EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 6.6.2018. COM(2018) 457 final IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU I REVIZORSKOM SUDU











Godišnje izvješće za 2017. o upravljanju proračunom EU-a i o njegovoj uspješnosti



Sadržaj SADRŽAJ 1 PREDGOVOR 2 SAŽETAK 3 UVOD 10 ODJELJAK 1.: USPJEŠNOST I REZULTATI 12 Uspješnost proračuna EU-a 13 Proračun EU-a za 2017. 14 Sažeti pregled napretka u horizontalnim pitanjima 15 1.1. Konkurentnost za rast i zapošljavanje (proračunski naslov 1A) 18 1.2. Ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija (proračunski naslov 1b) 29 1.3. Održivi rast: prirodni resursi (proračunski naslov 2) 36 1.4. Sigurnost i građanstvo (proračunski naslov 3) 46 1.5. Globalna Europa (proračunski naslov 4) 61 1.6. Posebni instrumenti 72 ODJELJAK 2.: UNUTARNJA KONTROLA I FINANCIJSKO UPRAVLJANJE 73 2.1. Ocjenjivanje okvira unutarnje kontrole 76 2.2. Jamstvo upravljanja i rezerve 88 2.3. Zaštita proračuna EU-a: financijski ispravci i povrati 93

2.4. Jamstvo dobiveno na temelju rada Službe za unutarnju reviziju (IAS) 96 2.5. Sažetak zaključaka o radu Odbora za praćenje tijeka revizije 98 2.6. Daljnje djelovanje u pogledu preporuka o davanju razrješnice i vanjskoj reviziji 100 2.7. Zaključci o postignućima unutarnje kontrole i financijskog upravljanja 101 2.8. Organizacijsko upravljanje 102 PRILOZI 105 BILJEŠKE 164

Predgovor Iako je 2016. bila godina sumnje u europski projekt, među ostalim zbog odluke Ujedinjene Kraljevine o izlasku iz Unije, 2017. bila je godina obnovljene nade i perspektive. Šezdeseta godišnjica Ugovora iz Rima oblikovala je kontekst za razdoblje dubokog promišljanja o budućnosti Europe i pružila nam priliku da potvrdimo svoju predanost vrijednostima Unije i definiramo prioritete Unije s 27 država članica. Europska unija uspjela se usredotočiti na to da osigura održivost gospodarskog oporavka. Stope rasta u EU-u i europodručju 2017. nadišle su očekivanja i ostvarena stopa od 2,4 % najveća je u zadnjih deset godina. EU se morao suočiti i s nizom izazova, od konkurentnosti, migracija, sigurnosti do solidarnosti i odgovora na prirodne katastrofe. Proračun EU-a jedinstveno je sredstvo Unije kojim se ambicije pretvaraju u konkretne rezultate na terenu. Nadopunjuje nacionalne proračune europskom dodanom vrijednosti u područjima u kojima je koordinirani odgovor najučinkovitiji i najdjelotvorniji način za ostvarenje naših prioriteta. U Godišnjem izvješću o upravljanju proračunom i o njegovoj uspješnosti opisujemo mnoge načine na koje je proračun EU-a pridonio ostvarenju naših zajedničkih ciljeva u 2017. Godina 2017. bila je četvrta godina provedbe aktualnog višegodišnjeg financijskog okvira i svi financijski programi sada su u potpunosti operativni. Uz mnoge neočekivane izazove ponovno je potvrđena važnost fleksibilnog pristupa provedbi proračuna. Poticanje ulaganja i dalje je glavni prioritet. Europski fond za strateška ulaganja koji je dio Plana ulaganja za Europu već je pokrenuo nova ulaganja u iznosu većem od 287 milijardi EUR te je pomogao u otvaranju više od 300 000 radnih mjesta. Europski parlament i Vijeće u prosincu su odlučili povećati fond i produžiti njegovo trajanje kako bi se do 2020. ostvarila ulaganja u iznosu do 500 milijardi EUR. Važnost solidarnosti i potpore naglašena je mobilizacijom 1,2 milijarde EUR iz Fonda solidarnosti EU-a, što je najveći iznos ikada mobiliziran u jednom obroku, nakon potresa 2016. i 2017. u talijanskim regijama Abruzzo, Lacij, Marke i Umbrija. Nastavljeno je pružanje potpore iz proračuna EU-a sveobuhvatnom europskom odgovoru na migracijsku krizu i upravljanju vanjskim granicama Europe. Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu koja se financira iz proračuna EU-a sa svojim je proširenim mandatom znatno ojačala svoju prisutnost na vanjskim granicama EU-a radi pružanja potpore državama članicama u njihovim aktivnostima upravljanja granicama i zajedničke provedbe integriranog upravljanja granicama na razini EU-a. Proračun EU-a omogućio je Uniji snažno djelovanje izvan europskih granica u razdoblju turbulencije u europskom susjedstvu i globalnih izazova kao što su klimatske promjene. Optimalna uspješnost proračuna Unije od prvoga je dana prioritet Junckerove Komisije. Snažno podržavamo činjenicu da Europski parlament, države članice i Europski revizorski sud sve više naglašavaju ne samo način upravljanja programima, već i rezultate programa u područjima od stvarne važnosti za građane Europe. Godišnje izvješće o upravljanju proračunom i o njegovoj uspješnosti odražava dvostruki fokus Europske komisije na uspješnost proračuna EU-a i na dobro financijsko upravljanje. Ovo izvješće dio je integriranog paketa financijskih izvješća Komisije i važan je dio našeg visokorazvijenog sustava financijske odgovornosti. Ovim izvješćem u potpunosti preuzimamo političku odgovornost za upravljanje proračunom EU-a. To je odgovornost koju shvaćano izuzetno ozbiljno. Komisija je nedavno predstavila svoje prijedloge za budući višegodišnji financijski okvir. Na temelju sveobuhvatne revizije rashoda postojećih financijskih programa, tim se prijedlozima pokazuje kako će budući proračun EU-a doprinositi ambicioznom planu koji su čelnici utvrdili u Izjavi iz Bratislave i Rimskoj deklaraciji. Predlaže se moderniji, usklađeniji i fleksibilniji proračun, usmjeren na ona područja u kojima se udruživanjem resursa stvara stvarna dodana vrijednost za sve građane Europe. Uspješnost i dobro financijsko upravljanje u središtu su ovih prijedloga.

Komisija će zajedno s državama članicama nastaviti davati svoj puni doprinos ostvarivanju potencijala proračuna EU-a ulaganjima u rast, zapošljavanjem i rješavanjem zajedničkih problema. Günther H. Oettinger Povjerenik za proračun i ljudske resurse



Sažetak U ovom Godišnjem izvješću o upravljanju proračunom EU-a i o njegovoj uspješnosti navode se najnovije informacije o rezultatima ostvarenima proračunom EU-a (odjeljak 1.) te načinu upravljanja proračunom EU-a i njegovoj zaštiti (odjeljak 2.). Ovo izvješće dio je godišnjeg integriranog paketa financijskih izvješća koji pruža podrobne informacije o prihodima, rashodima, upravljanju proračunom EU-a i njegovoj uspješnosti, u skladu s najboljom praksom u području transparentnosti i odgovornosti. Taj paket glavni je doprinos Komisije godišnjem postupku proračunske razrješnice. Odjeljak 1. Godišnjeg izvješća o upravljanju proračunom i o njegovoj uspješnosti odnosi se na rezultate ostvarene proračunom EU-a u svim proračunskim naslovima i područjima politika. Objašnjava se kako su financijski programi EU-a doprinijeli političkim prioritetima Unije i sažeto se predstavljaju najnoviji rezultati evaluacije uspješnosti programa EU-a u razdoblju 2014.–2020. Godina 2017. bila je četvrta godina aktualnog višegodišnjeg financijskog okvira i treća godina mandata aktualne Komisije. Komisija je predložila proračun koji odražava i podupire političke prioritete koje je postavio predsjednik Juncker i koji u najvećoj mogućoj mjeri pridonosi zapošljavanju, rastu i ulaganjima te koordiniranom europskom odgovoru na izazove upravljanja migracijama i borbe protiv terorizma i organiziranog kriminala. Uz ova dva jasna prioriteta, Komisija će s pomoću proračuna EU-a i drugih instrumenata nastaviti napredovati prema povezanom jedinstvenom digitalnom tržištu, otpornoj energetskoj uniji, uključujući klimatsku politiku, socijalnu Uniju te jačanje djelovanja EU-a na globalnoj razini i u području obrane.





Zapošljavanje, rast i ulaganja Oporavak europskog gospodarstva nastavljen je u 2017. Otvaraju se radna mjesta, javne su financije znatno stabilnije i strukturnim se reformama postavljaju temelji za dugoročan održivi rast. No i dalje su prisutni rizici, primjerice rizici svjetskog gospodarstva i volatilnosti globalnih financijskih tržišta. Prioritet proračuna EU-a za 2017. bio je nastavak stabilnog oporavka, s posebnim naglaskom na smanjenju nedostatka ulaganja u Europi. Europski fond za strateška ulaganja koji je dio Plana ulaganja za Europu u samom je središtu tih nastojanja. Do sredine 2018. Fond je već mobilizirao više od 287 milijardi EUR novih ulaganja u području prometa, digitalnom sektoru, energetici, zdravstvu, istraživanjima i inovacijama diljem EU-a. To je već pridonijelo otvaranju više od 300 000 radnih mjesta. Zahvaljujući tim ulaganjima osiguran je pristup brzom internetu za 11 milijuna kućanstava, energija iz obnovljivih izvora za više od 4 milijuna kućanstava te bolja zdravstvena zaštita za milijun građana.1 Procjenjuje se da će se projektima koji se financiraju sredstvima Europskog fonda za strateška ulaganja ostvariti povećanje bruto domaćeg proizvoda u Uniji od 0,7 % i otvoriti 700 000 novih radnih mjesta do 2020.2 Postoje i snažne sinergije između Europskog fonda za strateška ulaganja i drugih financijskih instrumenata koji dobivaju sredstva iz proračuna EU-a, primjerice instrumenta za kreditna jamstva u okviru Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME). Do kraja 2017. u okviru programa COSME financirano je više od 275 000 malih i srednjih poduzeća (od čega 50 % novoosnovanih poduzeća) u 25 država članica koja bi inače zbog svojeg visokorizičnog profila teško osigurala privatno financiranje. I Europski fond za regionalni razvoj pridonio je uspješnosti malih i srednjih poduzeća omogućujući financiranje više od 457 000 malih i srednjih poduzeća. Očekuje se izravno otvaranje otprilike 156 000 radnih mjesta u malim i srednjim poduzećima koja dobivaju potporu Europskog fonda za regionalni razvoj (projekti odabrani do kraja 2016.).





Instrumentom za povezivanje Europe podupiru se ciljana ulaganja u infrastrukturne projekte u energetici, prometu i području digitalnih usluga. Ukupno 86 % sredstava koja se ulažu u promet dodjeljuje se prekograničnim projektima koji će znatno poboljšati europsku prometnu infrastrukturu i osnažiti europsko jedinstveno tržište. Instrument za povezivanje Europe pridonio je: – modernizaciji važnog željezničkog pravca u sjeveroistočnoj Poljskoj (Białystok–Ełk) u okviru globalnog projekta Rail Baltica, – izgradnji novog pravca opskrbe električnom energijom između Alitusa (Litva) i litavske granice s Poljskom, čime je okončana energetska izoliranost baltičkih država, – korištenju platforme osnovnih usluga e-zdravlja u 16 država članica, što pridonosi prekograničnoj sigurnosti pacijenata i kontinuitetu zdravstvene skrbi.



Glavni europski program za istraživanje i inovacije Obzor 2020. ključan je za promicanje inovacija i gospodarstva koje se temelji na znanju. Vodeća inicijativa u području grafena dojmljiv je primjer velike dodane vrijednosti EU-a programa Obzor 2020. Zbog svoje jedinstvene kombinacije vrhunskih značajki grafen je pouzdana osnova za nove tehnologije u mnogim područjima. Više od 150 partnera iz poslovne i akademske zajednice u više od 20 europskih zemalja zajednički razvija njegove primjene u područjima kao što su mobilne tehnologije pete generacije, baterije, aeronautika, medicina i automobilska industrija. Zahvaljujući programu EU-a za istraživanje i inovacije razvijen je prvi mikroprocesor za pregled moždane aktivnosti u visokoj razlučivosti, što je veliki korak naprijed u borbi protiv bolesti kao što je epilepsija. Aktivnostima u okviru programa Marie Skłodowska-Curie programom je financirano 36 000 znanstvenika koji se bave istraživačkim radom u svim fazama njihovih karijera, bez obzira na njihovu dob ili državljanstvo, što je znatno pridonijelo zadržavanju, razvijanju i privlačenju darovitih znanstvenika u Europi. Snažnu potporu iz proračuna EU-a 2017. dobila su i poljoprivredna poduzeća u okviru zajedničke poljoprivredne politike. Tim se ulaganjima štiti jedno od najvrjednijih dobara EU-a – poljoprivredna proizvodnja – koja unatoč smanjenju bilježi rast od gotovo 9 % od 2005., uz smanjenje emisija stakleničkih plinova za 24 % od 1990. i smanjenu uporabu gnojiva, što je imalo pozitivan učinak na kvalitetu vode. Do kraja 2016. programi ruralnog razvoja pridonijeli su restrukturiranju i modernizaciji gotovo 45 000 poljoprivrednih gospodarstava. U okviru ove politike okoliš, klima i širi ruralni kontekst poljoprivredne proizvodnje u središtu su pozornosti. Europski odgovor na migracijsku krizu i borbu protiv terorizma Rješavanje izbjegličke i migracijske krize bilo je visoko na popisu Komisijinih prioriteta u 2017. Na krizu se odgovorilo financijskom potporom iz proračuna EU-a za učinkovito upravljanje granicama i integraciju izbjeglica. U potpunosti je iskorištena fleksibilnost proračuna EU-a za mobilizaciju sredstava i državama članicama pružena je dragocjena potpora u područjima u kojima je iznimno važan koordiniran europski pristup.



