ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
—

bitno povećanje financijske omotnice, uglavnom u korist Fonda za pravednu tranziciju; predlaže se povećanje izvorne financijske osnovice sa 7,5 milijardi EUR na 40 milijardi EUR (dodatnih 2,5 milijardi EUR u okviru redovnog VFO-a te novi iznos od 30 milijardi EUR u okviru instrumenta Next Generation EU); pravilo množenja (1,5 do 3 puta) financijske osnovice Fonda za pravednu tranziciju kroz EFRR, ili prijenose iz fonda ESF+ povezano je samo sa sredstvima u okviru VFO-a za razdoblje 2021. – 2027., ali ne i sa sredstvima iz instrumenta Next Generation EU,
4.10.

Nadalje, izmjenom uvodne izjave 71. osigurava se dodjela provedbenih ovlasti u pogledu privremenih mjera za upotrebu fondova Europskoj komisiji bez odborskih postupaka. Predlaže se dodatna fleksibilnost do najviše 5 % ukupno dodijeljenih sredstava za svaki prijenos iz bilo kojeg fonda u bilo koji drugi fond koji država članica može zatražiti. Dodatni prijenos do najviše 5 % može se zatražiti između EFRR-a, ESF-a plus i Kohezijskog fonda u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast”.
4.11.

EGSO se zalaže za tematsku koncentraciju jer se tako osigurava provedba prioriteta politika na razini EU-a od strane država članica. Ipak, EGSO poziva na kombiniranje tematske koncentracije s određenom fleksibilnošću i autonomijom za države članice u prilagodbi sredstava programiranja kako ne bi došlo do administrativnog opterećenja povezanog s upravljanja programima. Međutim, ako bi to dovelo do bilo kakvog smanjenja zahtjeva za tematsku koncentraciju za socijalnu uključenost, EGSO poziva na popratne mjere, na primjer dopuštanje stopa sufinanciranja u iznosu do 100 % za mjere povezane s tim konkretnim ciljevima.
3.4.

Odbor upozorava na to da, zbog kontradiktornih propisa, postupak koji se u ovom trenutku primjenjuje dovodi do pravne nesigurnosti i za poduzeća i za same uprave, a i do nejednakosti u primjeni mjera na flote iz trećih zemalja.
1.4.

EGSO stoga podržava poziv da se Europska unija obveže na postizanje ugljične neutralnosti do 2050. i da, u skladu s tim, prilagodi svoj cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. U Izvješću o odstupanju emisija za 2019. sastavljenom u sklopu Programa UN-a za zaštitu okoliša (UNEP) navedeno je da je globalne emisije potrebno smanjiti za 7,6 % godišnje, počevši odmah, kako bi se globalno zagrijavanje ograničilo na 1,5 o C. Prema izračunu to znači da bi emisije trebalo smanjiti za 68 % do 2030.
2.11.

o C utvrđen Pariškim sporazumom Do rujna 2020. Komisija želi izraditi reviziju klimatskih ciljnih vrijednosti Unije za 2030. s obzirom na cilj klimatske neutralnosti te istražiti opcije za novi cilj smanjenja emisija od 50 do 55 % do 2030. u odnosu na 1990., kao i osigurati odgovarajuće zakonodavne prijedloge do sredine 2021. EGSO očekuje da će se novi cilj smanjenja emisija do 2030. temeljiti na opsežnoj reviziji i temeljitoj procjeni učinka. EGSO također smatra da postoje čvrsti argumenti za cilj smanjenja od najmanje 55 % do 2030. kako bi EU sa svoje strane odgovorio na golemu potrebu za smanjenjem emisija na globalnoj razini. Na primjer, u Izvješću o odstupanju emisija za 2019. ( 6 ) sastavljenom u okviru Programa UN-a za zaštitu okoliša (UNEP) navodi se da je na svjetskoj razini potreban još ambiciozniji cilj smanjenja emisija do 2030. kako bi se postigao cilj od 1,5C utvrđen Pariškim sporazumom ( 7 )
2.3.

