Iz te se situacije može zaključiti da izvoz iz Srednje Amerike u EU ovisi o nekoliko proizvoda unatoč tome što se broj proizvoda koji se izvoze u EU 2014. povećao za + 3 % u odnosu na godinu prije i njime je obuhvaćeno 2 657 tarifnih stavki. Međutim, 5 proizvoda koji se najviše izvoze još uvijek čine 61 % ukupnog uvoza iz Srednje Amerike u EU. To su sljedeći proizvodi, prema redoslijedu važnosti: elektronički sklopovi strojeva za obradu podataka, kava, banane, ananas i sirovo palmino ulje.

Uporaba tarifnih povlastica odobrenih u skladu sa Sporazumom može se procijeniti ocjenjivanjem dijela trgovinskih tokova koji se izvršava u okviru Sporazuma. Za takav su omjer potrebni detaljni carinski podaci. Srednja Amerika obavijestila je EU da baze podataka kojima upravljaju njihova carinska tijela u Srednjoj Americi nije prilagođena za redovitu razmjenu iscrpnih statističkih podataka u svrhe analize tarifnih povlastica, osim u Kostariki koja EU-u dostavlja te podatke.

Na temelju kostarikanskih statističkih podataka čini se da se 8,8 % ukupnog izvoza (prema vrijednosti) iz EU-a u Kostariku obavlja u okviru Sporazuma. Ta niska stopa iskorištenosti posljedica je dugotrajnog rasporeda ukidanja carine za Kostariku i u toj ranoj fazi provedbe interes za iskorištavanje povlastica ponuđenih u okviru Sporazuma mogao je postojati samo za ograničeni dio izvoza EU-a. Međutim, treba napomenuti da stopa iskorištenosti u pogledu izvoza iz EU-a pod tarifnim stavkama koje su potpuno liberalizirane u Kostariki iznosi 48,4 %. Ta stopa naraste na čak 71 % za izvoz iz EU-a razvrstan pod tarifnim stavkama za koje je Kostarika EU-u odobrila kvotu.

U pogledu uvoza u EU iz Srednje Amerike, 41 % tih tokova (prema vrijednosti) izvršava se u okviru Sporazuma. Stopa iskorištenosti dostigla je 78 % za uvoz pod tarifnim stavkama za koje je EU odobrio kvote u korist Srednje Amerike. Te više stope u odnosu na izvoz iz EU-a posljedica su asimetričnog rasporeda: s obzirom na razliku u razvoju između EU-a i Srednje Amerike, Sporazumom su do okončanja rasporeda liberalizacije predviđene usporedivo više koristi za uvoz u EU nego za izvoz iz EU-a (u načelu do 10 godina, a za mali broj proizvoda do 15 godina).

2.5.Uporaba carinskih kvota

Sporazumom je predviđeno nekoliko carinskih kvota u skladu s kojima se drugoj stranci odobrava povlašteno tarifno postupanje do količinskog praga kvote. Iznad tog praga primjenjuje se carina najpovlaštenije nacije.

EU je pristao na uvođenje osam carinskih kvota u korist Srednje Amerike za proizvode za koje se prije provedbe Sporazuma nije primjenjivao povlašteni pristup tržištu EU-a. U 2014. carinske kvote iskorištene su za samo dvije kategorije (šećer od šećerne trske i rum).

Podrijetlo Proizvodi Jedinica Obujam carinske kvote Uvoz u EU Stopa iskorištenosti Srednja Amerika Češnjak tona 550 0 0 % Riža 21 000 0 0 % Manioka 5 000 0 0 % Goveđe meso 9 975 0 0 % Gljive 275 0 0 % Kukuruz šećerac 1 560 0 0 % Srednja Amerika osim Paname Šećer 154 500 141 047 91 % Rum u spremnicima > 2 l litra čistog alkohola 730 000 243 819 33 % Panama Rum u spremnicima > 2 l 105 000 0 0 % Šećer tona 12 360 8 548 69 % Nikaragva Goveđe meso 525 0 0 %

Carinske kvote koje je EU odobrio u korist Srednje Amerike – iskorištenost u 2014.

Osim carinskih kvota, EU je Srednjoj Americi odobrio i odstupanje od pravila podrijetla u okviru posebnih kvota za 118 tarifnih stavki. U 2014., koja je bila prva cijela godina primjene, iskorištenost tih odstupanja bila je gotovo zanemariva, a iznosi uvezeni u okviru tih kvota bili su vrlo ograničeni i odnosili su se samo na mali dio trgovinskih tokova za koje je moguće povlašteno postupanje.

Srednja Amerika odobrila je carinske kvote u korist EU-a za pet određenih proizvoda. Izvoznici iz EU-a iskoristili su 2014. mogućnosti tih carinskih kvota, osim one za sirutku, iako još uvijek ima prostora za rast jer se stopa iskorištenosti može povećavati, kako je prikazano u sljedećoj tablici:

Proizvodi Kvota (tn) Godišnje povećanje Obujam (tn) Stopa iskorištenosti dimljena šunka 945 45 210 22 % mlijeko u prahu 1 995 95 545 27 % Sirutka 110 10 0 0 % Sir 3 150 150 874 28 % Pripremljeno svinjsko meso 945 45 47 5 %

Carinske kvote koje je Srednja Amerika odobrila u korist EU-a – iskorištenost tijekom 2014.

2.6.Usluge

Podaci o trgovini uslugama proizvode se sa zakašnjenjem i nisu dostupni za 2014. Stoga u svrhe ocjenjivanja učinka Sporazuma još nije moguće izvršiti analizu poput one za trgovinu robom.

Neovisno o tome, tokovi trgovine uslugama povećali su se 2013. na 5,9 milijardi EUR (+ 4,5 % u odnosu na prethodnu godinu). Panama je 2013. i dalje bila najveći trgovinski partner u trgovini uslugama (50 %), a nakon nje Kostarika i Gvatemala (svaka 18 %).

Država Kredit Terećenje Kostarika 560,7 494,6 El Salvador 202,2 94,0 Gvatemala 817,2 204,8 Honduras 151,7 186,4 Nikaragva 174,7 50,1 Panama 1 480,0 1 574,7 Ukupno 3 386,5 2 604,6

Trgovina uslugama između Srednje Amerike i EU-a u 2013.