Mjera se provodi postupnim pristupom. Kao prvi korak, na nacionalnoj razini provodi se mapiranje mreže škola s ciljem utvrđivanja i odabira škola za provedbu integracije nižih srednjih razreda s niskim rezultatima u veće škole u susjednim naseljima. Mapiranje se temelji na dokazima i dijagnozi potreba te se provodi uz savjetovanje s dionicima (posebno učenicima i njihovim roditeljima, učiteljima, školskim osobljem, zajednicama i lokalnim vlastima). To dovodi do odabira najmanje 5 – 10 nižih srednjih škola koje održava država za integraciju u veće škole domaćine kao dio pilot-faze. Mapiranjem se procjenjuje učinak integracije škola na sastav učenika, rizik od segregacije, broj učitelja i osoblja, uspješnost škole, ishode učenja, stope završetka školovanja, udio učenika s visokim rizikom od ranog napuštanja školovanja, lokaciju škola, školske profile i očekivane buduće potrebe s obzirom na demografska kretanja. Kad je riječ o školama domaćinima, uzimaju se u obzir fizičke nekretnine zgrade i njezine infrastrukture, među ostalim kriterijima. Škole domaćini ne djeluju kao internati za nove učenike.

Novo zakonodavstvo uključuje i odredbe prema kojima je plaća nastavnika koji rade u školama s udjelom učenika u nepovoljnom položaju od najmanje 10 % (i kojima se definiraju posebne pedagoške metode za uključivo obrazovanje u svojim pedagoškim programima) ili u naseljima u nepovoljnom položaju viša za najmanje 12,5 % u odnosu na plaću drugih nastavnika s istim kvalifikacijama i iskustvom od 1. siječnja 2023. i barem do 31. prosinca 2030. Osim toga, povećanje plaća u 2025. za učitelje i nastavnike na početnoj razini mora biti 10 postotnih bodova više od prosječnog povećanja plaća za sve nastavnike u javnom obrazovnom sustavu u toj godini, a njihova godišnja povećanja plaća moraju biti barem jednaka prosječnom godišnjem povećanju plaća za sve učitelje i nastavnike u javnom obrazovnom sustavu od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2030.

Stupa na snagu zakon kojim se utvrđuje da prosječna plaća učitelja i nastavnika u sustavu javnog obrazovanja (svi učitelji u sustavu javnog obrazovanja sa završenim tercijarnim obrazovanjem kako je definiran u Zakonu o javnom obrazovanju, osim strukovnog obrazovanja) mora do 1. siječnja 2025. dosegnuti najmanje 80 % prosječne plaće osoba sa završenim tercijarnim obrazovanjem te da se održava na razini od najmanje 80 % prosječne plaće osoba sa završenim tercijarnim obrazovanjem barem do 31. prosinca 2030.

Obnova radi povećanja energetske učinkovitosti u prosjeku dovodi do uštede primarne energije od najmanje 30 % ili do smanjenja emisija stakleničkih plinova za najmanje 30 %. Ispitni centar razvija se kao odvojeno ispitno mjesto od centara za strukovno obrazovanje i osposobljavanje.

Cilj je ove komponente promicanje održive mobilnosti, jačanje javnog prijevoza s niskim emisijama ugljika, smanjenje negativnih vanjskih učinaka prijevoza (posebno zagušenja, emisija i nesreća) te osiguravanje pristupačnih načina prijevoza, uglavnom jačanjem infrastrukture javnog prijevoza i vozila. Očekuje se da će mjere za tu komponentu dovesti do smanjenja emisija zbog prijevoza poticanjem upotrebe ekološki prihvatljivih načina gradskog i prigradskog prijevoza te općenito jačanjem alternativa pojedinačnim automobilima i cestovnom prijevozu tereta. Očekuje se da će javni prijevoz postati privlačniji, što bi dovelo do prelaska većeg broja korisnika s privatnog na javni prijevoz. Očekuje se i da će snažnija željeznička infrastruktura olakšati promjenu načina prijevoza tereta. U tu se svrhu ova komponenta sastoji od reformi i ulaganja kojima se promiče održivi promet modernizacijom važnih željezničkih linija u regiji Budimpešti i u koridoru TEN-T, kupnje autobusa s nultim emisijama za javni prijevoz, modernizacije sustava upravljanja željezničkim linijama i uvođenja jedinstvenog sustava cijena i informacija za javni prijevoz.