Međutim, Bijela knjiga ima pomalo „fatalistički” ton, odnosno upućuje na to da nas umjetna inteligencija „nadilazi” i da nemamo drugog izbora nego regulirati njezinu uporabu. EGSO istinski vjeruje u predanost EU-a da u Europi osigura prihvaćanje isključivo pouzdane umjetne inteligencije i stoga smatra da bi se EU u vezi s tim trebao usuditi zauzeti odlučniji stav. EGSO stoga poziva Komisiju da uvijek zadrži mogućnost neprihvaćanja određenih zadanih tipova umjetne inteligencije (odnosno njihove upotrebe). To je ono što EGSO naziva pristupom umjetnoj inteligenciji u kojem „čovjek ima glavnu ulogu” i to je pristup koji moramo njegovati.
3.7.

o C. Time bi se postigao cilj globalnog smanjenja od barem 68 % do 2030. EGSO smatra da „[r]azvijanje otpornosti gospodarstva i tržišta rada uz gospodarsku, socijalnu, okolišnu i institucionalnu održivost trebalo bi biti načelo za usmjeravanje politika koje će poticati uzlaznu konvergenciju i pravednost pri prijelazu na klimatski neutralno gospodarstvo (odnosno gospodarstvo obilježeno ravnotežom između emisije i apsorpcije stakleničkih plinova), uz istodobno upravljanje izazovima koje predstavljaju digitalizacija i demografske promjene” ( 15 ) . Nadalje, EGSO podržava poziv na to da se Europska unija obveže na postizanje ugljične neutralnosti do 2050. i da, u skladu s tim, prilagodi svoj cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. U Izvješću o raskoraku u smanjenju emisija za 2019. sastavljenom u sklopu Programa UN-a za zaštitu okoliša (UNEP) navedeno je da je globalne emisije potrebno smanjiti za 7,6 % godišnje, počevši odmah, kako bi se globalno zagrijavanje ograničilo na 1,5C. Time bi se postigao cilj globalnog smanjenja od barem 68 % do 2030.
5.11.

Potrebna je dugo najavljivana reforma okvira tržišnog natjecanja. EGSO je razočaran što je revidiranje pravila tržišnog natjecanja Europske unije odgođeno do 2021. godine. Pri osmišljavanju reforme nema mjesta političkim manevrima; pristup bi se trebao temeljiti na globalnom razvoju, a ne samo na jedinstvenom tržištu, kao što je to bio slučaj do sada.
3.6.

Mnogi MSP-ovi, posebno mikropoduzeća i mala poduzeća, prilično trpe zbog krize uzrokovane COVID-om 19 i mjera ograničenja kretanja koje je donijela većina država EU-a. Zbog toga je ključno osigurati da bude dostupna dovoljna količina sredstava kako bi im se omogućio oporavak od krize. Ta se potpora treba temeljiti na potražnji, što znači da moraju biti dostupni proizvodi za financiranje zaduživanjem, ali i vlasničkim kapitalom. Budući da se jamstveni kapacitet sastavnice za MSP-ove smanjuje, to bi se smanjenje trebalo nadoknaditi izradom portfelja MSP-ova, osobito malih poduzeća i mikropoduzeća, koji su prihvatljivi za sastavnicu za strateška ulaganja. Tomu se pridružuju razmjerne obveze izvješćivanja kako bi se izbjeglo stvaranje prekomjernih administrativnih opterećenja za najmanja poduzeća s oskudnim resursima jer bi ih to odvratilo od traženja potpore iz programa InvestEU. Uloga partnera u provedbi i financijskih posrednika ključna je za osiguravanje da sredstva dođu do tih poduzeća.
4.24.