Unutar EU-a… Sredstvima Fonda za azil, migracije i integraciju i Fonda za unutarnju sigurnost pruža se potpora upravljanju migracijskim tokovima unutar EU-a. Od 2013. do 2017. broj osoba kojima je pružena pomoć (u sustavima prihvata i azila) povećao se s 18 944 na 184 122. Do prosinca 2017. preseljeno je 26 849 osoba kojima je bila potrebna međunarodna zaštita, a premještena je 33 151 osoba. Iz proračuna EU-a izdvojena su sredstva za posebnu potporu dvama sustavima premještanja za Italiju i Grčku (651 milijun EUR) i programu preseljenja (872 milijuna EUR). U 2017. proračun EU-a mobiliziran je i za provedbu pristupa žarišnih točaka na temelju kojega agencije EU-a radom na terenu brzo identificiraju i registriraju pristigle migrante i uzimaju im otiske prstiju. Provedba ovih aktivnosti nastavljena je u Grčkoj i Italiji s ukupnim kapacitetima od oko 5 600 mjesta u Grčkoj3 i 1 850 u Italiji. Na kraju 2017. više od 45 000 izbjeglica i migranata još uvijek se nalazilo u Grčkoj. Od sredine 2016. gotovo 40 000 osoba u Grčkoj primilo je pomoć u okviru programa Hitna potpora za integraciju i smještaj te programa novčane pomoći u okviru Instrumenta za hitnu potporu.

U prvoj polovini 2017. Instrumentom za hitnu potporu obuhvaćeno je oko 1 000 mjesta za maloljetnike bez pratnje u objektima za smještaj. U kolovozu su grčka tijela preuzela financiranje tih objekata sredstvima iz svojeg nacionalnog programa u okviru Fonda za azil, migracije i integraciju. Za rješavanje migracijskih izazova važno je i učinkovito upravljanje granicama. Frontex, Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu, postala je važan sudionik provedbe migracijske politike na europskoj razini, preuzimajući nove dužnosti i instrumente za povratak osoba koje su iscrpile sva pravna sredstva za ozakonjenje svojeg boravka u EU-u. U brojnim operacijama povratka koje je organizirala Agencija u 2017. vraćena je ukupno 14 271 osoba. Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu pridonijela je spašavanju 111 000 migranata pristiglih u Italiju srednjosredozemnom rutom. Daljnjim razvojem sustava informacijskih tehnologija, a posebice viznog informacijskog sustava i Schengenskog informacijskog sustava, pružena je podrška kontroli vanjskih granica. Početkom 2018. vizni informacijski sustav sadržavao je podatke o 55 milijuna zahtjeva za izdavanje vize za kratkotrajni boravak.



U ovom je kontekstu Fond za međunarodnu sigurnost pridonio osposobljavanju 8 134 policijska službenika u područjima koja se odnose na prekogranična djelovanja (terorizam, organizirani kriminal, korupcija). Uz to, veliki infrastrukturni i svemirski projekti koji se financiraju iz proračuna EU-a imali su ulogu u odgovoru na izbjegličku krizu. Galileova usluga traganja i spašavanja drastično smanjuje vrijeme potrebno za otkrivanje odašiljača s kojih se upućuje poziv za pomoć s tri sata na samo deset minuta, čime se znatno poboljšava točnost lociranja.



...i u partnerstvu s našim susjedima Poticanje koordiniranog i suradničkog partnerstva sa susjednim regijama i ostalim trećim zemljama radi rješavanja temeljnih uzroka migracija bilo je od izuzetne važnosti. Stoga se sve veći dio nehumanitarne pomoći EU-a zemljama u susjedstvu Sirije pružao preko „Fonda Madad”, regionalnog uzajamnog fonda EU-a kao odgovora na krizu u Siriji: u 2017. financiranje je premašilo cilj od milijardu EUR.

Zahvaljujući fondu Madad više od 450 000 djece i mladih izbjeglica te djece i mladih iz zajednica domaćina ostvarilo je bolji pristup kvalitetnom obrazovanju, zaštiti i psihosocijalnoj potpori.4 Libija je još uvijek glavna zemlja polaska prema Italiji. Zbog toga je znatno ubrzan tempo provedbe programskog dijela Uzajamnog fonda EU-a za Afriku namijenjenog Sjevernoj Africi odobrenjem osam novih programa u ukupnom iznosu od 232,5 milijuna EUR te jednog zajedničkog programa u iznosu od 8,6 milijuna EUR. Do kraja 2017. gotovo cijeli iznos od 3 milijarde EUR namijenjen Instrumentu za izbjeglice u Turskoj dodijeljen je projektima kojima se osigurava sveobuhvatan i koordiniran odgovor na potrebe izbjeglica i zajednica domaćina u Turskoj. Zahvaljujući Instrumentu za izbjeglice u Turskoj gotovo dva milijuna izbjeglica ostvarilo je pristup uslugama primarne zdravstvene zaštite, a oko milijun njih ostvarilo je pristup uslugama rehabilitacije i zaštite mentalnog zdravlja.5



Proračun EU-a bilo je i u 2017. snažna potpora brojnim drugim političkim prioritetima Unije Osim navedenih prioriteta, Komisija je provedbom programa potrošnje EU-a postigla napredak i u drugim područjima, primjerice za potrebe socijalne Unije, vanjskog djelovanja, otporne energetske unije, uključujući klimatske aktivnosti, povezanog jedinstvenog digitalnog tržišta i obrane. Socijalna ulaganja i mladi Zapošljavanje, socijalna uključenost i obrazovanje bili su važan prioritet proračuna za 2017. Inicijativa za zapošljavanje mladih usmjerena je na smanjivanje nezaposlenosti mladih u cijeloj Uniji. Tim se programom pružala potpora mladima koji žive u regijama u kojima je nezaposlenost mladih u 2012. bila veća od 25 %. Programu su 2017. iz proračuna ponovno dodijeljena sredstva za regije u kojima je nezaposlenost mladih u 2016. bila veća od 25 %.

Od 2014., nakon provedbe mjera financiranih sredstvima Europskog socijalnog fonda i Inicijative za zapošljavanje mladih, ponovno se zaposlilo 790 000 mladih, 820 000 ih je steklo kvalifikaciju, a 276 000 se uključilo u obrazovanje ili osposobljavanje. Slijedom svih mjera Europskog socijalnog fonda od 2014. do 2016. gotovo 8 milijuna mladih dobilo je pomoć u svojoj potrazi za zaposlenjem, osposobljavanjem ili obrazovanjem.



Erasmus+ proslavio je svoju 30. godišnjicu 2017. Od 2014. više od 1,8 milijuna studenata sudjelovalo je u aktivnostima mobilnosti, a više od 240 000 organizacija sudjeluje u projektima suradnje. Evaluacija sredinom programskog razdoblja pokazuje sljedeće: Spremnost na trajno preseljenje u inozemstvo veća je kod sudionika u programu Erasmus+ (spremnost je za 31 % veća nego kod osoba koje ne sudjeluju u programu); osim toga, sudionici u programu Erasmus+ češće se identificiraju kao građani EU-a (19 % više njih). Volontiranje koje podupire Erasmus+ zajedno s osam drugih programa i instrumenata EU-a pridonijelo je stvaranju dodatnih prilika za mlade u okviru Europskih snaga solidarnosti. U godinu dana od njegova pokretanja prijavilo se više od 42 000 mladih iz svih država članica. Do kraja 2017., godinu dana nakon pokretanja internetskog alata za registraciju, mladima je ponuđeno više od 2 500 angažmana.6 Vanjsko djelovanje Proračun za 2017. pridonio je i jačanju globalnog djelovanja EU-a. EU je osigurao više od 2,2 milijarde EUR humanitarne pomoći u 80 različitih zemalja.7 Unija je zajedno sa svojim državama članicama i dalje najveći donator humanitarne pomoći na svijetu. Humanitarnom pomoći EU-a podupire se obrazovanje više od 4,7 milijuna djece zahvaćene nesrećama u više od 50 zemalja.8 U 2017. postignut je dogovor o Europskom fondu za održivi razvoj. Fond je dio Europskog plana za vanjska ulaganja čija je zadaća povećati sudjelovanje privatnog sektora u socioekonomskom razvoju partnerskih zemalja. Odgovor na poziv za podnošenje prijedloga za prve dvije dodjele sredstava za ulaganja bio je vrlo pozitivan; zaprimljeno je 30 prijedloga od 12 partnerskih institucija ukupne vrijednosti veće od 2,5 milijardi EUR.

Klimatske aktivnosti i okoliš Proračun EU-a i dalje je važan instrument za suzbijanje klimatskih promjena. Kako bi se ostvario taj rezultat, mjere za ublažavanje i prilagodbu ugrađuju se u sve glavne programe potrošnje EU-a, a posebno u okviru regionalnog razvoja i Kohezijskog fonda, energetike, prometa, istraživanja i inovacija, zajedničke poljoprivredne politike te razvojne politike EU-a. Procjenjuje se da je ukupni doprinos iz proračuna za uključivanje klimatskih pitanja (tj. proračunski rashodi za ekološke projekte) u 2017. bio na razini 20,3 %. Pozitivni pomaci zabilježeni su i u području energetske učinkovitosti u Uniji. Cilj EU-a je ušteda energije od 20 % do 2020. (u usporedbi s predviđenom potrošnjom energije u 2020.), što je otprilike jednako prestanku rada 400 elektrana. Očekuje se da će se projektima odabranim do 2016. u okviru Kohezijskog fonda ostvariti više od 2 000 megavata dodatnih kapaciteta za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i smanjenje emisija stakleničkih plinova za više od 3 milijuna tona ekvivalenta CO2. Osim toga, procjenjuje se da će se projektima koji se financiraju sredstvima Europskog fonda za regionalni razvoj ostvariti smanjenje emisija stakleničkih plinova od 3 milijuna tona ekvivalenta CO2. Jedinstveno digitalno tržište Europski fond za strateška ulaganja i Instrument za povezivanje Europe pridonijeli su dovršetku jedinstvenog digitalnog tržišta. Osim toga, do kraja 2017. u okviru Kohezijskog fonda odabrano je oko 5 500 projekata kojima se podupire ostvarenje jedinstvenog digitalnog tržišta. Potporom Europskog fonda za regionalni razvoj do kraja 2016. milijun novih kućanstava ostvarilo je pristup širokopojasnom internetu.

Obrana Pokretanje Europskog fonda za obranu 2017. označilo je početak novog poglavlja suradnje u području obrane. Ovaj će Fond svojim djelovanjem pomagati državama članicama da učinkovitije ulažu sredstva u zajedničke obrambene kapacitete, jačanje sigurnosti europskih građana te poticanje konkurentnosti i inovativnosti industrijske baze u sektoru obrane.



Unutarnja kontrola i financijsko upravljanje Osim rezultata ostvarenih potrošnjom EU-a, na ukupnu uspješnost proračuna EU-a uvelike utječe i način na koji se njime upravlja. Zbog toga Komisija nastoji ostvariti najviše standarde financijskog upravljanja u smislu učinkovitosti, djelotvornosti i troškovne učinkovitosti. To je tema koja se obrađuje u odjeljku 2. Godišnjeg izvješća o upravljanju proračunom i o njegovoj uspješnosti. Čvršći okvir unutarnje kontrole Komisija je 2017. dodatno osnažila svoj okvir unutarnje kontrole na temelju međunarodnih standarda i najbolje prakse. Cilj je prijeći sa sustava izvršenja na sustav koji se temelji na uspješnosti. Time će se osigurati snažna unutarnja kontrola, a službama Komisije istovremeno će se omogućiti fleksibilnost koja im je potrebna za prilagodbu specifičnim potrebama i okolnostima. Iako je 2017. bila prijelazna godina, trećina službi već je izvijestila o utjecaju novih načela na učinkovitost njihovih kontrola. Sve su službe zaključile da standardi i načela unutarnjih kontrola dobro funkcioniraju i da se učinkovito provode. Novi okvir unutarnje kontrole omogućuje i pomniju procjenu; neke službe smatraju da je potrebno učinkovitije provoditi specifična načela i standarde. Sustavi financijskog upravljanja i kontrole koji se primjenjuju na proračun EU-a s vremenom su se znatno poboljšali. Ovo je postignuće potvrdio i Europski revizorski sud. U svojoj najnovijoj izjavi o jamstvu9 Europski revizorski sud po prvi je puta dao uvjetno, a ne nepovoljno mišljenje o zakonitosti i pravilnosti proračunskih plaćanja EU-a. Razina pogreške smanjila se u svim područjima politika, čime se nastavlja trend smanjenja ukupne razine procijenjene pogreške. Za otprilike polovinu potrošnje EU-a razina pogreške bila je manja od 2 %, a u prihodima nije pronađena nijedna značajna pogreška. Neovisno o tome, Komisija nastavlja unaprjeđivati svoje sustave kontrole. Učinkovito upravljanje proračunom EU-a i njegova zaštita Najviši prioritet Komisije jest osigurati dobro upravljanje proračunom EU-a i sve potrebne mjere za zaštitu novca poreznih obveznika. Iako krajnju odgovornost za upravljanje proračunom ima Komisija, 68 % rashoda ostvaruju tijela država članica u okviru podijeljenog upravljanja, a 8 % odgovorni subjekti u okviru neizravnog upravljanja. Komisija štiti proračun EU-a, odnosno potrošnju EU-a, od nepropisnih ili nepravilnih rashoda na dva glavna načina: -preventivnim mehanizmima (npr. ex ante kontrolama, prekidima i obustavama plaćanja) i -korektivnim mehanizmima (npr. ex post kontrolama; to su prije svega financijski ispravci koji se nalažu državama članicama, ali mogu biti i povrati sredstava od primatelja sredstava od EU-a). Iako se pogreške mogu uočiti svake godine, propisno se ispravljaju u narednim godinama. Stoga je potrebna i primjerena višegodišnja analiza tih pogrešaka i ispravaka. U kontekstu višegodišnjeg financijskog okvira, Komisijini programi potrošnje, većina sustava kontrole i ciklusa upravljanja višegodišnje su naravi. Procjenjuje se da ukupni rizični iznos u trenutku plaćanja za 2017. iznosi 1,7 % ukupnih relevantnih rashoda. Kad je riječ o financijskim ispravcima i povratima u 2017., višegodišnji sustavi kontrole službi Komisije omogućili su im da otkriju i isprave 897 milijuna EUR prije otpuštanja sredstava i 1 949 milijuna EUR nakon otpuštanja sredstava. Procjenjuje se da anticipatorni ukupni rizični iznos u trenutku zatvaranja, odnosno nakon provedbe svih ispravaka, iznosi manje od 0,6 % ukupnih relevantnih rashoda.

