48/EZ. Radi smanjenja troškova i administrativnog opterećenja za porezne uprave i gospodarske subjekte ključno je osigurati da je izmjena postojećeg Sporazuma o štednji sklopljenog sa Švicarskom u skladu s kretanjima na razini EU-a i međunarodnoj razini. Time će se povećati porezna transparentnost u Europi te će to biti pravna osnova za provedbu globalnog standarda OECD-a o automatskoj razmjeni informacija između Švicarske i EU-a. S obzirom na švicarske ustavne zahtjeve za ratifikaciju, kako bi Švicarska mogla započeti postupke dubinske analize u siječnju 2017., s prvim razmjenama u skladu s globalnim standardom do rujna 2018., Protokol o izmjeni trebao bi se potpisati do svibnja 2015. Time bi se svim državama članicama omogućila najranija moguća suradnja na koju se Švicarska obvezala na međunarodnoj razini. 2. REZULTATI SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENE UTJECAJA Protokolom o izmjeni provodi se globalni standard između država članica EU-a i Švicarske. U više je navrata već provedeno savjetovanje s raznim dionicima tijekom razvijanja globalnog standarda OECD-a. Tijekom pregovora između Komisije i Švicarske provedeno je i savjetovanje s državama članicama EU-a, a dostavljene su im i relevantne informacije. Komisija je na sastancima Europskog vijeća u ožujku i prosincu 2014. izvijestila o statusu pregovora o štednji sa Švicarskom. Komisija se savjetovala i s novom stručnom skupinom za automatsku razmjenu informacija o financijskim računima koja pruža savjete radi učinkovitog usklađivanja zakonodavstva EU-a o automatskoj razmjeni informacija u području izravnog oporezivanja s OECD-ovim globalnim standardom za automatsku razmjenu informacija o financijskim računima te kako bi s njime bilo u potpunosti spojivo. U stručnoj skupini nalaze se predstavnici iz organizacija koje predstavljaju financijski sektor i organizacija koje provode kampanje protiv porezne utaje i izbjegavanja plaćanja poreza. 3. PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA Pravni je temelj ovog prijedloga članak 115. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u vezi s člankom 218. stavkom 5. i stavkom 8. drugim podstavkom. Materijalni pravni temelj utvrđen je člankom 115. UFEU-a. Člankom 1. Protokola o izmjeni koji je priložen ovom Prijedlogu odluke Vijeća mijenja se naslov postojećeg sporazuma kako bi bolje odražavao sadržaj Sporazuma, kako je izmijenjen tim Protokolom o izmjeni. Člankom 2. postojeći članci i prilozi zamjenjuju se novim skupom odredbi koje se sastoje od 11 članaka, Priloga I. koji odražava zajednički standard izvješćivanja koji je izradio OECD i koji je dio globalnog standarda, Priloga II. koji odražava važne dijelove komentara OECD-a o globalnom standardu i Priloga III. koji sadržava popis nadležnih tijela u Švicarskoj i svakoj državi članici. Novi članci odražavaju članke OECD-ova predloška sporazuma nadležnih tijela za provedbu globalnog standarda, uz manje prilagodbe kako bi se odrazio određeni pravni kontekst sporazuma EU-a. U članku 1. nema definicije poreznog identifikacijskog broja (PIB) jer već postoji definicija tog broja u Prilogu I. odjeljku VIII. stavku E podstavku 5. Članak 5. uključuje sve odredbe o razmjeni informacija na zahtjev koje slijede najnoviju verziju predloška porezne konvencije OECD-a. Članak 6. sadržava detaljniji skup odredbi o zaštiti podataka. Člankom 7. predviđa se dodatna faza savjetovanja prije nego što bilo koja država članica ili Švicarska pokrenu suspenziju Sporazuma. U članku 8. nalaze se odredbe o izmjenama Sporazuma, uključujući brzi mehanizam za privremenu primjenu izmjena globalnog standarda jedne od ugovornih stranaka, uz uvjet da je druga stranka dala svoje odobrenje. Člankom 9. preuzimaju se sve odredbe članka 15. Sporazuma prije njegove izmjene Protokolom o izmjeni jer su se pregovarači ugovornih stranaka složili da neće izmijeniti te odredbe, koje se odnose na oporezivanje prihoda od poslovanja i na njih ne utječe globalni standard. Člankom 11. utvrđuje se teritorijalno područje primjene. Prilog I. slijedi OECD-ov zajednički standard izvješćivanja i Prilog I. Direktivi o administrativnoj suradnji. Prilogom II. provode se ključni dijelovi komentara o zajedničkom standardu izvješćivanja te on odgovara Prilogu II. Direktivi o administrativnoj suradnji. Manja odstupanja od Priloga I. ili II. Direktivi o administrativnoj suradnji opravdana su ponovnim usklađivanjem teksta s OECD-ovim zajedničkim standardom izvješćivanja (CRS) koje su zatražili švicarski pregovarači. Među njima se nalazi sljedeće: 1. U odjeljku I. stavku E upućivanje na izvješćivanje o mjestu rođenja ponovno se usklađuje sa zajedničkim standardom izvješćivanja. 2. Ponovno se uvodi odjeljak III. stavak A o osiguranjima čija se prodaja rezidentima jurisdikcije podložne izvješćivanju učinkovito sprečava zakonom. Kako bi se izbjegli rizici zlouporabe tog izuzeća, na kraju Protokola o izmjeni uključena je odgovarajuća zajednička izjava. 3. Sve relevantne mogućnosti predviđene u komentarima OECD-a o zajedničkom standardu izvješćivanja i u Direktivi o administrativnoj suradnji prepuštene su pojedinoj državi članici i Švicarskoj te se ne upotrebljavaju izravno u Sporazumu. Umjesto toga postoji obveza država članica i Švicarske u pogledu međusobnog obavješćivanja te izvješćivanja Komisije o uporabi određene mogućnosti. To je zamišljeno kao zaštita pravilne primjene alternativne definicije „povezanog subjekta” u vezi s mogućnosti novih računa postojećih klijenata. 4. Definicije „međunarodne organizacije” i „središnje banke” u odjeljku VIII. stavku B podstavcima 3. i 4. ponovno su usklađene sa zajedničkim standardom izvješćivanja kako bi se mogle primjenjivati i u kontekstu izuzeća od pregleda za pasivne nefinancijske subjekte (NFE) u odjeljku VIII. stavku D podstavku 9. točki (c). 5. U Prilogu II. definicija „rezidentnosti financijske institucije” usklađena je s komentarima o zajedničkom standardu izvješćivanja kako bi se obuhvatili slučajevi kada bi se trebala utvrditi rezidentnost druge financijske institucije, primjerice za pregled za pasivne nefinancijske subjekte. Člankom 3. Protokola o izmjeni obuhvaćene su odredbe o stupanju na snagu i primjeni. Njime se obuhvaćaju pitanja prelaska s postojećeg Sporazuma na izmijenjeni Sporazum u pogledu zahtjeva za informacije, olakšica dostupnih ovlaštenim korisnicima za porez po odbitku, zaključnih plaćanja poreza po odbitku koje Švicarska uplaćuje državama članicama i završne razmjene informacija prema mehanizmu dobrovoljnog objavljivanja. Člankom 4. obuhvaćen je Protokol o dodatnoj zaštiti u vezi s razmjenom informacija na zahtjev, koji Švicarska uključuje u svoje porezne ugovore. Tekstom se utvrđuje da nisu zabranjene razmjene na temelju skupnog zahtjeva. Protokol o dodatnoj zaštiti u skladu je s uvjetima Globalnog foruma za razmjenu informacija na zahtjev. U članku 5. popisani su jezici na kojima je Protokol o izmjeni potpisan. Revidirani Sporazum dopunjen je četirima zajedničkim izjavama ugovornih stranaka i jednom jednostranom izjavom Švicarske. Prva zajednička izjava povezana je s predviđenim datumom stupanja na snagu revidiranog Sporazuma. Druga izjava povezana je s komentarima o globalnom standardu, dok se treća odnosi na članak 26. predloška porezne konvencije OECD-a u pogledu dohotka i kapitala. Cilj je četvrte izjave spriječiti pogrešno tumačenje Priloga I. odjeljka III. stavka A i njome se uspostavlja mehanizam međusobnog obavješćivanja o slučajevima u kojima bi postojao temelj za primjenu tog izuzeća. Peta je izjava jednostrana švicarska izjava. 4. UTJECAJ NA PRORAČUN Prijedlog nema posljedica na proračun. 5. NEOBVEZNI ELEMENTI 2015/0076 (NLE) Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola o izmjeni uz Sporazum između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o mjerama istovrijednim onima koje su utvrđene u Direktivi Vijeća 2003/48/EZ o oporezivanju dohotka od kamata na štednju VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 115. u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (b) i člankom 218. stavkom 8. drugim podstavkom, uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta[1], budući da: (1) U skladu s Odlukom Vijeća 2015/XXX/EU, dana XX. XXXX 2015. potpisan je Protokol o izmjeni uz Sporazum između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o mjerama istovrijednim onima koje su utvrđene u Direktivi Vijeća 2003/48/EZ o oporezivanju dohotka od kamata na štednju, podložno njegovu naknadnom sklapanju. (2) Tekst Protokola o izmjeni koji je rezultat pregovora na odgovarajući način odražava pregovaračke smjernice koje je donijelo Vijeće jer se njime Sporazum usklađuje s najnovijim kretanjima na međunarodnoj razini u pogledu automatske razmjene informacija, to jest s globalnim standardom za automatsku razmjenu informacija o financijskim računima u poreznim stvarima koji je razvila Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD). Unija, njezine države članice i Švicarska Konfederacija aktivno su sudjelovale u radu OECD-a. Tekst Sporazuma, kako je izmijenjen Protokolom o izmjeni, pravna je osnova za provedbu globalnog standarda u odnosima između Unije i Švicarske Konfederacije. (3) Protokol o izmjeni trebalo bi odobriti u ime Unije, DONIJELO JE OVU ODLUKU: Članak 1. Protokol o izmjeni uz Sporazum između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o mjerama istovrijednim onima koje su utvrđene u Direktivi Vijeća 2003/48/EZ o oporezivanju dohotka od kamata na štednju odobrava se u ime Unije. Tekst Protokola o izmjeni priložen je ovoj Odluci. Članak 2. Predsjednik Vijeća imenuje osobu ovlaštenu za slanje, u ime Unije, obavijesti predviđene člankom 3. stavkom 1. Protokola o izmjeni kako bi se izrazila suglasnost Unije da bude obavezana Protokolom. Članak 3. Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. Sastavljeno u Bruxellesu, Za Vijeće Predsjednik [1] SL C , , str. . Protokol o izmjeni uz Sporazum između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o mjerama istovrijednim onima koje su utvrđene u Direktivi Vijeća 2003/48/EZ o oporezivanju dohotka od kamata na štednju Protokol o izmjeni kojim se mijenja „Sporazum između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o mjerama istovrijednim onima koje su utvrđene u Direktivi Vijeća 2003/48/EZ o oporezivanju dohotka od kamata na štednju”, dalje u tekstu „Sporazum” EUROPSKA UNIJA, i ŠVICARSKA KONFEDERACIJA, dalje u tekstu „Švicarska”, obje dalje u tekstu: „ugovorna stranka” ili „ugovorne stranke”, U cilju provedbe OECD-ova standarda za automatsku razmjenu informacija o financijskim računima, dalje u tekstu „globalni standard”, unutar okvira suradnje kojom se u obzir uzimaju legitimni interesi obiju ugovornih stranaka, budući da su ugovorne stranke niz godina blisko povezane u području međusobne pomoći u poreznim stvarima, posebno u pogledu primjene mjera istovrijednih onima koje su utvrđene u Direktivi Vijeća 2003/48/EZ o oporezivanju dohotka od kamate na štednju, i žele unaprijediti izvršavanje poreznih obveza na međunarodnoj razini daljnjim razvojem te povezanosti, budući da ugovorne stranke žele sklopiti sporazum radi unaprjeđivanja izvršavanja poreznih obveza na međunarodnoj razini na temelju uzajamne automatske razmjene informacija, podložno određenoj povjerljivosti i drugim vrstama zaštite, uključujući odredbe o ograničavanju uporabe razmijenjenih informacija, budući da bi se članak 10. Sporazuma u obliku koji je prethodio izmjeni ovim Protokolom o izmjeni, a kojim se trenutačno predviđa razmjena informacija na zahtjev ograničena na poslovanje koje predstavlja poreznu prijevaru i slične prekršaje, trebao uskladiti sa standardom OECD-a za transparentnost i razmjenu informacija u poreznim stvarima, budući da će ugovorne stranke primjenjivati vlastite zakone i postupke za zaštitu podataka pri obradi osobnih podataka razmijenjenih u skladu sa Sporazumom kako je izmijenjen ovim Protokolom o izmjeni te se obvezati da će se međusobno obavješćivati bez neopravdanog odlaganja u slučaju svake promjene sadržaja tih zakona i postupaka, budući da su države članice i Švicarska uspostavile i. odgovarajuću