ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
12.

pozdravlja najavu Komisije da će predstaviti paket o mobilnosti radne snage koji će se usredotočiti na bolje usklađivanje programa socijalne zaštite država članica, ali smatra da je preduvjet za to prekidanje zastoja u primjeni Direktive 96/71/EZ o upućivanju radnika. (3) To bi moglo dovesti do revidiranih mjera borbe protiv prijevare, tj. obustave prihvaćanja obrasca A1. Od budućeg paketa također očekuje da sadrži zakonski prijedlog o informiranju i savjetovanju radnika s obzirom na očekivanje restrukturiranja i upravljanje njime te da predstavi prijedlog za bolje usklađivanje radnih akreditacija;
18.

podsjeća na to da su neke regije Ujedinjene Kraljevine i dalje uključene u tekuće programsko razdoblje (do kraja 2023.), uključujući Interreg Sjeverno more, Interreg La Manche i Interreg Irska – Wales, te napominje da Ujedinjena Kraljevina znatno doprinosi tim prekograničnim programima u iznosu do trećine proračuna. OR napominje da lokalne i regionalne vlasti svojim sredstvima najvjerojatnije neće moći nadoknaditi gubitak sredstava Interrega;
2.

duboko žali zbog toga što je ruska invazija prouzročila više od 10 000 uglavnom civilnih žrtava, daleko više ranjenih i milijune ljudi raseljenih po Ukrajini i trećim zemljama. Osuđuje to što su ruskim agresorima u okupiranoj Ukrajini na meti predstavnici lokalnih i regionalnih vlasti, novinari i borci za ljudska prava, koje kidnapiraju i pritvaraju; pridružuje se Kongresu lokalnih i regionalnih vlasti Vijeća Europe koji zahtijeva njihovo hitno i bezuvjetno oslobađanje. Ističe da je ruska invazija dovela do masovnog uništenja ukrajinske infrastrukture, zgrada, škola, bolnica, civilnih stambenih objekata i kulturne baštine. Šteta prema nekim procjenama iznosi više od 750 milijardi EUR, a očekuje se i strmoglavi pad BDP-a za 35 % (prema prognozama MMF-a). Također ističe da je ukrajinsko gospodarstvo izgubilo 30 % do 50 % proizvodnih kapaciteta, pri čemu su gubici koncentrirani u gospodarski ključnim regijama istočne i južne Ukrajine;
slaže se da se načelo „ne nanosi bitnu štetu” mora primjenjivati u svim područjima politike u skladu s dugoročnom strategijom EU-a do 2050. ( 2 ) i Programom održivog razvoja do 2030. ( 3 ) te poziva na uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti u planiranje i upravljanje resursima jer su one na prvoj liniji provedbe okolišnih, klimatskih, socijalnih i energetskih politika. Podsjeća na mišljenje OR-a o Europskom zakonu o klimi ( 4 ) i preporučuje da se uzmu u obzir troškovi nedjelovanja, koji mogu imati dugoročne i znatne posljedice koje nisu odmah primjetne;
33.

pozdravlja prijedlog da se ispita mogućnost prenamjene postojećih lijekova, međutim u tom pogledu naglašava potrebu za osiguranjem dostatnih kliničkih dokaza o djelotvornosti lijekova i sigurnosti pacijenata, uzimajući u obzir druge ishode koji su, uz preživljavanje, posebno važni za starije bolesnike. To je važno za pacijente, ali i za sektor zdravstvene skrbi i platitelje kako bi mogli razviti mišljenje o primjeni novih terapija. Podsjeća na to da su pristupačne cijene lijekova preduvjet za to da pacijenti prime potrebne lijekove i da zdravstveni sustavi ostanu dugoročno održivi;
naglašava da je za trostruko povećanje površine zemljišta koje se u EU-u koristi za ekološku poljoprivredu do 2030. godine potrebno povećati rashode za ekološku poljoprivredu u okviru ZPP-a tri do pet puta, što znači da bi za ekološki sektor trebalo izdvajati do 15 % rashoda ZPP-a ( 2 )
27.

