Konačno, Prijedlogom direktive o autorskim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu uvode se rješenja koja će institucijama kulturne baštine omogućiti lakše licenciranje prava, što je obavezno za digitalizaciju i distribuciju djela koja su nedostupna, ali koja imaju veliku kulturnu vrijednost. Pristup djelima u nekomercijalnom okruženju npr. obrazovne organizacije, javne knjižnice, nekinematografske sale također je vrlo važno za razvijanje kulturne raznolikosti, obrazovne svrhe i sudjelovanje u društvu. Takvi kanali, uz poboljšanje medijske pismenosti, mogu imati ključnu ulogu u promicanju i stvaranju održive publike za europska djela. Nadalje, Komisija zajedno s EFADs-om i audiovizualnom industrijom istražuje izradu i financiranje u 2017. kataloga europskih filmova u obrazovne svrhe. Bio bi to koristan pilot-projekt za predstavljanje raznolikosti i kvalitete europskih filmova mladoj publici.

Nadalje, Komisija radi na načinima istraživanja alternativnih modela financiranja, proizvodnje i distribucije, koji su od samog početka orijentirani prema jedinstvenom tržištu i globalnim tržištima. Komisija će u tom pogledu posvetiti posebnu pozornost europskom sektoru animacije. Pripovijedanje zauzima važno mjesto u tom sektoru, a odgovarajuća djela prekogranično se lakše kreću. Producenti animiranih djela često istovremeno rade na različitim projektima za televizijsku i za filmsku industriju, a ponekad i surađuju s drugim studijima na zasebnim projektima. Osim postojeće potpore programa Kreativna Europa (MEDIA), Komisija će prije kraja ove godine pokrenuti dijalog s glavnim europskim animacijskim studijima kako bi se raspravilo o načinu unaprjeđenja sektora. Tom bi se prilikom trebale utvrditi i specifične potrebe sektora u pogledu niza pitanja, od smanjenja odljeva mozgova do pridonošenja još većem kretanju animiranih filmova i televizijske animacije. Cilj je tog dijaloga postizanje dogovora u pogledu zajedničkog plana djelovanja za predmetni sektor do sredine 2017.

Uvode se i mjere namijenjene rješavanju nedostatne vidljivosti i jezičnih prepreka koje su otežavajući čimbenici za korisnike koji imaju pristup europskim djelima. Titlovanje i sinkronizacija ključni su za prekograničnu distribuciju audiovizualnih djela, a financiraju se sredstvima iz programa Kreativna Europa (MEDIA) i drugim javnim sredstvima. Komisija namjerava povećati učinkovitost javnog financiranja i upotrebu titlovanja i sinkronizacije s pomoću tekućih projekata u okviru programa Kreativna Europa (MEDIA) i alata internetskog spremišta, koji će se pokrenuti do kraja 2016. i kojim će se operaterima u EU-u omogućiti jednostavan pristup postojećim titlovima i sinkronizacijskim zapisima i njihova ponovna upotreba. Internetski alati za pretraživanje također su učinkoviti kanali s pomoću kojih potrošači mogu pronaći filmove za koje se nudi zakoniti pristup na internetu. Ured Europske unije za intelektualno vlasništvo razvija alat za pretraživanje koji može funkcionirati na europskoj razini i skup alata za izradu nacionalnih alata za pretraživanje, koji će biti potpuno operativni do 2017. i besplatno dostupni državama članicama. Komisija će promicati i uporabu podataka i automatiziranih alata za preporuku sadržaja, uzimajući u obzir šire interese i ukuse, u cilju razvoja i povećanja publike za europska djela. U širem smislu, promicanje lakšeg otkrivanja europskih filmova važan je izazov o kojemu Komisija trenutačno vodi rasprave s Udrugom direktora europskih filmskih agencija (EFADs) i filmskom industrijom. S obzirom na potencijal filmova proizvedenih kao koprodukcije da se kreću diljem Europe i šire, Komisija će zajedno s EFADs-om u 2017. istražiti razvoj zajedničkih strategija za promicanje europskih koprodukcija. Svim tim mjerama dopunjava se nedavno doneseni prijedlog za izmjenu Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama , kojim se uvodi pojačani zahtjev da se europska djela promiču u okviru usluga videa na zahtjev tako što se osigurava njihova prisutnost i vidljivost.