zaštitu radi osiguravanja daljnje povjerljivosti informacija primljenih na temelju Sporazuma kako je izmijenjen ovim Protokolom o izmjeni te kako bi osigurale da će se njima koristiti isključivo osobe ili nadležna tijela povezana s procjenom ili naplatom ili povratom poreza, izvršavanjem ili kaznenim progonom u pogledu poreza ili rješavanjem žalbi povezanih s porezom ili njihovim nadgledanjem i to u prethodno spomenute svrhe i druge odobrene svrhe te ii. infrastrukturu za učinkovitu razmjenu (uključujući utvrđene postupke za osiguravanje pravovremene, točne, sigurne i povjerljive razmjene informacija, učinkovite i pouzdane komunikacije te načine za brzo rješavanje pitanja i dvojbi povezanih s razmjenom ili zahtjevima za razmjenu te za primjenu odredbi iz članka 4. Sporazuma kako je izmijenjen ovim Protokolom o izmjeni), budući da su kategorije izvještajne financijske institucije i računi o kojima se izvješćuje, obuhvaćene Sporazumom kako je izmijenjen ovim Protokolom o izmjeni, osmišljene kako bi se poreznim obveznicima ograničile mogućnosti izbjegavanja izvješćivanja premještanjem imovine u financijske institucije ili ulaganjem u financijske proizvode koji su izvan područja primjene ovog Sporazuma kako je izmijenjen ovim Protokolom o izmjeni. Međutim određene financijske institucije i računi za koje postoji mali rizik uporabe radi porezne utaje trebali bi biti isključeni iz područja primjene. Pragovi ne bi smjeli biti općenito uključeni jer bi se mogli lako zaobići dijeljenjem računa po različitim financijskim institucijama. Financijske informacije o kojima je potrebno izvješćivati i koje je potrebno razmjenjivati ne bi se trebale odnositi samo na sav relevantni dohodak (kamate, dividende i slične vrste dohotka), već i na stanja na računu i prihode od prodaje financijske imovine kako bi se obuhvatili slučajevi u kojima porezni obveznik želi prikriti kapital koji sam po sebi predstavlja dohodak ili imovinu za koju je porez utajen. Stoga je obrada informacija u skladu sa Sporazumom kako je izmijenjen ovim Protokolom o izmjeni nužna i razmjerna u svrhu omogućavanja poreznim upravama država članica i Švicarske da točno i nedvosmisleno utvrde dotične porezne obveznike, primjenjuju i provode svoje porezne zakone u prekograničnim situacijama, procjenjuju vjerojatnost počinjenja porezne utaje te da izbjegnu nepotrebne daljnje istrage, SPORAZUMJELE SU SE KAKO SLIJEDI: Članak 1. Naslov Sporazuma zamjenjuje se sljedećim naslovom: „Sporazum između Europske unije i Švicarske Konfederacije o automatskoj razmjeni informacija o financijskim računima radi unaprjeđivanja izvršavanja poreznih obveza na međunarodnoj razini”. Članak 2. Članci 1. do 22. i prilozi zamjenjuju se sljedećim: „Članak 1. Definicije 1. Za potrebe ovog Sporazuma (‚Sporazum’) sljedeći pojmovi imaju sljedeća značenja: a) Pojam ‚Europska unija’ znači Unija kako je utvrđena Ugovorom o Europskoj uniji i njime su obuhvaćena državna područja na koja se primjenjuje Ugovor o funkcioniranju Europske unije u skladu s uvjetima utvrđenima u tom Ugovoru; b) Pojam ‚država članica’ znači država članica Europske unije; c) Pojam ‚Švicarska’ znači državno područje Švicarske Konfederacije kako je utvrđeno njezinim pravom u skladu s međunarodnim pravom; d) Za potrebe ovog Sporazuma švicarska nadležna tijela i nadležna tijela država članica znače ona tijela navedena u Prilogu III. Prilog III. čini sastavni dio ovog Sporazuma; Popis nadležnih tijela iz Priloga III. može se izmijeniti slanjem jednostavne obavijesti Švicarske drugoj ugovornoj stranci u pogledu tijela iz njegove točke (a) ili Europske unije u pogledu ostalih tijela iz njegovih točaka (b) do (ac). e) Pojam ‚financijska institucija države članice’ znači i. svaka financijska institucija koja je rezident u državi članici, no isključuje svaku podružnicu te financijske institucije koja se nalazi izvan te države članice te ii. bilo koja podružnica financijske institucije koja nije rezident u državi članici ako se ta podružnica nalazi u toj državi članici. f) Pojam ‚švicarska financijska institucija’ znači i. svaka financijska institucija koja je rezident u Švicarskoj, no isključuje svaku podružnicu te financijske institucije koja se nalazi izvan Švicarske te ii. bilo koja podružnica financijske institucije koja nije rezident u Švicarskoj ako se ta podružnica nalazi u Švicarskoj. g) Pojam ‚izvještajna financijska institucija’ znači, ovisno o slučaju, svaka financijska institucija države članice ili švicarska financijska institucija koja nije neizvještajna financijska institucija. h) Pojam ‚račun o kojem se izvješćuje’ znači, ovisno o slučaju, račun države članice o kojem se izvješćuje ili švicarski račun o kojem se izvješćuje, uz uvjet da je identificiran kao takav na temelju postupaka dubinske analize, u skladu s prilozima I. i II., na snazi u toj državi članici ili Švicarskoj. i) Pojam ‚račun države članice o kojem se izvješćuje’ znači financijski račun koji vodi švicarska izvještajna financijska institucija i koji drži jedna ili više osoba iz države članice koje su osobe o kojima se izvješćuje ili pasivni NFE s najmanje jednom osobom koja ima kontrolu i koja je osoba države članice o kojoj se izvješćuje. j) Pojam ‚švicarski račun o kojem se izvješćuje’ znači financijski račun koji vodi izvještajna financijska institucija države članice i koji drži jedna ili više osoba iz Švicarske koje su osobe o kojima se izvješćuje ili pasivni NFE s najmanje jednom osobom koja ima kontrolu i koja je osoba iz Švicarske o kojoj se izvješćuje. k) Pojam ‚osoba države članice’ znači fizička osoba ili subjekt kojeg je švicarska izvještajna financijska institucija identificirala kao rezidenta u državi članici na temelju postupaka dubinske analize u skladu s prilozima I. i II. ili ostavština preminule osobe koja je bila rezident države članice. l) Pojam ‚osoba iz Švicarske’ znači fizička osoba ili subjekt kojeg je izvještajna financijska institucija države članice identificirala kao rezidenta u Švicarskoj na temelju postupaka dubinske analize u skladu s prilozima I. i II. ili ostavština preminule osobe koja je bila rezident Švicarske. 2. Svi pojmovi napisani u kurzivu koji nisu drukčije utvrđeni u ovom Sporazumu imat će značenje koje imaju u tom razdoblju i. za države članice, u skladu s Direktivom Vijeća 2011/16/EU o administrativnoj suradnji u području oporezivanja i, prema potrebi, s domaćim pravom države članice koja primjenjuje Sporazum te ii. za Švicarsku, u skladu s njezinim domaćim pravom, uz uvjet da je to značenje u skladu sa značenjem utvrđenim u prilozima I. i II. Svi pojmovi koji nisu drukčije utvrđeni u ovom Sporazumu ili u prilozima I. ili II., osim ako slučaj drukčije zahtijeva ili nadležno tijelo države članice i švicarsko nadležno tijelo dogovore zajedničko značenje kako je predviđeno člankom 7. (kako je dopušteno domaćim pravom), imaju značenje koje imaju u tom razdoblju u skladu s pravom dotične jurisdikcije koja primjenjuje ovaj Sporazum i. za države članice, u skladu s Direktivom Vijeća 2011/16/EU o administrativnoj suradnji u području oporezivanja i, prema potrebi, domaćim pravom dotične države članice te ii. za Švicarsku, u skladu s njezinim domaćim pravom, pri čemu značenje u skladu s primjenjivim poreznim zakonima dotične jurisdikcije (država članica ili Švicarska) ima prednost nad značenjem koje je dano pojmu na temelju drugih zakona te jurisdikcije. Članak 2. Automatska razmjena informacija u pogledu računa o kojima se izvješćuje 1. U skladu s odredbama ovog članka i podložno primjenjivim pravilima izvješćivanja i dubinske analize u skladu s prilozima I. i II., koji čine sastavni dio ovog Sporazuma, švicarsko nadležno tijelo će sa svim nadležnim tijelima država članica na godišnjoj razini automatski razmjenjivati i svako nadležno tijelo država članica će sa švicarskim nadležnim tijelom na godišnjoj razini automatski razmjenjivati informacije dobivene u skladu s tim pravilima i utvrđene u stavku 2. 2. Informacije koje je potrebno razmijeniti, u slučaju države članice u pogledu svakog švicarskog računa o kojem se izvješćuje, a u slučaju Švicarske u pogledu svakog računa države članice o kojem se izvješćuje, jesu sljedeće: a) ime, adresa, porezni identifikacijski broj (PIB), datum i mjesto rođenja (u slučaju fizičke osobe) svake osobe o kojoj se izvješćuje i koja je imatelj računa s obzirom na račun i, u slučaju bilo kojeg subjekta koji je imatelj računa i za koji je, nakon postupaka dubinske analize u skladu s prilozima I. i II., utvrđeno da ima najmanje jednu osobu koja ima kontrolu, a koja je osoba o kojoj se izvješćuje, ime, adresa i porezni identifikacijski broj subjekta te ime, adresa, porezni identifikacijski broj te datum i mjesto rođenja svake osobe o kojoj se izvješćuje; b) broj računa (ili, u nedostatku broja računa, funkcionalno istovjetna oznaka); c) naziv i identifikacijski broj (ako postoji) izvještajne financijske institucije; d) stanje računa ili vrijednost (uključujući, u slučaju ugovora o osiguranju ili ugovora o rentnom osiguranju uz mogućnost isplate otkupne vrijednosti police, novčanu vrijednost ili otkupnu vrijednost) na kraju relevantne kalendarske godine ili drugog odgovarajućeg izvještajnog razdoblja ili, ako je tijekom te godine ili tog razdoblja račun zatvoren, zatvaranje računa; e) u slučaju svakog skrbničkog računa: i) ukupni bruto iznos kamata, ukupni bruto iznos dividendi i ukupni bruto iznos drugog dohotka ostvarenog od imovine na računu, koji je u svakom slučaju plaćen ili pripisan na račun (ili s obzirom na račun) tijekom kalendarske godine ili drugog odgovarajućeg izvještajnog razdoblja; i ii) ukupni bruto prihodi od prodaje ili otkupa financijske imovine plaćeni ili pripisani na račun tijekom kalendarske godine ili drugog odgovarajućeg izvještajnog razdoblja u kojem je izvještajna financijska institucija djelovala kao skrbnik, broker, ovlaštenik ili zastupnik imatelja računa po nekoj drugoj osnovi; f) u slučaju svih depozitnih računa, ukupni bruto iznos kamata plaćenih ili pripisanih na račun tijekom kalendarske godine ili drugog odgovarajućeg izvještajnog razdoblja; i g) u slučaju računa koji nisu opisani u podstavku 2. točki (e) ili (f), ukupni bruto iznos plaćen ili pripisan na račun imatelja računa tijekom kalendarske godine ili drugog odgovarajućeg izvještajnog razdoblja u kojem je izvještajna financijska institucija obveznik ili dužnik, uključujući agregirani iznos svih isplata po osnovi otkupa imatelju računa tijekom kalendarske godine ili drugog odgovarajućeg izvještajnog razdoblja. Članak 3. Vrijeme i način automatske razmjene informacija 1. Za potrebe razmjene informacija iz članka 2. iznos i obilježja plaćanja s obzirom na račun o kojem se izvješćuje mogu se utvrditi u skladu s načelima poreznih zakona jurisdikcije (država članica ili Švicarska) koja razmjenjuje informacije. 2. Za potrebe razmjene informacija iz članka 2. u razmijenjenim informacijama utvrdit će se valuta u kojoj je nominiran svaki relevantni iznos. 3. S obzirom na članak 2. stavak 2. informacije je potrebno razmijeniti u pogledu prve godine s početkom od stupanja na snagu Protokola o izmjeni potpisanog dana [XXXX] i svih sljedećih godina, a razmijenit će se u roku od devet mjeseci od kraja kalendarske godine na koje se informacije odnose. 4. Nadležna tijela automatski će razmijeniti informacije utvrđene u članku 2. prema zajedničkom standardu izvješćivanja na proširivom jeziku za označivanje (Extensible Markup Language). 