Zaposlenost raste relativno brže i snažnije od očekivanog, što vjerojatno odražava povoljni učinak ograničavanja plaća i nedavnih reformi tržišta rada. No potrebno je određeno vrijeme da bi uvedene reforme mogle ostvariti potpuni učinak na stvaranje radnih mjesta. To donekle objašnjava zašto je nezaposlenost i dalje visoka, osobito ona dugoročna i nezaposlenost mladih. Takva situacija produljuje negativna socijalna kretanja i često se smatra krivcem za sve veće razine siromaštva i socijalne isključenosti.

Iako je napredak u pojedinim područjima ohrabrujući, zabrinjava činjenica što se u drugim područjima, primjerice u otvaranju tržišta proizvoda i usluga tržišnom natjecanju i regulatornim okvirima, bilježi ograničen ili nikakav napredak, što znatno koči ulaganja. Strukturnim reformama uklanjanju se strukturna uska grla te se potiče potencijalni rast i otvaranje radnih mjesta, obično u srednjem i dugom roku. No njima se može isto tako povećati povjerenje i vjerodostojnost u kratkom roku, što je osobito važno za odluke o ulaganjima. To znači da se strukturnim reformama, prije nego što omoguće dugoročne učinke, može potaknuti i kratkoročna potražnja.

Komisija će nakon 10. lipnja ocijeniti djelovanje koje je Francuska poduzela kao odgovor na preporuku Vijeća od 10. ožujka 2015. Komisija je utvrdila rizike u pogledu pravovremenog i održivog smanjenja prekomjernog deficita i u drugim državama članicama na koje se primjenjuje postupak u slučaju prekomjernog deficita te stoga smatra da su potrebne dodatne mjere. To se prije svega odnosi na Hrvatsku i Španjolsku s obzirom na to da je kao rok određena 2016., ali i na Portugal čiji je rok 2015. (koji se još može dostići).

Kada je riječ o državama članicama na koje se primjenjuje postupak u slučaju prekomjernog deficita, Komisija preporučuje da se on više ne bi trebao primjenjivati na Maltu i Poljsku. To bi značilo da bi nakon ovog kruga semestra postupkom u slučaju prekomjernog deficita bilo obuhvaćeno devet država članica, što je znatno manje od njih 24, koliko ih je tim postupkom bilo obuhvaćeno 2011. Komisija je za Finsku izradila izvješće u skladu s člankom 126. stavkom 3., u kojem je provela analizu njezina nepoštovanja kriterija duga i deficita iz Ugovora, što može dovesti do pokretanje postupka u slučaju prekomjernog deficita.

U danas objavljenim preporukama Komisija je obuhvatila veći broj preostalih važnih izazova. Primjerice, Bugarska bi trebala dovršiti neovisno preispitivanje kvalitete imovine na razini sustava i test otpornosti bankarskog sektora na stresove „odozdo prema gore”, a potrebno je i dodatno ojačati nadzor bankarskog i nebankarskog financijskog sektora. Španjolska treba dovršiti reformu sektora štedionica te restrukturiranje i privatizaciju štedionica u državnom vlasništvu. Hrvatska bi trebala ojačati sposobnost financijskog sektora da podupire oporavak kako bi se riješili izazovi koji proizlaze iz loših kredita poduzećima i hipotekarnih kredita u stranoj valuti te loše prakse upravljanja u pojedinim institucijama. Mađarska bi trebala poduzeti mjere za ponovnu uspostavu uobičajenih uvjeta kreditiranja realnoga gospodarstva i uklanjanje prepreka čišćenju portfelja prema tržišnim uvjetima te u velikoj mjeri smanjiti moguće rizike obveza povezanih s povećanim državnim vlasništvom u bankarskom sektoru. Irska bi do kraja 2015. trebala dovršiti rješenja za restrukturiranje velike većine zaostalih plaćanja hipoteka te bi trebala ojačati mjere praćenja Središnje banke Irske. Rješenja za restrukturiranje kredita MSP-ovima u poteškoćama i preostalih kredita za poslovne nekretnine trebalo bi učiniti održivima na temelju ponovne ocjene rezultata banaka u usporedbi s njihovim ciljevima. Italija bi do kraja 2015. trebala uvesti obvezujuće mjere za uklanjanje preostalih slabosti u korporativnom upravljanju banaka, pri čemu je posebnu pozornost potrebno posvetiti ulozi zaklada, te poduzeti mjere za ubrzanje općeg smanjenja loših kredita. Malta bi trebala poboljšati pristup financiranju za mala i mikro poduzeća. Portugal bi trebao poduzeti mjere za smanjenje korporativnog duga, smanjenje udjela loših korporativnih kredita u bankama i smanjenje fiskalnog pogodovanja korporativnom zaduživanju. Slovenija bi trebala smanjiti razinu loših kredita banaka uvođenjem konkretnih ciljeva, poboljšati sposobnost banaka u području praćenja kreditnog rizika i poduzeti mjere za poboljšanje pristupa MSP-ova i mikropoduzeća financiranju.