Komisija isto tako potiče razvoj praktičnih alata kojima će se licenciranje za upotrebu audiovizualnih djela na više područja diljem EU-a olakšati i učiniti učinkovitijim. To obuhvaća razvoj centara za licenciranje, tj. internetskih alata za digitalnu distribuciju europskih djela i u zemljama gdje ona nisu puštena u distribuciju u kinima ili gdje nema nacionalnog distributera te razvoj stručnih kataloga audiovizualnih djela različitih producenata, koja se mogu ponuditi pružateljima usluge videa na zahtjev. Dodatni izazovi proizlaze iz činjenice da se u audiovizualnom sektoru ne upotrebljava univerzalni sustav identifikacije, nego na tržištu postoje dvije standardne identifikacijske oznake, koje se u sektoru nerado upotrebljavaju jer nisu interoperabilne. To znači da su aktivnosti licenciranja opterećujuće i da ih nije lako automatizirati. Organizacije odgovorne za te dvije zasebne identifikacijske oznake trenutačno s Komisijom rade na potpunoj interoperabilnosti svojih baza podataka i identifikacijskih oznaka. Konačno, Komisija će istražiti i načine za poticanje nositelja prava da na raspolaganje stave djela koja primaju potporu za distribuciju u okviru programa Kreativna Europa (MEDIA) na područjima gdje nisu potpisani sporazumi o distribuciji.

Osim toga, Prijedlogom direktive o autorskim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu uvodi se novi mehanizam za pregovore, kojim će se olakšati sklapanje sporazuma o licenciranju za stavljanje na raspolaganje audiovizualnih djela na platformama za VoD. Dio je šireg političkog napora u cilju rješavanja brojnih čimbenika koji su razlog ograničene dostupnosti europskih audiovizualnih djela, posebno filmova, diljem EU-a. Europski filmovi, koji su obično djelo malih produkcijskih kuća, u EU-u se znatno manje distribuiraju na internetu od američkih filmova. Na područjima gdje nema potpisanih sporazuma s lokalnim distributerima, europski građani nemaju mogućnost zakonitog pristupa takvim filmovima. U okviru strukturiranog dijaloga s dionicima razmotrit će se i pitanja licenciranja te povezane pravne i ugovorne poteškoće u pogledu upotrebe europskih audiovizualnih djela u okviru usluga videa na zahtjev. Komisija će promicati taj dijalog te će redovito okupljati sudionike iz industrije uzduž vrijednosnog lanca (producenti, autori, prodajni zastupnici, distributeri, radiotelevizijske kuće, agregatori, platforme za VOD). Dijalogom će se uskladiti prakse licenciranja i omogućiti sporazumi u industriji koji vode prema održivijoj upotrebi i široj dostupnosti europskih djela. Komisija će izvijestiti o rezultatima dijaloga do kraja 2018.

Prvo, Prijedlogom uredbe žele se stvoriti povoljni uvjeti za nove načine prekogranične distribucije televizijskih i radijskih programa na internetu koji su usporedivi s onima koji se primjenjuju na tradicionalniji prijenos preko satelita i kabelsko reemitiranje. Novim pravilima, koja su nadahnuta onima iz Direktive o satelitskom emitiranju i kabelskom reemitiranju , pojednostavnit će se i ubrzati odobravanje prava potrebnih za određene internetske usluge koje nude radiotelevizijske kuće (programi koje radiotelevizijske kuće prenose na internetu istodobno s njihovim emitiranjem i uslugama pristupa propuštenim programima) te za usluge reemitiranja putem, primjerice, internetskog protokola (IPTV – televizijski ili radio sadržaj na IP mreži zatvorenog kruga). Tim se pravilima želi olakšati razvoj tržišta i veće širenje europskih radijskih i televizijskih produkcija, koji su važan izvor informacija i zabave za Europljane, što će pak dovesti do povećanja izbora za potrošače i kulturne raznolikosti.