pozdravlja prepoznavanje uloge europskih MSP-ova i namjeru Komisije da im pomogne u širenju poslovanja i privlačenju kvalificirane radne snage. To pak iziskuje okruženje koje pogoduje poslovanju i potrebna ulaganja u vještine i osposobljavanje radnika (npr. unutarnje znanje u području IKT-a i/ili rukovodstva), kao i pristojne radne uvjete. OR poziva na to da se financijskim instrumentima iz fonda InvestEU pruži potpora MSP-ovima u osmišljavanju digitalne strategije ili akcijskog plana i otklanjanju rizika solventnosti s kojima se suočavaju;
8.

posebno podsjeća na to da su se emisije iz pomorskog prometa u posljednjih 20 godina povećale za gotovo 32 %. Razvoj održive brodogradnje mogao bi znatno doprinijeti postizanju klimatskih ciljeva Europske unije. U tom pogledu podržava ciljeve Europske komisije da se u sljedećih deset godina potencijalno smanje emisije SO 2 i NOx koje se ispuštaju u zrak iz međunarodnog pomorskog prometa, i to za 80 % odnosno 20 %. Međutim, nužno je uzeti u obzir potrebe najudaljenijih regija kojima su zbog udaljenosti i velike ovisnosti o zračnom i pomorskom prometu radi osiguravanja njihove povezanosti i opskrbe potrebne mjere prilagođene njihovim strukturnim okolnostima;
15.

ističe da se poduzeća zbog poremećaja u radnom okruženju uzrokovanih, među ostalim, raznim vrstama kriza upuštaju u reorganizaciju tržišta na način koji nije u skladu s politikom tržišnog natjecanja EU-a, što dovodi do, primjerice, sklapanja sporazumâ usmjerenih na obujam proizvodnje i/ili do povećanja profitabilnosti. Međutim, to je zabranjeno pravilima EU-a o tržišnom natjecanju te se time, u konačnici, troškovi krize prebacuju na potrošače;
47.

Ukidanje prava intelektualnog vlasništva za cjepiva i druge medicinske proizvode nije dostatno rješenje ako slabije razvijene zemlje nemaju kapacitete za razvoj vlastite proizvodnje. Europski odbor regija poziva na to da se cijena određenih lijekova regulira kada je to potrebno i da se farmaceutska industrija obveže na odobravanje dozvola za proizvodnju u skladu s prijedlogom SZO-a. Poziva i na to da politike Unije doprinose razvoju proizvoda prilagođenih specifičnom kontekstu slabije razvijenih zemalja. Isto tako traži da se Unija uključi u aktivnu politiku prijenosa tehnologija i potpore lokalnoj proizvodnji te da pruža odgovarajuće izravne potpore kako bi se stanovništvu jamčila zdravstvena skrb gdje god je to potrebno.
10.

podržava tri glavna cilja u području zapošljavanja, vještina i socijalne zaštite koji su izneseni u Akcijskom planu i koje treba ostvariti do kraja desetljeća, u skladu s UN-ovim ciljevima održivog razvoja. Predloženi novi glavni ciljevi podrazumijevaju da bi do 2030. najmanje 78 % stanovništva EU-a u dobi od 20 do 64 godine trebalo biti zaposleno, najmanje 60 % svih odraslih osoba trebalo bi svake godine sudjelovati u obukama, a broj ljudi kojima prijeti siromaštvo ili socijalna isključenost trebao bi se smanjiti barem za 15 milijuna;
23.

smatra da su velika javno-privatna ulaganja u razvoj i provedbu novih inovativnih rješenja od ključne važnosti. Kao primjer postojećih spoznaja može poslužiti izvješće Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector (Nulta neto stopa do 2050.: Plan za globalni energetski sektor), koji je u svibnju 2021. objavila Međunarodna agencija za energiju (IEA) i koji sadržava plan s 400 etapa za postizanje globalne ugljične neutralnosti do 2050. Važno je da se takvim ulaganjima poveća i gospodarski rast i spriječe preuranjeni smrtni slučajevi;
57.

