Budući da su ti zakoni o pravosuđu, izmijenjeni 2018. i 2019., i dalje na snazi, bojazan da štetno utječu na funkcioniranje pravosudnog sustava i dalje je prisutna. Točnije, postojanje i funkcioniranje SIIJ-a i dalje je ozbiljan problem. Iako rjeđe nego prethodnih godina, ponovno je bilo slučajeva da SIIJ vrši pritisak na suce putem sudskih poziva , javljala se bojazan da odabir predmeta za koje će se provoditi kaznena istraga nije objektivan i bilo je primjera curenja informacija , na temelju kojih se može vršiti pritisak na suce i državne odvjetnike, u medije. Nastavlja se i njegov negativan utjecaj na predmete povezane s korupcijom na visokoj razini. SIIJ se manje upliće u tekuće predmete povezane s korupcijom na visokoj razini – na primjer, više ne preuzima predmete povezane s korupcijom koji su dodijeljeni određenim odjelima državnog odvjetništva, a problematična praksa povlačenja žalbi u predmetima korupcije na visokoj razini prekinuta je nakon što je Ustavni sud presudio da je prijenos žalbi SIIJ-u bio neustavan . Međutim, SIIJ i dalje u tekućim predmetima povezanima s korupcijom traži originalne dokaze od drugih državnih odvjetništava, a to dovodi do opasnosti od ometanja sudskih postupaka. U svojoj presudi od 18. svibnja 2021. Sud EU-a izjavio je da se zakonodavstvo kojim se uspostavlja takav specijalizirani odjel, kako bi bilo u skladu s pravom EU-a, mora opravdati objektivnim i provjerljivim zahtjevima za dobro sudovanje, mora se osigurati da se taj odjel ne može koristiti kao instrument političkog nadzora nad aktivnošću sudaca i državnih odvjetnika te da odjel izvršava svoju nadležnost u skladu sa zahtjevima Povelje o temeljnim pravima. Ako ne ispuni te zahtjeve, može se smatrati da se tim zakonodavstvom nastoji uvesti instrument za vršenje pritiska na suce i njihovo zastrašivanje, čime bi se narušilo povjerenje pojedinaca u pravosuđe . Sud EU-a dodaje da se zbog predmetnog nacionalnog zakonodavstva ne mogu zanemariti konkretne obveze Rumunjske na temelju Odluke u okviru CVM-a u području borbe protiv korupcije.

Komisija je otad provela tri procjene napretka u provedbi preporuka. U studenome 2017. zabilježila je napredak u pogledu niza preporuka, ali i da se dinamika provođenja reformi usporila, te je upozorila na rizik od ponovnog otvaranja pitanja koja su u izvješću iz siječnja 2017. smatrana riješenima. U izvješću iz studenoga 2018. zaključeno je da je zbog razvoja događaja došlo do nazadovanja ili je dovedena u pitanje trajnost napretka te da treba donijeti dodatne preporuke. Europski parlament i Vijeće podržali su to stajalište,. U izvješću iz listopada 2019. pozdravljena je namjera rumunjske vlade da uspostavi novi pristup, no sa žaljenjem je utvrđeno da Rumunjska nije poduzela odgovarajuće korake u pogledu svih preporuka. Komisija je pozvala nadležna rumunjska tijela da svoju spremnost da nastave s reformama pretvore u konkretne korake za provedbu svih preporuka.

Konačni oblik triju zakona o pravosuđu imat će velik utjecaj na neovisnost, kvalitetu i učinkovitost pravosudnog sustava i na njegovu sposobnost da osigura pravo građana na djelotvoran pravni lijek. Vlada je već potvrdila da svojim pristupom reformi traži način da se provedu preporuke u okviru CVM-a u pogledu postupka i sadržaja. U pogledu postupka i dalje je važno da se uzmu u obzir same preporuke u okviru CVM-a, ali i da se u obzir u potpunosti uzme sudska praksa Suda EU-a u pogledu neovisnosti pravosuđa, a posebno nedavna odluka od 18. svibnja 2021., kao i mišljenja Venecijanske komisije i GRECO-a. To je važan element u traženju pouzdanih, stabilnih i održivih rješenja.