5. Nadležna tijela donijet će odluku o jednoj metodi prijenosa podataka ili više njih, uključujući standarde šifriranja. Članak 4. Suradnja u području usklađenosti i izvršavanja Nadležno tijelo države članice obavijestit će švicarsko nadležno tijelo, a švicarsko nadležno tijelo obavijestit će nadležno tijelo države članice kada prvo nadležno tijelo (tijelo koje obavješćuje) bude imalo razloga vjerovati da je zbog pogreške došlo do dostave netočnih ili nepotpunih informacija iz članka 2. ili da izvještajna financijska institucija nije u skladu s primjenjivim zahtjevima za izvješćivanje i postupcima dubinske analize u skladu s prilozima I. i II. Obaviješteno nadležno tijelo poduzet će sve odgovarajuće mjere dostupne na temelju domaćeg prava kako bi ispravilo pogreške ili neusklađenost iz obavijesti. Članak 5. Razmjena informacija na zahtjev 1. Neovisno o odredbama iz članka 2. i svim drugim sporazumima kojima se predviđa razmjena informacija na zahtjev između Švicarske i bilo koje države članice, švicarska nadležna tijela i nadležna tijela bilo koje države članice na zahtjev razmjenjuju te informacije koje bi mogle biti relevantne za provedbu odredbi iz ovog Sporazuma ili za administraciju i izvršenje domaćeg prava u pogledu poreza svih vrsta koje su propisale Švicarska i države članice ili njihove političke organizacijske jedinice ili lokalna nadležna tijela, uz uvjet da oporezivanje u skladu s tim domaćim pravom nije u suprotnosti s primjenjivim sporazumom o dvostrukom oporezivanju između Švicarske i dotične države članice. 2. Ni u kojem se slučaju odredbe iz ovog članka stavka 1. i članka 6. ne smiju tumačiti na način da se njima Švicarskoj i državi članici nalaže obveza: a) provedbe administrativnih mjera u suprotnosti sa zakonima i administrativnom praksom Švicarske ili te države članice; b) pružanja informacija koje se ne mogu pribaviti na temelju zakona ili uobičajenim postupcima švicarske uprave ili uprave te države članice; c) pružanja informacija kojima bi se otkrila neka trgovačka, poslovna, proizvodna, komercijalna ili profesionalna tajna ili poslovni postupak ili informacije čije bi otkrivanje bilo suprotno javnom poretku (ordre public). 3. Ako informacije zatraži država članica ili Švicarska djelujući kao jurisdikcija moliteljica u skladu s ovim člankom, Švicarska ili država članica koja je zamoljena jurisdikcija koristi se mjerama prikupljanja informacija kako bi pribavila zatražene informacije, čak i ako zamoljena jurisdikcija ne treba te informacije za svoje potrebe oporezivanja. Obveza iz prethodne rečenice podložna je ograničenjima iz stavka 2., no ta se ograničenja ni u kojem slučaju ne smiju tumačiti na način da se dopušta zamoljenoj jurisdikciji da odbije dostaviti informacije isključivo zato jer te informacije nisu od nacionalnog interesa. 4. Ni u kojem se slučaju odredbe iz stavka 2. ne smiju tumačiti na način da se Švicarskoj ili državi članici dopušta da odbije dostaviti informacije isključivo zato jer te informacije posjeduje banka, druga financijska institucija, ovlaštenik ili osoba koja djeluje kao zastupnik ili fiducijar ili zato jer se odnose na vlasničke interese osobe. 5. Nadležna tijela donijet će odluku o standardnim obrascima koje je potrebno upotrebljavati i o jednoj metodi prijenosa podataka ili više njih, uključujući standarde šifriranja. Članak 6. Povjerljivost i zaštita osobnih podataka 1. Sa svim informacijama koje je jurisdikcija (država članica ili Švicarska) primila na temelju ovog Sporazuma postupa se kao s povjerljivim informacijama i štite se na isti način kao informacije koje su dobivene na temelju domaćeg prava te jurisdikcije i, u mjeri potrebnoj za zaštitu osobnih podataka, u skladu s primjenjivim domaćim pravom i zaštitom koju je odredila jurisdikcija koja pruža informacije na temelju zahtjeva njezina domaćeg prava. 2. Te se informacije u svakom slučaju dostavljaju isključivo osobama ili nadležnim tijelima (uključujući sudove i upravna ili nadzorna tijela) povezanima s procjenom, naplatom ili povratom poreza, izvršavanjem ili kaznenim progonom u pogledu poreza ili rješavanjem žalbi povezanih s porezom te jurisdikcije (država članica ili Švicarska) ili njihovim nadgledanjem. Te informacije smiju upotrebljavati isključivo prethodno navedene osobe ili nadležna tijela i to za potrebe navedene u prethodnoj rečenici. Oni ih mogu, neovisno o odredbama iz stavka 1., dostaviti u javnim sudskim postupcima ili sudskim odlukama povezanima s tim porezima. 3. Neovisno o odredbama iz prethodnih stavaka, informacije koje je zaprimila jurisdikcija (država članica ili Švicarska) mogu se upotrebljavati u druge svrhe kada se te informacije mogu upotrebljavati u te druge svrhe na temelju zakonâ jurisdikcije koja pruža informacije (Švicarska ili država članica) i kada nadležno tijelo te jurisdikcije odobri takvu uporabu. Informacije koje jedna jurisdikcija (država članica ili Švicarska) dostavlja drugoj (Švicarska ili država članica) potonja može prenijeti trećoj jurisdikciji (druga država članica), podložno prethodnom odobrenju nadležnog tijela prve jurisdikcije iz koje informacije potječu. Informacije koje jedna država članica dostavlja drugoj u skladu sa svojim primjenjivim zakonom kojim se provodi Direktiva Vijeća 2011/16/EU o administrativnoj suradnji u području oporezivanja mogu se prenijeti Švicarskoj podložno prethodnom odobrenju nadležnog tijela države članice iz koje informacije potječu. 4. Svako nadležno tijelo države članice ili švicarsko nadležno tijelo bez odlaganja će obavijestiti drugo nadležno tijelo, odnosno švicarsko nadležno tijelo ili nadležno tijelo određene države članice, o svakom kršenju povjerljivosti, izostanku zaštite te svim sankcijama i korektivnim mjerama koje su slijedom toga poduzete. Članak 7. Savjetovanja i obustava Sporazuma 1. U slučaju poteškoća u provedbi ili tumačenju ovog Sporazuma, bilo koje švicarsko nadležno tijelo ili nadležno tijelo države članice može zatražiti savjetovanja između švicarskog nadležnog tijela i najmanje jednog nadležnog tijela država članica u cilju razvoja odgovarajućih mjera za osiguranje ispravne provedbe ovog Sporazuma. Ta nadležna tijela bez odgađanja obavješćuju Europsku komisiju i nadležna tijela drugih država članica o rezultatima svojih savjetovanja. U pogledu pitanja tumačenja Europska komisija može sudjelovati u savjetovanjima na zahtjev bilo kojeg nadležnog tijela. 2. Ako je pitanje povezano sa znatnom neusklađenosti s odredbama ovog Sporazuma, a postupkom opisanim u stavku 1. ne predviđa se njegovo primjereno rješavanje, nadležno tijelo države članice ili švicarsko nadležno tijelo može obustaviti razmjenu informacija predviđenu ovim Sporazumom sa Švicarskom ili određenom državom članicom slanjem pismene obavijesti drugom nadležnom tijelu. Takva obustava imat će učinak bez odgode. Za potrebe ovog stavka znatna neusklađenost uključuje, ali nije ograničena na sljedeće: neusklađenost s odredbama ovog Sporazuma o povjerljivosti i zaštiti podataka, izostanak pružanja pravovremenih ili odgovarajućih informacija od strane nadležnog tijela države članice ili švicarskog nadležnog tijela kako je propisano ovim Sporazumom ili definiranje statusa subjekata kao neizvještajnih financijskih institucija ili računa kao isključenih računa na način kojim se ugrožava postizanje ciljeva Sporazuma. Članak 8. Izmjene 1. Ugovorne stranke međusobno se savjetuju uvijek kada se na razini OECD-a donosi važna izmjena bilo kojeg dijela globalnog standarda ili, ako to ugovorne stranke smatraju potrebnim, u cilju poboljšanja tehničkog funkcioniranja ovog Sporazuma ili procjene i odražavanja drugih međunarodnih kretanja. Savjetovanja se održavaju u roku od jednog mjeseca od zahtjeva bilo koje ugovorne stranke ili u što kraćem roku u hitnim slučajevima. 2. Na temelju tog kontakta ugovorne stranke mogu se međusobno savjetovati kako bi ispitale jesu li potrebne izmjene ovog Sporazuma. 3. Za potrebe savjetovanja iz stavaka 1. i 2. svaka ugovorna stranka obavješćuje drugu ugovornu stranku o mogućim kretanjima koja bi mogla utjecati na pravilno funkcioniranje ovog Sporazuma. To uključuje i sve relevantne sporazume između jedne od ugovornih stranaka i treće države. 4. Nakon savjetovanja ovaj se Sporazum može izmijeniti protokolom ili novim sporazumom između ugovornih stranaka. 5. Ako je ugovorna stranka provela izmjenu globalnog standarda, koju je donio OECD, i želi na odgovarajući način izmijeniti priloge I. i/ili II. ovom Sporazumu, o tome obavješćuje drugu ugovornu stranku. Postupak savjetovanja između ugovornih stranaka provodi se u roku od jednog mjeseca od obavijesti. Neovisno o stavku 4., ako ugovorne stranke u okviru postupka savjetovanja postignu konsenzus o potrebnoj izmjeni priloga I. i/ili II. ovom Sporazumu, ugovorna stranka koja je zatražila izmjenu može privremeno primjenjivati revidiranu verziju priloga I. i/ili II. ovom Sporazumu, kako je odobreno u postupku savjetovanja, s početkom na dan 1. siječnja godine koja slijedi zaključivanju prethodno spomenutog postupka i sve dok se ta izmjena ne provede službenom izmjenom Sporazuma. Smatra se da je ugovorna stranka provela izmjenu globalnog standarda, koju je donio OECD: a) za države članice: ako je izmjena uključena u Direktivu Vijeća 2011/16/EU o administrativnoj suradnji u području oporezivanja; b) za Švicarsku: ako je izmjena uključena u sporazum s trećom državom ili u domaće pravo. Članak 9. Dividende, kamate i plaćanja licenci među trgovačkim društvima 1. Ne dovodeći u pitanje primjenu domaćih odredbi i ugovornih odredbi o sprečavanju prijevare ili zlouporabe u Švicarskoj i u državama članicama, dividende koje društva kćeri isplate matičnom društvu nisu predmet oporezivanja u izvornoj državi ako: - matično društvo najmanje dvije godine ima izravan udio od minimalno 25 % u kapitalu društva kćeri, i - jedno trgovačko društvo rezident je u svrhu oporezivanja u državi članici, a drugo trgovačko društvo rezident je u svrhu oporezivanja u Švicarskoj, i - na temelju bilo kakvog sporazuma o dvostrukom oporezivanju s nekom trećom državom nijedno od trgovačkih društava nije rezident u svrhu oporezivanja u toj trećoj državi, i - oba društva podliježu porezu na dobit bez izuzeća i oba prihvaćaju formu društva s ograničenom odgovornošću [1]. 2. Ne dovodeći u pitanje primjenu domaćih odredbi i ugovornih odredbi o sprečavanju prijevare ili zlouporabe u Švicarskoj i u državama članicama, plaćanja kamate i licenci među povezanim društvima ili njihovim stalnim poslovnim jedinicama nisu predmet oporezivanja u izvornoj državi, ako: - su takva društva najmanje dvije godine povezana izravnim udjelom od minimalno 25 % ili su oba u vlasništvu trećeg društva koje najmanje dvije godine ima izravan udio od minimalno 25 % u kapitalu jednog i drugog društva, i; - je jedno trgovačko društvo rezident u svrhu oporezivanja ili se stalna poslovna jedinica nalazi u državi članici, a drugo trgovačko društvo je rezident u svrhu oporezivanja ili je stalna poslovna jedinica smještena u Švicarskoj, i; - na temelju bilo kakvih sporazuma o dvostrukom oporezivanju s bilo kojom trećom državom nijedno od trgovačkih društava nije rezident u svrhu oporezivanja u toj trećoj državi i nijedna stalna poslovna jedinica nije smještena u toj trećoj državi, i; - sva društva podliježu porezu na dobit bez izuzeća, posebno na kamate i licence, i svako prihvaća formu društva s ograničenom odgovornošću [1]. 