prima na znanje namjeru Komisije da skupni prijevoz putnika koji podliježe voznom redu na udaljenostima do 500 km unutar EU-a do 2030. učini ugljično neutralnim i činjenicu da se u tu svrhu stavlja velik naglasak na udvostručenje željezničkog prometa velikih brzina kao alternative zračnom prijevozu. Željeznički prijevoz tereta treba daleko više no dvostruko povećati do 2050., a održivost zračnog i pomorskog prometa te prometa unutarnjim plovnim putovima treba znatno poboljšati. Kad god je to moguće Europska komisija trebala bi davati prednost čistim prijevoznim alternativama;
8.

ukazuje na to da članstvo u EU-u ne podrazumijeva samo slobode i financijska sredstva nego i poštovanje temeljnih vrijednosti. Potrebni su konkretni pravni instrumenti kako bi se omogućilo brzo i učinkovito djelovanje na promicanju i, u ekstremnim slučajevima, prisilnoj provedbi načela demokratske države i vladavine prava u državama članicama. Takvi pravni instrumenti trenutačno ne postoje. Zbog toga mjere Europske komisije protiv problematičnih odluka donesenih u nekim državama članicama nisu djelotvorne, kako je navedeno u Rezoluciji Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o stanju vladavine prava u Europskoj uniji i primjeni Uredbe 2020/2092 o uvjetovanosti, koju OR u potpunosti podržava; izražava sumnju u to da je članak 7. Ugovora o Europskoj uniji zadovoljavajući odgovor na te izazove;
38.

poziva na potpuno uključivanje regionalnih i lokalnih vlasti u preispitivanje na sredini programskog razdoblja 2021.–2027. To bi trebalo uključivati mišljenje OR-a o iskustvima u provedbi tijekom prvih godina i očekivanjima lokalnih i regionalnih vlasti u pogledu financijskih omotnica, kao i o tehničkoj provedbi do kraja tekućeg programskog razdoblja; osim toga, to bi moglo dovesti i do izrade studije kojom se ocjenjuje iskustvo u primjeni preporuka Europskog kodeksa ponašanja deset godina nakon njegova uvođenja 2024.; OR bi trebao biti uključen u izradu specifikacije studije, raspravu o njoj i sastavljanje preporuka za praćenje njezinih zaključaka;
59.

poziva na to da se najmanje 5 % sredstava iz ESF-a plus pod podijeljenim upravljanjem namijeni potpori projektima u okviru europskog jamstva za djecu i na to da se uspostavi djelotvoran investicijski ekosustav za europsku djecu kombiniranjem sredstava EU-a i nacionalnih sredstava. Za svaku državu članicu trebalo bi imenovati nacionalnog koordinatora za jamstvo za djecu, koji bi imao ovlasti potrebne za promicanje i praćenje pitanja povezanih sa strategijom o pravima djeteta i jamstvom za djecu te za izvješćivanje o njima. Svoj djeci mora se zajamčiti, u skladu s Konvencijom UN-a o pravima djeteta i Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, mogućnost da budu uključena u odluke koje utječu na njihov život i da budu saslušana na način koji je primjeren njihovoj dobi i zrelosti;
20.

nadalje, naglašava važnost Fonda za unutarnju sigurnost (ISF) u europskoj borbi protiv terorizma i poziva na to da se osigura da udio sredstava kojima upravljaju države članice dopre do svih nacionalnih i regionalnih tijela nadležnih za to područje;
15.