Drugi primjer u kojem Vrhovno sudsko vijeće nije moglo izraziti jasno stajalište i doprinijeti javnoj raspravi jest njegova reakcija na nacrt zakona o ukidanju Odjela za istraživanje kaznenih djela počinjenih unutar pravosudnog sustava. Iako je nacrt zakona ministra pravosuđa bio u skladu s preporukama CVM-a, Venecijanske komisije i GRECO-a, Vrhovno sudsko vijeće dalo je negativno mišljenje o nacrtu i pozvalo na uvođenje novih zaštitnih mjera, ali unatoč dugotrajnoj raspravi o tom pitanju nije definiralo kakve bi one trebale biti. To je značilo da o izmjenama nacrta u Zastupničkom domu, kojima se odgovaralo Vrhovnom sudskom vijeću dodavanjem zaštitnih mjera u vezi s postupkom podizanja optužnice za suce ili državne odvjetnike optužene za korupciju, nije provedena prethodna javna rasprava. Kad su predložene zaštitne mjere otkrivene, izazvale su kritične reakcije unutar Vrhovnog sudskog vijeća, kao i civilnog društva i većine sudaca i državnih odvjetnika (vidjeti i gore).

Godine 2018. i 2019. obilježile su nesuglasice o pristupu Vrhovnog sudskog vijeća stajalištu glavnog inspektora, s obzirom na to da je Vrhovno sudsko vijeće zapravo produljilo njegov mandat, unatoč kontroverzi u vezi s privremenim produljenjem na temelju izvanredne uredbe vlade. Sudu Europske unije podnesen je zahtjev za prethodnu odluku u vezi s usklađenošću ovlasti vlade da izvršava privremena imenovanja kandidata na položaje u upravi Pravosudne inspekcije zaduženih za vođenje stegovnih postupaka protiv sudaca i državnih odvjetnika s člankom 2. i člankom 19. stavkom 1. UEU-a. U svojoj presudi od 18. svibnja 2021. Sud EU-a presudio je da se nacionalnim zakonodavstvom ne smiju izazivati sumnje u to da bi se ovlasti sudskoga tijela odgovornoga za provođenje disciplinskih istraga i pokretanje stegovnih postupaka protiv sudaca i državnih odvjetnika mogle upotrijebiti kao instrument za vršenje pritiska na aktivnost tih sudaca i državnih odvjetnika ili za vršenje političkog nadzora nad njima. Sud je smatrao da nacionalno zakonodavstvo može izazvati takve sumnje kad se njime, čak i privremeno, omogućuje vladi predmetne države članice imenovanje kandidata u upravu tijela nadležnog za provođenje stegovnih istraga i pokretanje stegovnih postupaka protiv sudaca i državnih odvjetnika, ne uzimajući u obzir redovni postupak imenovanja predviđen nacionalnim pravom. Presudom se obnavlja svrha preporuke iz 2018. Tijela koja nadziru Pravosudnu inspekciju, posebno Vrhovno sudsko vijeće, morat će uzeti u obzir presudu, među ostalim s obzirom na opetovane zabrinutosti zbog aktivnosti Pravosudne inspekcije.

Preporuka u okviru CVM-a iz 2017.: osigurati početak djelovanja sustava PREVENT. Nacionalna agencija za integritet i Nacionalna agencija za javnu nabavu trebale bi uspostaviti praksu izvješćivanja o ex ante provjerama postupaka javne nabave i njihovu praćenju, uključujući ex post provjere, te slučajevima otkrivenih sukoba interesa ili korupcije te organizirati javne rasprave na kojima se vlada, lokalna tijela, pravosuđe i civilno društvo mogu očitovati.

Sustav PREVENT potpuno je funkcionalan, a ANI izvješćuje o pozitivnim rezultatima . ANI posebno ističe stalno smanjenje broja slučajeva sukoba interesa od početka djelovanja sustava PREVENT, kako raste osviještenost javnih tijela o tim pitanjima.

U izvješću iz studenoga 2018. zaključeno je da je ta preporuka ispunjena te da se njezinom trajnom učinkovitom provedbom demonstrira održivost tog sustava.

Provedba sudskih odluka koje se odnose na zastupnike u parlamentu

Preporuka u okviru CVM-a iz 2017.: parlament bi trebao biti transparentan pri donošenju odluka u pogledu daljnjeg postupanja u vezi s konačnim i neopozivim odlukama donesenima protiv zastupnika u slučaju nespojivosti, sukoba interesa i nedokazanog porijekla imovine zastupnika.

U posljednja dva izvješća u okviru CVM-a navedena su kašnjenja i očite nedosljednosti u primjeni sankcija za parlamentarne zastupnike za koje je pravomoćnom sudskom odlukom donesenom nakon izvješća ANI-ja utvrđeno da imaju nekompatibilne dužnosti ili su u sukobu interesa. U izvješćima su istaknuta moguća različita tumačenja pravila (posebno kada se incident u vezi s integritetom dogodio u prethodnom mandatu ili na prethodnoj dužnosti) te se ukazalo na potrebu za jasnoćom na način kojim se ispunjava mjerilo CVM-a u pogledu osiguravanja „obveznih odluka na temelju kojih se mogu donijeti odvraćajuće sankcije”.