To znači da višegodišnji kontrolni mehanizmi službi Komisije općenito osiguravaju odgovarajuće upravljanje rizicima koji se odnose na zakonitost i pravilnost transakcija te da financijski ispravci i povrati izvršeni u narednim godinama općenito štite proračun EU-a. U međuvremenu se poduzimaju daljnje mjere za programe s trajno visokim razinama pogrešaka kako bi se riješili njihovi temeljni uzroci i spriječile, otkrile i ispravile prijevare.10 Uz to, Europski ured za borbu protiv prijevara ovlašten je za provedbu neovisnih istraga prijevara i korupcije koje se odnose na sredstva EU-a te za razvoj politika EU-a za suzbijanje prijevara. Jamstvo upravljanja U svojim godišnjim izvješćima o radu za 2017. svih 50 dužnosnika za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti izjavilo je da ima razumno jamstvo i. da informacije u izvješću istinito i vjerno prikazuju stanje, ii. da su se sredstva dodijeljena aktivnostima upotrebljavala u svrhu za koju su namijenjena i u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja te iii. da se uspostavljenim kontrolnim postupcima pružaju nužna jamstva zakonitosti i pravilnosti glavnih transakcija. Kako bi se osigurala transparentnost, u godišnjim izvješćima o radu iskazane su rezerve za one programe za koje stopa preostalih pogrešaka (još) nije pala ispod 2 % u vrijeme izvješćivanja. Pritom je za 2017. 30 dužnosnika za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti dalo bezuvjetne jamstvene izjave, a uz 20 uvjetnih izjava iskazano je ukupno 38 rezervi (37 u 2016.). U svim su slučajevima predmetni dužnosnici za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti izradili mjere koje je potrebno poduzeti radi uklanjanja utvrđenih nedostataka i ublažavanja nastalih rizika. Financijski učinak rezervi na jamstvo upravljanja smanjio se na 1 053 milijuna EUR za rashode (1 621 milijuna EUR u 2016.) i na 431 milijuna EUR za prihode (517 milijuna EUR u 2016.). Polovina rezervi odnosi se na preostale programe iz razdoblja 2007.–2013. čija provedba postupno završava, no samo manji udio ukupnog iznosa koji je izložen riziku. Još jedno područje povećane transparentnosti odnosi se na uzajamne fondove EU-a. Zbog sve veće važnosti uzajamnih fondova odgovorne službe sada osiguravaju da fondovi budu u potpunosti obuhvaćeni njihovim izvješćima o upravljanju. To uključuje: i. odgovornost za doprinose iz proračuna EU-a i Europskog razvojnog fonda koji se uplaćuju u fondove i ii. upravljanje transakcijama fondova (tj. uključujući sredstva drugih donatora).

Učinkoviti, djelotvorni i troškovno učinkoviti sustavi unutarnje kontrole Visoki standardi financijskog upravljanja zahtijevaju uspostavu troškovno učinkovitih mjera kojima se osigurava djelotvorna zaštita proračuna EU-a. U tom se smislu poduzimaju mjere za razvoj sinergija i povećanje učinkovitosti, na primjer pojednostavnjenje pravila i postupaka, bolje i povezane financijske informatičke sustave te daljnje objedinjavanje stručnog financijskog znanja. To u konačnici dovodi do smanjenja administrativnog opterećenja, razmjernih troškova kontrola za korisnike, nižih stopa pogrešaka, veće kvalitete podataka te kraćeg vremena isplate. Prosječno vrijeme isplate službi Komisije stalno se smanjivalo tijekom godina te je sada kraće od 30 dana. Ukupno prosječno neto vrijeme isplate u 2017. bilo je 20,4 dana. Službe Komisije sve češće poduzimaju mjere kojima se osigurava rad njihovih sustava kontrole na temelju razlikovanja rizika (tj. temeljitija i/ili učestalija kontrola u rizičnijim područjima, a manje temeljita i/ili učestala u područjima manjeg rizika) te njihova troškovna učinkovitost. Do kraja 2017. periodičnim je revizijama koje su provodile sve službe kako bi ispitale svoje sustave kontrole zaključeno da sustavi jesu troškovno učinkoviti. Nadalje, za sljedeću generaciju programa potrošnje od službi se traži da (u zakonodavnim financijskim izvješćima koja prilažu svojim zakonodavnim prijedlozima) obrazlože zašto se smatra da su predloženi načini upravljanja, mehanizmi provedbe financiranja i metode plaćanja najprikladnija rješenja – ne samo kad je riječ o ciljevima politike/programa već i o tome kako postižu ravnotežu triju ciljeva unutarnje kontrole, a to su brza provedba plaćanja, niske stope pogrešaka i smanjen trošak kontrole.



Uvod Proračun EU-a ključan je za provedbu europskih politika i prioriteta. Ulaganja iz proračuna EU-a sama po sebi ostvaruju rezultate i katalizator su dodatnih ulaganja iz drugih izvora iz javnog i privatnog sektora. Zajedno s drugim instrumentima politika na europskoj i nacionalnoj razini njima se svladavaju mnogi izazovi s kojima se Unija danas susreće i odgovara na prilike koje joj se pružaju. Za razliku od nacionalnih proračuna, proračun EU-a uglavnom je usmjeren na ulaganja. Programi koji se financiraju iz proračuna po svojoj su prirodi višegodišnji i stabilan su i predvidljiv okvir koji je optimalan za potporu srednjoročnim i dugoročnim strateškim ulaganjima. Proračun EU-a usmjeren je na područja u kojima se udruživanjem resursa za svladavanje zajedničkih izazova mogu postići rezultati za sve Europljane koje države članice same ne bi mogle postići na jednako učinkovit i djelotvoran način. To se odnosi na različita područja kao što su prekogranična infrastruktura, upravljanje vanjskim granicama, veliki svemirski projekti i paneuropska istraživanja. U svim tim područjima sredstvima iz proračuna EU-a mogu se postići rezultati za sve Europljane. To je bit „europske dodane vrijednosti”. Isto vrijedi i za zajedničke politike kao što su zajednička poljoprivredna politika i kohezijska politika.

Komisija ima središnju ulogu u upravljanju proračunom, bez obzira na to upravlja li programima izravno (npr. u područjima istraživanja ili mobilnosti mladih) ili u suradnji s državama članicama (primjerice u okviru kohezijske politike). Komisija je dužna osigurati da se proračunom EU-a upravlja odgovorno i u skladu s relevantnim pravilima kako bi se zaštitio novac poreznih obveznika. Komisija to osigurava stabilnim sustavom upravljanja i unutarnjim kontrolama. Europski revizorski sud provodi vanjsku provjeru upravljanja proračunom EU-a. Financijsko je upravljanje posljednjih godina unaprijeđeno i time je omogućen naglašeniji fokus na uspješnost proračuna: koriste li se proračunska sredstva EU-a na najbolji mogući način za ostvarenje konkretnih rezultata za sve Europljane? Komisija to ne može sama osigurati – to je zajednička odgovornost Komisije i država članica, regija, nevladinih organizacija, sponzora projekata i svih koji sudjeluju u izvršenju proračuna EU-a. U Godišnjem izvješću za 2017. o upravljanju proračunom EU-a i o njegovoj uspješnosti u jednom su integriranom izvješću objedinjeni aspekti upravljanja i uspješnosti. U izvješću se navodi pregled najnovijih informacija o uspješnosti proračuna i podrobna izvješća o pitanjima upravljanja proračunom EU-a i njegove zaštite. Ovo izvješće ključan je doprinos Komisije godišnjem „postupku davanja razrješnice” kojim Europski parlament i Vijeće nadziru izvršenje proračuna EU-a. U odjeljku 1. izvješća uz navođenje primjera opisuje se kako se proračunom EU-a podupiru politički prioriteti Unije i navode najnoviji dostupni podaci o rezultatima postignutim do kraja 2017. Izvješće se temelji na informacijama iz financijskih izvješća po programima, koji su dio prijedloga proračuna za 2019., godišnjim izvješćima o radu za 2017. koja su pripremile sve službe Komisije i drugih izvora, kao što su izvješća o provedbi programa EU-a. Evaluacije sredinom programskog razdoblja bile su vrijedan dodatni izvor informacija o uspješnosti za ovogodišnje izvješće. Odjeljak 2. izvješća odnosi se na teme unutarnje kontrole, financijskog upravljanja i zaštite proračuna EU-a u 2017. i temelji se na godišnjim izvješćima o radu koja su izradile sve službe Komisije i u kojima se podrobno opisuju okruženje unutarnje kontrole i povezana pitanja. U izvješću se opisuje kako su službe Komisije rješavale probleme utvrđene tijekom godine. U tom se odjeljku navodi sažetak informacija o postizanju: -ciljeva unutarnje kontrole (upravljanje rizicima zakonitosti i pravilnosti, troškovna učinkovitost kontrola i strategije suzbijanja prijevara), -zaštite proračuna EU-a i -jamstva upravljanja Kolegiju povjerenika. Jamstvo se temelji na zaključcima o Komisijinu upravljanju, koji se temelje na statističkim i nestatističkim pokazateljima rezultata kontrole i ispravcima. Zaključci se uspoređuju s mišljenjima neovisnih strana, uključujući Komisijinu Službu za unutarnju reviziju (IAS) i Europski revizorski sud, kao i sa zaključcima o radu Odbora za praćenje revizije. Jamstvo upravljanja dobiveno od svih službi i jamstvo dobiveno unutarnjom revizijom temelj su za opći zaključak ovoga izvješća. Komisija na temelju tog zaključka donošenjem izvješća preuzima ukupnu političku odgovornost za upravljanje proračunom EU-a za 2017. Izvješće sadržava prethodnu Komunikaciju o zaštiti proračuna EU-a1 te će, kao i prošle godine, biti dio opširnijeg integriranog paketa financijskih izvješća o proračunu EU-a koji sadržava i godišnja financijska izvješća.







Odjeljak 1.

Uspješnost i rezultati U mnogim je područjima 2017. bila aktivna godina za Uniju i u cijeloj su Uniji bili vidljivi pozitivni rezultati gospodarskog oporavka i zapošljavanja. To je Uniji omogućilo da se fokusira na učinkovitu provedbu svojih političkih prioriteta u područjima kao što su socijalna politika, jedinstveno digitalno tržište i dovršetak ekonomske i monetarne unije. Nastavljen je rad na razvoju sveobuhvatnog pristupa unutarnjim i vanjskim aspektima migracija te na zaštiti vanjskih granica Unije. Pokrenute su nove inicijative za jačanje sigurnosnih i obrambenih kapaciteta Unije. Bila je to i godina promišljanja o budućnosti Unije slijedom odluke Ujedinjene Kraljevine o izlasku iz Unije. Komisijina Bijela knjiga o budućnosti Europe pokrenula je raspravu diljem Europe o tome koji bi trebali biti prioriteti buduće Unije s 27 država članica. Ta je tema obrađena i u Dokumentu za razmatranje o budućnosti financija EU-a u kojem se predlažu ključni elementi za raspravu. Kad je riječ o proračunu, 2017. bila je četvrta godina provedbe aktualnog višegodišnjeg financijskog okvira. Nakon početnih kašnjenja većina financijskih programa sada je u potpunosti operativna i vidljivi su i rezultati na terenu. Produljenje trajanja Europskog fonda za strateška ulaganja potvrđuje da su ulaganja i dalje u središtu pozornosti kako bi se smanjio nedostatak ulaganja u Europi. Proračun je mobiliziran i radi potpore razvoju sveobuhvatnog europskog odgovora na unutarnje i vanjske aspekte migracija i odgovora na rastuće i raznovrsne sigurnosne prijetnje. S obzirom na to da je 2017. sredina razdoblja provedbe aktualnih programa, dovršeno je više privremenih evaluacija koje sadržavaju sveobuhvatnu analizu dodane vrijednosti EU-a, relevantnosti, djelotvornosti, učinkovitosti i usklađenosti programa.

Ovaj odjeljak započinje kratkim sažetkom okvira uspješnosti koji su ugrađeni u financijske programe EU-a. Zatim se navode najnovije informacije o rezultatima ostvarenima proračunom EU-a do kraja 2017. Vrste podataka o kojima se izvješćuje ovise o razini razrađenosti programa, a obuhvaćaju sve od ulaznih podataka do rezultata potrošnje iz ranog razdoblja provedbe programa. Završne evaluacije učinka programa još uvijek nisu dostupne i stoga konačno izvješćivanje neće biti moguće do kasnijih faza provedbe programa. Ovaj odjeljak strukturiran je prema naslovima aktualnog višegodišnjeg financijskog okvira. Obuhvaćeni su glavni programi u okviru svakog naslova. U izvješću se opisuje kako ti programi pridonose ciljevima strategije Europa 2020. i političkim prioritetima Junckerove Komisije. U izvješću se sažeto navode dokazi o rezultatima financijskih programa, ali i o područjima u kojima nije zabilježena očekivana uspješnost ili su evaluacijama i revizijama utvrđeni nedostaci programa. Te su informacije važne za informirane odluke o provedbi aktualnih financijskih programa, ali i zakonodavcima koji rade na Komisijinim prijedlozima za budući višegodišnji financijski okvir koje je Komisija podnijela prije nekoliko tjedana. Ovo je izvješće stoga povezano s revizijom rashoda koja je priložena nedavnim prijedlozima Komisije za budući višegodišnji financijski okvir.11 Komisija je pri formuliranju svojih prijedloga koristila iskustva iz aktualnog i prethodnih financijskih okvira kako bi osmislila učinkovite programe kojima će se u relevantnim područjima ostvariti pozitivni rezultati za europsko gospodarstvo i društvo.