poziva na to da se pri upotrebi europske lisnice za digitalni identitet u gospodarstvu u obzir uzmu dva postojeća poslovna modela koja su prema svom sadržaju konkurenti. S jedne strane, riječ je o velikim svjetskim društvenim mrežama koje imaju valjan interes za to da njihove korisničke račune pod pseudonimima, ovisno o okolnostima, potvrde javne institucije. Međutim, time bi se narušila sloboda korištenja interneta i korisnici bi se nadalje tjerali iz zaštićenog područja interneta u mračnu mrežu (eng. „darknet”). Odbor regija smatra da to ne može biti u ičijem interesu. S druge strane, postoje pružatelji identiteta koji žele ponuditi alate koji konkuriraju europskoj lisnici za digitalni identitet, također uz korištenje identiteta koji je potvrdila javna institucija;
4.

pozdravlja novi naglasak koji je Komisija stavila na uključenost građana u pitanja povezana s istraživanjem i inovacijama; zalaže se za to da ta uključenost uz očuvanje znanstvene slobode obuhvaća sve faze – od osmišljavanja do provedbe i praćenja politika – i da se ne svodi samo na usmjeravanje i obavještavanje građana koji, baš naprotiv, žele aktivno sudjelovati; smatra da se ta uključenost mora prvenstveno organizirati na lokalnoj razini i da su gradovi i regije ključni dionici za njezino olakšavanje i razvijanje jer imaju važnu ulogu u procesu usklađivanja istraživanja i inovacija s vrijednostima, potrebama i očekivanjima društva. Stoga se suosmišljavanjem i suodgovornošću regionalnih i lokalnih aktera u pogledu procesa i rezultata istraživanja i inovacija povećava prihvaćanje i prihvatljivost istraživanja i inovacija u društvu. Gradovi i regije također osiguravaju važne resurse za operacionalizaciju, u širem smislu, programa za otvorenu znanost jer je to ključno za razvoj uspješnog europskog istraživačkog prostora;
8.

poziva države članice i regije sa zakonodavnim ovlastima da uspostave stabilne, trajne i međuadministrativne nacionalne kontaktne točke za prekogranična pitanja koje bi razmjenjivale iskustva i raspravljale o izazovima s kojima se lokalne i regionalne vlasti suočavaju na određenoj granici, koordinirale provedbu zakonodavstva EU-a i radile na sustavnom uklanjanju graničnih prepreka (također u vezi s uspostavom i pružanjem prekograničnih javnih usluga). Te bi kontaktne točke mogle biti ista tijela predložena u Uredbi o europskom prekograničnom mehanizmu, ako su u dotičnim regijama uspostavljena, ali bi imale širi raspon nadležnosti. U okviru tih kontaktnih točaka trebalo bi odrediti jednu odgovornu osobu koja vlada službenim jezicima pograničnih područja. Rad tih kontaktnih točaka trebao bi dovesti do uklanjanja prepreka koje su utvrdili lokalni i regionalni akteri. One bi mogle ocjenjivati okolnosti u pograničnim regijama i predlagati zajedničke pristupe i mjere koje bi – optimizacijom upotrebe dostupnih resursa s obje strane granice i definiranjem mehanizama za koordinaciju s prekograničnim i drugim programima EU-a – dovele do boljih usluga za građane. Središnja točka EU-a za granice trebala bi pružati koordinacijsku i metodološku potporu te olakšavati razmjenu dobrih praksi među pograničnim regijama u Europi;
pozdravlja prijedlog Komisije da se Garancijom za mlade obuhvati i dobna skupina od 25 do 29 godina jer bi se time doprlo do većeg broja mladih ljudi. Time se povećava usklađenost prijedloga s provedbenim pravilima koja se primjenjuju u većini država članica, ali i njegova uključivost jer se uzima u obzir činjenica da će tijekom gospodarske krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 nezaposlenost mladih u dobi od 15 do 29 godina dodatno drastično porasti i da će im biti potrebne usluge potpore ( 1 ) ; naglašava da nakon što prime ponudu, ili nakon što prođe razdoblje od četiri mjeseca tijekom kojeg su trebali primiti ponudu, mladim ljudima treba nastaviti pružati potporu kako bi se osiguralo stalno jačanje njihove motivacije, vještina i sposobnosti, pogotovo kad je riječ o ranjivim mladim ljudima kojima bi za uspješnu integraciju na tržište rada mogla trebati dugoročnija potpora;
39.