Smjernice za daljnje djelovanje u skladu s pravilima Pakta o stabilnosti i rastu uzimaju se u obzir u odgovarajućim Komisijinim preporukama po državama članicama.





Okvir 2. Stanje u državama članicama u pogledu Pakta o stabilnosti i rastu,

na dan 13. svibnja 2015. Ne primjenjuje se postupak u slučaju prekomjernog deficita Austrija, Belgija, Bugarska, Češka, Danska, Estonija, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Mađarska, Nizozemska, Njemačka, Rumunjska, Slovačka, Švedska Obustava postupka u slučaju prekomjernog deficita Malta, Poljska Tekući postupak u slučaju prekomjernog deficita Novi rok: 2016./2017. Razmatranje pokretanja novog postupka u slučaju prekomjernog deficita Cipar, Francuska, Grčka, Hrvatska, Irska, Portugal, Slovenija, Španjolska, Ujedinjena Kraljevina Finska

Poboljšanje politike zapošljavanja i socijalne zaštite

U Godišnjem pregledu rasta 2015. Komisija je istaknula potrebu za poboljšanjem dinamike tržišta rada i rješavanjem problema visoke razine nezaposlenosti. To je ključno za poticanje zapošljavanja i uklanjanje poremećaja kao što su visoke razine segmentacije, dugoročna nezaposlenost i nezaposlenost mladih te neusklađenost vještina s potrebama tržišta rada. Nefleksibilna pravila o otpuštanju i dugotrajni radni sporovi mogu otežati nova zapošljavanja na neodređeno radno vrijeme, ograničiti mobilnost radne snage i poticati prekomjernu uporabu ugovora na određeno vrijeme. Visoke stope oporezivanja rada, prije svega prihoda zaposlenih s nižim primanjima, mogu sprječavati otvaranje radnih mjesta i poticaje za sudjelovanje na tržištu rada. Kako bi se promicalo otvaranje radnih mjesta, realne plaće trebaju se kretati u skladu s razvojem produktivnosti i odražavati različite situacije na razini industrije i poduzeća. S obzirom na različite uvjete razvoja konkurentnosti i produktivnosti koji postoje među sektorima i unutar njih, možda će biti potrebna određena fleksibilnost u pogledu diferencijacije kretanja plaća. To bi trebalo utvrditi u suradnji sa socijalnim partnerima, u skladu s nacionalnom praksom i tradicijom. Mehanizmi određivanja plaća koji rezultiraju plaćama koje nisu u skladu s razinama i kretanjima produktivnosti mogu prouzročiti gubitak radnih mjesta ili segmentaciju tržišta rada, posebno ako poslodavci pribjegnu alternativnim oblicima zapošljavanja koji njima nisu obuhvaćeni. Učinkovito strukovno obrazovanje i programi osposobljavanja, uključujući ciljano obrazovanje odraslih, imaju ključnu ulogu u povećanju izgleda na tržištu rada. U pojedinim je državama članicama potrebno prilagoditi ulogu javnih službi za zapošljavanje, dok bi instrumenti aktivne politike tržišta rada mogli biti bolje usmjereni kako bi se potaknulo uključivanje osoba koje su najudaljenije od tržišta rada. Problem dugoročne nezaposlenosti potrebno je riješiti kombinacijom učinkovite socijalne pomoći i mjera za povećanje izgleda na tržištu rada.