Ta komponenta plana za oporavak i otpornost Mađarske usmjerena je na nekoliko izazova u energetskom sektoru. Cilj je komponente doprinijeti postizanju klimatskih i energetskih ciljeva Mađarske za 2030., uzimajući u obzir i potrebu za povećanjem ambicija država članica u kontekstu cilja smanjenja emisija stakleničkih plinova za najmanje 55 % u odnosu na razine iz 1990. na razini EU-a do 2030. Cilj je nacionalne energetske strategije do 2030. i nacionalnog energetskog i klimatskog plana jačanje energetske suverenosti i energetske sigurnosti smanjenjem ovisnosti o uvozu, osiguravanjem cjenovno pristupačne opskrbe energijom za stanovništvo i dekarbonizacijom proizvodnje energije, uključujući povećanje udjela proizvodnje energije iz obnovljivih izvora.

Kako bi se promicalo uvođenje solarne energije, nedavno uveden privremeni prestanak mogućnosti da novoizgrađeni fotonaponski sustavi (do 50 kVA) opskrbljuju mrežu električnom energijom ukida se što je prije moguće, a najkasnije do 31. prosinca 2024. U tu svrhu mađarsko regulatorno tijelo za energetiku i javnu uporabu (MEKH) redovito, najmanje svakih šest mjeseci, preispituje to privremeno ograničenje, na regionalnoj razini u suradnji s operatorom prijenosnog sustava (OPS) i ODS-ovima, na temelju tehničkih i objektivnih kriterija. Čim se na temelju rezultata evaluacije utvrdi da je mreža sposobna integrirati proizvedenu električnu energiju, ograničenje se prema potrebi ukida na regionalnoj razini.

Svrha je ulaganja razvoj elektroenergetske mreže kako bi se osigurala sigurna integracija dodatnih kapaciteta koje će stvoriti obnovljivi izvori energije i povećala fleksibilnost sustava. U skladu sa strategijom svoje energetske politike Mađarska namjerava povećati udio obnovljivih izvora energije u svojoj kombinaciji izvora energije i utrostručiti svoj trenutačni domaći kapacitet solarne elektrane do 2030. To zahtijeva dostatan pristup mreži i potreban kapacitet mreže. Potrebno je razviti prijenosnu i distribucijsku mrežu kako bi se moglo odgovoriti na te izazove.

Cilj je te komponente plana za oporavak i otpornost Mađarske olakšati prelazak na kružno gospodarstvo i pridonijeti postizanju ciljeva gospodarenja otpadom do 2025. i 2030. utvrđenih u zakonodavstvu EU-a. Za to je potrebno utvrditi glavne zakonodavne i postupovne zahtjeve za pripremu mađarskog gospodarstva za prelazak na kružno gospodarstvo, uključujući funkcionalan sektor gospodarenja otpadom. Jedan je od stupova tog procesa modernizacija sustava gospodarenja otpadom iz kućanstava. Stopa kružne upotrebe materijala u Mađarskoj iznosi 8,7 %, što je ispod prosjeka EU-a (12,8 %). Stopa recikliranja (komunalni otpad), koja iznosi 33 %, znatno je niža od cilja za 2025.

Privremeni prestanak rada novoizgrađenih stambenih fotonaponskih sustava (do 50 kVA) za opskrbu mreže električnom energijom ukida se u cijeloj zemlji najkasnije do 31. prosinca 2024.

Najmanje 65 bolnica ima koristi od nadogradnje svojih sustava IT sigurnosti. Kako bi se mogla smatrati institucijom s unaprijeđenim informacijskim sigurnosnim sustavom, u bolnici su operativni sljedeći elementi: doneseno je upravljanje sigurnošću IT-a; središnji sustav upravljanja identitetom; korištenje uredskog pristupnika (Hivatali Kapu); postojanje inventara hardvera i softvera; sustav za izradu sigurnosnih kopija podataka; centar znanja o IT sigurnosti. Postojanje tih elemenata potvrđuje se vanjskom revizijom koju provode stručnjaci za IT sigurnost.

Tijelo za integritet priprema svoje prvo godišnje izvješće o integritetu za 2022. do drugog tromjesečja 2023., a nakon toga svake godine do drugog tromjesečja. Ta se izvješća objavljuju. Vlada ispituje svako izvješće tijela za integritet i u pisanom obliku daje svoje objašnjenje o tome kako će riješiti svaki od nalaza iz tih izvješća u roku od tri mjeseca od njihove objave.