podsjeća da lokalne energetske zajednice i koncept proizvođača–potrošača imaju ključnu ulogu u povećanju stopa obnove, borbi protiv energetskog siromaštva i promicanju energetske tranzicije primjenom modela decentralizirane proizvodnje energije i lokalnih inicijativa. U tu bi svrhu trebalo promicati inicijative za proizvodnju i potrošnju vlastite energije u kućanstvu, čime bi se olakšalo i ojačalo uvođenje tehnologija kao što su solarna, toplinska, fotonaponska i geotermalna tehnologija u postojećim zgradama koje se obnavljaju, a posebno u novim zgradama. Drugi je pristup sveobuhvatan model „najamnine koja uključuje troškove grijanja” – na primjer osnovno načelo koje se primjenjuje u Švedskoj i Finskoj – prema kojem vlasnik nekretnine najmoprimcu jamči prikladno okruženje u zatvorenom prostoru s uobičajenom temperaturom od 20 do 21 o C. To se pokazalo uspješnim u izbjegavanju energetskog siromaštva, a ujedno za vlasnika postoje snažni poticaji za uštedu energije. Pritom vlasnik ima drugačije mogućnosti u usporedbi s unajmljivačem, ali je uvijek ovisan i o njegovom sudjelovanju. Stoga potiče Komisiju da surađuje s državama članicama kako bi se osiguralo da se relevantne direktive pravodobno prenesu uz potpuno poštovanje naravi Direktive i uz pojednostavljene provedbene mehanizme; predlaže da se obveza individualnog mjerenja i obračuna potrošnje toplinske energije ne primjenjuje u slučajevima kada ne dovodi do troškovno učinkovite uštede energije;
ističe da će, prema studiji Europske komisije ( 1 ) , potreba za kritičnim sirovinama za strateške tehnologije i sektore, na temelju trenutačno dostupnih informacija, do 2030. odnosno do 2050. godine naglo porasti te da će, na primjer, EU-u za baterije i skladištenje električne energije za električna vozila do 2030. trebati do 18 puta više litija i pet puta više kobalta nego danas, a do 2050. gotovo 60 puta više litija i 15 puta više kobalta nego danas;
29.

smatra da je iznimno važno izdvojiti financijska sredstva za lokalne i regionalne vlasti u višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021.–2027. iz fondova EU-a i iz instrumenta Next Generation EU kako bi se promicala socijalna uključenost te suzbili rasizam i diskriminacija u područjima kao što su pristup tržištu rada, obrazovanju, socijalnoj skrbi, zdravstvenoj skrbi i stanovanju. To podrazumijeva i posvećivanje posebne pozornosti ranjivijim skupinama i izdvajanje sredstava za zaštitu maloljetnih stranaca bez pratnje, jer je to u mnogim slučajevima u nadležnosti lokalnih i regionalnih vlasti;
3.

u potpunosti podržava dogovor postignut između Europskog parlamenta i Vijeća o propisu o klimi kojim se ažurira cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova „za najmanje 55 %” do 2030. u usporedbi s razinama iz 1990. i traži da se prijedlog cilja za 2040. godinu sastavi najkasnije šest mjeseci nakon prvog globalnog pregleda stanja u okviru Pariškog sporazuma; bez obzira na to prima na znanje činjenicu da neki dionici smatraju da to još uvijek nije dovoljno za postizanje neto klimatske neutralnosti na vrijeme i žali zbog toga što je novi okvir uglavnom usmjeren na CO 2 , dok je pristup drugim emisijama stakleničkih plinova dvosmislen i one nisu dovoljno uzete u obzir; u vezi s tim očekuje od Komisije da pristupi rješavanju pitanja ostalih relevantnih emisija stakleničkih plinova kako bi EU do 2050. postao prvi klimatski neutralan kontinent;
23.