Parlament nije odlučio o spornim predmetima između ANI-ja i Parlamenta u prethodnom parlamentarnom sazivu, a sankcije nikada nisu primijenjene.

Pristup aktualnog Parlamenta znatno se razlikuje. U okviru postupka potvrđivanja nakon izbora Odbor za potvrđivanje rumunjskog Senata zatražio je od ANI-ja da dostavi konačne i neopozive odluke sudova o nespojivosti ili sukobu interesa izabranih senatora. ANI je utvrdio da nijedan od izabranih senatora nije bio pod zabranom obnašanja dužnosti. Zastupnički dom zatražio je stajalište ANI-ja o informacijama koje je otkrilo više zamjenika u pogledu njihove moguće nespojivosti .

Iskustvo iz prethodnog parlamentarnog saziva dovodi u pitanje provedbu ove preporuke. Nova proaktivna suradnja u novom sazivu Parlamenta mogla bi označiti zaokret u provedbi zakona o integritetu i konačnih sudskih odluka u vezi sa zastupnicima u Parlamentu. Sličan pristup u slučaju novih nespojivosti ili sukoba interesa koji se odnose na zastupnike u Parlamentu doveo bi do ispunjenja ove preporuke.

Ublažen je rizik od nazadovanja u pogledu drugog mjerila utvrđenog 2019. u vezi s izmjenama pravnog okvira o integritetu. Postoje ohrabrujući znakovi da bi novi saziv mogao odrediti jasan put prema održivosti ANI-ja i zakonodavnog okvira za integritet i ispunjavanje preostale preporuke.

2.3. Treće mjerilo: Suzbijanje korupcije na visokoj razini

Nacionalna uprava za borbu protiv korupcije i borba protiv korupcije na visokoj razini

U izvješću iz studenoga 2019. Komisija je izrazila veliku zabrinutost i ponovila svoj zaključak iz studenoga 2018. da je Rumunjska dovela u pitanje temelj pozitivne ocjene koju je dobila u okviru trećeg mjerila u siječnju 2017. U izvješću iz 2019. prepoznato je da su i Nacionalna uprava za borbu protiv korupcije (DNA) i Visoki i kasacijski sud nastavili istraživati i kažnjavati korupciju na visokoj razini te su pokazali profesionalnost u vrlo teškim okolnostima i uspjeli održati dobre rezultate. U izvješću je zaključeno i da su napadi na njihove aktivnosti, uzastopne izmjene primjenjivog pravnog okvira i moguće osporavanje autoriteta pravomoćnih presuda doveli u pitanje održivost rumunjskih postignuća u borbi protiv korupcije na visokoj razini.

Stanje se poboljšalo od izvješća iz 2019. Imenovanje novog glavnog tužitelja Nacionalne uprave za borbu protiv korupcije i drugih osoba na rukovodeće položaje u 2020. dalo je novi poticaj i dovelo do institucijske stabilnosti. To je dovelo do veće usmjerenosti na osiguravanje kvalitete istraga i predmeta podnesenih sudu. DNA je 2020. uspjela postići bolje rezultate nego 2019., uz povećanje broja optužnica i smanjenje broja neriješenih predmeta . Napredak je postignut i na razini sudova, uz povećanje broja sudskih odluka. U 2020. povećao se broj pritužbi građana i pritužbi po službenoj dužnosti o navodnim kaznenim djelima korupcije, što je promjena u odnosu na trend smanjenja od 2015. DNA to smatra znakom ponovnog povjerenja javnosti, koje se znatno smanjilo uslijed napada na DNA-u u razdoblju 2017.–2019. U 2020. promijenjena je i komunikacijska politika DNA-e, tako da se pri otvaranju istraga imena osumnjičenika više ne spominju u priopćenjima za medije, čime se ograničava njihova izloženost javnosti.

