Mreža javnih službi za zapošljavanje uvelike je pridonijela praćenju i provela istraživanje u pogledu kapaciteta svojih javnih službi za zapošljavanje posvećenih provedbi Preporuke, kako je navedeno u Prilogu 1. Između 29. lipnja i 9. srpnja provedeno je savjetovanje sa savjetnicima za europske javne službe za zapošljavanje u pogledu izvješća o rezultatima ankete, što je u konačnici dovelo do naknadnog ispitivanja tumačenja njegovih nalaza.

Trećina ispitanika odgovorila je da ima sinergija među politikama EU-a kojima se pomaže dugotrajno nezaposlenim osobama. 89 % ispitanika smatralo je da bi bilo korisno da jedna od politika EU-a bude usmjerena na dugotrajnu nezaposlenost. Većina ispitanika izjavila je da su rezultat preporuke i neke promjene u politikama (određivanje prioriteta / financiranje / ubrzavanje mjera). Zaprimljena su 23 dodatna dokumenta koja su većinom nalikovala na dokumente o stajalištu organizacija civilnog društva. U tri dodatna dokumenta naglašena je važnost integriranih usluga, a u četiri je navedeno da se može poboljšati informiranje osoba s invaliditetom. U tri druga dodatna dokumenta spomenuto je da bi se dubinska intervencija trebala odvijati što prije te da je rok od 18 mjeseci predugačak. Tri organizacije civilnog društva napomenule su da je provedba mogla biti djelotvornija uz pomoć namjenskih sredstava, a jedna je kritizirala to što organizacijama civilnog društva nije dodijeljena nikakva uloga. Dvije su navele važnost uključivanja elementa vještina. Jedan finski dokument nalikovao je na primjer dobre prakse pa je iskorišten u radnom dokumentu službi Komisije.

Otvoreno javno savjetovanje za zainteresirane građane i dionike bilo je otvoreno na internetskoj platformi Komisije za savjetovanje na sva 24 službena jezika EU-a osim irskog od 2. svibnja 2018. do 31. srpnja 2018. Primljena su 482 odgovora, 205 od pojedinaca i 277 od organizacija. Ispitanici iz Bugarske bili su pojačano zastupljeni na otvorenom javnom savjetovanju jer su činili 48 % ukupnog uzorka. Ukupno je 75 % ispitanika odgovorilo da je preporuka i dalje relevantna u rješavanju problema dugotrajne nezaposlenosti (uz veći postotak slaganja s time među organizacijama nego među pojedincima). Kad se isključi bugarski uzorak, relevantnost Preporuke pozitivnije je ocijenjena. Uključujući ispitanike iz Bugarske, 40 % ispitanika odgovorilo je da bi EU trebao nastaviti i s provedbom drugih mjera kako bi pomogao dugotrajno nezaposlenim osobama da pronađu posao, a bez odgovora ispitanika iz Bugarske taj postotak iznosi 66 %.

Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave povratne informacije o planu evaluacije , koji je bio dostupan na internetu od 29. lipnja 2017. do 27. srpnja 2017. Primljeno je šest odgovora: četiri od nevladinih organizacija, jedan od poslovnih udruženja i jedan označen kao „ostalo”. Primjedbe, koje su bile uključene u evaluaciju, odnosile su se na samu Preporuku i uključivale su zahtjeve da se više pozornosti usmjeri na otvaranje kvalitetnih radnih mjesta, da se uključe socijalna poduzeća za radnu integraciju i organizacije civilnog društva te da se poveća suradnja država članica.

Cilj savjetovanja s dionicima bio je da se od relevantnih skupina i javnosti prikupe podaci, iskustva i mišljenja o ključnim kriterijima iz Preporuke. To je u skladu sa smjernicama za bolju regulativu . U ovom se izvješću sažimaju savjetovanja i njihovi glavni rezultati.

U Preporuci Vijeća iz 2016. o integriranju dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada propisuje se da Komisija „u suradnji s državama članicama i nakon savjetovanja s dotičnim dionicima provede evaluaciju djelovanja poduzetog kao odgovor na ovu Preporuku i do 15. veljače 2019. izvijesti Vijeće o rezultatima te evaluacije” .