Okvir TEN-T znatno je doprinio tome da se utvrdi kako su za novu željezničku infrastrukturu potrebna pozamašna financijska sredstva, približno 500 milijardi eura, samo za osnovnu mrežu do 2030., iako dostupna sredstva i dalje nisu dostatna za pokrivanje svih potreba. Dovršetak osnovne mreže trebao bi dovesti do toga da se gotovo svi glavni i veliki gradovi Europe priključe na mrežu brzih vlakova (što bi uključivalo više od 500 000 stanovnika). Nadalje, u nekim se zemljama pitanje održavanja infrastrukture mreže TEN-T uvelike podcjenjuje što sada dovodi do ozbiljnih problema, dok se to u drugim zemljama provodi na odgovarajući način.
2.2.6.

EU je trenutačno potresen do temelja kako vanjskim čimbenicima kao što su aktualna pandemija koja je uzrokovala mnoge smrti i proširila paniku, što je cijelo gospodarstvo EU-a dovelo do recesije, tako i unutarnjim čimbenicima kao što je izostanak porasta solidarnosti koji je doveo do osnivanja Unije. Stoga se pitamo što je potrebno za uspostavu jedinstvenog tržišta koje nije samo tehnički i zakonodavni postupak, već se pritom ponovno razmatra cijeli model europskog projekta. Potpuno je razumno pitati se hoće li se ujedinjena Europa – kakvu su neki zamišljali, mnogi mukotrpno gradili, a drugi naumili postupno uništiti, barem nakon odbacivanja Ustava EU-a – i dalje biti ovdje 2050. i kasnije kao model slobode, predvodnica kulture, zagovornica mira, promicateljica dobre volje među narodima i braniteljica jednakih mogućnosti za muškarce i žene u svijetu bez diskriminacije ili prepreka.
1.5.

EGSO poziva na to da se organizacijama MSP-ova dodijeli veća odgovornost u postupku provedbe strategije za MSP-ove, među ostalim i namjenskim programima EU-a kojima se organizacijama MSP-ova i socijalnim partnerima osigurava izgradnja kapaciteta i potpora zajedničkim mjerama kako bi djelovale kao jedinstvena kontaktna točka za informiranje i tehničku pomoć, uz njihovo usko uključivanje u određivanje izaslanika MSP-ova i praćenje njihova rada te usvajanje sustava praćenja kojim će se mjeriti djelotvornost izaslanika. Kako bi Europska poduzetnička mreža (EEN) imala veću ulogu u savjetovanju MSP-ova, kao što je to predvidjela Europska komisija, osobito u pogledu održive tranzicije, potrebno ju je temeljito reformirati jer ona u većini država članica ne doseže do MSP-ova, a pogotovo ne do obrta. EGSO vjeruje da napredak u provedbi i djelotvornosti strategije treba redovito pratiti, ocjenjivati i nadzirati posebno imenovana nezavisna promatračka skupina EU-a kako bi se brzo razvile i predložile korektivne mjere kad god je to potrebno.
2.1.

Europska komisija predstavila je svoju dugoročnu stratešku viziju za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo do 2050. Kako je utvrđeno u Komunikaciji o Europskom zelenom planu, Komisija predlaže mehanizam za pravednu tranziciju kojim bi se nadopunili proračunski i zakonodavni prijedlozi podneseni za razdoblje 2021. – 2027. U razdoblju od 2021. do 2027. bit će raspodijeljen paket za cijeli mehanizam za pravednu tranziciju od 100 milijardi EUR za potporu i olakšavanje konverzije aktivnosti koje uzrokuju štetne emisije, kao i smanjenja potrošnje ugljena, promicanja energetske učinkovitosti i tranzicije na čišće tehnologije u svim proizvodnim sektorima. Početna sredstva Fonda iznosit će 7,5 milijardi EUR, a povećat će se do predviđenog iznosa od 100 milijardi EUR zahvaljujući nacionalnom sufinanciranju, financijskom ogranku InvestEU i Europskoj investicijskoj banci.
2.11.