Međutim, i dalje postoje veliki izazovi u pogledu održivosti DNA-e i trajnosti borbe protiv korupcije. Izmjene zakonâ o pravosuđu u razdoblju 2018.–2019. predstavljale su veliku prepreku dobrom funkcioniranju DNA-e, koje će se nastaviti sve dok su na snazi. Glavni problemi s kojima se suočava pravosudni sustav (vidjeti prethodno navedeno) bili su posebno teški za DNA-u . DNA se suočila s manjkom ljudskih resursa , što je povećalo pritisak na državne odvjetnike u vrijeme kada se DNA suočavala s dodatnim problemom, tj. razvojem vlastitih tehničkih kapaciteta za provedbu sudskih naloga primjenom posebnih istražnih tehnika . Osim toga, Odjel za istraživanje kaznenih djela počinjenih unutar pravosudnog sustava (SIIJ), koji i dalje intervenira u tekućim predmetima korupcije na visokoj razini koje istražuje DNA te uzrokuje kašnjenja koja bi mogla negativno utjecati na te predmete, i dalje negativno utječe na učinkovito postupanje u nekim slučajevima korupcije na visokoj razini. Činjenica da Odjel za istraživanje kaznenih djela počinjenih unutar pravosudnog sustava (SIIJ) obrađuje pritužbe protiv državnih odvjetnika koje su podnijele osobe osuđene za korupciju također se smatra pritiskom na državne odvjetnike DNA-e.

Drugi važan izazov u borbi protiv korupcije jest nedostatak političkih i zakonodavnih rješenja za brzi niz dalekosežnih odluka Ustavnog suda kojima se poništavaju ili tumače odredbe kaznenog zakona i zakona o kaznenom postupku od 2014. Ta je situacija dovela do povećanih prepreka i pravne nesigurnosti u pogledu istrage, kaznenog progona i sankcioniranja slučajeva korupcije na visokoj razini. To je dovelo do neuspješnog rješavanja predmeta pred sudom, pravne nesigurnosti u pogledu prihvatljivosti dokaza, kao i do ponovnog pokretanja istraga ili suđenja . Učinak presuda Ustavnog suda u vezi sa sastavom tročlanih sudskih vijeća za predmete korupcije na visokoj razini i konačnih žalbenih vijeća od pet sudaca Visokog i kasacijskog suda na tekuće predmete korupcije na visokoj razini za sad je izostao . U svojoj nedavnoj presudi Sud EU-a presudio je da se načelu nadređenosti prava Unije protivi nacionalni propis ustavnog statusa kojim se niži sud lišava prava da po službenoj dužnosti izuzme iz primjene nacionalnu odredbu koja je obuhvaćena okvirom CVM-a i koja je protivna pravu Unije. Ako se dokaže povreda Ugovora o EU-u ili Odluke o CVM-u, na temelju načela nadređenosti prava Unije od suda koji je uputio zahtjev tražit će se da izuzme iz primjene sporne odredbe, bez obzira na to jesu li one zakonodavnog ili ustavnog podrijetla.

Iako su vodstvo u DNA-u i vlada koja pruža potporu poboljšali situaciju, i dalje postoje neki važni izazovi za održivost dobrog funkcioniranja DNA-e i za trajnost borbe protiv korupcije. Namjera vlade da izmijeni i zakone o pravosuđu i kazneni zakon te zakon o kaznenom postupku bit će važan korak prema daljnjem konsolidiranju borbe protiv korupcije na visokoj razini.

Ukidanje imuniteta zastupnicima u Parlamentu

Preporuka u okviru CVM-a iz 2017.: trebalo bi donijeti objektivne kriterije za donošenje i obrazloženje odluka o ukidanju imuniteta zastupnika u parlamentu kako bi se osiguralo da se imunitet ne upotrebljava za izbjegavanje istrage i progona kaznenih djela korupcije. Vlada bi također trebala razmotriti izmjene zakona u cilju ograničavanja imuniteta ministara na trajanje njihova mandata. Tu bi joj mogli pomoći Venecijanska komisija i GRECO. Parlament bi trebao uspostaviti sustav redovitog izvješćivanja o odlukama domova parlamenta o zahtjevima za ukidanje imuniteta te bi mogao organizirati javnu raspravu kako bi se Vrhovno sudsko vijeće i civilno društvo mogli očitovati.

Ta se preporuka odnosi na odgovornost parlamenta pri donošenju odluka o zahtjevima državnog odvjetništva za odobrenje preventivnih mjera, kao što su pretrage i uhićenja, te o zahtjevima za odobrenje istrage zastupnika koji obnašaju ili su obnašali dužnost ministra. Činjenica da nema obrazloženja odluka koje je donio parlament, kao i brojni slučajevi u kojima parlament nije dopustio nastavak istrage, uzrokovali su zabrinutost u pogledu objektivnosti tih odluka. U Izvješću o CVM-u za 2019. pozdravljena je činjenica da je Zastupnički dom u lipnju 2019. izmijenio svoj poslovnik i uputio na kriterije utvrđene u izvješću Venecijanske komisije o svrsi i ukidanju zastupničkog imuniteta . U izvješću se i Senat potiče da donese slična pravila, ali u tom pogledu nije došlo do nikakvih promjena.