Odbor regija pozdravlja to što je Europska komisija u studenom 2020. prvi put predstavila strategiju EU-a za ravnopravnost lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih, nebinarnih, interseksualnih i queer osoba (LGBTIQ). Jedan od četiriju stupova te strategije Komisije jest osigurati sigurnost LGBTIQ osoba. Međutim, fenomen nasilja nad LGBTIQ osobama još nije ocijenjen na temelju reprezentativnih podataka, čime bi se omogućio napredak u provedbi relevantnih pristupa za borbu protiv nasilja u budućnosti. Iako internetska anketa „A long way to go for LGBTI equality” (Još je dalek put do ravnopravnosti LGBTI osoba), koju je objavila Agencija Europske unije za temeljna prava (FRA), daje vrijedan uvid u iskustva LGBTIQ osoba u pogledu diskriminacije i nasilja, ona nije statistički reprezentativna jer je sudjelovanje bilo dobrovoljno pa se ne temelji na nasumičnom uzorku. U tom kontekstu Odbor regija poziva Europsku komisiju da u okviru svoje strategije za LGBTIQ osobe pokrene i financira redovitu, anonimnu i reprezentativnu studiju o neprijavljenim slučajevima nasilja u EU-u, uključujući obiteljsko nasilje nad LGBTIQ osobama, koja će se neovisno provoditi i ocjenjivati u svim državama članicama EU-a;
47.

žali zbog odluke Vijeća o ukidanju tehničkog preispitivanja dodjele sredstava kohezijske politike u sredini programskog razdoblja 2024. godine i odbacivanju potencijalnog povećanja od dodatnih 10 milijardi EUR financijske omotnice kohezijske politike, a da nijedna država članica ne izgubi dio sredstava koja su joj dodijeljena. To je vrijedno žaljenja jer je predviđeno da se preispitivanjem uzmu u obzir posljedice krize. U velikom broju regija vjerojatno će doći do značajnog pada BDP-a po stanovniku, pa bi one stoga mogle imati pravo na više sredstava na temelju preispitivanja u sredini programskog razdoblja;
37.

ističe važnost novog instrumenta SURE, kojim se pruža privremena potpora državama članicama za smanjenje rizika od nezaposlenosti u izvanrednim situacijama. Iskustvo stečeno s instrumentom SURE od nacionalne do lokalne razine mora se iskoristiti kada Europska komisija bude sastavljala prijedlog europskog sustava reosiguranja za slučaj nezaposlenosti kako bi učinak nezaposlenosti na javne financije država članica bio što manji. Lokalne i regionalne vlasti trebale bi imati jednu od ključnih uloga u provedbi te inicijative;
izražava sumnju u pogledu svrhe i korisnosti načela „jedan za jedan” (eng. One In One Out ) prema kojem se za svaki novi zakonodavni akt EU-a briše jedan stari. Umjesto da se slijedi takav kvantitativni pristup zakonodavstvu, koji bi mogao negativno utjecati na brojne sektore u društvu, uključujući zapošljavanje, zaštitu potrošača i okoliš te bi mogao biti u suprotnosti s člankom 3. stavkom 3. UEU-a, vodeće načelo pri izradi svakog novog zakonodavnog akta trebala bi i dalje biti kvaliteta zakonodavstva i prilagodba tehnološkom razvoju i potrebama društva;
poziva na daljnji razvoj kriterija i ciljeva zelene javne nabave na temelju revizije minimalnih kriterija u pogledu okoliša iz važećih direktiva EU-a o javnoj nabavi ( 2 ) ; preporučuje izradu skupa pozitivnih ciljeva u pogledu inovacija i poziva Europsku komisiju da ih proširi u cilju postizanja istinske kružne javne nabave. Kako bi se stvorila pravna sigurnost i smanjilo opterećenje za dotične općine i regije, bitni su pouzdani i transparentni certifikati i oznake EU-a, posebno u pogledu ekološke održivosti. Kad je riječ o javnoj nabavi, proizvođači bi trebali imati mogućnost navesti koje su napore uložili u to da u proizvodnji sirovina najprije upotrijebe sekundarne sirovine, a ako to nije bilo moguće, da objasne zbog čega. Odgovarajuće smjernice pomogle bi u provjeri sadržaja recikliranih i/ili oporabljenih materijala i/ili nusproizvoda u proizvodima koji podliježu minimalnim okolišnim kriterijima. Za to će biti potrebni transparentni sustavi procjene i razvoj znanja među izvođačima;
20.