U EU-u imaju sjedište, među ostalima, neke od najvećih izdavačkih kuća, dinamična glazbena industrija te svjetski priznat filmski sektor. Zato na svjetskoj razini u području industrije i kulture EU ima vodeći položaj. Međutim, neke se od njegovih kulturnih i kreativnih industrija suočavaju s posebnim izazovima u pogledu konkurentnosti, poduzetništva i financiranja. Europskim filmskim produkcijama, primjerice, pogodovalo bi stjecanje nove publike unutar EU-a i izvan njega. To bi trebalo imati pozitivan utjecaj na razvoj novih poslovnih modela i novih izvora prihoda, ako se riješe glavna pitanja povezana s razmjerom, dostupnosti i vidljivosti produkcija.

Konačno, autori i izvođači imat će koristi od povećane transparentnosti u pogledu upotrebe njihovih djela i izvedbi te od poboljšane mogućnosti primanja odgovarajuće naknade. Time bi se trebalo ostvariti bolje funkcioniranje okvira za sve dionike zahvaljujući pravnoj jasnoći za one koji stječu prava i veće povjerenje za autore i izvođače, uključujući u internetskom okruženju. Učinkovita primjena tih mjera zahtijevat će od država članica organiziranje posebnih sektorskih rasprava kako bi se u praksi utvrdile odgovarajuće obveze transparentnosti prema vrsti sadržaja i industriji. Komisija će pomno pratiti te aktivnosti na razini država članica kako bi se osigurala učinkovitost i dosljednost rezultata. Komisija će isto tako nastaviti surađivati sa svim zainteresiranim stranama iz kulturnog i kreativnog sektora, i to u obliku općih ili sektorskih dijaloga, kako bi se raspravilo o napretku u pogledu tog pitanja i potrebi za daljnjim djelovanjem.

Prijedlogom direktive o autorskim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu novinskim će se kućama osigurati pravna sigurnost i bolji pregovarački položaj u njihovim ugovornim odnosima s pružateljima internetskih usluga koji upotrebljavaju njihove sadržaje i omogućuju pristup tim sadržajima. To će se postići pružanjem novog srodnog prava kojim se priznaje ključna uloga novinskih kuća u pogledu ulaganja u izradu kvalitetnih novinskih sadržaja i općeg doprinosa tomu te će im osigurati zaštitu koja im je potrebna za učinkovitu upotrebu vlastitih publikacija u digitalnom okruženju. Prijedlogom će se uspostaviti i mogućnost država članica da upostave sustave u kojima izdavači (uključujući izdavače knjiga i znanstvenih radova) mogu imati udio u mehanizmima naknade kao što su oni predviđeni za izradu privatnih kopija i reprodukciju.

Posljednjih je godina internet postao glavno tržište za pristup i distribuciju sadržaja zaštićenih autorskim pravima. Internetske usluge sada čine važan izvor prihoda za djela i ostale zaštićene sadržaje i očekuje se da će njihov značaj dodatno rasti. Međutim, postoji sve veća zabrinutost u pogledu pravične podjele vrijednosti koju stvaraju neki od novih oblika distribucije internetskih sadržaja uzduž vrijednosnog lanca. Nositelji prava prijavili su da se susreću s poteškoćama kada žele odobriti upotrebu svojih sadržaja na internetu i za to primiti pravednu naknadu. Ta bi situacija mogla dovesti u nepovoljan položaj i pružatelje usluga koji se bave istim oblicima distribucije. Povezano s time, što međutim utječe i na oblike upotrebe izvan interneta, postoji pitanje pravične naknade autorima i izvođačima te razlike u pregovaračkom položaju pri licenciranju ili prijenosu vlastitih prava.