Savjetovanje s neslužbenim tehničkim radnim skupinama Odbora za ESF održano je 5. listopada 2018. Radi detaljnije evaluacije izrađeno je ad hoc izvješće o upotrebi ESF-a za potporu dugotrajno nezaposlenim osobama.

Savjetovanje s Odborom za socijalnu zaštitu

Provedeno je savjetovanje s Odborom za socijalnu zaštitu 30. listopada 2018. te je on pristao da se njegovo tematsko izvješće za 2018. upotrijebi u evaluaciji.

Ciljani razgovori na razini EU-a

Razgovori na razini EU-a provedeni su u okviru popratne studije s devet dionika, uključujući tri organizacije civilnog društva , četiri socijalna partnera i dva javna tijela . Od sugovornika je zatraženo mišljenje o relevantnosti, djelotvornosti, usklađenosti i dodanoj vrijednosti EU-a u pogledu Preporuke.

Svi dionici s kojima su provedeni razgovori potvrdili su da je Preporuka bila i još uvijek je relevantna za borbu protiv dugotrajne nezaposlenosti. Organizacije poslodavaca i organizacije civilnog društva naglasile su važnost individualiziranog pristupa i koordinacije usluga. Dvije organizacije civilnog društva kritizirale su rok od 18 mjeseci koji je naveden u sporazumu o integriranju na tržište rada, a jedna organizacija civilnog društva i jedan socijalni partner napomenuli su da nedostaje procjena specifičnih situacija na tržištu rada koje uzrokuju dugotrajnu nezaposlenost u državama članicama. Sindikati su istaknuli da im u Preporuci nije dodijeljena nikakva uloga.

Većina sugovornika izjavila je da je provedba Preporuke zadaća država članica te da EU ima ograničenu ulogu. Većina je tvrdila da bi EU trebao pratiti provedbu te vršiti pritisak na države članice u kojima je ostvaren ograničen napredak. Ostali prijedlozi odnosili su se na to da bi EU trebao pomoći u prevladavanju društvene stigmatizacije dugotrajno nezaposlenih (jedna organizacija civilnog društva) i olakšati razmjenu praksi među državama članicama (jedan socijalni partner).

Jedan je sindikat smatrao da je stopa dugotrajne nezaposlenosti dobila na važnosti u političkom programu zahvaljujući Preporuci. Organizacije civilnog društva tvrdile su da Preporuka ima pozitivan učinak. Jedno javno tijelo reklo je da ima usklađene pristupe u vezi s integracijom dugotrajno nezaposlenih osoba. Većina sugovornika tvrdila je da je Preporuka bila usklađena s drugim politikama EU-a kojima se rješava problem nezaposlenosti. Napomenuto je da bi se upotreba sredstava EU-a mogla poboljšati, na primjer upotrebom ESF-a za rješavanje pitanja kapaciteta javnih službi za zapošljavanje, kako je predložio jedan socijalni partner. Prema mišljenju većine sugovornika dodana vrijednost EU-a koja je proizlazila iz Preporuke bila je to što je pitanje dugotrajne nezaposlenosti dobilo (istaknutije) mjesto u političkom programu te su pružene smjernice o mjerama. Jedna je organizacija civilnog društva tvrdila da bi Preporuka mogla sadržavati više minimalnih standarda za one države članice čiji su sustavi potpore slabo razvijeni. Međutim, svi su sugovornici dijelili mišljenje da bi hipotetsko stavljanje Preporuke izvan snage bilo negativno.

Ciljani razgovori provedeni u svrhu studija slučaja

U okviru vanjske popratne studije za Hrvatsku, Finsku, Grčku, Irsku, Italiju, Njemačku, Rumunjsku i Slovačku provedeno je osam studija slučaja. Imenovani nacionalni stručnjaci prikupili su informacije u okviru terenskog rada te su one dopunjene ciljanim razgovorima s dionicima iz država članica. Na temelju rezultata provedeno je savjetovanje s nacionalnim kontaktnim točkama za dugotrajnu nezaposlenost. Za više informacija vidjeti Prilog 5: Studije slučaja.