Radna skupina za borbu protiv korupcije objavljuje svoje prvo izvješće za 2022. do prvog tromjesečja 2023. i godišnja izvješća do prvog tromjesečja svake godine nakon toga. Nevladini članovi radne skupine za borbu protiv korupcije imaju mogućnost izdavanja izvješća iz sjene u kojima se utvrđuju njihova stajališta. Ta se izvješća također objavljuju zajedno s izvješćem radne skupine za borbu protiv korupcije.

Nacionalna strategija i akcijski plan za borbu protiv korupcije (koji obuhvaćaju razdoblje od 1. srpnja 2023. do 31. prosinca 2025.) donose se, a provedba njezina akcijskog plana započinje do drugog tromjesečja 2023. Nacionalna strategija i akcijski plan za borbu protiv korupcije redovito se preispituju, uzimajući u obzir sadržaj izvješća i rad radne skupine za borbu protiv korupcije (vidjeti reformu C9.R2) i tijela za integritet (vidjeti reformu C9.R1).

Prije podnošenja prvog zahtjeva za plaćanje u okviru plana za oporavak i otpornost uspostavlja se i stavlja u uporabu alat za praćenje i izvješćivanje („jedinstveni alat za izvješćivanje”) kako bi se omogućilo praćenje i izvješćivanje o napretku u ostvarivanju ciljnih vrijednosti povezanih s tom mjerom. Usklađenost tog alata s metodologijom Pregleda stanja jedinstvenog tržišta, odnosno točnost i potpunost podataka u alatu, među ostalim za razinu polaznih vrijednosti, potvrđuje se u završnom izvješću o reviziji s nekvalificiranim revizorskim mišljenjem EUTAF-a. Do četvrtog tromjesečja 2022. alat mora uključivati i podatke o oznakama zemljopisnog podrijetla. Prvo pisano izvješće koje se temelji na informacijama iz jedinstvenog alata za izvješćivanje, uključujući apsolutne brojke i udjele, oznake zemljopisnog podrijetla i identifikaciju usluga i proizvoda, priprema ministarstvo nadležno za javnu nabavu i objavljuje se na internetskoj stranici EPS-a do prvog tromjesečja 2023. i nakon toga svake godine.

Mjera se sastoji od provođenja sveobuhvatne kampanje informiranja i podizanja svijesti kako bi se doprlo do najmanje pet milijuna građana. Privremena procjena prvih rezultata kampanje kojom se utvrđuje broj obuhvaćenih građana, promjena u percepciji građana o prihvatljivosti novčanog nagrađivanja liječnika od strane pacijenata u zdravstvu u usporedbi sa situacijom prije pokretanja informativne kampanje, utvrđivanje stečenih iskustava i sastavljanje preporuka za ostatak kampanje objavljuju se do trećeg tromjesečja 2023.

-do drugog tromjesečja 2024., novog IT sustava za postupanje s osjetljivim dokumentima, čime se podupire i olakšava administrativni rad i razmjena informacija najmanje sedam organizacijskih jedinica uključenih u istrage tužitelja, kao i

Akcijski plan donosi se do prvog tromjesečja 2023. Nakon prvog godišnjeg preispitivanja vlada do prvog tromjesečja 2024. donosi i objavljuje revidirani akcijski plan, uključujući trenutačno stanje provedbe svake od mjera iz tog plana.

U tu svrhu Mađarska razvija i provodi program osposobljavanja kojim se mikro, malim i srednjim poduzećima besplatno pružaju najvažnije teoretske i praktične informacije o tome kako mogu uspješno sudjelovati u postupcima javne nabave. Osposobljavanje se temelji na novorazvijenim tečajevima osposobljavanja i materijalima za e-učenje. Novoizrađeni materijali za osposobljavanje obuhvaćaju barem pitanja postupaka javne nabave i njihove pripremne faze, učinkovitu uporabu pravnih lijekova i posebnosti koje proizlaze iz izvršenja ugovora o javnoj nabavi. Osigurava se procjena učinkovitosti osposobljavanja. Osposobljavanje se pruža za najmanje 1 000 mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća do prvog tromjesečja 2024., a najmanje 2 200 mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća do drugog tromjesečja 2026. Izvješće o evaluaciji u kojem se ocjenjuje djelotvornost i učinkovitost mjere osposobljavanja objavljuje se do drugog tromjesečja 2026.