Nastavno na analizu rezultata javnog savjetovanja o „iznimci za panoramu” , kojom se omogućuje fotografiranje i učitavanje fotografija djelâ, kao što su zgrade ili skulpture, koje su smještene na javnim prostorima, Komisija potvrđuje važnost te iznimke. Prema zakonodavstvu EU-a države članice imaju široki manevarski prostor u pogledu utvrđivanja takvih iznimaka. Gotovo sve države članice imaju iznimku za panoramu u vlastitom nacionalnom zakonodavstvu. Države članice koje to prethodno nisu učinile nedavno su tu iznimku unijele u svoje zakonodavstvo ili u tu svrhu raspravljaju o nacrtu mjera. Komisija će nastaviti nadgledati razvoj događaja te snažno preporučuje da sve države članice primijene tu iznimku.

Komisija će nastaviti ocjenjivati niz drugih pitanja povezanih s iznimkama utvrđenima u Komunikaciji iz prosinca. Možda će u kasnijoj fazi, s obzirom na ishod predmetâ koji se trenutačno vode pred Sudom EU-a, biti potrebno ponovno razmotriti neka od tih pitanja. To uključuje iznimku kojom se knjižnicama i ostalim institucijama dopušta konzultiranje djelâ na zaslonu u svrhu istraživanja i privatnog izučavanja u njihovim prostorima .

Iznimkama o autorskim pravima, u posebne svrhe i pod određenim uvjetima, omogućuje se upotreba zaštićenih djela bez odobrenja nositelja prava. One odgovaraju ciljevima javnih politika na razini EU-a i imaju važnu ulogu u širem okviru autorskih prava. Međutim, trenutačno većina iznimaka u zakonodavstvu EU-a nije obavezna i nema prekogranični učinak. K tome, u svjetlu današnje tehnološke stvarnosti neke je od njih potrebno preispitati, povećavajući, prema potrebi, razinu usklađenosti, istovremeno ne utječući na funkcioniranje sustava na nacionalnoj razini.

Doprinosima javnom savjetovanju o ocjeni i modernizaciji pravnog okvira za provedbu prava intelektualnog vlasništva, koje je pokrenuto u cilju potpore navedenoj ocjeni, potvrdilo se da su povrede prava intelektualnog vlasništva, uključujući autorskih prava, veliki problem. Više od tri četvrtine sudionika koji su nositelji prava i javnih nadležnih tijela utvrdilo je da su se povrede prava intelektualnog vlasništva povećale u posljednjih 10 godina. Iako većina sudionika smatra da se postojećim pravilima pomoglo u učinkovitoj zaštiti intelektualnog vlasništva i sprečavanju povreda prava intelektualnog vlasništva, brojni nositelji prava i posrednici posebno smatraju da se u državama članicama mjere i pravna sredstva predviđena Direktivom o provedbi prava intelektualnog vlasništva ne primjenjuju na ujednačen način. To bi moglo dovesti do različitih razina zaštite u državama članicama i upućuje na to da se Direktivom o provedbi prava intelektualnog vlasništva nisu u potpunosti uklonile nejednakosti na nacionalnoj razini u odnosu na sredstva za provedbu prava intelektualnog vlasništva. Znatan broj sudionika naveo je da je neke od tih mjera potrebno prilagoditi kako bi se osigurala pravna sigurnost i pojačala njihova učinkovitost, kao što je izdavanje privremenih mjera i mjera predostrožnosti te sudskih naloga protiv posrednih pružatelja usluga ili izračun odgovarajuće odštete. Još jedno pitanje koju su posebno pokrenuli nositelji prava odnosilo se na zahtjevan postupak dobivanja privremenih mjera i mjera predostrožnosti te sudskih naloga za iste povrede protiv sličnih subjekata u više jurisdikcija u EU-u.

Komisija će nakon ocjene predložiti eventualno potrebne izmjene zakonodavnog okvira kojima se pridonosi poboljšanju pravnog okvira za provedbu u pogledu svih povreda prava intelektualnog vlasništva, uključujući povrede autorskih prava, pojašnjenje područja primjene i primjene privremenih mjera i mjera predostrožnosti i sudskih naloga te pravila za izračun i dodjelu odštete. Komisija će istražiti i mogućnosti da se olakša izdavanje privremenih mjera i mjera predostrožnosti te sudskih naloga za iste povrede protiv sličnih subjekata u više jurisdikcija u EU-u.