Hrvatska

Prema sugovornicima s nacionalne razine preporuka je bila prijelomna točka za nacionalnu politiku, što je dovelo do promjena u zakonodavstvu i reorganizacije internih postupaka. Većina ih je smatrala da je to dodana vrijednost EU-a koja je proizlazila iz Preporuke. Međutim, njezina se djelotvornost razlikovala među predloženim mjerama. Poslodavci s kojima se razgovaralo imali su pozitivan stav o upotrebi financijske potpore, no općenito nisu bili zainteresirani za partnerstva povezana sa zapošljavanjem dugotrajno nezaposlenih osoba. Većina dionika smatrala je da troškovi provedbe Preporuke neće biti previsoki jer je većina mjera već uspostavljena, osobito u odnosu na pretpostavljenu korist Preporuke (smanjenje dugotrajne nezaposlenosti). Većina je uvidjela sinergije s nacionalnim politikama. Izraženo je zadovoljstvo u pogledu više uzajamnog učenja.

Finska

Relevantnost Preporuke nije visoko ocijenjena, osim u pogledu boljeg informiranja o mogućnostima koje se pružaju poslodavcima za zapošljavanje dugotrajno nezaposlenih osoba. Ocijenjeno je da je u Finskoj djelotvornost Preporuke niska jer su sve predložene mjere već bile na snazi. Osoblje javne službe za zapošljavanje spomenulo je da su uvedene neke dodatne mjere u radu, ali ne kao rezultat Preporuke. Svi su elementi u skladu s finskom politikom zapošljavanja.

Njemačka

Preporuka se nije smatrala relevantnom za Njemačku jer nije pokrenula nikakve promjene u pogledu politike (sve su predložene mjere ili još naprednije već bile uvedene). Samo je polovina sugovornika s nacionalne razine bila upoznata s preporukom prije razgovora. Voditelji predmeta u javnim službama za zapošljavanje naveli su da bi trebala postojati veća sloboda u projektima ESF-a. Budući da nisu uvedene nikakve mjere, nije moguće procijeniti njihovu djelotvornost.

Grčka

Čini se da su mjere poduzete u okviru Programa financijske pomoći iz 2012. u skladu s politikama navedenima u Preporuci. Uključivale su restrukturiranje javnih službi za zapošljavanje modernizacijom, prekvalifikacijom osoblja radi pružanja više razine individualizirane usluge i uspostavom društvenih centara. Korisnici javnih službi za zapošljavanje bili su zadovoljni pruženim uslugama i upotrijebljenim pojedinačnim akcijskim planom. Savjetnici javnih službi za zapošljavanje naglasili su da je individualni pristup ključan i da bi provedba sporazuma o integriranju na tržište rada bila korisna. Poslodavci i udruge poslodavaca izrazili su nevoljkost da se koriste uslugama javnih službi za zapošljavanje zbog percipiranog birokratskog opterećenja ili nedostatka fleksibilnosti. Poduzeća su izrazila žaljenje što nisu bila uključena u izradu aktivne politike tržišta rada. Dionici su smatrali da sredstva ESF-a i razmjena znanja donose dodanu vrijednost EU-a. Na nacionalnoj i lokalnoj razini izražena je zabrinutost da su politike osmišljene „odozgo prema dolje”, bez mnogo ciljanih mjera.

Irska

Sugovornici su se složili da je Preporuka i dalje relevantna. Omogućila je bolje razumijevanje ciljne skupine i utvrđivanje ranjivih skupina među dugotrajno nezaposlenim osobama. Dionici s nacionalne razine naveli su da je potvrdila mjere poduzete prije Preporuke i dovela do veće suradnje i integriranijeg pristupa. To su potvrdili sugovornici s regionalne razine. Dionici su smatrali da je potpora za poslodavce ojačana. Nisu izvijestili o financijskim posljedicama Preporuke. Tvrdilo se da je Preporuka u skladu s drugim inicijativama EU-a. Definiranje zajedničkog cilja za različite institucije koje podupiru dugotrajno nezaposlene utvrđeno je kao dodana vrijednost EU-a. Dionici su predložili i više uzajamnog učenja među državama članicama.