Uspješnost proračuna EU-a Okvir uspješnosti za 2014.–2020. Okvir uspješnosti proračuna EU-a preduvjet je za dobro upravljanje programima EU-a i njihovu usmjerenost na rezultate. U višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2014.–2020. u pravnu osnovu svih financijskih programa uključeni su okviri uspješnosti kao nova obvezna značajka. Time se postiže veća usmjerenost na rezultate u cijelom proračunu. Ti okviri podrazumijevaju definiranje jasnih i mjerljivih ciljeva i pokazatelja te nužnih rješenja za praćenje, izvješćivanje i evaluacije. Iako ima prostora za poboljšanja, Komisija smatra da su pokazatelji, zajedno s drugim izvorima informacija o uspješnosti kao što su evaluacije, dobra osnovu za praćenje ostvarenja ciljeva programa jer omogućuju da se problemi prepoznaju i rješavaju u trenutku njihova nastanka tijekom provedbe programa. U prvim godinama provedbe programa informacije o uspješnosti uglavnom se temelje na ulaznim podacima – tj. na dodjeli financijskih sredstava određenom programu – i kada je to moguće, na rezultatima. Takve su informacije dobar pokazatelj načina potrošnje proračunskih sredstava EU-a i njihova doprinosa političkim prioritetima. Informacije o rezultatima i učinku potrošnje postajat će dostupne kako provedba programa bude napredovala. Međutim, možda će proći dosta vremena prije nego što bude moguće procijeniti konačni učinak na europsko gospodarstvo i društvo. Ova godina četvrta je godina provedbe i započelo je izvješćivanje o izravnim rezultatima mnogih programa. Međutim, neki programi imaju dugačke cikluse provedbe pa pokazatelji ostvarenja ciljeva još uvijek nisu potpuno dostupni niti se o njima izvješćuje u financijskim izvješćima po programima, a to se osobito odnosi na programe koji se provode podijeljenim upravljanjem. I revizije Europskog revizorskog suda pridonose uspješnosti programa, kao i učinkovitosti i djelotvornosti operacija, sustava upravljanja te postupaka tijela i institucija koje upravljaju sredstvima EU-a. Primjerice, u 19 najnovijih izvješća navodi se da bi trebalo pojednostavniti pravila i ojačati ili racionalizirati okvir uspješnosti. Iskustva stečene u revizijama i praksi te rezultati evaluacija sredinom programskog razdoblja osnova su sveobuhvatne revizije rashoda koja je priložena nedavnim prijedlozima Komisije za budući višegodišnji financijski okvir i popratne sektorske programe. Pojednostavnjenje i racionalizacija provedbenih pravila i okvira uspješnosti važna su tema tih prijedloga. Izvješćivanje o uspješnosti Posebna tema godišnjeg izvješća Europskog revizorskog suda za 2016. bila je kvaliteta izvješćivanja o uspješnosti proračuna EU-a. Komisija je izradila većinu tih izvješća. Analizom je utvrđeno da su izvješća o uspješnosti sve kvalitetnija, ali da bi u nekim područjima mogla biti još bolja, na primjer: ·Kvaliteta podataka: u svojim izvješćima o uspješnosti Komisija se oslanja na pokazatelje uspješnosti koji su navedeni u pravnoj osnovi programa i o kojima se svake godine izvješćuje u financijskim izvješćima po programima. Podaci potječu iz niza izvora. Sud i Služba za unutarnju reviziju preporučili su objavljivanje tih izvora zajedno s procjenom kvalitete prikupljenih podataka. Potvrđujući važnost kvalitete podataka, službe Komisije ove su godine pri izradi svojih godišnjih izvješća o radu za 2017. posvetile posebnu pažnju kvaliteti podataka o rezultatima. Jasno se navode izvori podataka i sve nedoumice povezane s kvalitetom podataka. U nekim su slučajevima službe Komisije prekinule izvješćivati o nekim pokazateljima jer su smatrale da dostupni podaci nisu dovoljno točni ili relevantni. ·Uravnoteženo izvješćivanje: Sud je u svojem godišnjem izvješću za 2016. na temelju Godišnjeg izvješća za 2015. o upravljanju proračunom EU-a i o njegovu izvršenju Komisiji preporučio da uloži dodatne napore kako bi osigurala da izvješća o uspješnosti pruže uravnoteženu sliku te da obuhvate postignuća programa i izazove koji su se pojavili tijekom provedbe. Komisija se obvezala na izradu uravnoteženih izvješća te je, na primjer, u ovome izvješću detaljno izložila iskustva iz evaluacija financijskih programa provedenih sredinom programskog razdoblja. ·Poveznice između okvira uspješnosti: Sud je Komisiji preporučio da sustavnije navodi upućivanja na izvješća o uspješnosti kako bi jasnije istaknula poveznice i komplementarnosti među izvješćima te između okvira uspješnosti proračuna EU-a (npr. financijskih izvješća po programima) i okvira službi Komisije. ·Čitljivost: Komisija je u skladu s preporukama Suda nastavila poboljšavati grafički izgled svojih izvješća ilustracijama, grafikonima, dijagramima, slikama ili tekstnim okvirima, prema potrebi, za prikaz podataka i ključnih poruka o uspješnosti. Zajednička odgovornost za rezultate Otprilike tri četvrtine proračuna EU-a izvršava se u okviru podijeljenog upravljanja s državama članicama. Iako Komisija snosi konačnu financijsku odgovornost za upravljanje proračunom EU-a, odgovornost za rezultate ostvarene sredstvima iz proračuna EU-a dijeli velik broj dionika na europskoj, nacionalnoj i regionalnoj razini. Svi snose svoj dio odgovornosti za svaki euro iz proračuna EU-a i njegovu učinkovitu i djelotvornu upotrebu u predviđenu svrhu. Proračun EU-a za 2017.

Slika: proračun EU-a za 2017. po proračunskim naslovima. Svi su iznosi u milijardama EUR. Proračun EU-a, uključujući izmjene proračuna, u 2017. iznosio je 159,8 milijardi EUR. Otprilike polovina tog iznosa (75,4 milijarde EUR) dodijeljena je za pametan i uključiv rast. Potpora europskom poljoprivrednom sektoru iznosila je ukupno 58,6 milijardi EUR. Na jačanje vanjskih granica Unije te suočavanje s izbjegličkom krizom i nezakonitim migracijama potrošeno je 4,3 milijarde EUR. Mjerama koje se provode izvan Unije dodijeljeno je 10,7 milijardi EUR, a 9,4 milijarde EUR potrošeno je na administraciju institucija EU-a. U 2017. doneseno je šest izmjena proračuna. Osim uobičajenih prilagodbi na prihodovnoj strani, donesena su dva nacrta izmjene proračuna za mobilizaciju Europskog fonda solidarnosti, a prilagodbe su bile potrebne i slijedom donošenja izvješća o pregledu provedbe sredinom programskog razdoblja. Iznad gornje granice višegodišnjeg financijskog okvira postoje posebni instrumenti: pričuva za pomoć u nuždi , Fond solidarnosti EU-a , instrument fleksibilnosti i Europski fond za prilagodbu globalizaciji .



Sažeti pregled napretka u horizontalnim pitanjima Proračun EU-a i strategija Europa 2020. Aktualni dugoročni proračun osmišljen je tako da pridonosi strategiji Europa 2020. i ciljevima pametnog, održivog i uključivog rasta. Zajedničku odgovornost za ciljeve snose Unija i njezine države članice, a za ostvarenje tih ciljeva potrebno je primijeniti kombinaciju višestrukih instrumenata politika, uključujući proračun EU-a i nacionalne proračune. Komisija prati ostvarivanje glavnih ciljeva strategije Europa 2020. s pomoću devet pokazatelja. Informacije o napretku redovito se ažuriraju i objavljuju na Eurostatovu web-mjestu.12 U tablici u nastavku navedeni su najnoviji dostupni podaci za te pokazatelje. Države članice napreduju u ostvarenju ciljeva postavljenih prije osam godina u okviru strategije Europa 2020. EU se općenito približava ostvarenju svojih ciljeva u području obrazovanja, energetike, klime i zapošljavanja. Četrnaest država članica već je ostvarilo svoje nacionalne ciljeve u pogledu smanjenja ranog napuštanja školovanja i povećanja udjela stanovništva sa završenim visokim obrazovanjem. Jedanaest država članica ostvarilo je svoje ciljeve u području obnovljivih izvora energije. Ako se nastavi dosadašnji trend, EU je na putu da ostvari svoj cilj od 75 % zaposlenih u 2020., a sedam država članica već je ostvarilo svoje nacionalne ciljeve. To je izvanredno postignuće s obzirom na ozbiljne posljedice koje je kriza ostavila na zapošljavanje. Međutim, broj osoba izloženih riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti dosegnuo je vrhunac 2012. te se od tada smanjio približno na razinu iz razdoblja prije krize. Stoga nije vjerojatno da će se taj cilj ostvariti u 2020. Jednako tako, cilj ulaganja 3 % bruto domaćeg proizvoda u istraživanje i razvoj nije na vidiku i za njegovo će ostvarenje trebati uložiti velike napore.13 Doprinos strategiji Europa 2020. ne smije se ograničavati u okvire jednog programa nego ga treba tumačiti kao doprinos iz cjelokupnog proračuna EU-a uz potporu država članica. Procjenjuje se da je 59 % proračunskih obveza u 2017. povezano sa strategijom Europa 2020. Ciljevi strategije Europa 2020.

za EU Podaci za 2010. Najnoviji dostupni podaci U 2020., na temelju novih kretanja 1. Povećanje stope zaposlenosti stanovništva u dobi od 20 do 64 godine na najmanje 75 % 68,6 % 72,3 % (treće tromjesečje 2017.) Cilj će se vjerojatno ostvariti 2. Povećanje kombiniranih javnih i privatnih ulaganja u istraživanje i razvoj na 3 % BDP-a 1,93 % 2,03 % (2016.) Cilj se vjerojatno neće ostvariti 3.a Smanjenje emisija stakleničkih plinova za najmanje 20 % u odnosu na razine iz 1990. Smanjenje za 14 % Smanjenje za 23 % (2016.) Cilj će se vjerojatno ostvariti 3.b Povećanje udjela energije iz obnovljivih izvora u konačnoj potrošnji energije na 20 % 12,5 % 17,04 (2016.) Cilj će se vjerojatno ostvariti 3.c Približavanje cilju povećanja energetske učinkovitosti za 20 % 5,7 % (za primarnu energetsku potrošnju) 16,0 % (2016.) (za primarnu energetsku potrošnju) Cilj će se vjerojatno ostvariti 4.a Smanjenje stope prijevremenog prekida školovanja na manje od 10 % 13,9 % 10,6 % (2017.)* Cilj će se vjerojatno ostvariti 4.b Povećanje udjela stanovništva u dobi od 30 do 34 godine sa završenim visokim obrazovanjem na najmanje 40 % 33,8 % 39,9 % (2017.)* Cilj će se vjerojatno ostvariti 5. Smanjenje broja osoba izloženih riziku od siromaštva i socijalne isključenosti za najmanje 20 milijuna Povećanje za 0,5 milijuna (u odnosu na baznu godinu 2008.) Povećanje za 1 milijun (u odnosu na baznu godinu 2008.) Cilj se vjerojatno neće ostvariti Tablica: napredak prema ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020. Izvori: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2018-european-semester-country-report-communication_en.pdf . i ažuriranja* Eurostata: http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=t2020_40&plugin=1 ; http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=t2020_41&plugin=1



Uključivanje klimatskih aktivnosti i biološke raznolikosti Proračun EU-a važan je i za ostvarenje horizontalnih ciljeva politike kao što su provedba klimatskih aktivnosti i očuvanje biološke raznolikosti. Kako bi odgovorio na izazove i potrebe za ulaganjima koji se odnose na klimatske promjene, EU je odlučio u razdoblju 2014.–2020. potrošiti najmanje 20 % svojeg proračuna, čak 200 milijardi EUR u cijelom razdoblju, na mjere povezane s klimatskim promjenama. Kako bi se ostvario taj rezultat, mjere za ublažavanje i prilagodbu ugrađuju se u sve glavne programe potrošnje EU-a, a posebno u okviru regionalnog razvoja i Kohezijskog fonda, energetike, prometa, istraživanja i inovacija, zajedničke poljoprivredne politike te razvojne politike EU-a. Počevši od nacrta proračuna za 2014., procjene rashoda za klimatsku politiku prate se na godišnjoj osnovi primjenom pokazatelja EU-a za klimatske promjene koji su prilagođeni prema „pokazateljima iz Rija” koji se prate u okviru razvojne pomoći OECD-a. U 2017. iznosili su više od 31 milijardu EUR, što je 20,3 % ukupnog proračuna. Stoga je ukupni kumulativni iznos potrošen za uključivanje klimatskih mjera do kraja 2017. iznosio više od 100 milijardi EUR. U postupku praćenja rashoda za biološku raznolikost predviđeno je da se 9,3 % proračuna za 2016. i 8,1 % proračuna za 2017. dodijeli ograničavanju i poništavanju narušavanja biološke raznolikosti u EU-u, što bi bio važan doprinos ostvarenju ciljeva održivog rasta iz strategije Europa 2020.