3. Postojeći sporazumi o dvostrukom oporezivanju između Švicarske i država članica kojima se predviđaju povoljniji uvjeti oporezivanja isplate dividendi, kamata i licenci ostaju nepromijenjeni. Članak 10. Prestanak Sporazuma Bilo koja ugovorna stranka može raskinuti ovaj Sporazum pisanom obavijesti o raskidu upućenoj drugoj ugovornoj stranci. Raskid će stupiti na snagu prvog dana u mjesecu koji slijedi nakon isteka razdoblja od 12 mjeseci od datuma obavijesti o raskidu. U slučaju prestanka Sporazuma sve informacije koje su prethodno zaprimljene na temelju ovog Sporazuma i dalje će biti povjerljive i podložne članku 6. ovog Sporazuma. Članak 11. Teritorijalno područje primjene Ovaj Sporazum primjenjuje se, s jedne strane, na državna područja država članica u kojima se primjenjuje Ugovor o funkcioniranju Europske unije i uz uvjete utvrđene u tom Ugovoru i, s druge strane, na Švicarsku. PRILOG I. Zajednički standard izvješćivanja i dubinske analize za informacije o financijskim računima (‚zajednički standard izvješćivanja’) Odjeljak I.: Opći zahtjevi za izvješćivanje A. Podložno stavcima C do E svaka izvještajna financijska institucija mora izvijestiti nadležno tijelo svoje jurisdikcije (država članica ili Švicarska) o sljedećim informacijama u odnosu na svaki račun o kojem se izvješćuje i koji pripada toj izvještajnoj financijskoj instituciji: 1. ime, adresa, jurisdikcija (jurisdikcije) rezidentnosti (država članica ili Švicarska), porezni identifikacijski broj (porezni identifikacijski brojevi), datum i mjesto rođenja (u slučaju fizičke osobe) svake osobe o kojoj se izvješćuje i koja je imatelj računa s obzirom na račun i, u slučaju svih subjekata koji su imatelji računa i za koje je, nakon primjene postupaka dubinske analize u skladu s odjeljcima V., VI. i VII., utvrđeno da ima najmanje jednu osobu koja ima kontrolu, a koja je osoba o kojoj se izvješćuje, ime, adresa, jurisdikcija (jurisdikcije) (država članica, Švicarska ili druga jurisdikcija) rezidentnosti i porezni identifikacijski broj (porezni identifikacijski brojevi) subjekta te ime, adresa, jurisdikcija (jurisdikcije) (država članica ili Švicarska) rezidentnosti, porezni identifikacijski broj (porezni identifikacijski brojevi) te datum i mjesto rođenja svake osobe o kojoj se izvješćuje; 2. broj računa (ili, u nedostatku broja računa, funkcionalno istovjetna oznaka); 3. naziv i identifikacijski broj (ako postoji) izvještajne financijske institucije; 4. stanje računa ili vrijednost (uključujući, u slučaju ugovora o osiguranju ili ugovora o rentnom osiguranju uz mogućnost isplate otkupne vrijednosti police, novčanu vrijednost ili otkupnu vrijednost) na kraju relevantne kalendarske godine ili drugog odgovarajućeg izvještajnog razdoblja ili, ako je tijekom te godine ili tog razdoblja račun zatvoren, zatvaranje računa; 5. u slučaju svih skrbničkih računa: a) ukupni bruto iznos kamata, ukupni bruto iznos dividendi i ukupni bruto iznos drugog dohotka ostvarenog od imovine na računu, u svakom slučaju ono što je plaćeno ili pripisano na račun (ili s obzirom na račun) tijekom kalendarske godine ili drugog odgovarajućeg izvještajnog razdoblja; i b) ukupni bruto prihodi od prodaje ili otkupa financijske imovine plaćeni ili pripisani na račun tijekom kalendarske godine ili drugog odgovarajućeg izvještajnog razdoblja u kojem je izvještajna financijska institucija djelovala kao skrbnik, broker, ovlaštenik ili zastupnik imatelja računa po nekoj drugoj osnovi; 6. u slučaju svih depozitnih računa, ukupni bruto iznos kamata plaćenih ili pripisanih na račun tijekom kalendarske godine ili drugog odgovarajućeg izvještajnog razdoblja; i 7. u slučaju svih računa koji nisu opisani u stavku A podstavcima 5. ili 6., ukupni bruto iznos plaćen ili pripisan na račun imatelja računa tijekom kalendarske godine ili drugog odgovarajućeg izvještajnog razdoblja u kojem je izvještajna financijska institucija obveznik ili dužnik, uključujući agregirani iznos isplata po osnovi otkupa imatelju računa tijekom kalendarske godine ili drugog odgovarajućeg izvještajnog razdoblja. B. U dostavljenim informacijama mora biti utvrđena valuta u kojoj je svaki iznos nominiran. C. Neovisno o stavku A podstavku 1., za svaki račun o kojem se izvješćuje, a koji je postojeći račun, nije potrebno navesti porezni identifikacijski broj (porezne identifikacijske brojeve) ili datum rođenja ako taj porezni identifikacijski broj (ti porezni identifikacijski brojevi) ili datum rođenja nisu u evidenciji izvještajne financijske institucije te se, na temelju domaćeg prava ili pravnih instrumenata Europske unije (ako se primjenjuju), od te izvještajne financijske institucije inače ne zahtijeva prikupljanje tih podataka. Međutim od izvještajne financijske institucije zahtijeva se da upotrijebi odgovarajuće napore kako bi pribavila porezni identifikacijski broj (porezne identifikacijske brojeve) i datum rođenja za postojeće račune do kraja druge kalendarske godine koja slijedi nakon godine u kojoj se za postojeće račune utvrdilo da su računi o kojima se izvješćuje. D. Neovisno o stavku A. podstavku 1., porezni identifikacijski broj nije potrebno navesti ako dotična država članica, Švicarska ili druga jurisdikcija rezidentnosti ne izdaje porezni identifikacijski broj. E. Neovisno o stavku A podstavku 1., mjesto rođenja nije potrebno navesti osim ako se od izvještajne financijske institucije inače traži da ga pribavi i navede na temelju domaćeg prava te je ta informacija dostupna među podacima koji se mogu pretraživati elektroničkim putem i koji se vode u izvještajnoj financijskoj instituciji. Odjeljak II.: Opći zahtjevi za dubinsku analizu A. Račun se tretira kao račun o kojem se izvješćuje s početkom od datuma kada se utvrdilo da je riječ o takvom računu, u skladu s postupcima dubinske analize iz odjeljaka II. do VII. i, ako nije drukčije predviđeno, informacije u pogledu računa o kojem se izvješćuje moraju se prijavljivati jednom godišnje u kalendarskoj godini koja slijedi nakon godine na koju se informacije odnose. B. Stanje ili vrijednost računa utvrđuje se posljednjeg dana kalendarske godine ili drugog odgovarajućeg izvještajnog razdoblja. C. Kada se prag stanja ili vrijednosti utvrđuje posljednjeg dana kalendarske godine, odgovarajuće stanje ili vrijednost utvrđuju se posljednjeg dana izvještajnog razdoblja koje završava tom kalendarskom godinom ili u toj kalendarskoj godini. D. Svaka država članica ili Švicarska može dopustiti izvještajnim financijskim institucijama da se koriste pružateljima usluga za ispunjivanje obveza uvedenih za te izvještajne financijske institucije, a koje se odnose na izvješćivanje i dubinsku analizu, u smislu domaćeg prava, ali te obveze ostaju odgovornost izvještajnih financijskih institucija. E. Svaka država članica ili Švicarska može dopustiti izvještajnim financijskim institucijama da primjenjuju postupke dubinske analize za nove račune na postojeće račune, a postupke dubinske analize za račune velike vrijednosti na račune male vrijednosti. Ako država članica ili Švicarska dopuštaju da se postupci dubinske analize za nove račune primjenjuju na postojeće račune, nastavljaju se primjenjivati pravila koja se inače primjenjuju na postojeće račune. Odjeljak III. Dubinska analiza postojećih računa fizičkih osoba Sljedeći postupci primjenjuju se za potrebe utvrđivanja računa o kojima se izvješćuje među postojećim računima fizičkih osoba. A. Računi koje nije potrebno provjeravati, utvrđivati ili prijavljivati. Postojeći račun fizičke osobe koji je ugovor o osiguranju ili ugovor o rentnom osiguranju uz mogućnost isplate otkupne vrijednosti police nije potrebno provjeravati, utvrđivati ili prijavljivati, uz uvjet da se izvještajna financijska institucija zakonom djelotvorno sprečava u prodaji takvih ugovora rezidentima jurisdikcije podložne izvješćivanju. B. Računi male vrijednosti. Sljedeći postupci primjenjuju se s obzirom na račune male vrijednosti. 1. Adresa prebivališta. Ako izvještajna financijska institucija u svojoj evidenciji ima trenutačnu adresu prebivališta za imatelja računa koji je fizička osoba na temelju dokumentiranog dokaza, izvještajna financijska institucija može imatelja računa fizičku osobu tretirati kao da je rezident u svrhu oporezivanja u državi članici ili Švicarskoj ili drugoj jurisdikciji u kojoj se adresa nalazi u svrhu utvrđivanja je li taj imatelj računa koji je fizička osoba osoba o kojoj se izvješćuje. 2. Pretraživanje elektroničke evidencije. Ako se izvještajna financijska institucija ne oslanja na trenutačnu adresu prebivališta za imatelja računa koji je fizička osoba na temelju dokumentiranog dokaza, kako je utvrđeno u stavku B podstavku 1., ona mora provjeriti podatke koji se mogu pretraživati elektroničkim putem i koji se vode u izvještajnoj financijskoj instituciji s obzirom na svaku od sljedećih indicija i primijeniti stavak B podstavke 3. do 6.: a) za imatelja računa utvrđeno je da je rezident jurisdikcije podložne izvješćivanju; b) trenutačna poštanska adresa ili adresa prebivališta (uključujući poštanski pretinac) nalazi se u jurisdikciji podložnoj izvješćivanju; c) najmanje je jedan telefonski broj u jurisdikciji podložnoj izvješćivanju, a telefonski broj u Švicarskoj ili državi članici izvještajne financijske institucije, ovisno o slučaju, ne postoji; d) dani su trajni nalozi (osim s obzirom na depozitni račun) za prijenos sredstava na račun koji se vodi u jurisdikciji podložnoj izvješćivanju; e) trenutačno važeća punomoć ili ovlaštenje za potpisivanje dodijeljeno je osobi koja ima adresu u jurisdikciji podložnoj izvješćivanju; ili f) nalog za zadržavanje pošte ili adresa iz usluge u jurisdikciji podložnoj izvješćivanju ako izvještajna financijska institucija ima samo tu adresu imatelja računa u svojoj evidenciji. 3. Ako se elektroničkim pretraživanjem ne otkrije nijedna od indicija navedenih u stavku B podstavku 2., dodatne mjere nije potrebno poduzimati sve dok ne nastupe izmijenjene okolnosti na temelju kojih se najmanje jedna indicija može povezati s računom ili dok račun ne postane račun velike vrijednosti. 4. Otkrije li se elektroničkim pretraživanjem bilo koja od indicija navedenih u stavku B podstavku 2. točkama (a) do (e) ili izmijenjene okolnosti dovedu do toga da se najmanje jedna indicija može povezati s računom, izvještajna financijska institucija mora imatelja računa tretirati kao da je rezident u svrhu oporezivanja u svakoj jurisdikciji podložnoj izvješćivanju za koju je utvrđena indicija, osim ako odluči primijeniti stavak B podstavak 6. i ako se jedan od izuzetaka iz tog stavka primjenjuje na taj račun. 5. Ako se elektroničkim pretraživanjem za imatelja računa otkrije nalog za zadržavanje pošte ili adresa iz usluge i nijedna druga adresa i nijedna druga indicija navedena u stavku B podstavku 2. točkama (a) do (e), izvještajna financijska institucija mora, prema redoslijedu koji je najprikladniji s obzirom na okolnosti, primijeniti pretraživanje evidencija koje se vode na papiru koje je opisano u stavku C podstavku 2., ili mora od imatelja računa nastojati pribaviti izjavu o rezidentnosti ili dokumentirani dokaz radi utvrđivanja rezidentnosti u svrhu oporezivanja takvog imatelja računa. Ako se pretraživanjem evidencija na papiru ne utvrdi indicija, a pokušaj dobivanja izjave o rezidentnosti od imatelja računa ili dokumentiranog dokaza ne bude uspješan, izvještajna financijska institucija mora prijaviti takav račun nadležnom tijelu svoje države članice ili švicarskom nadležnom tijelu, ovisno o slučaju, kao nedokumentirani račun. 6. Neovisno o pronalaženju indicija u skladu sa stavkom B podstavkom 2. od izvještajne financijske institucije ne zahtijeva se da imatelja računa tretira kao da je riječ o rezidentu jurisdikcije podložne izvješćivanju ako: a) informacije o imatelju računa sadržavaju podatak o trenutačnoj poštanskoj adresi ili adresi prebivališta u jurisdikciji podložnoj izvješćivanju, najmanje jedan telefonski broj u jurisdikciji podložnoj izvješćivanju (a ne sadržavaju telefonski broj u Švicarskoj ili državi članici izvještajne financijske institucije, ovisno o slučaju) ili trajni nalog (s obzirom na financijske račune osim depozitnih računa) za prijenos sredstava na račun koji se vodi u jurisdikciji podložnoj izvješćivanju, a izvještajna financijska institucija ishodila je ili prethodno provjerila i u evidenciji ima: i. izjavu imatelja računa o rezidentnosti u jurisdikciji (jurisdikcijama) (država članica, Švicarska ili druge jurisdikcije) tog imatelja računa koja ne uključuje tu jurisdikciju podložnu izvješćivanju; i ii. dokumentirani dokaz kojim se utvrđuje da račun imatelja računa ima status računa o kojemu se ne izvješćuje. b) informacije o imatelju računa sadržavaju trenutačno važeću punomoć ili ovlaštenje za potpisivanje dodijeljene osobi koja ima adresu u jurisdikciji podložnoj izvješćivanju, a izvještajna financijska institucija ishodila je ili prethodno provjerila i u evidenciji ima: i. izjavu imatelja računa o rezidentnosti u jurisdikciji (jurisdikcijama) (država članica, Švicarska ili druge jurisdikcije) tog imatelja računa koja ne uključuje tu jurisdikciju podložnu izvješćivanju; ili ii. dokumentirani dokaz kojim se utvrđuje da račun imatelja računa ima status računa o kojemu se ne izvješćuje. C. Napredni postupci provjere računa velike vrijednosti. Sljedeći napredni postupci provjere primjenjuju se na račune velike vrijednosti. 