Mađarska do prvog tromjesečja 2023. uspostavlja i provodi program potpore kojim se osigurava paušalna naknada, na temelju objektivnih, nediskriminirajućih i transparentnih kriterija odabira, koja se isplaćuje izravno najmanje 1 800 mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća (s naglaskom na mikropoduzeća i mala poduzeća) do drugog tromjesečja 2026. za njihove troškove povezane sa sudjelovanjem u postupcima javne nabave. Do trećeg tromjesečja 2024., evaluacije programa potpore u sredini programskog razdoblja, a do drugog tromjesečja 2026. provodi se završna evaluacija programa potpore o dodanoj vrijednosti i djelotvornosti programa.

Provedba reforme mora biti dovršena do drugog tromjesečja 2026.

C9.R15: Jačanje uloge i ovlasti Državnog sudbenog vijeća za protutežu ovlastima predsjednika Državnog ureda za pravosuđe

Cilj je reforme uspostaviti veće ovlasti Državnog sudbenog vijeća (NJC) kako bi ono moglo učinkovito izvršavati svoju ustavnu ulogu u nadzoru središnje uprave sudova, uz zadržavanje neovisnosti Vijeća koja se temelji na tome da njegove članove biraju suci. Reforma rezultira jačanjem neovisnosti i nepristranosti sudova i sudaca osnovanih zakonom u skladu s člankom 19. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i relevantnom pravnom stečevinom EU-a.

Reformom će se uspostaviti veće ovlasti NJC-a i uključiti zakonodavne izmjene kako bi se osiguralo da NJC daje motivirano obvezujuće mišljenje o nizu pitanja u vezi s pojedinačnim odlukama i uredbama.

Reformom se također osigurava da NJC ima odgovarajuće resurse, uključujući osoblje i urede, za učinkovito obavljanje svojih zadaća.

Prije podnošenja nacrta zakona potrebnih za provedbu te reforme organizira se savjetovanje s dionicima kako bi se omogućilo barem DSV-u, pravosudnim udruženjima, Mađarskoj odvjetničkoj komori, organizacijama civilnog društva, Kúriji, Državnom uredu za pravosuđe (NOJ), Ustavnom sudu i glavnom državnom odvjetniku da daju primjedbe u roku od najmanje 15 dana.

Provedba reforme mora biti dovršena do prvog tromjesečja 2023. i prije prvog zahtjeva za plaćanje u okviru plana za oporavak i otpornost.

C9.R16: Jačanje neovisnosti pravosuđa Vrhovnog suda (Kúria)

Cilj je reforme ojačati neovisnost pravosuđa Vrhovnog suda (Kúria). Reforma dovodi do jačanja neovisnosti i nepristranosti sudova i sudaca uspostavljenih zakonom u skladu s člankom 19. UEU-a i relevantnom pravnom stečevinom EU-a.

Reforma se sastoji od izmjene pravila o izboru predsjednika Kúrije; pravila o sustavu raspodjele predmeta Kúrije; i pravila o funkcioniranju Kúrije kako bi se i. uspostavile veće ovlasti za sudbeno vijeće Kúrije i predmetne odjele sudaca („kollégium”), ii. uklonila mogućnost da članovi Ustavnog suda postanu suci, a zatim se imenuju u Kúriju bez provođenja uobičajenog postupka prijave i iii. osiguralo da Državno sudbeno vijeće donese motivirano obvezujuće mišljenje o prikladnosti kandidata za mjesta predsjednika i potpredsjednika Kúrije; kriteriji primjerenosti, uključujući neovisnost, nepristranost, poštenje i integritet, određuju se zakonom. Kandidati koje DSV smatra neprikladnima imaju pristup ubrzanom sudskom preispitivanju pred nadležnim sudom.

Reformom se također osigurava da se pojačane ovlasti NJC-a iz reforme C9.R15 primjenjuju i na predsjednika Kúrije kada djeluje kao tijelo za imenovanje (u skladu sa Zakonom CLXII. iz 2011.).

Prije podnošenja nacrta izmjena potrebnih za provedbu ove reforme organizira se savjetovanje s dionicima kako bi se omogućilo barem NJC-u, pravosudnim udruženjima, Mađarskoj odvjetničkoj komori, organizacijama civilnog društva, Kúriji, Državnom uredu za sud, Ustavnom sudu i glavnom državnom odvjetniku da daju primjedbe u roku od najmanje 15 dana.

Provedba reforme mora biti dovršena do prvog tromjesečja 2023. i prije prvog zahtjeva za plaćanje u okviru plana za oporavak i otpornost.