Grafikon: uključivanje klimatskih aktivnosti (2014.–2017.). Svi navedeni iznosi izraženi su u milijunima EUR. Stvarni iznos za razdoblje 2014.–2017. jest 109 milijardi EUR; predviđeni iznos za čitavo razdoblje 2014.–2020. jest 200 milijardi EUR. Proračun EU-a i ciljevi održivog razvoja Program održivog razvoja do 2030. i njegovih 17 ciljeva održivog razvoja te 169 ciljeva Ujedinjenih naroda iz rujna 2015. dao je novi zamah globalnim nastojanjima da se postigne održivi razvoj. EU je imao važnu ulogu u oblikovanju Programa do 2030. kroz javna savjetovanja, dijalog s partnerima i temeljita istraživanja. EU je predan svojoj aktivnoj ulozi u postizanju najvećeg mogućeg napretka prema ostvarenju ciljeva održivog razvoja kako je opisano u Komunikaciji (COM(2016) 739) „Budući koraci za održivu europsku budućnost”. Ciljevi održivog razvoja čvrsto su ugrađeni u europske ugovore i uključeni su u sve europske programe, sektorske politike i inicijative. EU svojim instrumentima politika i regulatornim instrumentima svake godine radi na ostvarivanju ciljeva održivog razvoja i ima ključnu ulogu u pružanju potpore, koordiniranju i nadopunjavanju politika država članica, među ostalim i u financijskom smislu iz proračuna EU-a. U financijskim izvješćima po programima za 2018. posebno su naglašene najnovije i najrelevantnije inicijative kojima se pridonosi ciljevima održivog razvoja, iako često na neizravan i nemjerljiv način. Ti se elementi navode u informativne svrhe i nisu dio službenog izvješća o doprinosu iz proračuna EU-a ciljevima održivog razvoja. S obzirom na to da su ciljevi održivog razvoja međusobno povezani, mnogim mjerama EU-a može se pridonijeti raznim ciljevima održivog razvoja.



1.1.Konkurentnost za rast i zapošljavanje (proračunski naslov 1A)14 Programima za konkurentnost za rast i zapošljavanje (obveze u okviru proračunskog naslova 1A) u 2017. dodijeljeno je 21,3 milijarde EUR što predstavlja 13 % ukupnih godišnjih proračunskih rashoda. Proračunski naslov 1A obuhvaća 23 različita programa potrošnje. Glavni programi u okviru proračunskog naslova „Konkurentnost za rast i zapošljavanje” jesu sljedeći: Okvirni program za istraživanja i inovacije Obzor 2020., programi za velike infrastrukturne projekte (Galileo, međunarodni termonuklearni eksperimentalni reaktor, Copernicus i Europski geostacionarni navigacijski sustav – EGNOS), program Erasmus+ iz kojeg se financiraju mjere u području obrazovanja, osposobljavanja, mladih i sporta, Instrument za povezivanje Europe namijenjen razvoju transeuropskih mreža u sektoru prometa, energetici i u digitalnom sektoru te Europski fond za strateška ulaganja, koji je dio Plana ulaganja za Europu.

Grafikon: glavni programi financirani 2017. u okviru proračunskog naslova 1A. Kategorija „Ostali programi” uključuje, među ostalim, Program EU-a za zapošljavanje i socijalne inovacije (EASI), carinu i Fiscalis. Svi su iznosi u milijunima EUR. Potpora prioritetima Europske komisije Programima u okviru ovog proračunskog naslova većinom se pridonosi sljedećim prioritetima Junckerove Komisije: „zapošljavanje, rast i ulaganja”, „jedinstveno digitalno tržište”, „energetska unija i klima” i „bolje povezana i pravednija ekonomska i monetarna unija”. Njima se pridonosi prioritetima strategije Europa 2020. u pogledu „pametnog i održivog rasta” te „uključivog rasta” prvenstveno zapošljavanjem i učincima programa Obzor 2020. i Erasmus+ na zapošljivost. Isto tako, programima u okviru ovog proračunskog naslova pridonosi se programu Europa 2020. poticanjem istraživanja i inovacija, poboljšanjem razine vještina i (cjeloživotnog) obrazovanja, poticanjem poduzetništva, olakšavanjem uporabe pametnih mreža i digitalne ekonomije, gradnjom međusobno povezanih transeuropskih mreža, ulaganjem u paneuropsku infrastrukturu te poticanjem veće energetske učinkovitosti i učinkovite uporabe resursa.



Europski fond za strateška ulaganja

Slika: sažeti prikaz EFSU-a. Izvor: podaci Grupe EIB-a do 15. svibnja 2018. Izvor: http://www.eib.org/efsi/ Opći cilj Plana ulaganja za Europu pokrenutog 2014. bio je pokrenuti ulaganja u Europi i slijedom toga vratiti konkurentnost EU-a te potaknuti rast i zapošljavanje. Plan je usmjeren na Europski fond za strateška ulaganja u okviru kojeg se jamstvo EU-a kombinira s resursima Europske investicijske banke, Europski savjetodavni centar za ulaganja koji je jedinstvena točka pristupanja za savjetodavne usluge i tehničku pomoć te Europski portal projekata ulaganja preko kojeg se povezuju odgovarajući ulagači i nositelji projekata. Europskim fondom za strateška ulaganja namjeravalo se mobilizirati 315 milijardi EUR ukupnih ulaganja u realno gospodarstvo. Do prosinca 2017. vrijednost ulaganja mobiliziranih odobrenim operacijama Europskog fonda za strateška ulaganja dosegnula je 81 % početnog ciljnog iznosa. Od pokretanja fonda ukupna vrijednost ulaganja za sve odobrene projekte iznosi 287 milijardi EUR, a taj je iznos podijeljen na sljedeća dva područja: za infrastrukturu i inovacije dodijeljeno je 186,2 milijarde EUR, a za mala i srednja poduzeća dodijeljeno je 101,2 milijarde EUR. Očekuje se da će korist od toga imati više od 445 000 malih poduzeća, a ta su ulaganja pomogla u otvaranju više od 300 000 radnih mjesta.15 Na kraju 2017. EU je formalizirao16 odluku o produljenju trajanja i povećanju vrijednosti fonda na 500 milijardi EUR koje će se mobilizirati do 2020. kako bi se dodatno potaknula ulaganja i omogućila stabilnost nositeljima projekta. Potpora u okviru Europskog fonda za strateška ulaganja usmjerena je na sektore koji su od ključne važnosti za europsko gospodarstvo, uključujući: -stratešku infrastrukturu, uključujući digitalni sektor, promet i energetiku,

-obrazovanje, istraživanja, razvoj i inovacije, -energiju iz obnovljivih izvora i učinkovitu uporabu resursa, -potporu malim i srednjim poduzećima.



Ovim je ulaganjima primjerice osiguran pristup brzom internetu za 11 milijuna kućanstava, energija iz obnovljivih izvora za više od 4 milijuna kućanstava te bolja zdravstvena zaštita za milijun građana.17 Komisija aktivno povećava vidljivost projekata. Na Europskom portalu projekata ulaganja (pokrenutom18 2016.) do kraja 2017. objavljeno je 239 projekata iz 27 država članica.

Projekti uključuju: -razvoj kopnene vjetroelektrane u Švedskoj, -istraživanje novih metoda liječenja Alzheimerove bolesti i arteriopatije u Španjolskoj, -potporu proizvodnji vrećica za višekratnu uporabu koje se mogu kompostirati i koje bi zamijenile plastične vrećice za jednokratnu uporabu u Češkoj, -proširenje i poboljšanje pristupa širokopojasnom bežičnom internetu u Italiji, -gradnju socijalnih stanova u Poljskoj. Očekuje se da će se ulaganjima iz Europskog fonda za strateška ulaganja ostvariti povećanje bruto domaćeg proizvoda u Uniji za 0,7 % i otvoriti 700 000 novih radnih mjesta do 2020.19 U preliminarnim rezultatima evaluacije koja je u tijeku naglašeno je da unatoč poboljšanju ulaganja u mala i srednja poduzeća te njihova pristupa financiranju još uvijek postoje znatne potrebe za financiranjem. U toj je evaluaciji jasno dokazan učinak financijske poluge fonda. Za neke projekte kojima se ostvaruje velika društvena korist ostvaren je neznatan multiplikacijski učinak zbog nevoljkosti privatnih ulagača. Ima prostora za poboljšanje sinergija između Europskog fonda za strateška ulaganja i drugih financijskih instrumenata koji primaju potporu iz proračuna EU-a. Primjerice s financijskim instrumentima u okviru Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME). Dosadašnje iskustvo s Europskim fondom za strateška ulaganja pokazalo je da ima prostora za povećanje doprinosa za rješavanje socijalnih pitanja; udio odobrenih i potpisanih projekata koji se odnose na socijalnu infrastrukturu nije veći od 4 %.20 Stoga je u okviru europskog stupa socijalnih prava dogovoreno udruživanje doprinosa iz Europskog fonda za strateška ulaganja i Programa za zapošljavanje i socijalne inovacije. Obzor 2020.

Ciljevi programa Obzor 2020. jesu ojačati znanstvenu osnovu EU-a, ojačati vodeći položaj industrije i kapaciteta za inovacije u privatnom sektoru te poticati doprinose istraživanja i inovacija rješavanju društvenih problema (kao što su sigurnost opskrbe hranom ili klimatske aktivnosti). Program podržava prioritete politika EU-a ojačane okvirom ciljeva održivog razvoja. U 2017. programom Obzor 2020. omogućeno je financiranje u iznosu od 8,5 milijardi EUR, što je mobiliziralo izravna dodatna ulaganja zahvaljujući kojima je ukupni iznos ulaganja dosegnuo 10,6 milijardi EUR. Financirano je oko 5 000 projekata, od bespovratnih sredstava dodijeljenih vrhunskim znanstvenicima koji se bave istraživačkim radom, najsuvremenijim znanstvenim projektima, do potpora inovativnim malim i srednjim poduzećima za nove proizvode i usluge.21 Aktivnostima programa Marie Skłodowska-Curie programom Obzor 2020. financirano je 36 000 znanstvenika koji se bave istraživačkim radom u svim fazama njihovih karijera, bez obzira na dob ili državljanstvo. Time se znatno pridonijelo zadržavanju, razvijanju i privlačenju darovitih znanstvenika u Europi. Nizom događaja u Europi i šire, 2017. obilježena je 20. godišnjica programa Marie Skłodowska-Curie i 150. rođendan znanstvenice po kojoj je program dobio ime – poljsko-francuske dobitnice dviju Nobelovih nagrada Marie Skłodowske-Curie. Dvojica od trojice znanstvenika dobitnika Nobelove nagrade za kemiju 2017. za optimiziranje elektronskih mikroskopa sudjelovali su u aktivnostima programa Marie Skłodowska-Curie i drugim istraživačkim projektima koje je financirao EU, dok je 14 doktoranda koji primaju sredstva iz programa Marie Skłodowska-Curie sudjelovalo u povijesnom otkrivanju gravitacijskih valova za koje je 2017. dodijeljena Nobelova nagrada za fiziku.



Slika: ključni podaci o vodećoj inicijativi u području grafena, izvor: https://graphene-flagship.eu/SiteCollectionDocuments/EC_leaflet.pdf Vodeća inicijativa u području grafena dojmljiv je primjer velike dodane vrijednosti EU-a koja se ostvaruje programom Obzor 2020. Ova desetogodišnja istraživačka inicijativa jedna je od najvećih ikada financiranih u Europi. Više od 150 partnera iz poslovne i akademske zajednice u više od 20 europskih zemalja zajednički razvija primjene u područjima kao što su mobilne tehnologije pete generacije, baterije, aeronautika, medicina i automobilska tehnologija. Najnovije otkriće prvi je mikroprocesor izrađen od materijala nalik grafenu koji ima izuzetan potencijal za primjenu u svakodnevnim predmetima te praćenje moždane aktivnosti u visokoj razlučivosti, što nam može pomoći da bolje razumijemo bolesti kao što je epilepsija. U 2017. tim koji se financira sredstvima Europskog istraživačkog vijeća otkrio je sigurnosne nedostatke računalnih procesora nazvane Meltdown i Spectre i time otvorio nove putove povećanoj sigurnosti u projektiranju modernih računalnih sustava. Program Obzor 2020. pridonio je i razvoju i uvođenju integriranih promatračkih sustava diljem Sredozemnog mora – u okviru programa Obzor 2020. međunarodnom konzorciju ODYSSEA dodijeljeno je 8,4 milijuna EUR za integraciju promatračkih mreža i prognostičkih sustava diljem sredozemnog bazena. U njemu sudjeluje 28 partnera iz 14 uglavnom sredozemnih zemalja. Programom Obzor 2020. pružena je potpora i projektu e-trajekta u okviru kojeg se razvija i demonstrira najbolji svjetski električni trajekt srednjeg dometa za prijevoz automobila i putnika. Tim se projektom odgovara na hitnu potrebu smanjenja emisija CO2 i zagađenja zraka u vodnom prometu. Trajekt pokreće 56 tona naprednih, visoko učinkovitih baterija od litijeva titanata koje se mogu brzog puniti i s pomoću kojih može otploviti sedam putovanja na dan prevozeći 31 vozilo i gotovo 200 putnika rutom dugom 40 km između danskog kopna i otoka Aero. E-trajekt godišnje troši 50 % manje energije i smanjuje emisije CO2 za 2 000 tona. Nedavna evaluacija programa Obzor 2020. sredinom programskog razdoblja završena 2017.22 pokazuje da program ostvaruje važne dodatne koristi u usporedbi s mehanizmima potpore istraživanja i inovacija na nacionalnoj i regionalnoj razni u smislu razmjera, brzine i opsega te da povećava konkurentsku prednost sudionika i istodobno jača globalnu privlačnost EU-a kao mjesta za istraživanja i inovacije. Program Obzor 2020. potiče konkurentnost diljem EU-a u području istraživanja i inovacija transnacionalnim konkurentskim pozivima na podnošenje prijedloga te utvrđivanjem suradničkih projekata istraživanja i inovacija koji najviše obećavaju. Zaključeno je i da su mjere pojednostavnjivanja uvedene u program Obzor 2020. (kao što su jedinstvena stopa povrata, paušalni iznos za neizravne troškove ili portal za sudionike) smanjile troškove sudjelovanja i vrijeme do dodjele bespovratnih sredstava. Vrijeme do dodjele bespovratnih sredstava sada u prosjeku traje 192 dana, što je oko 100 dana manje nego u prethodnom Sedmom okvirnom programu. Uloženi su veći napori nego u prethodnom programu kako bi se povećale sinergije između programa Obzor 2020. i drugih programa, a posebice europskih strukturnih i investicijskih fondova i Europskog fonda za strateška ulaganja. Primjeri povećanih sinergija uključuju pečat izvrsnosti, tj. dodjelu oznake europske visoke kvalitete prijedlozima za koje je ocijenjeno da su iznad praga kvalitete, ali nisu dobili sredstva, kako bi im se omogućilo da dođu do sredstava iz alternativnih privatnih ili javnih izvora. Ta oznaka pomaže zainteresiranim tijelima za financiranje koja su spremna uložiti u obećavajuće prijedloge (uključujući tijela nacionalnih i regionalnih vlasti preko europskih strukturnih i investicijskih fondova) da lakše prepoznaju te projekte. Međutim, trebalo bi bolje uskladiti postojeća pravila kako bi se povećale mogućnosti financiranja projekata kojima je dodijeljen pečat izvrsnosti. Rezultatima evaluacije sredinom programskog razdoblja utvrđeno je više područja u kojima su moguća poboljšanja, primjerice potreba za većom fleksibilnosti radi prilagodbe novim prioritetima i potreba za sustavima praćenja koji su prikladniji za mjerenje napretka. Uz to, evaluacija je pokazala da je potrebno ostvariti veći učinak za građane i omogućiti im više informacija. To je važno kako bi se poboljšala komunikacija o doprinosu istraživanja i inovacija u suočavanju s društvenim i tehnološkim izazovima te kako bi se u budućnosti primjenjivao pristup koji je više usmjeren na učinak i opći interes.