1. Pretraživanje elektroničke evidencije. S obzirom na račune velike vrijednosti, izvještajna financijska institucija mora provjeravati podatke koji se mogu pretraživati elektroničkim putem, a koji se vode u izvještajnoj financijskoj instituciji za svaku od indicija opisanih u stavku B podstavku 2. 2. Pretraživanje evidencija koje se vode na papiru. Ako baze podataka izvještajne financijske institucije koje je moguće elektronički pretražiti sadržavaju polja kojima su obuhvaćene sve informacije opisane u stavku C podstavku 3., tada nije potrebno daljnje pretraživanje evidencija koje se vode na papiru. Ako elektroničkim bazama podataka nisu obuhvaćene sve te informacije, izvještajna financijska institucija mora za račune velike vrijednosti izvršiti provjeru i trenutačne glavne datoteke klijenata, te sljedećih isprava povezanih s računom, ako podaci o njima nisu sadržani u trenutačnoj glavnoj datoteci klijenata, koje je izvještajna financijska institucija prikupila u posljednjih pet godina za svaku indiciju opisanu u stavku B podstavku 2.: a) najnoviji prikupljeni dokumentirani dokaz o računu; b) najnoviji ugovor ili isprave o otvaranju računa; c) najnovija dokumentacija koju je izvještajna financijska institucija prikupila u skladu s postupcima AML/KYC ili u druge regulatorne svrhe; d) svaki obrazac trenutačno važeće punomoći ili ovlaštenja za potpisivanje; i e) svaki trenutačno važeći trajni nalog (osim s obzirom na depozitni račun) za prijenos sredstava. 3. Iznimka kada baze podataka sadržavaju dostatne informacije. Izvještajna financijska institucija nije dužna pretraživati evidenciju koja se vodi na papiru opisanu u stavku C podstavku 2. ako informacije izvještajne financijske institucije koje se mogu elektronički pretraživati sadržavaju sljedeće: a) status rezidentnosti imatelja računa; b) adresu prebivališta imatelja računa i važeću poštansku adresu trenutačno u spisu izvještajne financijske institucije; c) telefonski broj (telefonske brojeve) imatelja računa koji je (koji su) trenutačno u spisu izvještajne financijske institucije, ako postoji; d) u slučaju financijskih računa koji nisu depozitni računi, informacije o tome postoje li trajni nalozi za prijenos sredstava s računa na drugi račun (uključujući račun u drugoj podružnici izvještajne financijske institucije ili u drugoj financijskoj instituciji); e) informacije o tome postoji li trenutačno važeća adresa iz usluge ili nalog za zadržavanje pošte za imatelja računa; i f) informacije o tome postoji li punomoć ili ovlaštenje za potpisivanje po računu. 4. Provjera stvarnih saznanja osobnog bankara klijenta. Osim pretraživanja evidencija koje se vode elektronički i na papiru, opisanih u stavku C podstavcima 1. i 2., izvještajna financijska institucija mora svaki račun velike vrijednosti koji vodi osobni bankar (uključujući svaki financijski račun koji se agregira s tim računom velike vrijednosti) tretirati kao račun o kojem se izvješćuje, ako osobni bankar ima stvarna saznanja o tome da je imatelj računa osoba o kojoj se izvješćuje. 5. Učinak utvrđivanja indicija. a) Ako naprednom provjerom računa velike vrijednosti opisanom u stavku C nije utvrđena nijedna indicija iz stavka B podstavka 2. i ako je utvrđeno da račun ne drži osoba o kojoj se izvješćuje iz stavka C podstavka 4., nije potrebno provoditi daljnje mjere sve dok ne nastupi promjena okolnosti na temelju koje se s računom može povezati najmanje jedna indicija. b) Ako se naprednom provjerom računa velike vrijednosti opisanom u stavku C otkrije bilo koja indicija iz stavka B podstavka 2. točaka (a) do (e) ili ako nastupi naknadna promjena okolnosti na temelju koje se najmanje jedna indicija može povezati s računom, izvještajna financijska institucija mora takav račun tretirati kao račun o kojem se izvješćuje s obzirom na svaku jurisdikciju podložnu izvješćivanju za koju je indicija utvrđena, osim ako odluči primijeniti stavak B podstavak 6. i ako se na taj račun odnosi jedna od iznimki iz tog podstavka. c) Ako je naprednom provjerom računa velike vrijednosti opisanom u stavku C utvrđen nalog za zadržavanje pošte ili adresa iz usluge te za imatelja računa nije utvrđena nijedna druga adresa i nijedna druga indicija navedena u stavku B podstavku 2. točkama (a) do (e), izvještajna financijska institucija mora od tog imatelja računa dobiti izjavu o rezidentnosti ili dokumentirani dokaz radi utvrđivanja rezidentnosti imatelja računa u svrhu oporezivanja. Ako izvještajna financijska institucija ne može dobiti takvu izjavu o rezidentnosti imatelja računa ili dokumentirani dokaz, ona mora nadležnom tijelu svoje države članice ili švicarskom nadležnom tijelu, ovisno o slučaju, prijaviti račun kao nedokumentirani račun. 6. Ako na dan 31. prosinca koji prethodi stupanju na snagu Protokola o izmjeni potpisanog na dan [XXXX] postojeći račun fizičke osobe nije račun velike vrijednosti, no postane račun velike vrijednosti na posljednji dan sljedeće kalendarske godine, izvještajna financijska institucija mora provesti postupke napredne provjere tog računa opisane u stavku C u kalendarskoj godini koja slijedi nakon godine u kojoj je taj račun postao račun velike vrijednosti. Ako se na temelju te provjere za takav račun utvrdi da je račun o kojem se izvješćuje, izvještajna financijska institucija mora dostaviti tražene informacije o takvom računu u odnosu na godinu u kojoj je utvrđeno da se radi o računu o kojem se izvješćuje i za sljedeće godine na godišnjoj razini, osim ako imatelj računa prestane biti osoba o kojoj se izvješćuje. 7. Nakon što izvještajna financijska institucija primijeni postupke napredne provjere opisane u stavku C na račun velike vrijednosti, od izvještajne financijske institucije ne zahtijeva se da ponovno primjenjuje takve postupke, osim provjere osobnog bankara opisane u stavku C podstavku 4., na isti račun velike vrijednosti u bilo kojoj sljedećoj godini, osim ako je račun nedokumentiran, a u tom bi ih slučaju izvještajna financijska institucija trebala primjenjivati jednom godišnje sve dok takav račun prestane biti nedokumentiran. 8. Dođe li do promjena okolnosti s obzirom na račun velike vrijednosti na temelju kojih se najmanje jedna indicija opisana u stavku B podstavku 2. može povezati s računom, izvještajna financijska institucija mora račun tretirati kao račun o kojem se izvješćuje s obzirom na svaku jurisdikciju podložnu izvješćivanju i za koju je utvrđena indicija, osim ako odluči primijeniti stavak B podstavak 6. i ako se na taj račun odnosi jedna od iznimki iz tog podstavka. 9. Izvještajna financijska institucija mora provesti postupke s pomoću kojih osobni bankar može utvrditi svaku promjenu okolnosti računa. Na primjer, ako osobni bankar dobije obavijest da imatelj računa ima novu poštansku adresu u jurisdikciji podložnoj izvješćivanju, izvještajna financijska institucija dužna je novu adresu smatrati promjenom okolnosti i, ako odluči primijeniti stavak B podstavak 6., dužna je od imatelja računa prikupiti odgovarajuću dokumentaciju. D. Provjera postojećih računa velike vrijednosti fizičkih osoba mora biti dovršena u roku od jedne godine od stupanja na snagu Protokola o izmjeni potpisanog na dan [XXXX]. Provjera postojećih računa male vrijednosti fizičkih osoba mora biti dovršena u roku od dvije godine od stupanja na snagu Protokola o izmjeni potpisanog na dan [XXXX]. E. Svaki postojeći račun fizičke osobe za koji je utvrđeno da je račun o kojem se izvješćuje na temelju ovog odjeljka mora se tretirati kao račun o kojem se izvješćuje u svim sljedećim godinama, osim ako imatelj računa prestane biti osoba o kojoj se izvješćuje. Odjeljak IV.: Dubinska analiza novih računa fizičkih osoba Sljedeći postupci primjenjuju se u svrhu utvrđivanja računa o kojima se izvješćuje među novim računima fizičkih osoba. A. S obzirom na nove račune fizičkih osoba, nakon otvaranja računa izvještajna financijska institucija mora dobiti izjavu o rezidentnosti imatelja računa, koja može biti dio dokumentacije koja prati otvaranje računa, a koja omogućuje izvještajnoj financijskoj instituciji da utvrdi rezidentnost imatelja računa u svrhu oporezivanja te da potvrdi opravdanost te izjave o rezidentnosti na temelju informacija koje je izvještajna financijska institucija pribavila u vezi s otvaranjem računa, uključujući svu dokumentaciju prikupljenu u skladu s postupcima AML/KYC. B. Ako se na temelju izjave o rezidentnosti imatelja računa ustanovi da je imatelj računa rezident u svrhu oporezivanja u jurisdikciji podložnoj izvješćivanju, izvještajna financijska institucija mora tretirati račun kao račun o kojem se izvješćuje, a izjava o rezidentnosti mora sadržavati i porezni identifikacijski broj imatelja računa s obzirom na tu jurisdikciju podložnu izvješćivanju (podložno odjeljku I. stavku D.) i datum rođenja. C. Ako se promijene okolnosti s obzirom na novi račun fizičke osobe tako da izvještajna financijska institucija sazna ili ima razloga vjerovati da je izvorna izjava o rezidentnosti netočna ili nepouzdana, izvještajna financijska institucija ne može se osloniti na izvornu izjavu o rezidentnosti i mora pribaviti valjanu izjavu o rezidentnosti kojom se utvrđuje rezidentnost u svrhu oporezivanja imatelja računa. Odjeljak V.: Dubinska analiza postojećih računa subjekata Sljedeći postupci primjenjuju se u svrhu utvrđivanja računa o kojima se izvješćuje među postojećim računima subjekata. A. Računi subjekata koje nije potrebno provjeravati, utvrđivati ili prijavljivati. Osim ako izvještajna financijska institucija odluči drukčije, bilo u odnosu na sve postojeće račune subjekata ili zasebno za svaku jasno utvrđenu skupinu takvih računa, postojeći račun subjekta čije agregirano stanje računa ili vrijednost na dan 31. prosinca koji prethodi stupanju na snagu Protokola o izmjeni potpisanog na dan [XXXX] ne premašuje iznos od 250 000 USD ili istovrijedni iznos nominiran u domaćoj valuti svake države članice ili Švicarske, nije potrebno provjeravati, utvrđivati ili prijavljivati kao račun o kojem se izvješćuje sve dok agregirano stanje računa ili vrijednost ne bude veća od tog iznosa na posljednji dan u bilo kojoj sljedećoj kalendarskoj godini. B. Računi subjekata koji podliježu provjeri. Postojeći račun subjekta čije agregirano stanje računa ili vrijednost na dan 31. prosinca koji prethodi stupanju na snagu Protokola o izmjeni potpisanog na dan [XXXX] premašuje iznos od 250 000 USD ili istovrijedni iznos nominiran u domaćoj valuti svake države članice ili Švicarske, i postojeći račun subjekta čije stanje na dan 31. prosinca koji prethodi stupanju na snagu Protokola o izmjeni potpisanog na dan [XXXX] ne premašuje taj iznos, ali čije agregirano stanje računa ili vrijednost na posljednji dan bilo koje sljedeće kalendarske godine premaši taj iznos, mora se provjeriti u skladu s postupcima utvrđenima u stavku D. C. Računi subjekata o kojima treba izvješćivati. U pogledu postojećih računa subjekata opisanih u stavku B, samo računi čiji je vlasnik najmanje jedan subjekt koji je osoba o kojoj se izvješćuje ili su njihovi vlasnici pasivni NFE-ovi s najmanje jednom osobom koja ima kontrolu, a koja je osoba o kojoj se izvješćuje, smatraju se računima o kojima se izvješćuje. D. Postupci provjere radi utvrđivanja računa subjekata o kojima treba izvješćivati. Na postojeće račune subjekata opisane u stavku B izvještajna financijska institucija mora primijeniti sljedeće postupke provjere kako bi utvrdila je li imatelj računa jedna ili više osoba o kojima se izvješćuje ili pasivni NFE-ovi s najmanje jednom osobom koja ima kontrolu, a koja je osoba o kojoj se izvješćuje: 1. Utvrđivanje je li subjekt osoba o kojoj se izvješćuje. a) Provjera informacija koje se čuvaju u regulatorne svrhe ili radi odnosa s klijentom (uključujući informacije prikupljene u skladu s postupcima AML/KYC) kako bi se utvrdilo ukazuju li te informacije na to da je imatelj računa rezident u jurisdikciji podložnoj izvješćivanju. Informacije koje za te potrebe upućuju na to da je imatelj računa rezident u jurisdikciji podložnoj izvješćivanju uključuju informacije o mjestu osnivanja ili organiziranja ili adresu u jurisdikciji podložnoj izvješćivanju. b) Ako informacije upućuju na to da je imatelj računa rezident u jurisdikciji podložnoj izvješćivanju, izvještajna financijska institucija mora račun tretirati kao račun o kojem se izvješćuje, osim ako dobije izjavu o rezidentnosti imatelja računa ili na temelju informacija kojima raspolaže ili javno dostupnih informacija opravdano utvrdi da imatelj računa nije osoba o kojoj se izvješćuje. 