Komisija prepoznaje napredak ostvaren u pojedinim državama članicama, ali smatra da je potrebno unaprijediti reforme tržišta rada s obzirom na to da je situacija na tom tržištu u mnogim državama članicama teška. U Francuskoj su troškovi rada za minimalnu plaću i dalje visoki u usporedbi s drugim državama članicama i nastavljaju se kretati u smjeru koji ne pogoduje jačanju konkurentnosti i zapošljavanju. Nadalje, u kontekstu niske inflacije, postojeći mehanizam automatske indeksacije minimalne plaće može dovesti do povećanja plaća iznad razine koja je potrebna za očuvanje kupovne moći. Poljska ima najveći udio ugovora o radu na određeno vrijeme u EU-u, nisku stopu prelaska s privremenog u stalno zaposlenje i razlike u plaćama koje su među najvišima u EU-u. Nefleksibilne odredbe o otpuštanju, dugotrajni sudski postupci i ostala opterećenja kojima podliježu poslodavci potiču uporabu netipičnih ugovora o radu ili onih na određeno vrijeme. Nadalje, percipirani visoki troškovi ugovora obuhvaćenih zakonom o radu dovode do prekomjerne upotrebe građanskopravnih ugovora (koji su privlačni poslodavcima zbog povezanih nižih doprinosa za socijalno osiguranje), ali to može dovesti do niže kvalitete radnih mjesta, osobito za mlade.

Druga područja politike obuhvaćena Europskim semestrom

S obzirom na novu usmjerenost preporuka po državama članicama 2015. na ključna prioritetna pitanja od makroekonomske i socijalne važnosti koja zahtijevaju neposredno djelovanje država članica, broj preporuka znatno je smanjen.

No to ne znači da su područja obuhvaćena širim opsegom preporuka po državama članicama iz prethodnih godina izgubila na važnosti. Komisija će ta područja i dalje pratiti u svojim izvješćima po državama te će države članice i dalje poticati na primjenu holističkog pristupa u nacionalnim programima reformi. Mnoga od tih pitanja bit će obuhvaćena drugim postupcima (npr. u kontekstu energetske unije, jedinstvenog digitalnog tržišta, mehanizama praćenja i izvršenja povezanih s jedinstvenim tržištem te u okviru područja kao što su zaštita okoliša i praćenje europskog istraživačkog prostora i unije inovacija) i/ili u okviru rasprava o provedbi politike sa sektorskim odborima Europskog parlamenta, sektorskim vijećima i relevantnim dionicima. U slučaju nepravilne provedbe prava EU-a, umjesto izdavanja preporuka Komisija će pokretati postupke zbog povrede prava radije kako bi osigurala potrebnu usklađenost.

Ako utvrdi da je provedba reformi u tijeku, ali da se njihov učinak još ne može ocijeniti, Komisija ne daje preporuke u tekućoj godini, ali jasno daje do znanja da će intenzivno pratiti i provedbu i rezultate kako bi utvrdila je li reformama ostvaren očekivani učinak.

5. Zaključak

Veća usmjerenost, više vremena za rasprave i više mogućnosti za bavljenje samom srži problema u svjetlu činjenica i europskih prioriteta: prema mišljenju Komisije to je najbolji pristup jačanju i racionalizaciji europskog semestra na nacionalnoj i europskoj razini.

Racionalizacija europskog semestra blisko je povezana s povećanjem angažiranosti i odgovornosti na političkoj razini, i njome se želi poboljšati provedba preporuka po državama članicama. Svrha tog novog pristupa, koji se temelji na stajalištima država članica o europskom upravljanju, jest unaprijediti reforme kako bi se njihovi pozitivni učinci odrazili na poduzeća i građane.

Komisija poziva Vijeće da potvrdi predloženi pristup za preporuke po državama članicama 2015./2016., a države članice na njihovu strogu provedbu.

Godišnji se prioriteti trebaju utvrđivati u kontekstu obnovljene dugoročne ekonomske strategije. Stoga Komisija radi na srednjoročnoj reviziji strategije Europa 2020., koju namjerava predstaviti krajem ove godine.

Komisija će isto tako nastaviti s radom na produbljivanju ekonomske i monetarne unije, uključujući reviziju okvira ekonomskog upravljanja.