Erasmus+ Grafikon: broj sudionika u programu Erasmus po državama članicama, izvor: https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/leaders-working-lunch-mobility_hr.pdf U 2017. proslavljena je 30. godišnjica programa Erasmus. Cilj programa prekogranična je suradnja država članica u sveučilišnim razmjenama kako bi se potaknuo rast međunarodnog studiranja. Započeo je 1987. kao skroman program mobilnosti studenata u sustavu visokog obrazovanja u kojem je prve godine sudjelovalo samo 3 200 studenata, a do danas se razvio u jedan od najuspješnijih programa EU-a prepoznatljivog imena koje odražava pozitivnu sliku Unije daleko izvan njezinih granica. Trideset godina nakon pokretanja programa u području visokog obrazovanja, Erasmus+ proširen je na škole, strukovno obrazovanje i osposobljavanje, obrazovanje odraslih, mlade i sport. U 2017. kampanjom „Od Erasmusa do Erasmusa+” u EU-u i šire obilježena je 30. godišnjica Erasmusa+ s više od 750 000 sudionika u više od 1 900 događaja u 44 zemlje da bi se proslavile aktivnosti koje se podupiru Erasmusom te raspravljalo o njihovu utjecaju i budućnosti programa. Građani ovaj program kontinuirano prepoznaju kao jedan od tri najpozitivnija rezultata europskih integracija. U lipnju 2017. pokrenuta je nova mobilna aplikacija Erasmus+ kako bi se studentima, uključujući onima koji sudjeluju u razmjeni s trećim zemljama izvan Europe, vježbenicima i osobama koje sudjeluju u razmjenama mladih pomoglo da se bolje pripreme za svoju mobilnost. Omogućuje im jednostavno praćenje njihova napretka kroz različite korake prije, tijekom i nakon iskustva stečenog u inozemstvu. Aplikacija je od pokretanja preuzeta više od 27 000 puta. Nedavno provedenom evaluacijom Erasmusa+ sredinom programskog razdoblja (2018.)23 utvrđeno je da je program na dobrom putu da ostvari svoje ciljeve uspješnosti. U aktivnostima mobilnosti sudjeluje više od 1,8 milijuna osoba, a u projektima suradnje više od 240 000 organizacija. Stopa zadovoljstva među korisnicima programa veća je od 90 %. Programom se potiče spremnost na rad ili studiranje u inozemstvu i poznavanje stranih jezika, pozitivno građansko ponašanje i osjećaj pripadnosti Europi (za 19 % više u odnosu na osobe koje ne sudjeluju u programu). Erasmus+ pozitivno utječe na stjecanje vještina i sposobnosti te time povećava zapošljivost i poduzetništvo i skraćuje vrijeme prijelaza iz obrazovanja u zaposlenje (13 % brže u odnosu na osobe koje nisu sudjelovale u Erasmusu+ i programima koji su mu prethodili). S obzirom na ostvarene ishode programa, evaluacija ističe neosporivu europsku dodanu vrijednost Erasmusa+ koja proizlazi iz velikog broja i širokog opsega financiranih aktivnosti, zajedno s pravednim pristupom obrazovnoj mobilnosti, integriranim najboljim praksama, jačim europskim integracijama i jasnom međunarodnom dimenzijom. Ostali programi kojima se financiraju usporedive aktivnosti na nacionalnoj razini znatno su manjih razmjera i opsega. Nije vjerojatno da bi se njima moglo zamijeniti financiranje u okviru programa Erasmus+. U evaluaciji je navedeno i da ima potencijala za usmjerenije djelovanje kojim bi se maksimalno povećala važnost programa Jean Monnet, usklađenost u području sporta i dodana vrijednost programa u sustavu obrazovanja odraslih. Zaključeno je da je doprinos u sustavu obrazovanja odraslih izrazito fragmentiran zbog njegove raznolikosti. Da bi se u području sporta ostvario značajan rezultat resurse ne bi trebalo trošiti na previše aktivnosti. Kada je riječ o aktivnostima programa Jean Monnet, postoji potreba za jačanjem svijesti i razumijevanja najmlađe generacije (posebice učenika) o europskim integracijama.

U okviru Europskih snaga solidarnosti, mladima u dobi od 18 do 30 godina nudi se prilika za sudjelovanje u brojnim aktivnostima solidarnosti diljem EU-a, s ciljem da se do kraja 2020. u uključi 100 000 mladih. Uz postojeće prilike za volontiranje, pripravništvo i zapošljavanje, sudionici u Europskim snagama solidarnosti ubuduće bi imali priliku organizirati vlastite projekte solidarnosti ili volontirati kao skupina.

Volontiranje koje podupire Erasmus+ zajedno s osam drugih programa i instrumenata EU-a pridonijelo je stvaranju dodatnih prilika za mlade u okviru Europskih snaga solidarnosti. U godinu dana od njegova pokretanja prijavilo se više od 42 000 mladih iz svih država članica. Do kraja 2017., godinu dana nakon pokretanja internetskog alata za registraciju, mladima je ponuđeno više od 2 500 angažmana.24 U kolovozu 2017. 16 volontera Europskih snaga solidarnosti stiglo je u Norciju u Italiji, jedan od gradova teško pogođenih jakim potresima od kolovoza 2016. do siječnja 2017. Ondje pomažu lokalnoj zajednici u popravljanju štete i ponovnom uspostavljanju socijalnih usluga. Do 2020. ukupno će 230 volontera dobiti angažman u regijama Italije pogođenima potresima.



Program za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME) Program za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća raznolik je program brojnih aktivnosti kojima se dodjelom bespovratnih sredstava te primjenom financijskih instrumenata pruža potpora malim i srednjim poduzećima. Program ima četiri posebna cilja: pristup financiranju za mala i srednja poduzeća, pristup tržištima, promicanje povoljnog poslovnog okruženja i konkurentnosti te promicanje poduzetništva. Financijski posrednici iz EU-a i trećih zemalja koji sudjeluju u programu pokazali su interes za financijske instrumente koji su dostupni u okviru Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća, a posebice za instrument kreditnog jamstva. Krajem 2017. Europski investicijski fond potpisao je 87 sporazuma za davanje kreditnog jamstva ukupne vrijednosti 859 milijuna EUR, od čega su 72 sporazuma imala potporu Europskog fonda za strateška ulaganja. Na temelju tih sporazuma do kraja prosinca 2017. više od 275 000 malih i srednjih poduzeća već je primilo sredstva u iznosu većem od 12,8 milijardi EUR. Modelom financiranja u okviru programa postiže se snažan učinak financijske poluge kojim se jednim eurom iz proračuna EU-a ostvaruje 30 eura za financiranje malih i srednjih poduzeća. Potpisivanje sporazuma o vlasničkom instrumentu za rast trajalo je dulje jer su za vlasničke instrumente potrebni složeniji postupci dubinske analize i prikupljanja sredstava. Krajem 2017. Europski investicijski fond kroz vlasnički je instrument za rast uložio oko 157 milijuna EUR u 12 fondova koji ulažu u mala i srednja poduzeća u fazi širenja i rasta. Dvije trećine (365 milijuna EUR) programskog cilja za pristup tržištima namijenjeno je Europskoj poduzetničkoj mreži, najvećoj svjetskoj mreži centara poslovnih usluga. Ti centri pružaju mnoge vrste potpore za internacionalizaciju i upravljanje inovacijama, kao i savjetovanje i partnerske usluge za mala i srednja poduzeća koja nastoje izvoziti izvan matične države članice unutar jedinstvenog tržišta EU-a i izvan Europe. Usluge obuhvaćaju informiranje o pitanjima EU-a, posjete poduzećima i informativne kampanje, specijalizirane savjetodavne usluge, misije društava te događaje povezivanja i tehnološkog posredovanja. Podaci o korisnicima za 2017. još nisu dostupni jer isplata bespovratnih sredstava traje dvije godine. Međutim, oko 254 000 malih i srednjih poduzeća primilo je potporu u 2016. te se sličan broj korisnika očekuje i u 2017. Oko 3 000 djelatnika mreže bilo je aktivno na lokalnim događajima i pružilo je specijalizirane savjetodavne usluge za 70 000 malih i srednjih poduzeća na temu pristupa financiranju, prava intelektualnog vlasništva, poslovanja i tehnologije te usluga učinkovite uporabe resursa. Oko 25 000 malih i srednjih poduzeća sudjelovalo je u događajima povezivanja. Od svoje obnove 2015. Europska poduzetnička mreža sklopila je 8 620 sporazuma o partnerstvu između malih i srednjih poduzeća zahvaljujući partnerskim uslugama mreže. U 2017. mreža je proširila svoje savjetodavne usluge posebnim savjetnicima za rast poslovanja koji pomažu mladim inovativnim malim i srednjim poduzećima da razviju svoje poslovanje izvan matične zemlje. Konačni izvještajni podaci o operativnom razdoblju 2017.–2018. bit će dostupni u ožujku 2019. Od pokretanja programa Erasmus za mlade poduzetnike do 2017. provedeno je 5 800 razmjena između novih i iskusnih poduzetnika. Program Erasmus za mlade poduzetnike provodi mreža 175 lokalnih posredničkih organizacija u 33 zemlje (od 38 zemalja sudionica). Prema preliminarnim rezultatima evaluacije Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća sredinom programskog razdoblja25 opći koncept programa uspješan je odgovor na potrebe poduzetnika na europskom tržištu. Novi poduzetnici koji su sudjelovali u programu u razdoblju 2014.–2016. do sada su osnovali 241 novo poduzeće i otvorili više od 1 000 novih radnih mjesta. I poduzetnici domaćini potvrdili su pozitivne učinke jer su i oni otvorili gotovo 1 000 novih radnih mjesta. 58 % iskusnih poduzetnika koji sudjeluju u programu COSME zabilježilo je povećanje prometa, a 41 % povećanje zapošljavanja. Preliminarni rezultati evaluacije sredinom programskog razdoblja pokazuju da Program za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME) omogućuje ekonomiju razmjera u područjima kao što su potpora malim i srednjim poduzećima u inozemstvu ili provedbi prava intelektualnog vlasništva jer se njegovo djelovanje kombinira s naporima koji se poduzimaju na nacionalnoj razini i uvode usluge čijim se pružanjem na nacionalnoj razini ne bi mogla postići kritična masa. Nadalje, rezultati pokazuju da se programom stvara dodana vrijednost EU-a, primjerice preko Europske poduzetničke mreže koja podupire europska poduzeća u njihovu širenju na tržište izvan EU-a. Međutim, 20 % proračuna raspoređeno je na velik broj relativno malih aktivnosti. Bez preispitivanja korisnosti fleksibilnih pilot-aktivnosti koje su po svojoj prirodi malih razmjera, ova fragmentarnost nepovoljno utječe na moguću troškovnu učinkovitost tih aktivnosti i može otežati strateško usmjeravanje i koordinaciju programa. Instrument za povezivanje Europe Instrument za povezivanje Europe ključni je instrument financiranja EU-a kojim se pruža potpora ulaganjima u infrastrukturu radi razvoja visokoučinkovitih, održivih i međusobno učinkovito povezanih transeuropskih mreža u područjima prometa, energetike i digitalnih usluga. Program je usmjeren na projekte EU-a kojima se financiraju prekogranične dionice i uklanjaju uska grla u prometu, okončava energetska izoliranost i povećava sigurnost opskrbe energentima te pružaju rješenja na razini EU-a za infrastrukturu potrebnu za digitalne usluge koje će koristiti svim Europljanima. Proširenjem osnovne mreže i koridora prema susjednim državama jača se povezanost i doprinosi jačanju globalne uloge EU-a. Na temelju analize treće verzije planova rada za koridor osnovne mreže, ulaganja potrebna za razvoj devet koridora osnovne mreže do 2030. u tom bi razdoblju mogla generirati oko 4 500 milijardi EUR kumulativnog BDP-a. To bi značilo dodatni rast BDP-a za 1,8 % u 2030. u odnosu na 2015. Uvođenjem devet koridora osnovne mreže moglo bi se otvoriti oko 13 milijuna radnih mjesta u godinu dana.26

U 2017. završene su velike dionice kao što su željezničke veze između Berlina i Münchena te Pariza i Bordeauxa koje su otvorene za promet. Radovi na oba projekta trajali su godinama i to su bitne dionice koridora osnovne mreže.