2. Utvrđivanje je li subjekt pasivni NFE s najmanje jednom osobom koja ima kontrolu, a koja je osoba o kojoj se izvješćuje. U pogledu imatelja računa postojećeg računa subjekta (uključujući subjekt koji je osoba o kojoj se izvješćuje) izvještajna financijska institucija mora utvrditi je li imatelj računa pasivni NFE s najmanje jednom osobom koja ima kontrolu, a koja je osoba o kojoj se izvješćuje. Ako je bilo koja od osoba koje imaju kontrolu nad pasivnim NFE-om osoba o kojoj se izvješćuje, tada se račun mora smatrati računom o kojem se izvješćuje. Pri tom utvrđivanju izvještajna financijska institucija mora slijediti upute iz stavka D podstavka 2. točaka (a) do (c) prema redoslijedu koji je najprikladniji s obzirom na okolnosti. a) Utvrđivanje je li imatelj računa pasivni NFE. Radi utvrđivanja je li imatelj računa pasivni NFE, izvještajna financijska institucija mora dobiti izjavu o rezidentnosti imatelja računa radi utvrđivanja njegova statusa, osim ako raspolaže informacijama ili ako su javno dostupne informacije na temelju kojih se može opravdano utvrditi da je imatelj računa aktivan NFE ili financijska institucija osim investicijskog subjekta opisanog u odjeljku VIII. stavku A podstavku 6. točki (b) koja nije financijska institucija sudjelujuće jurisdikcije. b) Utvrđivanje osoba koje imaju kontrolu nad imateljem računa. Za potrebe utvrđivanja osoba koje imaju kontrolu nad imateljem računa, izvještajna financijska institucija može se osloniti na informacije koje se prikupljaju i čuvaju u skladu s postupcima AML/KYC. c) Utvrđivanje je li osoba koja ima kontrolu nad pasivnim NFE-om osoba o kojoj se izvješćuje. Za potrebe utvrđivanja je li osoba koja ima kontrolu nad pasivnim NFE-om osoba o kojoj se izvješćuje, izvještajna financijska institucija može se osloniti na sljedeće: i. informacije koje se prikupljaju i čuvaju u skladu s postupcima AML/KYC u slučaju postojećeg računa subjekta koji vodi najmanje jedan NFE s agregiranim stanjem računa ili vrijednosti koja ne premašuje iznos od 1 000 000 USD ili istovrijedan iznos nominiran u domaćoj valuti svake države članice ili Švicarske; ili ii. izjavu o rezidentnosti imatelja računa ili osobe koja ima kontrolu iz jurisdikcije (jurisdikcija) (država članica, Švicarska ili druge jurisdikcije) u kojoj (kojima) je osoba koja ima kontrolu rezident u svrhu oporezivanja. E. Vremenski okvir za provjere i dodatni postupci koji se primjenjuju na postojeće račune subjekata. 1. Provjera postojećih računa subjekata čije agregirano stanje računa ili vrijednost na dan 31. prosinca koji prethodi stupanju na snagu Protokola o izmjeni potpisanog na dan [XXXX] premašuje iznos od 250 000 USD ili istovrijedni iznos nominiran u domaćoj valuti svake države članice ili Švicarske mora biti okončana u roku od dvije godine od stupanja na snagu. 2. Provjera postojećih računa subjekata s agregiranim stanjem računa ili vrijednosti koja na dan 31. prosinca koji prethodi stupanju na snagu Protokola o izmjeni potpisanog na dan [XXXX] ne premašuje iznos od 250 000 USD ili istovrijedni iznos nominiran u domaćoj valuti svake države članice ili Švicarske, ali na dan 31. prosinca sljedeće godine premašuje taj iznos, mora biti okončana u kalendarskoj godini nakon godine u kojoj agregirano stanje računa ili vrijednost premašuje taj iznos. 3. Ako se promijene okolnosti u vezi s postojećim računom subjekta na temelju kojih izvještajna financijska institucija sazna ili ima razloga vjerovati da je izjava o rezidentnosti ili druga dokumentacija u vezi s računom netočna ili nepouzdana, izvještajna financijska institucija mora ponovno utvrditi status računa u skladu s postupcima utvrđenima u stavku D. Odjeljak VI.: Dubinska analiza novih računa subjekata Sljedeći postupci primjenjuju se u svrhu utvrđivanja računa o kojima se izvješćuje među novim računima subjekata. A. Postupci provjere radi utvrđivanja računa subjekata o kojima treba izvješćivati. Za nove račune subjekata izvještajna financijska institucija mora primjenjivati sljedeće postupke provjere kako bi se utvrdilo je li račun u vlasništvu jedne ili više osoba o kojima se izvješćuje ili pasivnih NFE-ova s najmanje jednom osobom koja ima kontrolu, a koja je osoba o kojoj se izvješćuje: 1. Utvrđivanje je li subjekt osoba o kojoj se izvješćuje. a) Pribavljanje izjave o rezidentnosti imatelja računa koja može biti dio dokumentacije koja prati otvaranje računa, a koja omogućuje izvještajnoj financijskoj instituciji da utvrdi rezidentnost imatelja računa u svrhu oporezivanja, te da potvrdi opravdanost te izjave o rezidentnosti na temelju informacija koje je izvještajna financijska institucija pribavila u vezi s otvaranjem računa, uključujući svu dokumentaciju prikupljenu u skladu s postupcima AML/KYC. Ako subjekt potvrdi da nema prebivališta u svrhu oporezivanja, izvještajna financijska institucija može se osloniti na adresu glavnog ureda subjekta radi utvrđivanja rezidentnosti imatelja računa. b) Ako izjava o rezidentnosti imatelja računa upućuje na to da je imatelj računa rezident u jurisdikciji podložnoj izvješćivanju, izvještajna financijska institucija mora tretirati račun kao račun o kojem se izvješćuje, osim ako na temelju informacija koje posjeduje ili koje su javno dostupne opravdano utvrdi da imatelj računa nije osoba o kojoj se izvješćuje s obzirom na tu jurisdikciju podložnu izvješćivanju. 2. Utvrđivanje je li subjekt pasivni NFE s najmanje jednom osobom koja ima kontrolu, a koja je osoba o kojoj se izvješćuje. Što se tiče imatelja računa novog računa subjekta (uključujući subjekt koji je osoba o kojoj se izvješćuje) izvještajna financijska institucija mora utvrditi je li imatelj računa pasivni NFE s najmanje jednom osobom koja ima kontrolu, a koja je osoba o kojoj se izvješćuje. Ako je bilo koja od osoba koje imaju kontrolu nad pasivnim NFE-om osoba o kojoj se izvješćuje, tada račun mora tretirati kao račun o kojem se izvješćuje. Pri tom utvrđivanju izvještajna financijska institucija mora slijediti upute iz stavka A podstavka 2. točaka (a) do (c) prema redoslijedu koji je najprikladniji s obzirom na okolnosti. a) Utvrđivanje je li imatelj računa pasivni NFE. Za potrebe utvrđivanja je li imatelj računa pasivni NFE, izvještajna financijska institucija mora dobiti izjavu o rezidentnosti imatelja računa radi utvrđivanja njegova statusa, osim ako raspolaže informacijama ili ako su javno dostupne informacije na temelju kojih se može opravdano utvrditi da je imatelj računa aktivni NFE ili financijska institucija osim investicijskog subjekta opisanog u odjeljku VIII. stavku A podstavku 6. točki (b) koja nije financijska institucija sudjelujuće jurisdikcije. b) Utvrđivanje osoba koje imaju kontrolu nad imateljem računa. Za potrebe utvrđivanja osoba koje imaju kontrolu nad imateljem računa, izvještajna financijska institucija može se osloniti na informacije koje se prikupljaju i čuvaju u skladu s postupcima AML/KYC. c) Utvrđivanje je li osoba koja ima kontrolu nad pasivnim NFE-om osoba o kojoj se izvješćuje. Za potrebe utvrđivanja je li osoba koja ima kontrolu nad pasivnim NFE-om osoba o kojoj se izvješćuje, izvještajna financijska institucija može se osloniti na izjavu o rezidentnosti imatelja računa ili osobe koja ima kontrolu. Odjeljak VII.: Posebna pravila dubinske analize Sljedeća dodatna pravila primjenjuju se u provedbi postupaka dubinske analize koji su gore opisani: A. Oslanjanje na izjave o rezidentnosti imatelja računa i dokumentirane dokaze. Izvještajna financijska institucija ne smije se oslanjati na izjavu o rezidentnosti imatelja računa ili dokumentirane dokaze ako izvještajna financijska institucija sazna ili ima razloga vjerovati da su izjava o rezidentnosti ili dokumentirani dokaz netočni ili nepouzdani. B. Alternativni postupci za financijske račune u vlasništvu fizičkih osoba korisnika ugovora o osiguranju ili ugovora o rentnom osiguranju uz mogućnost isplate otkupne vrijednosti police i za skupni ugovor o osiguranju ili skupni ugovor o rentnom osiguranju uz mogućnost isplate otkupne vrijednosti police. Izvještajna financijska institucija može pretpostaviti da fizička osoba korisnik (osim vlasnika) ugovora o osiguranju ili ugovora o rentnom osiguranju uz mogućnost isplate otkupne vrijednosti police koja prima naknadu u slučaju smrti nije osoba o kojoj se izvješćuje i može tretirati takav financijski račun kao račun drukčiji od računa o kojemu se izvješćuje, osim ako izvještajna financijska institucija ima stvarna saznanja ili razloga vjerovati da je korisnik osoba o kojoj se izvješćuje. Izvještajna financijska institucija ima razloga vjerovati da je korisnik ugovora o osiguranju ili ugovora o rentnom osiguranju uz mogućnost isplate otkupne vrijednosti police osoba o kojoj se izvješćuje ako informacije koje je prikupila izvještajna financijska institucija i koje su povezane s korisnikom sadrže indicije, kako je opisano u odjeljku III. stavku B. Ako izvještajna financijska institucija ima stvarna saznanja ili razloge vjerovati da je korisnik osoba o kojoj se izvješćuje, izvještajna financijska institucija mora primijeniti postupke iz odjeljka III. stavka B. Država članica ili Švicarska imaju mogućnost dopustiti izvještajnim financijskim institucijama da tretiraju financijski račun koji je udio člana u skupnom ugovoru o osiguranju ili skupnom ugovoru o rentnom osiguranju uz mogućnost isplate otkupne vrijednosti police kao financijski račun koji nije račun o kojem se izvješćuje do datuma na koji se iznos isplaćuje zaposleniku / imatelju certifikata ili korisniku, ako financijski račun koji je udio člana u skupnom ugovoru o osiguranju ili skupnom ugovoru o rentnom osiguranju uz mogućnost isplate otkupne vrijednosti police ispunjava sljedeće uvjete: a) skupni ugovor o osiguranju ili skupni ugovor o rentnom osiguranju uz mogućnost isplate otkupne vrijednosti police izdan je poslodavcu i njime je obuhvaćeno najmanje 25 zaposlenika / imatelja certifikata; b) zaposlenici / imatelji certifikata imaju pravo primiti svaku ugovorenu vrijednost koja se odnosi na njihove udjele i imenovati korisnike naknade koja se isplaćuje u slučaju zaposlenikove smrti; i c) agregirani iznos koji se isplaćuje svakom zaposleniku / imatelju certifikata ili korisniku ne premašuje iznos od 1 000 000 USD ili istovrijedni iznos nominiran u domaćoj valuti svake države članice ili Švicarske. Pojam ‚skupni ugovor o osiguranju uz mogućnost isplate otkupne vrijednosti police’ znači ugovor o osiguranju uz mogućnost isplate otkupne vrijednosti police kojim se: i. osiguravaju fizičke osobe koje su povezane preko poslodavca, trgovinskog udruženja, sindikata ili drugog udruženja ili skupine; te ii. na temelju kojeg se zaračunava premija za svakog člana skupine (ili člana kategorije unutar skupine) koja se utvrđuje bez obzira na zdravstvene karakteristike fizičke osobe, osim godina starosti, spola i pušačkih navika člana (ili kategorije članova) skupine. Pojam ‚skupni ugovor o rentnom osiguranju’ znači ugovor o rentnom osiguranju u kojem su vjerovnici fizičke osobe koje su povezane preko poslodavca, trgovinskog udruženja, sindikata ili drugog udruženja ili skupine. Prije stupanja na snagu Protokola o izmjeni potpisanog na dan [XXXX] države članice obavješćuju Švicarsku, a Švicarska obavješćuje Europsku komisiju o njihovu iskorištavanju mogućnosti predviđene ovim stavkom. Europska komisija može koordinirati prijenos obavijesti država članica Švicarskoj, a obavijest Švicarske prenosi svim državama članicama. O svim daljnjim izmjenama u pogledu iskorištavanja te mogućnosti od strane države članice ili Švicarske obavješćuje se na isti način. C. Pravila o agregiranju stanja računa i valuti 1. Agregiranje računâ fizičkih osoba. Za potrebe utvrđivanja agregiranog stanja ili vrijednosti financijskih računa fizičke osobe, izvještajna financijska institucija dužna je agregirati sve financijske račune koje vodi izvještajna financijska institucija ili povezani subjekt, ali samo u mjeri u kojoj računalni sustavi izvještajne financijske institucije povezuju financijske račune s obzirom na podatkovni element kao što je broj klijenta ili porezni identifikacijski broj i omogućuju agregiranje stanja ili vrijednosti po računima. Svakom imatelju zajedničkog financijskog računa pripisuje se ukupno stanje ili vrijednost zajedničkog financijskog računa za potrebe primjene uvjeta agregiranja opisanih u ovom podstavku. 