To će utjecati i na postupke prodaje neprihodonosnih kredita, a pad njihovih cijena trajat će najmanje 24 mjeseca. To bi moglo ići u dodatnu korist nebankovnih kupaca specijaliziranih za neprihodonosne kredite, koji ne podliježu europskim bonitetnim pravilima, što bi banke u EU-u stavilo u izrazito nepovoljan položaj i dovelo do prijenosa bogatstva iz bankovnog sektora na neregulirane subjekte, i to upravo u trenutku kada nam je potrebno da banke podrže gospodarski oporavak i ponište dividende.
U svjetlu globalnog porasta zabrinutosti o okolišu među građanima ( 5 ) , EGSO podsjeća Komisiju da je jedan od najvećih problema za bolju provedbu zakonodavstva o okolišu nedostatak političke volje na lokalnoj i nacionalnoj razini te na razini EU-a. To je rezultiralo i nedostatnim ljudskim i financijskim resursima (primjerice za višegodišnji financijski okvir) koji su potrebni da se objasni svrha zakonodavstva o okolišu, osigura njegova ispravna provedba, pomogne sudovima da obavljaju svoje zadaće kada je to potrebno ( 6 ) i provede njegova evaluacija. Drugim riječima, uzrok nedostatne provedbe zakonodavstva o okolišu nije nemogućnost civilnog društva da u dovoljnoj mjeri i konstruktivno ispuni svoju ulogu. EGSO smatra da je krivnja za to najvećim dijelom na zakonodavnim tijelima, kojima naprosto nije bilo dovoljno stalo do toga.
1.3.

EGSO je zadovoljan što Europska unija time postaje referentna točka za cijeli svijet, kako u pogledu zakonodavstva tako i u pogledu upravljanja, u borbi protiv stalnog pogoršanja stanja klime do kojeg dolazi posvuda na planetu. Cilj u području klime do 2030., kojim se postavljaju temelji za ambiciozniji i nužni cilj do 2050., odnosno za potpunu dekarbonizaciju, može se postići samo s pomoću složenog i usmjerenog zajedničkog djelovanja država članica.
3.6.

EGSO smatra da je vrlo vjerojatno da će 2020. biti prekretnica, jer će te godine doći do pomaka u gospodarskoj paradigmi, u koju će biti uvršteni okolišni kriteriji kao sastavni dio donošenja odluka o tržištu. To će imati dalekosežne posljedice i nakon 2020. Ta se prekretnica smatra ključnom ne samo iz perspektive funkcioniranja gospodarskog sustava nego i iz perspektive očekivanih rezultata gospodarske politike. EGSO upozorava na to da bi loše upravljanje tom presudnom fazom moglo imati destruktivne posljedice na cijeli projekt EU-a. Stoga je od ključne važnosti da se oko tog pitanja složi cijeli niz aktera, npr. Europska komisija s državama članicama, države članice međusobno, pri čemu treba voditi računa o znatnim teritorijalnim razlikama i razlikama u interesima dionika iz raznih područja civilnog društva itd.
3.12.

Posljedica produljenja programa regionalnog razvoja: to produljenje dovodi do jednogodišnjeg produljenja svih rokova (godišnje izvješće o provedbi i godišnji pregledni sastanak do 2024., izvješće o ex post evaluaciji treba dovršiti do 31. prosinca 2025.) i razdoblja prihvatljivosti rashoda (nastalih i plaćenih do 31. prosinca 2024.).
Analiza demografski učinkovitih politika pokazala je da one kombiniraju različite mjere koje tijekom vremena ostaju stabilne. To je važno jer su roditeljstvo i obitelj po definiciji dugoročni. Kad je riječ o obiteljskim politikama, posebnu pozornost treba posvetiti obiteljima kojima prijeti siromaštvo, kao što su obitelji sa samohranim roditeljem i velike obitelji. Važno je upamtiti da je, nakon nezaposlenosti, raspad obitelji najčešći uzrok siromaštva i da opasnost od siromaštva raste s brojem uzdržavane djece u domaćinstvu. EGSO je pozvao na to da se u EU-u osigura pristojan minimalni dohodak ( 8 )
3.3.1.