Međutim, zbog brzog razvoja digitalnog okruženja i tehnologije također je potrebno da se mjere, postupci i pravna sredstva predviđeni Direktivom o provedbi prava intelektualnog vlasništva mogu primjenjivati te da ih nadležni nacionalni sudovi mogu izdavati bez nepotrebnog odlaganja. To je posebno važno kako bi se zaštitila djela i drugi predmeti zaštite. Države članice moraju osigurati da njihovi pravosudni sustavi mogu odgovoriti na potrebu za brzom i učinkovitom zaštitom prava intelektualnog vlasništva, posebno na internetu. Komisija će nadalje procijeniti poticaje za promicanje specijalizacije nacionalnih sudaca u pitanjima povrede i valjanosti prava intelektualnog vlasništva, s obzirom na pozitivno iskustvo koje su navele države članice u kojima već postoje suci specijalizirani za to područje.

U Komunikaciji iz prosinca navedeno je i da će „Komisija odmah poduzeti mjere kako bi se, sa svim predmetnim stranama, uključila u uspostavljanje i primjenu mehanizama za ‚praćenje traga novca’ na temelju samoregulatornog pristupa”. Na temelju pozitivnog iskustva s postojećim i nedavno ažuriranim Memorandumom o razumijevanju o prodaji krivotvorene robe na internetuKomisija je podržala sklapanje sporazuma o dobrovoljnoj suradnji, koji u zaštitu prava intelektualnog vlasništva uključuju druge vrste posrednih pružatelja usluga, uključujući pružatelje usluga oglašavanja, platnih usluga i usluga transporta na internetu. Oglašavanje na internetu glavni je izvor prihoda za web-mjesta koja krše autorska prava. Svrha inicijative u pogledu oglašavanja jest odvraćanje od oglašavanja na web-mjestima koja na komercijalnoj razini krše pravo intelektualnog vlasništva, čime se sprečava financiranje povreda prava intelektualnog vlasništva s pomoću prihoda ostvarenih oglašavanjem. Ako web-mjesta koja krše autorska prava nude tzv. premium račune ili pretplate, s pomoću kojih se uz plaćanje ostvaruje brži pristup sadržajima, pružatelji platnih usluga mogu imati ključnu ulogu u provedbi načela „praćenja traga novca”, tako što presreću financijske transakcije, a potom odbijaju svoje usluge, čime te poslovne djelatnosti čine neprofitabilnima. Komisija je u potpunosti predana ostvarivanju konkretnih rezultata u tim procesima, koji su ključni za suzbijanje piratstva, te očekuje da će na temelju sličnih sporazuma na nacionalnoj razini u njima sudjelovati dionici u najširem mogućem rasponu. Ovisno o napretku tih inicijativa Komisija će istražiti i druge mogućnosti postizanja veće uključenosti posrednih pružatelja usluga u zaštiti prava intelektualnog vlasništva, kao što je odgovornost posrednika u slučajevima kada je posrednik svjestan da njegove usluge upotrebljava treća strana kako bi kršila prava intelektualnog vlasništva, no ne poduzima nikakve mjere.

6. Zaključak

Kulturne i kreativne industrije važne su za Europu iz brojnih razloga. Osim što čine važan gospodarski sektor, one su glavni izvor učenja i zabave te su ključne za održavanje i razvoj kulturne raznolikosti Europe. Inovacijska sposobnost europskih industrija autorskih prava u digitalnom okruženju preduvjet je za njihov uspjeh i sposobnost natjecanja na svjetskoj razini.

Stoga su dobro osmišljen okvir autorskih prava i popratne mjere ključni za autore, izvođače te kulturni i kreativni sektor kako bi doprli do šire publike i, u konačnici, građanima omogućili veći izbor. Komisija provodi ambiciozan program kojim se modernizira okvir autorskih prava EU-a u korist svih dionika i podupire dostupnost i vidljivost europskih kulturnih i kreativnih sadržaja, čak i prekogranično. Zakonodavne inicijative i mjere financijske potpore uzajamno se podupiru i jačaju. Komisija će pratiti učinak tih mjera i nastojanja industrije u pogledu unošenja prethodno navedenih ciljeva u vlastite poslovne modele.