Projekti odabrani za financiranje iz Instrumenta za povezivanje Europe 2017. uključuju: U sektoru prometa: modernizacija željezničkog pravca Białystok–Ełk duljeg od 100 km u sjeveroistočnoj Poljskoj u okviru projekta modernizacije Rail Baltica, modernizacija sustava upravljanja zračnim prometom u svim državama članicama EU-a, sveobuhvatno proširenje cestovnog tunela Karavanke koji povezuje Sloveniju i Austriju, razvoj mreža za brzo punjenje električnih vozila u Švedskoj, Danskoj, Njemačkoj, Francuskoj, Ujedinjenoj Kraljevini i Italiji; u energetskom sektoru: dalekovod Litpol Link; u okviru ovog projekta električne mreže baltičkih država prvi su puta spojene s mrežama zapadne Europe (dalekovod Litva–Poljska) čime je okončana energetska izoliranost baltičkih država. Kad je riječ o digitalnom sektoru, u 16 država članica koristi se platforma osnovnih usluga e-zdravlja čime se olakšava prekogranična sigurnost pacijenata i kontinuitet zdravstvene skrbi. Prvi poziv na podnošenje prijedloga za dodjelu mješovitih sredstava objavljen je 2017. u okviru Instrumenta za povezivanje Europe u području prometa s ciljem kombiniranja bespovratnih sredstava iz Instrumenta za povezivanje Europe sa sredstvima Europske investicijske banke i Europskog fonda za strateška ulaganja te nacionalnih razvojnih banaka ili ulagača iz privatnog sektora. Cilj je pružiti potporu gospodarski održivim projektima privatnim financiranjem i dodjelom bespovratnih sredstava EU-a kako bi se smanjio manjak financijskih sredstava.

U prvoj fazi poziva na podnošenje prijedloga za dodjelu mješovitih sredstava u 2017. najveći dio sredstava bio je namijenjen izgradnji europske željezničke mreže (719,5 milijuna EUR), dekarbonizaciji i modernizaciji cestovnog prometa (99,6 milijuna EUR) te izgradnji morskih luka (78,9 milijuna EUR) i unutarnjih plovnih putova (44,7 milijuna EUR). Projekti u okviru poziva na podnošenje prijedloga za dodjelu mješovitih sredstava u 2017. uključuju inicijative kao što su povećanje prekogranične brzine na pristupnoj željezničkoj pruzi tunelu Fehmarnbelt između Danske i Njemačke; povećanje i modernizacija željezničke pruge Divača–Koper u Sloveniji radi povećanja kapaciteta, sigurnosti i pouzdanosti pruge; prilagodba najvažnijeg belgijskog unutarnjeg plovnog puta, kanala Albert, za promet većih teretnih brodova te povećanje kapaciteta Luke Gdanjsk u Poljskoj. U području inovacija i alternativnih goriva odabrano je nekoliko projekata koji obuhvaćaju više država članica s ciljem uvođenja ultrabrzog punjenja električnih vozila. Evaluacijom27 Instrumenta za povezivanje Europe sredinom programskog razdoblja utvrđeno je da su potrebe za ulaganjima u razvoj infrastrukture još uvijek velike i da tržišni nedostaci nisu uklonjeni, posebice u velikim prekograničnim projektima u kojima postoje troškovi na lokalnoj ili nacionalnoj razini, a koristi se ostvaruju na europskoj razini ili kada je raspodjela troškova i koristi asimetrična u projektima u kojima sudjeluje više država članica. Program je stoga i dalje važan i u velikoj mjeri učinkovit, unatoč tome što mnogi dugoročni projekti još nisu završeni. U području prometa 86 % raspoređenih sredstava odnosi se na prekograničnu prometnu infrastrukturu i to uglavnom na izgradnju osnovne mreže i devet koridora koji moraju biti završeni do 2030. U energetskom sektoru Instrument za povezivanje Europe doprinosi jačanju međusobne povezanosti, s ciljem okončanja energetske izoliranosti i dovršetka unutarnjeg energetskog tržišta. U digitalnom sektoru program doprinosi uvođenju infrastrukture digitalnih usluga koja javnim upravama, građanima i poduzećima omogućuje koristi od prekograničnih internetskih usluga. Međutim, da bi se u potpunosti iskoristio potencijal programa potrebno je provoditi informativne kampanje. U okviru Instrumenta za povezivanje Europe i dalje se koriste i razvijaju inovativni financijski instrumenti, no u evaluaciji je istaknuto da je uvođenje tih instrumenata bilo ograničeno, djelomično zbog novih mogućnosti koje nudi Europski fond za strateška ulaganja. . Svemir Gospodarstvo i društvo EU-a sve više ovise o aplikacijama i uslugama koje se temelje na svemirskoj tehnologiji i njihov bi mogući prekid vjerojatno bio vrlo skup u smislu poslovnih prihoda i, što je još važnije, sigurnosti ljudi.28 Copernicus je program EU-a za promatranje i praćenje Zemlje te je kao takav jedan od najvećih izvora podataka na svijetu znatne dodane vrijednosti, posebice u usporedbi s onime što bi se moglo postići na nacionalnoj razini. Copernicus se temelji na sustavu satelita i senzora (zemaljskih postaja, zračnih senzora, morskih senzora) i pruža pouzdane i ažurirane informacije preko usluga koje obuhvaćaju šest tematskih područja: kopno, more, atmosferu, klimatske promjene, upravljanje kriznim situacijama i sigurnost. Te se informacije upotrebljavaju za potporu različitim politikama EU-a i primjenjuju se u raznim područjima, od zaštite okoliša do regionalnog i lokalnog planiranja, poljoprivrede, održivog razvoja i nadzora granica. Galileo i Europski geostacionarni navigacijski sustav programi su satelitske navigacije EU-a. Ti programi zajedno osiguravaju signale za određivanje položaja i vremena koji se upotrebljavaju u kritičnim područjima gospodarstva kao što su mobilne telefonske mreže, automobilska navigacija i preciznije slijetanje zrakoplova. Služba za upravljanje kriznim situacijama u okviru programa Copernicus aktivirana je više od 80 puta u 2017. radi pružanja pomoći civilnoj zaštiti i sudionicima humanitarnih akcija tijekom kriznih situacija. Obuhvaćene katastrofe uključuju: oluje i poplave u Europi; šumske požare u Španjolskoj, Portugalu i Grčkoj; uragan Ofelija u Irskoj; snažne vjetrove u Poljskoj te, na međunarodnoj razini, potrese u Meksiku i Iraku te uragane Harvey i Irma u SAD-u i na Karibima. U orbiti su 22 satelita Galileo, od kojih je 18 operativno, a četiri satelita koja su lansirana u prosincu 2017. u fazi su testiranja. Prodajom otprilike 75 milijuna pametnih telefona kompatibilnih s Galileom 2017. zabilježen je i veći uspjeh te tehnologije na tržištu. Na primjer, uređaji koje proizvode Apple, Samsung i Sony sadržavaju čipsetove kompatibilne s Galileom. Prema procjeni sredinom programskog razdoblja koja je završena 2017.29 Copernicus je na dobrome putu i ostvaruje svoje ciljeve, iako se svi ciljevi ne ostvaruju u jednakoj mjeri. Podaci su kvalitetni i pouzdani te zajedno s donošenjem politike besplatnih podataka jedna su od prednosti programa. Ipak, evaluacijom je utvrđeno da je potrebno poboljšati distribuciju podataka i pristup podacima te pojačati integraciju svemirskih podataka s drugim izvorima podataka i drugim područjima politike i gospodarskim sektorima kako bi se povećao broj njihovih korisnika.

Iz privremene je evaluacije vidljivo da Galileo i Europski geostacionarni navigacijski sustav dobro napreduju u ostvarivanju svojih ciljeva.30 Na kraju 2016. u više od 250 zračnih luka u 20 država članica primjenjuju se postupci Europskog geostacionarnog navigacijskog sustava za prilaženje pri slijetanju.31 Od 2018. svi novi modeli automobila koji se prodaju u Europskoj uniji bit će povezani s Europskim geostacionarnim navigacijskim sustavom i Galileom za izračunavanje položaja s kojeg se upućuje poziv u nuždi u slučaju nesreće32. Evaluacijom su utvrđeni i neki problemi nedostatne učinkovitosti povezani s upravljačkom strukturom. Primjerice, slaba reaktivnost u postupku odlučivanja zbog broja sudionika, ali i zbog različite upravljačke strukture u pogledu dogovora o pokretanju, uporabi i radu između Agencije za globalni navigacijski satelitski sustav i Europske svemirske agencije. Utvrđeno je i da je upravljanje sigurnošću jedan od uzroka neučinkovitosti: pokretanje početnih usluga i prijelaz iz faze pokretanja u fazu uporabe izazovi su koji se moraju pravilno riješiti kako bi se održala i poboljšala odgovarajuća razina sigurnosti. Ovi su projekti imali ulogu i u rješavanju izbjegličke krize. Copernicus, program EU-a za promatranje Zemlje, pružao je snimke s pomoću kojih su se pratile luke i plaže za koje je utvrđeno da su mjesta polaska plovila kojima su se tijekom 2015. i 2016. prevozili migranti. Galileova usluga traganja i spašavanja znatno skraćuje vrijeme potrebno za otkrivanje odašiljača s kojih se upućuje poziv za pomoć s tri sata na samo deset minuta, čime se znatno poboljšava točnost lociranja. Međunarodni termonuklearni eksperimentalni reaktor (ITER) Cilj projekta međunarodnog termonuklearnog eksperimentalnog reaktora (ITER) jest dokazati da je fuzija pogodan i održiv izvor energije, a izgradnja i rad eksperimentalnog fuzijskog reaktora veliki su korak prema ostvarenju tog cilja. Zbog svojih važnih prednosti, kao što su dostupnost velikih rezervi goriva i nepostojanje emisija CO2, fuzija bi mogla uvelike doprinijeti dugoročnoj strategiji EU-a za smanjenje emisija ugljika u energetskom sustavu na siguran i učinkovit način. Ovo je jedinstven dugoročni projekt znanstvene suradnje koji se provodi na temelju međunarodnog sporazuma sedam partnera (EU-a, Sjedinjenih Američkih Država, Rusije, Japana, Kine, Južne Koreje i Indije). Cilj je eksperimentalnim reaktorom koji je trenutačno u izgradnji dokazati da je fuzija održiv izvor energije. S obzirom na to da projekt uključuje izgradnju više od 10 milijuna komponenata, sklopljene su stotine ugovora s europskom industrijom i istraživačkim institucijama. Do prosinca 2017. izvedeno je 50 % ukupnih građevinskih radova potrebnih za prvu operativnu fazu ITER-a33. ITER-u su potrebni magneti kojima se osigurava stabilnost plazme i stoga je 2017. predstavljen najsofisticiraniji supravodljivi magnet u povijesti34 koji se gradi u Europi. Magnet je visok 14 metara, širok 9 metara i teži 110 tona. To je prva od 18 toroidalnih zavojnica koje će biti puštene u rad u ITER-u. Zavojnice će tvoriti snažan magnetski kavez za fuzijsko gorivo kojim bi se trebala postići temperatura od 150 milijuna Celzijevih stupnjeva. ITER-ove toroidalne zavojnice stvorit će magnetsko polje koje će biti oko milijun puta jače od magnetskog poja Zemlje. Devet zavojnica i jedna rezervna proizvest će se u Europi. Ostalih devet proizvest će se u Japanu. U proizvodnji ovih magneta sudjelovat će najmanje 600 radnika iz 26 poduzeća. Razvijeni su proizvodi koji su prvi svoje vrste, čime je europskim poduzećima omogućena inovacijska i konkurentska prednost, kao i prilike za razvoj znanja, stručnosti te popratnih tehnologija i proizvoda. Do 30. rujna 2017. potpisan je 601 operativni ugovor o javnoj nabavi i 322 ugovora o bespovratnim sredstvima u vrijednosti od ukupno 3,97 milijardi EUR (vrijednost iz 2008.). Europa radi i na izgradnji dijela magnetskog oklopa za fuzijsku reakciju (vakuumska posuda). U Europi je izgrađen i jedinstveni objekt za testiranje grijaćih sustava potrebnih za ITER.35

1.2.Ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija (proračunski naslov 1B)36 U okviru proračunskog naslova 1B programima su u 2017. dodijeljene 54 milijarde EUR, tj. 34 % ukupnog proračuna EU-a za 2017. Proračunski naslov 1B obuhvaća 6 različitih programa potrošnje, a to su Europski fond za regionalni razvoj, Kohezijski fond, Europski socijalni fond37, uključujući Inicijativu za zapošljavanje mladih (posebna dodatna dodjela sredstava) te Fond europske pomoći za najpotrebitije. Svi se ti programi provode u okviru podijeljenog upravljanja.