Istaknute su znatne prepreke funkcioniranju postojećeg jedinstvenog tržišta, iz perspektive građana, potrošača i poduzeća. To su: a) Složeni administrativni postupci: zakonodavstvo o jedinstvenom tržištu često uključuje propise i postupke koje je krajnjim korisnicima teško razumjeti ili pratiti. b) Različiti nacionalni tehnički standardi: sve je veći broj nacionalnih tehničkih propisa što pokazuje rastući broj regulatornih obavijesti kojih se oko 700 godišnje odnosi se na robu. c) Poteškoće u pristupu informacijama o standardima i uvjetima: jedinstveni digitalni pristupnik korak je u pravom smjeru kojim se poduzećima, posebno mikropoduzećima i MSP-ovima, pomaže da pristupe pravim informacijama, ali postoje brojne kontaktne točke. Jedinstvena kontaktna točka u svakoj državi članici mogla bi pružiti bolje smjernice o potrebnim pravilima, postupcima i dokumentima te tijelima za kontakt. d) Nepostojanje koordinacije u razinama nadzora tržišta: budući da je nadzor u nadležnosti država članica i regija, to može dovesti do različitih razina nadzora i potencijalnih neujednačenosti između proizvoda na jedinstvenom tržištu i proizvoda koji ulaze na tržište. e) Prekomjerna regulacija i nedostatak prenošenja i provedbe direktiva EU-a u ključnim područjima poslovanja, čime se stvara kompleksan regulatorni mozaik na jedinstvenom tržištu i sprečavaju uglavnom MSP-ovi i mikropoduzeća da u potpunosti iskoriste prednosti cjelokupnog jedinstvenog tržišta. f) Nedostatak mehanizama za osposobljavanje i suradnju kojima bi se osiguralo da relevantna javna tijela, pojedinci, potrošači i poduzeća imaju kvalitetna i dosljedna znanja o (potencijalno) mjerodavnim standardima. g) Neuspjeh u osiguravanju jedinstva tržišta u ključnim sektorima poput plina, električne energije, digitalne infrastrukture i prometa.
3.16.

Uz to, riba nedovoljne veličine ne može se stavljati na tržište za izravnu prehranu ljudi. To dovodi do bacanja ribe, osobito u državama članicama na jugu EU-a koje nemaju tvornice ribljeg brašna, te smanjuje prihode ribara kojima se za taj ulov nudi zanemariva cijena.
4.1.3.

Dužnost je poduzeća pitati jesu li neosobni podaci koje obrađuje „neraskidivo povezani”s osobnim podacima i, ako da, zaštititi ih. Poduzećima nije jednostavno pripremiti „vanjsko upravljanje podacima”. Čini se da je nemoguće osmisliti opću definiciju miješanih podataka, a preklapanje dviju uredbi vjerojatno dovodi i do preklapanja s drugim pravnim tekstovima koji se odnose na podatke, primjerice onima koji se odnose na intelektualno vlasništvo: protok neosobnih podataka dozvoljen je, ali čim se upotrijebe u nekom djelu, na njih se više ne primjenjuju ista pravila. EGSO smatra da će se poveznice između različitih tekstova pokazati vrlo osjetljivima. Sudska praksa već zahtijeva da se pitanje neraskidivosti razmotri na temelju „razumnih”kriterija. EGSO napominje da Komisija u Komunikaciji očito nije mogla razmotriti sve moguće scenarije kako bi pomogla dionicima i da je situacija naklonjena velikim poduzećima. EGSO preporučuje Komisiji da osigura da se osobni podaci s vremenom u praksi ne počnu smatrati neosobnim podacima i da se ne smanji područje primjene Opće uredbe o zaštiti podataka, čak i ako bi to u srednjoročnom razdoblju dovelo do spajanja dviju uredbi radi izbjegavanja sve većeg trgovanja podacima i njihove bolje zaštite.
U civilnom zrakoplovstvu više ne postoji jedinstveni oblik zapošljavanja: neki prijevoznici nude kvalitetna radna mjesta i ugovore na neodređeno vrijeme, dok je prema nedavnom ispitivanju ( Studija o uvjetima zapošljavanja i rada zrakoplovnih posada na unutarnjem zrakoplovnom tržištu EU-a (Study on employment and working conditions of aircrews in the EU internal aviation market) – studija „Ricardo”), između 9 % i 19 % članova kabinskog osoblja i približno 8 % pilota izjavilo da su zaposleni posredstvom određenog oblika posredničke organizacije.
2.6.