2. Agregiranje računâ subjekata. Za potrebe utvrđivanja agregiranog stanja ili vrijednosti financijskih računa subjekta izvještajna financijska institucija dužna je uzeti u obzir sve financijske račune koje vodi izvještajna financijska institucija ili povezani subjekt, ali samo u mjeri u kojoj računalni sustavi izvještajne financijske institucije povezuju financijske račune s obzirom na podatkovni element kao što je broj klijenta ili porezni identifikacijski broj i omogućuju agregiranje stanja ili vrijednosti po računima. Svakom imatelju zajedničkog financijskog računa pripisuje se ukupno stanje ili vrijednost zajedničkog financijskog računa za potrebe primjene uvjeta agregiranja opisanih u ovom podstavku. 3. Posebno pravilo agregiranja koje se primjenjuje na osobne bankare. Za potrebe utvrđivanja agregiranog stanja ili vrijednosti financijskih računa pojedine osobe kako bi se utvrdilo je li riječ o računu velike vrijednosti, izvještajna financijska institucija također je dužna, kada je riječ o financijskim računima za koje osobni bankar sazna ili ima razloga vjerovati da su u izravnom ili neizravnom vlasništvu, pod kontrolom iste osobe ili da ih je otvorila ista osoba (osim u svojstvu fiducijara), agregirati sve takve račune. 4. Tumačenje iznosa kao njihove protuvrijednosti u drugim valutama. Sve iznose nominirane u dolarima ili iznose nominirane u domaćoj valuti svake države članice ili Švicarske treba tumačiti kao njihovu protuvrijednost u drugim valutama u skladu s domaćim pravom. Odjeljak VIII.: Utvrđeni pojmovi Sljedeći pojmovi imaju dolje utvrđena značenja: A. Izvještajna financijska institucija 1. Pojam ‚izvještajna financijska institucija’ znači, ovisno o slučaju, svaka financijska institucija države članice ili švicarska financijska institucija koja nije neizvještajna financijska institucija. 2. Pojam ‚financijska institucija sudjelujuće jurisdikcije’ znači: i. svaka financijska institucija koja je rezident u sudjelujućoj jurisdikciji, no isključuje svaku podružnicu te financijske institucije koja se nalazi izvan te sudjelujuće jurisdikcije te ii. svaka podružnica financijske institucije koje nije rezident u sudjelujućoj jurisdikciji ako se ta podružnica nalazi u toj sudjelujućoj jurisdikciji. 3. Pojam ‚financijska institucija’ znači skrbnička institucija, depozitna institucija, investicijski subjekt ili određeno društvo za osiguranje. 4. Pojam ‚skrbnička institucija’ znači svaki subjekt čiji se značajan dio poslovanja odnosi na držanje financijske imovine za tuđi račun. Subjekt drži financijsku imovinu za tuđi račun kao značajan dio svojeg poslovanja ako je bruto dobit subjekta koja proizlazi iz držanja financijske imovine i povezanih financijskih usluga jednaka ili veća od 20 % bruto dobiti subjekta tijekom kraćeg od sljedećih razdoblja: i. trogodišnje razdoblje koje završava 31. prosinca (ili posljednjeg dana nekalendarske godine računovodstvenog razdoblja) koje prethodi godini u kojoj je određivanje provedeno; ili ii. razdoblje tijekom kojeg subjekt postoji. 5. Pojam ‚depozitna institucija’ znači svaki subjekt koji prihvaća depozite u okviru svojeg uobičajenog bankarskog ili sličnog poslovanja. 6. Pojam ‚investicijski subjekt’ znači svaki subjekt: a) čije se poslovanje prvenstveno odnosi na najmanje jednu od sljedećih aktivnosti ili operacija za klijenta ili u njegovo ime: i. trgovanje instrumentima tržišta novca (čekovi, mjenice, certifikati o depozitu, izvedenice itd.); mjenjački poslovi; devizni, kamatni i indeksirani instrumenti; prenosivi vrijednosni papiri; ili trgovanje robnim ročnicama; ii. upravljanje pojedinačnim i zajedničkim portfeljem; ili iii. ulaganje na neki drugi način, praćenje ili upravljanje financijskom imovinom ili novčanim sredstvima za tuđi račun; ili b) čija bruto dobit prvenstveno proizlazi iz investiranja, reinvestiranja ili trgovanja financijskom imovinom, ako subjektom upravlja drugi subjekt koji je depozitna institucija, skrbnička institucija, određeno društvo za osiguranje ili investicijski subjekt opisan u stavku A podstavku 6. točki (a). Za subjekta se smatra da je njegovim poslovanjem prvenstveno obuhvaćena najmanje jedna aktivnost opisana u stavku A podstavku 6. točki (a), ili da bruto dobit subjekta prvenstveno proizlazi iz investiranja, reinvestiranja ili trgovanja financijskom imovinom za potrebe stavka A podstavka 6. točke (b), ako bruto dobit subjekta koja proizlazi iz relevantnih aktivnosti iznosi ili prelazi 50 % bruto dobiti subjekta tijekom kraćeg od sljedećih razdoblja: i. trogodišnje razdoblje koje završava 31. prosinca godine koja prethodi godini u kojoj je određivanje provedeno; ili ii. razdoblje tijekom kojeg subjekt postoji. Pojam ‚investicijski subjekt’ ne uključuje subjekta koji je aktivni NFE jer taj subjekt ispunjava neki od kriterija iz stavka D podstavka 9. točaka (d) do (g). Ovaj stavak tumači se na način koji je u skladu sa sličnim tekstom utvrđenim u definiciji pojma ‚financijska institucija’ u Preporukama radne skupine za financijske aktivnosti. 7. Pojam ‚financijska imovina’ uključuje vrijednosni papir (npr. dionički udio u trgovačkom društvu; partnerstvo ili stvarni vlasnički udjel u partnerstvu ili trustu u koje su udruženi brojni partneri ili se njihovim vlasničkim udjelima trguje na burzi; mjenicu, obveznicu, zadužnicu ili drugi dokaz o zaduživanju), partnerski udio, robu, ugovor o razmjeni (na primjeri, kamatni ugovori o razmjeni, valutni ugovori o razmjeni, ugovori o razmjeni osnove, gornje granice kamatnih stopa, donje granice kamatnih stopa, robni ugovori o razmjeni, ugovori o razmjeni vlasničkih vrijednosnih papira, ugovori o razmjeni s obzirom na indeks vlasničkih vrijednosnih papira i slični ugovori), ugovor o osiguranju ili ugovor o rentnom osiguranju, ili bilo koji udio (uključujući ročnicu ili terminski ugovor – forvard ili opciju) u vrijednosnom papiru, partnerskom udjelu, robi, ugovoru o razmjeni, ugovoru o osiguranju ili ugovoru o rentnom osiguranju. Pojam ‚financijska imovina’ ne uključuje nedužnički, izravni udjel u nekretninama. 8. Pojam ‚određeno društvo za osiguranje’ znači svaki subjekt koji je društvo za osiguranje (ili holdinško društvo društva za osiguranje) koje sklapa ugovor o osiguranju ili ugovor o rentnom osiguranju uz mogućnost isplate otkupne vrijednosti police ili je dužno izvršiti plaćanja u vezi takvim ugovorom. B. Neizvještajna financijska institucija 1. Pojam ‚neizvještajna financijska institucija’ znači svaka financijska institucija koja je sljedeće: a) tijelo javne vlasti, međunarodna organizacija ili središnja banka, osim u odnosu na plaćanje koje proizlazi iz obveze koju ima u vezi s komercijalnom financijskom aktivnosti one vrste kojom se bavi određeno društvo za osiguranje, skrbnička institucija ili depozitna institucija; b) dobrovoljni otvoreni mirovinski fond; dobrovoljni zatvoreni mirovinski fond; mirovinski fond tijela javne vlasti, međunarodne organizacije ili središnje banke; ili kvalificirani izdavatelj kreditnih kartica; c) svaki drugi subjekt za koji postoji mali rizik zloporabe u svrhu porezne utaje, koji u znatnoj mjeri ima slična obilježja kao bilo koji subjekt opisan u stavku B podstavku 1. točkama (a) i (b) te definiran u domaćem pravu kao neizvještajna financijska institucija i, za države članice, predviđen člankom 8. stavkom 7.a Direktive Vijeća 2011/16/EU o administrativnoj suradnji u području oporezivanja i o kojem je obaviještena Švicarska, a ako je riječ o Švicarskoj, o kojem je obaviještena Europska komisija, uz uvjet da se statusom takvog subjekta kao neizvještajne financijske institucije ne ugrožava postizanje ciljeva ovog Sporazuma; d) oslobođeni subjekt za zajednička ulaganja; ili e) trust ako je upravitelj trusta izvještajna financijska institucija i izvješćuje o svim informacijama o kojima je dužan izvijestiti u skladu s odjeljkom I. u vezi sa svim računima trusta o kojima se izvješćuje. 2. Pojam ‚tijelo javne vlasti’ znači vlada države članice, Švicarske ili druge jurisdikcije, svaka politička organizacijska jedinica države članice, Švicarske ili druge jurisdikcije (koja, radi izbjegavanja svake sumnje, uključuje državu, pokrajinu, okrug ili općinu) ili svaka agencija ili tijelo u punom vlasništvu države članice, Švicarske ili druge jurisdikcije ili u vlasništvu najmanje jednoga od prethodno navedenih (od kojih je svaki ‚tijelo javne vlasti’). Ta kategorija obuhvaća sastavne dijelove, kontrolirane subjekte i političke organizacijske jedinice države članice, Švicarske ili druge jurisdikcije. a) ‚Sastavni dio’ države članice, Švicarske ili druge jurisdikcije znači svaka osoba, organizacija, agencija, ured, fond, tijelo ili drugo tijelo, bez obzira na to kako je označeno, koje predstavlja upravno tijelo države članice, Švicarske ili druge jurisdikcije. Neto prihodi upravnog tijela moraju se uplaćivati na njegov vlastiti račun ili na druge račune države članice, Švicarske ili druge jurisdikcije, pri čemu nijedan dio ne može biti u korist neke privatne osobe. Sastavni dio ne obuhvaća fizičku osobu koja je vladar, dužnosnik ili rukovoditelj kada nastupa privatno ili u osobno ime. b) ‚Kontrolirani subjekt’ znači subjekt koji je oblikom odvojen od države članice, Švicarske ili druge jurisdikcije ili na drugi način čini zaseban pravni subjekt, uz sljedeće uvjete: i. subjekt je u cijelosti u vlasništvu ili pod kontrolom najmanje jednog tijela javne vlasti, neposredno ili posredno preko najmanje jednog kontroliranog subjekta; ii. neto prihodi subjekta uplaćuju se na njegov račun ili na račune najmanje jednog tijela javne vlasti, pri čemu nijedan dio ne može biti u korist neke privatne osobe; i iii. imovina subjekta nakon njegova prestanka prelazi na najmanje jedno tijelo javne vlasti. c) Prihodi ne idu u korist privatnih osoba ako su takve osobe naznačene kao korisnici javnog programa, a programske aktivnosti provode se radi zajedničke općedruštvene dobrobiti ili se odnose na provođenje neke faze javnog upravljanja. Međutim, neovisno o prethodno navedenom, smatra se da prihodi idu u korist privatnih osoba ako su prihodi ostvareni od upotrebe tijela javne vlasti za obavljanje neke komercijalne djelatnosti, kao što je komercijalno bankarsko poslovanje, u okviru koje se pružaju financijske usluge privatnim osobama. 3. Pojam ‚međunarodna organizacija’ znači svaka međunarodna organizacija ili agencija ili tijelo u njezinu potpunom vlasništvu. Tom kategorijom obuhvaćena je svaka međuvladina organizacija (uključujući nadnacionalnu organizaciju) 1.) koja je prvenstveno sastavljena od vlada; 2.) koja na snazi ima sporazum o sjedištu ili sporazum koji je u suštini sličan sporazumu o sjedištu s državom članicom, Švicarskom ili drugom jurisdikcijom i 3.) čiji prihod ne ide u korist privatnih osoba. 4. Pojam ‚središnja banka’ znači institucija koja je po zakonu ili slijedom odobrenja najviše državne vlasti glavno tijelo, osim same vlade države članice, Švicarske ili druge jurisdikcije, za izdavanje sredstava namijenjenih optjecaju u svojstvu valute. Takva institucija može uključivati tijelo odvojeno od vlade države članice, Švicarske ili druge jurisdikcije bez obzira na to je li u cijelosti ili djelomično u vlasništvu države članice, Švicarske ili druge jurisdikcije. 