Grafikon: glavni programi financirani 2017. iz proračunskog naslova 1B. Kategorija „Ostali programi” uključuje doprinose Instrumentu za povezivanje Europe, Fondu europske pomoći za najpotrebitije, najudaljenijim i slabo naseljenim regijama, tehničkoj pomoći te pilot-projektima i pripremnim djelovanjima. Svi su iznosi u milijunima EUR. . Potpora prioritetima Europske komisije Intervencijama u okviru kohezijske politike pridonosi se postizanju nekoliko prioriteta Junckerove Komisije, osobito „zapošljavanju, rastu i ulaganjima”. Kohezijska politika najvažniji je instrument ulaganja EU-a za ostvarivanje ciljeva strategije Europa 2020. kojima se podupire rast i zapošljavanje na razini EU-a te strukturne reforme na nacionalnoj razini. Postala je ključan dio europskoga gospodarskog upravljanja i ključan čimbenik kojim se pridonosi svim elementima tzv. trokuta uspješnosti koji čine ulaganja, strukturne reforme i odgovorne javne financije. Ex ante uvjeti potaknuli su povoljne zakonodavne i strukturne uvjete za dobra ulaganja s pozitivnim učincima prelijevanja izvan okvira kohezijske politike. Politika je sve važnije sredstvo za kratkoročno ublažavanje posljedica gospodarske krize i srednjoročno jačanje endogenog potencijala za razvoj regija. Uz makroekonomske uvjete kohezijske politike kojima se stvara daljnji poticaj za dobre makroekonomske politike, propisima kojima se uređuje kohezijska politika predviđeno je reprogramiranje prema diskrecijskoj odluci Komisije ako se tijekom godišnje provedbe donesu nove preporuke po državama članicama koje se odnose na ulaganja. Kohezijskom se politikom pridonosi Planu ulaganja za Europu i nadopunjuje Europski fond za strateška ulaganja. To se čini na više načina: poticanjem javnih i privatnih ulaganja, podupiranjem strukturnih reformi i poboljšavanjem pristupa financiranju. Sredstva se strateški ulažu u istraživanje i inovacije, potporu malim poduzećima i digitalnim tehnologijama te se na taj način pridonosi ciljevima pametnog rasta EU-a. Kohezijskom politikom pridonosi se i „jedinstvenom digitalnom tržištu” te „energetskoj uniji i klimatskoj politici”. Zahvaljujući najvećem proračunu EU-a ikada dodijeljenom ulaganjima u energetiku, okoliš, klimu i održivi promet znatno se pridonosi usmjeravanju Europe prema niskougljičnom gospodarstvu. Kohezijskom politikom pridonosi se i razvoju unutarnjeg tržišta, kao i nizu aktivnosti koje se odnose na izbjegličku krizu, migracijsku politiku i nekoliko socijalnih pitanja, kao što su ublažavanje učinaka siromaštva i socijalne isključenosti na osobe koje žive u teškoj oskudici i potpora zapošljavanju (mladih). Cilj Europskog fonda za regionalni razvoj i Kohezijskog fonda jest ojačati ekonomsku i socijalnu koheziju u EU-u smanjenjem nejednakosti među regijama i potporom potpunoj integraciji slabije razvijenih regija u unutarnje tržište EU-a. Europski socijalni fond glavni je instrument EU-a kojim se pruža potpora zapošljavanju, pomaže građanima da pronađu bolje poslove, svim građanima osiguravaju pravednije prilike za zaposlenje te podupire usavršavanje vještina i prekvalifikaciju. Fondom europske pomoći za najpotrebitije podupiru se aktivnosti država članica kojima osiguravaju pomoć najpotrebitijima, što uključuje hranu, odjeću i mjere socijalne uključenosti kako bi se građanima omogućilo da izađu iz siromaštva. Kohezijska politika glavna je politika ulaganja EU-a u svim regijama i gradovima EU-a kako bi se pružila potpora zapošljavanju, poslovnoj konkurentnosti, gospodarskom rastu, održivom razvoju i poboljšanju kvalitete života građana. Regulatorni okvir kohezijske politike za razdoblje 2014.–2020. donesen je otprilike šest mjeseci kasnije u usporedbi s višegodišnjim financijskim okvirom za razdoblje 2007.–2013. Zbog kašnjenja u donošenju pravnih akata, zajedno s novim zahtjevima kojima se nastoji poboljšati uspješnost politike i kvaliteta provedbe (npr. ex-ante uvjeti, imenovanje tijela nadležnih za programe) odgođen je početak provedbe programa za razdoblje 2014.–2020. Unatoč tome, analizom prvih godina provedbe programa za razdoblje 2014.–2020. vidljivo je da se ostvaruju prvi rezultati. Iako je odabir projekata započeo sporije nego u razdoblju 2007.–2013., stopa odabira projekata u aktualnom programskom razdoblju dosegnula je onu iz prethodnog razdoblja. Do siječnja 2018. 673 800 projekata iz čitave Europe odabrano je za dodjelu potpore iz Europskog fonda za regionalni razvoj, Kohezijskog fonda, Europskog socijalnog fonda i Inicijative za zapošljavanje mladih, u ukupnom iznosu od 260 milijardi EUR, što je 54 % ukupnih sredstava dostupnih za to razdoblje. Razina odabira projekata od 2014. do 2016. usporediva je s prvim godinama programskog razdoblja 2007.–2013.38 i opravdano se očekuje da će stope provedbe nadalje biti uglavnom slične onima iz prethodnog programskog razdoblja. Do kraja 2017. ispunjeno je 99 % akcijskih planova za ex ante uvjete koji utječu na Europski socijalni fond, Kohezijski fond i Europski fond za regionalni razvoj. Ti su uvjeti trebali potaknuti države članice na provedbu strukturnih promjena i reformi politika, uključujući one koje su povezane s relevantnim preporukama po državama članicama39.

Europski fond za regionalni razvoj i Kohezijski fond Grafikon: napredak provedbe (ukupni trošak) za Europski fond za regionalni razvoj – do 31. prosinca 2017. Izvor: https://cohesiondata.ec.europa.eu/funds/erdf Stope odabira projekata znatno su porasle do kraja 2017. i dosegnule su 53 % za Europski fond za regionalni razvoj (147 milijardi EUR ulaganja za 160 000 projekata (u usporedbi sa 72 milijarde do kraja 2016.) te 64,3 % za Kohezijski fond (48 milijardi EUR ulaganja za 8 600 projekata (u usporedbi s 19,6 milijardi EUR do kraja 2016.). Podaci su ohrabrujući podaci usporedbi s dinamikom iz programskog razdoblja 2007.–2013. Podaci na kraju 2017. pokazali su da je ostvaren ujednačeniji napredak u većini država članica i područja. S obzirom na specifičnu dugoročnu prirodu ulaganja iz fondova, razina financijske provedbe (plaćanja EU-a) tijekom prvih godina programskog razdoblja uglavnom je niska, kao što je bio slučaj od 2014. do 2016., a povećanje se bilježi u posljednjim godinama programskog razdoblja. To se posebno odnosi na velike projekte koji obično dugo traju i imaju dugu početnu fazu (planiranje, programiranje, odobrenja) bez znatne financijske provedbe jer je riječ o velikim ulaganjima u infrastrukturu. Na kraju 2017. programima je isplaćeno 13 % sredstava iz Europskog fonda za regionalni razvoj i 18 % iz Kohezijskog fonda. Europskim fondom za regionalni razvoj i Kohezijskim fondom podupire se razvoj jedinstvenog tržišta i istovremeno se ostvaruju učinci prelijevanja iz slabije razvijenih regija u ostatak Europe, osobito zahvaljujući boljoj povezanosti i trgovinskim tokovima. Procjenjuje se da će prosječan neto pozitivni učinak programa iz razdoblja 2007.–2013. za države članice koje nisu obuhvaćene Kohezijskim fondom iznositi 0,12 % bruto domaćeg proizvoda do 2023.40 Kad je riječ o postignućima programa o kojima su države članice izvijestile do kraja 2016., projektima provedenima u okviru Kohezijskog fonda i Europskog fonda za regionalni razvoj ostvareno je sljedeće: - potpora za 84 579 poduzeća, od kojih više od 36 000 prima potporu iz financijskih instrumenata, -učinkom poluge osigurano je više od 593 milijuna EUR privatnih ulaganja koja odgovaraju istom iznosu javnih potpora poduzećima (u obliku bespovratnih i povratnih sredstava), -otvoreno 10 300 radnih mjesta i zaposleno 636 novih znanstvenika koji se bave istraživačkim radom, -unaprijeđena klasifikacija 41 800 kućanstava prema potrošnji energije i smanjena godišnja potrošnja primarne energije u javnim objektima za 14,9 milijuna kWh/godišnje, -2,7 milijuna građana ostvaruje koristi od poboljšanih zdravstvenih usluga, poboljšana vodoopskrba za dodatnih 156 000 građana i poboljšano pročišćavanje otpadnih voda za 73 000 građana, -54 km novih prometnica u okviru transeuropske prometne mreže (TENT–T), 217 km obnovljenih ili moderniziranih prometnica i 92 km obnovljenih ili moderniziranih željezničkih pruga. Novi podaci41 pokazuju da je u razdoblju 2015.–2017. u znatnom broju država članica udio strukturnih fondova u javnim ulaganjima bio veći od 40 %. Grafikon: financiranje iz sredstava za kohezijsku politiku kao procijenjeni udio javnih ulaganja, 2015.–2017. Izvor: Eurostat, GU Regio http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/reports/cohesion7/7cr.pdf Kad je riječ o zapošljavanju, rastu i ulaganjima cilj projekata odabranih do kraja 2016. jest otvoriti 155 600 izravnih radnih mjesta potporom malim i srednjim poduzećima. Do kraja 2017. projektima odabranima za financiranje iz Europskog fonda za regionalni razvoj osigurana je potpora za više od 450 000 malih i srednjih poduzeća. Među tim projektima: -više od 200 000 poduzeća primat će potporu u obliku savjeta i savjetovanja (što je 45 % konačnog cilja), -više od 70 000 novoosnovanih poduzeća odabrano je za dodjelu potpore (46 % cilja), a više od 16 800 poduzeća ostvarilo je korist od projekata čija je provedba već dovršena; -projektima koji su odabrani do kraja 2016. učinkom poluge osigurat će se više od 9,5 milijardi EUR privatnih ulaganja koja odgovaraju istom iznosu javnih potpora poduzećima (u obliku bespovratnih i povratnih sredstava), pri čemu je već ostvareno 0,6 milijardi EUR ulaganja. Do kraja 2017. odobrena je potpora i za otprilike 30 700 projekata istraživanja i inovacija čime je osigurana znatna razina ulaganja u ovo područje i pozitivan učinak na bruto domaće izdatke EU-a za istraživanje i razvoj.

Potpora iz Europskog fonda za regionalni razvoj i Kohezijskog fonda odobrena je i za niz intervencija u području obrazovanja (više od 16 500 ulaganja u infrastrukturu) i socijalne uključenosti, čime se doprinijelo ostvarenju povezanih glavnih ciljeva. Doprinosi jedinstvenom digitalnom tržištu koji se ostvaruju programima iz razdoblja 2014.–2020. također su u porastu. Do kraja 2017. odabrano je oko 5 500 projekata kojima se pridonosi postizanju povezanog jedinstvenog digitalnog tržišta, što odgovara ulaganju od ukupno 9,1 milijarde EUR (u kojem se kombiniraju sredstva Europskog fonda za regionalni razvoj i nacionalno sufinanciranje). Očekuje se da će se projektima odabranima do kraja 2016. ostvariti i važna postignuća u području energetske učinkovitosti i obnovljivih izvora energije u okviru kojih će se izgraditi više od 2 000 MW dodatnih kapaciteta za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, smanjiti emisija stakleničkih plinova za više od 3 milijuna tona ekvivalenta CO2 i time pridonijeti ostvarenju ciljeva u području borbe protiv klimatskih promjena. Procjenjuje se da će se do kraja 2016. osigurati pristup širokopojasnoj mreži za još milijun kućanstava, što pomaže u stvaranju pravih uvjeta za procvat digitalnih mreža i usluga te potrošačima i poduzećima omogućuje bolji pristup digitalnim proizvodima i uslugama širom Europe, a posebice u ruralnim područjima. Kohezijskom politikom aktivno se pridonosilo i naporima koje Komisija ulaže u području učinkovite integracije migranata i to ulaganjima u socijalnu skrb, zdravstvo, obrazovanje, stanovanje, skrb za djecu i infrastrukturu provedbom više od 3 500 projekata koji su već odabrani i provode se u području socijalne uključenosti. Kako bi se dodatno naglasilo i usmjerilo ulaganja kojima se pruža potpora migrantima i izbjeglicama, predloženo je da se u propise o Europskom fondu za regionalni razvoj uvrsti novi prioritet ulaganja.



Očekuje se da će dokazi iz evaluacija država članica o učinku i rezultatima programskog razdoblja 2014.–2020. početi pristizati u 2018. s obzirom na to da su do sada uglavnom bili dostupni samo podaci o napredovanju programa. Do 2018. projekti će dosegnuti zreliju fazu i ocijenit će se prvi rezultati. Komisija je pokrenula i evaluaciju velikih projekata koji su primali potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj i Kohezijskog fonda od 2000. do 2013. Tijekom 2018. Komisija će izvršiti i pregled provedbe inicijative Zajednička pomoć za potporu projektima u europskim regijama (JASPERS) sredinom programskog razdoblja. Europski socijalni fond i Inicijativa za zapošljavanje mladih Europski socijalni fond glavni je financijski instrument EU-a za potporu strukturnim reformama u području zapošljavanja, obrazovanja i osposobljavanja i izravno je povezan s prioritetima i glavnim ciljevima strategije Europa 2020. koji se odnose na zapošljavanje, obrazovanje i iskorjenjivanje siromaštva. Pridonosi promicanju ekonomske i socijalne kohezije i socijalne uključenosti u EU-u te služi kao instrument za financijsku solidarnost i gospodarsku integraciju. Brojni dokazi potvrđuju dodanu vrijednost EU-a koja se ostvaruje politikama koje primaju potporu iz Europskog socijalnog fonda, a ne bi se provodile ili bi se ostvaril