poziva Komisiju da obrati posebnu pozornost na sustav određivanja cijena CO 2 . Za transformaciju u području klime potrebna su nova ulaganja, posebno u privatnom sektoru, u svrhu prilagodbe i ublažavanja. Kako bi se privukla potrebna ulaganja, cijenu CO 2 trebalo bi postaviti na predvidivu i primjerenu razinu. Takav bi sustav trebao potaknuti energetska i druga poduzeća da preuzmu važnu ulogu u ostvarivanju klimatskih ciljeva i stvaranju novih ugljično neutralnih rješenja; naglašava da je potreban učinkovitiji sustav određivanja cijena CO 2 , uključujući mehanizam za porez na ugljik na granici kako bi CO 2 postao transparentna sastavnica gospodarskog sustava i kako bi se potaknula tranzicija prema ugljičnoj neutralnosti. Taj bi sustav trebalo osmisliti tako da potiče energetska i druga poduzeća na stvaranje novih ugljično neutralnih rješenja. Time bi se stvorili novi jednaki uvjeti za održivo djelovanje, a to je ujedno i ključan alat za to da CO 2 postane transparentna sastavnica na svim razinama i u svim sektorima; poziva EU da odlučno preuzme vodeću ulogu na globalnoj sceni kako bi se do 2030. razvio potrebni sistem te da sa svojim globalnim trgovinskim partnerima dogovori slične elemente;
43.

poziva Komisiju da obrati posebnu pozornost na sustav određivanja cijena CO 2 . Za preobrazbu klime potrebna su nova ulaganja, posebno u privatnom sektoru, u svrhu prilagodbe i ublažavanja. Kako bi se privukla potrebna ulaganja, cijenu CO 2 trebalo bi postaviti na predvidivu i odgovarajuću razinu. Takvim bi se sustavom trebala potaknuti energetska i druga poduzeća na to da odigraju važnu ulogu u ostvarivanju klimatskih ciljeva i stvaranju novih ugljično neutralnih rješenja;
3.

napominje da je fragmentacija urbanih funkcija u obliku suburbanizacije i nekontroliranog širenja urbanih područja velika prijetnja održivom razvoju gradova i regija. Navedeni trendovi dovode ne samo do degradacije područja i smanjenja poljoprivrednih, zelenih i otvorenih površina, već i do povećanja vanjskih troškova zbog naseljavanja i do povezanog povećanja prometnih kretanja, koje uglavnom snose lokalne i regionalne vlasti;
10.

pozdravlja uspjeh socijalnih obveznica koje je Komisija izdala 17. listopada 2020. kako bi iznosom od 100 milijardi EUR financirala privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (program SURE). Program će trajati do 31. prosinca 2022. u obliku zajmova državama članicama koje trebaju mobilizirati znatna financijska sredstva kako bi suzbile negativne gospodarske i socijalne posljedice pandemije COVID-a 19 na svojem državnom području. OR smatra da bi program SURE, ako bude imao dugotrajan pozitivan učinak, mogao utrti put uspostavi europskog sustava reosiguranja za slučaj nezaposlenosti;