5. Pojam ‚dobrovoljni otvoreni mirovinski fond’ znači fond osnovan radi osiguranja mirovina, invalidnina ili naknada u slučaju smrti, ili bilo koje kombinacije navedenoga, korisnicima koji su sadašnji ili bivši zaposlenici (ili osobe koje su ti zaposlenici imenovali) najmanje jednog poslodavaca kao naknada za pružene usluge, uz uvjet da fond: a) nema nijednog korisnika koji ima pravo na više od 5 % imovine fonda; b) podliježe državnim propisima i dostavlja izvješća poreznim tijelima; i c) zadovoljava najmanje jedan od sljedećih uvjeta: i. fond je općenito oslobođen poreza na dobit od ulaganja ili je oporezivanje takvog prihoda odgođeno ili se takav prihod oporezuje po sniženoj stopi zbog svojeg statusa sustava mirovinskog osiguranja; ii. fond dobiva najmanje 50 % ukupnih doprinosa (osim prijenosa imovine iz drugih sustava opisanih u stavku B podstavcima 5. do 7. ili s mirovinskih računa opisanih u stavku C podstavku 17. točki (a)) od poslodavaca koji ga financiraju; iii. raspodjele ili povlačenja sredstva iz fonda dopušteni su isključivo po pojavi određenih događaja povezanih s umirovljenjem, invaliditetom ili smrti (osim prijenosa raspodijeljenih sredstava na druge mirovinske fondove opisane u stavku B podstavcima 5. do 7. ili na mirovinske račune opisane u stavku C podstavku 17. točki (a)) ili se za raspodjele ili povlačenja prije pojave takvih određenih događaja utvrđuju kaznene mjere; ili iv. doprinosi (osim nekih dopuštenih naknadno uplaćenih doprinosa) zaposlenika u fond ograničeni su ostvarenim dohotkom zaposlenika ili ne mogu biti veći, na godišnjoj razini, od iznosa od 50 000 USD ili istovrijednog iznosa nominiranog u domaćoj valuti svake države članice ili Švicarske, pri čemu se primjenjuju pravila utvrđena u stavku C odjeljka VII. o agregiranju računa i preračunavanju valuta. 6. Pojam ‚dobrovoljni zatvoreni mirovinski fond’ znači fond osnovan radi osiguranja mirovina, invalidnina ili naknada u slučaju smrti korisnicima koji su sadašnji ili bivši zaposlenici (ili osobe koje su ti zaposlenici imenovali) najmanje jednog poslodavaca kao naknada za pružene usluge, uz sljedeće uvjete: a) fond ima manje od 50 članova; b) fond financira najmanje jedan poslodavac koji nije investicijski subjekt ili pasivni NFE; c) doprinosi zaposlenika i poslodavaca u fond (osim prijenosa imovine iz mirovinskih računa opisanih u stavku C podstavku 17. točki (a)) ograničeni su zarađenim dohotkom odnosno naknadama zaposlenika; d) članovi koji nisu rezidenti jurisdikcije (država članica ili Švicarska) u kojoj je fond osnovan nemaju pravo na više od 20 % imovine fonda; i e) fond podliježe državnim propisima i dostavlja izvješća poreznim tijelima. 7. Pojam ‚mirovinski fond tijela javne vlasti, međunarodne organizacije ili središnje banke’ znači fond koji je osnovalo tijelo javne vlasti, međunarodna organizacija ili središnja banka kako bi osigurali isplatu mirovinskih ili invalidskih naknada ili naknada u slučaju smrti korisnicima ili članovima koji su sadašnji ili bivši zaposlenici (ili osobe koje su takvi zaposlenici odredili), ili koji nisu sadašnji ili bivši zaposlenici ako se naknade pružaju takvim korisnicima ili članovima kao naknada za osobne usluge koje obavljaju za tijelo javne vlasti, međunarodnu organizaciju ili središnju banku. 8. Pojam ‚kvalificirani izdavatelj kreditne kartice’ znači financijska institucija koja ispunjava sljedeće zahtjeve: a) financijska institucija je financijska institucija isključivo zbog toga što je izdavatelj kreditnih kartica koji prima depozite isključivo kada klijenti vrše uplate u iznosu većem od iznosa koji dospijeva na plaćanje po kartici i taj se više uplaćeni iznos ne vraća klijentu odmah; i b) s početkom od stupanja na snagu Protokola o izmjeni potpisanog na dan [XXXX] ili prije tog datuma, financijska institucija provodi politike i postupke da bi se klijenta spriječilo da preplati iznos koji premašuje iznos od 50 000 USD ili istovrijedan iznos nominiran u domaćoj valuti svake države članice ili Švicarske ili da bi se osiguralo da se u roku od 60 dana izvrši povrat svakog prekomjerno uplaćenog iznosa klijenta koji premašuje navedeni iznos, pri čemu se u svakom slučaju primjenjuju pravila utvrđena u odjeljku VII. stavku C o agregiranju računa i preračunavanju valuta. Za te potrebe prekomjerno uplaćeni iznos klijenta ne odnosi se na potražna salda u iznosu osporenih naknada, ali su njime obuhvaćena potražna salda koja su nastala zbog povrata robe. 9. Pojam ‚oslobođeni subjekt za zajednička ulaganja’ znači investicijski subjekt koji je uređen kao subjekt za zajednička ulaganja, uz uvjet da sve udjele u subjektu za zajednička ulaganja drže fizičke osobe ili subjekti koji nisu osobe o kojima se izvješćuje, osim pasivnog NFE-a s osobama koje imaju kontrolu i koje su osobe o kojima se izvješćuje ili se ti udjeli drže preko njih. Investicijski subjekt koji je uređen kao subjekt za zajednička ulaganja ne gubi status oslobođenog subjekta za zajednička ulaganja iz stavka B podstavka 9. isključivo zbog toga što je subjekt za zajednička ulaganja izdao materijalizirane dionice na donositelja, uz sljedeće uvjete: a) subjekt za zajednička ulaganja nije izdao niti izdaje bilo kakve materijalizirane dionice na donositelja nakon 31. prosinca koji prethodi stupanju na snagu Protokola o izmjeni potpisanog na dan [XXXX]; b) subjekt za zajednička ulaganja povlači sve takve dionice nakon otkupa; c) subjekt za zajednička ulaganja provodi postupke dubinske analize utvrđene u odjeljcima II. do VII. i dostavlja sve informacije o kojima je potrebno izvijestiti povezane sa svim takvim dionicama kada su takve dionice ponuđene za otkup ili drugi način plaćanja; i d) subjekt za zajednička ulaganja ima uspostavljene politike i postupke kojima se osigurava otkup ili deaktiviranje (imobilizacija) takvih dionica u najkraćem mogućem roku, a u svakom slučaju u roku od dvije godine od stupanja na snagu Protokola o izmjeni potpisanog na dan [XXXX]. C. Financijski račun 1. Pojam ‚financijski račun’ znači račun koji vodi financijska institucija i uključuje depozitni račun, skrbnički račun i: a) u slučaju investicijskog subjekta, svaki vlasnički ili dužnički udjel u financijskoj instituciji. Neovisno o prethodno navedenom, pojam ‚financijski račun’ ne uključuje bilo kakvi vlasnički ili dužnički udio u subjektu koji je investicijski subjekt isključivo zbog toga što i. pruža investicijsko savjetovanje klijentu i djeluje u njegovo ime ili ii. vodi portfelj za klijenta i djeluje u njegovo ime za potrebe investiranja, vođenja ili upravljanja financijskom imovinom deponiranom u ime klijenta kod financijske institucije koja nije taj subjekt; b) u slučaju financijske institucije koja nije opisana u stavku C podstavku 1. točki (a), svaki vlasnički ili dužnički udjel u financijskoj instituciji ako je uspostavljena kategorija udjela u cilju izbjegavanja izvješćivanja u skladu s odjeljkom I.; i c) svaki ugovor o osiguranju i svaki ugovor o rentnom osiguranju uz mogućnost isplate otkupne vrijednosti police koji je izdala ili vodi financijska institucija, osim neprenosive neodgođene doživotne rente koja nije povezana s ulaganjima u investicijske fondove, izdane fizičkoj osobi, koja se unovčuje isplatom mirovine ili invalidnine, po računu koji je isključeni račun. Pojam ‚financijski račun’ ne uključuje nijedan račun koji je isključeni račun. 2. Pojmom ‚depozitni račun’ obuhvaćen je svaki poslovni, tekući ili štedni račun, račun s oročenjem ili račun za uplatu mirovina državnim službenicima i pripadnicima vojnih snaga ili račun otvoren uz certifikat o depozitu, potvrdu o mirovini državnih službenika i pripadnika vojnih snaga, potvrdu o ulaganju, potvrdu o zaduženosti ili drugi sličan instrument koji financijska institucija izdaje u okviru uobičajenog bankarskog ili sličnog poslovanja. Depozitnim računom obuhvaćen je i iznos koji društvo za osiguranje drži na temelju ugovora o zajamčenom ulaganju ili sličnog sporazuma o isplati kamata u gotovini ili uplati na račun. 3. Pojam ‚skrbnički račun’ znači račun (osim ugovora o osiguranju ili ugovora o rentnom osiguranju) koji sadržava financijsku imovinu u korist druge osobe. 4. Pojam ‚vlasnički udjel’ znači, u slučaju partnerstva koje je financijska institucija, udjel u kapitalu ili udjel u dobiti ostvarenoj partnerstvom. U slučaju trusta koji je financijska institucija, vlasnički udjel smatra se udjelom koji drži osoba koju se smatra vlasnikom imovine ili korisnikom trusta u cijelosti ili njegova dijela ili svaka druga fizička osoba koja ima stvarnu kontrolu nad trustom. Osoba o kojoj se izvješćuje smatrat će se korisnikom trusta ako takva osoba o kojoj se izvješćuje ima pravo izravno ili neizravno (primjerice posredstvom ovlaštene osobe) primati obveznu raspodjelu imovine ili može primiti, izravno ili neizravno, diskrecijsku raspodjelu imovine iz trusta. 5. Pojam ‚ugovor o osiguranju’ znači ugovor (osim ugovora o rentnom osiguranju) na temelju kojeg je izdavatelj suglasan isplatiti neki iznos u slučaju nastupa određenog neočekivanog događaja kao što je smrt, bolest, nezgoda, odgovornost ili rizik za nekretnine. 6. Pojam ‚ugovor o rentnom osiguranju’ znači ugovor na temelju kojeg je izdavatelj suglasan vršiti isplate tijekom određenog razdoblja u cijelosti ili djelomično određenog očekivanim životnim vijekom jedne ili više osoba. Pojam se odnosi i na ugovor koji se u skladu sa zakonom, propisima ili praksom jurisdikcije (država članica, Švicarska ili druga jurisdikcija) u kojoj je ugovor sklopljen smatra ugovorom o rentnom osiguranju i na temelju kojeg je izdavatelj suglasan izvršavati isplate tijekom višegodišnjeg razdoblja. 7. Pojam ‚ugovor o osiguranju uz mogućnost isplate otkupne vrijednosti police’ znači ugovor o osiguranju (osim ugovora o reosiguranju između dvaju društava osiguranja) koji ima novčanu vrijednost. 8. Pojam ‚novčana vrijednost’ znači veći od sljedeća dva iznosa: i. iznosa za isplatu na koji osiguranik ima pravo po otkupu police ili po isteku ugovora (utvrđeno bez umanjenja za naknadu za otkup police ili zajam po polici) i ii. iznosa koji osiguranik može tražiti u zajam po ugovoru ili s obzirom na ugovor. Neovisno o prethodno navedenom, pojam ‚novčana vrijednost’ ne uključuje iznos plativ na temelju ugovora o osiguranju: a) isključivo zbog razloga smrti fizičke osobe osigurane u okviru ugovora o životnom osiguranju; b) kao naknadu za tjelesnu ozljedu ili bolest ili druge naknade za odštetu zbog ekonomskog gubitka nastalog uslijed osiguranog događaja; c) kao povrat prethodno uplaćene premije (umanjene za troškove osiguranja neovisno o tome jesu li stvarno zaračunani) po ugovoru o osiguranju (osim onoga na temelju ugovora o životnom ili rentnom osiguranju povezanog s ulaganjem) zbog otkazivanja ili raskida ugovora, smanjenja izloženosti riziku u razdoblju stvarnog trajanja ugovora ili slijedom promjene premije zbog ispravka knjiženja ili druge slične pogreške s obzirom na premiju ugovora; d) kao dividende osiguraniku (osim dividende po prestanku ugovora) uz uvjet da se dividenda odnosi na ugovor o osiguranju prema kojem se isplaćuju samo naknade opisane u stavku C podstavku 8. točki (b); ili e) kao povrat avansne premije ili depozitne premije za ugovor o osiguranju za koji je premija plativa barem jednom godišnje ako iznos avansne premije ili depozitne premije ne prelazi sljedeću godišnju premiju koja je plativa po ugovoru. 9. Pojam ‚postojeći račun’ znači: a) financijski račun koji vodi izvještajna financijska institucija na dan 31. prosinca koji prethodi stupanju na snagu Protokola o izmjeni potpisanog na dan [XXXX]. b) država članica ili Švicarska imaju mogućnost proširivanja pojma ‚postojeći račun’ kako bi se njime obuhvatili i svi financijski računi imatelja računa, neovisno o datumu kada je taj financijski račun otvoren, ako: i. imatelj računa također drži kod izvještajne financijske institucije ili kod povezanog subjekta u istoj jurisdikciji (država članica ili Švicarska) kao i izvještajna financijska institucija, financijski račun koji je postojeći račun prema stavku C podstavku 9. točki (a); ii. izvještajna financijska institucija i, prema potrebi, povezani subjekt u istoj jurisdikciji (država članica ili Švicarska) kao i izvještajna financijska institucija, oba prethodno navedena financijska računa, te sve druge financijske račune imatelja računa koje se tretira kao postojeće račune na temelju točke (b), tretira kao jedinstvene financijske račune za potrebe ispunjavanja normi povezanih sa znanjem utvrđenih u odjeljku VII. stavku A te u svrh