Nasuprot tomu, EGSO ističe da Ugovor o Europskoj uniji za određen broj područja socijalne politike i dalje iziskuje jednoglasno odlučivanje u Vijeću. Ta su područja: nediskriminacija (članak 19. stavak 1. UFEU-a); socijalna sigurnost i socijalna zaštita radnika (osim kad je posrijedi slobodno kretanje radnika) (članak 153. stavak 1. točka (c) UFEU-a); zaštita radnika po prestanku njihova ugovora o radu (članak 153. stavak 1. točka (d) UFEU-a); zastupanje i kolektivna obrana interesa radnika i poslodavaca (članak 153. stavak 1. točka (f) UFEU-a) i uvjeti zapošljavanja državljana trećih zemalja koji zakonito borave na području Zajednice (članak 153. stavak 1. točka (g) UFEU-a). Iako se člankom 19. UFEU-a predviđa suglasnost Europskog parlamenta, to nije slučaj kod članka 153. stavka 1. točke (c), (d), (f) i (g).
1.10.

EGSO želi da se u tom duhu poduzmu odlučne mjere u korist MSP-ova ( Act Small First ) te zahtijeva ocjenjivanje načela „počnimo od malih” (eng. Think small first) i testa utjecaja zakonodavstva na mala i srednja poduzeća („MSP test”) u svrhu jačanja njihove učinkovitosti i osmišljavanja zakonodavstva „kompatibilnog s MSP-ovima” kako bi se potaknuo njihov razvoj na unutarnjem tržištu uz potpunu pravnu sigurnost.
3.3.

x ), ugljičnog monoksida (CO) i ugjlikovodika (HC), upozoravajući pritom na određene nedostatke u uzastopno predlaganim sustavima i preporučujući pouzdanija sredstva za mjerenje EGSO je, posebno od 2006. godine nadalje, iznosio svoje stavove o emisijama plina, a posebice čestica (PM), dušikovih oksida (NO), ugljičnog monoksida (CO) i ugjlikovodika (HC), upozoravajući pritom na određene nedostatke u uzastopno predlaganim sustavima i preporučujući pouzdanija sredstva za mjerenje ( 13 )
5.2.

Komisija treba komplementarno oblikovati i provoditi energetsku politiku u vidu plana s obzirom na to da energetska politika podrazumijeva više od oporezivanja i u svakom slučaju obuhvaća oporezivanje energetskih aktivnosti i energenata. Ranija iskustva u drugim područjima pokazuju da bi prijenos suvereniteta bez uspostavljene istinske i potpune unije mogao dovesti do velikih neslaganja (kao što je to bio slučaj s ekonomskom i monetarnom unijom).
1.5.

Naposljetku, EGSO preporučuje da pregovori budu popraćeni dijalogom između socijalnih partnera predmetnih zemalja u cilju potpore tom procesu otvaranja za kabotažu u prekograničnom cestovnom prijevozu putnika, kao i promjenama koje to donosi u zemljopisno ograničenim područjima u kojima se provodi, a da pritom ne dolazi do diskriminacije među operaterima s poslovnim nastanom u EU-u i do narušavanja tržišnog natjecanja .
13.1.

Mnoge unutarnje politike EU-a mogu dovesti do prelijevanja učinaka izvan EU-a, što bi moglo imati i pozitivne i negativne učinke na napore koje druge zemlje ulažu u postizanje ciljeva održivog razvoja. Potrebno je preispitati politike EU-a u području vanjskog djelovanja, uključujući ulagačku, trgovinsku, razvojnu i sigurnosnu politiku te politiku u području mira i ljudskih prava, kako bi se zajamčilo da se pruža podrška postizanju novog globalnog programa održivog razvoja. Primjerice, poglavlja o održivosti u trenutačnim trgovinskim sporazumima EU-a nemaju dovoljnu težinu te su teško provediva. Održivi razvoj mora biti u središtu trgovinske politike EU-a, primjerice uvođenjem službenih žalbenih postupaka u slučaju kada dolazi do kršenja obveza u pogledu održivosti koje proizlaze iz trgovinskih sporazuma. Trgovina treba biti alat za održivost i provedbu ciljeva održivog razvoja u kontekstu međunarodne suradnje. To bi se moglo urediti putem multilateralnih sporazuma. Moć trgovine EU-a može potaknuti održivost duž svjetskog lanca vrijednosti, primjerice stavljanjem naglaska na održivu nabavu.
3.4.2.

EGSO je osobito zabrinut zbog toga što takve strukturne slabosti i nepredvidivosti u sektoru sa znatnim novčanim tokovima i klijentima visoke neto vrijednosti mogu dovesti do izlaganja vlada nedopuštenom utjecaju, zlouporabi vlasti i podmićivanju. Ukratko, ti programi ne dovode samo do rizika od ulaska korumpiranih pojedinaca u države članice, nego i do korupcije nadležnih tijela.
3.2.

Glavni smjer za poboljšanje određenih vidova programa PEACE mogao bi odrediti Bruxelles, no novi program PEACE Plus 2020. prilika je za novu suradnju s civilnim društvom kako bi se osnažili ciljevi i vrijednosti EU-a u Sjevernoj Irskoj. To ne bi trebalo dovesti do povećanja birokracije, već služiti za izgradnju povjerenja i razumijevanje uloge EU-a u pružanju potpore miru i pomirenju.
5.1.

Jedan od glavnih problema u pogledu kohezijske politike jest manjak učinkovite komunikacije do kojeg često dolazi u projektima koji se financiraju u okviru iste politike. Iako priznaje različite komunikacijske smjernice koje provodi Komisija, jasno je da one nisu ni izbliza dovoljne. Često je slučaj da postoji niska do nikakva razina osviještenosti o tome da su provedeni određeni projekti i/ili da se financiraju sredstvima EU-a. To dovodi do nedovoljnog ili nikakvog poštovanja kohezijske politike. EGSO poziva Komisiju da nastavi ulagati napore u preispitivanje trenutačnih obveza u pogledu promidžbe i da ih znatno nadogradi uzimajući u obzir suvremena sredstva digitalnih komunikacijskih kanala. Projekti temeljeni na najboljim praksama trebali bi se znatno više koristiti kao praktični primjeri za poticanje snažnijeg i boljeg korištenja sredstava.
4.4.

EGSO smatra da je svakako potrebno pojednostaviti unutarnje postupke Komisije radi skraćivanja postupaka odlučivanja i brže objave u Službenom listu jer je to jedan od uzroka zbog kojeg je tijekom godina došlo do kašnjenja na području usklađene normizacije. Posebno je važno da sustav usklađenih normi bude na razini novih izazova na tržištu kako bi se spriječilo da pojedinačne države članice ne krenu naprijed same, što bi moglo dovesti do proturječnosti između različitih nacionalnih zakona.
2.8.

To u praksi znači da se pružateljima platnih usluga uvodi nova obveza vođenja evidencije u skladu s člankom 243.b Direktive 2006/112/EZ o PDV-u. U tom će smislu biti relevantne samo one platne usluge čija je posljedica prekogranični prijenos novčanih sredstava primateljima plaćanja (ili subjektima koji djeluju u njihovo ime), i to samo kada se platitelj nalazi u jednoj od država članica. Drugim riječima, prema ovom prijedlogu pojam „prekogranični”odnosi se na transakcije kod kojih se potrošač nalazi u jednoj državi članici, a dobavljač u drugoj državi članici ili u trećoj zemlji. Domaća plaćanja nisu obuhvaćena prijedlogom Komisije.