Tematsko izvješće Potrošnja sredstava EU-a u 
području vanjske migracije 
u zemljama južnog 
Sredozemlja i istočnog 
susjedstva do 2014. godineHR 2016.  BR. 09
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD

EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel.: +352 4398-1
Upiti: eca.europa.eu/hr/Pages/ContactForm.aspx  
Internetske stranice:  eca.europa.eu  
Twitter: @EUAuditorsECA
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu (http://europa.eu).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2016.
Print ISBN 978-92-872-4774-2 ISSN 2315-0548 doi:10.2865/861581 QJ-AB-16-010-HR-C
PDF ISBN 978-92-872-4764-3 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/914851 QJ-AB-16-010-HR-N
EPUB ISBN 978-92-872-4755-1 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/14503 QJ-AB-16-010-HR-E
© Europska unija, 2016.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Potrošnja sredstava EU-a u 
području vanjske migracije 
u zemljama južnog 
Sredozemlja i istočnog 
susjedstva do 2014. godine
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom UFEU-a)Tematsko izvješćeHR 2016.  BR. 09
02
 Sadržaj
Odlomak
 Kratice i pokrate
 Pojmovnik
I.–V. Sažetak
1.–20. Uvod
2.–20. Politika EU-a u području vanjske migracije
2.–5. Okvir politike
6.–8. Globalni pristup vanjskoj migraciji
9. Davanje prednosti zemljama susjedstva
10.–11. Raznoliki institucijski i financijski instrumenti
12.–16. Različiti izvori potrošnje sredstava EU-a u području vanjske migracije
17.–20. Financijski i upravljački mehanizmi
21.–26. Opseg revizije i revizijski pristup
27.–65. Potrebno je poboljšati usklađenost ciljeva, utvrđivanje potreba partnerskih 
zemalja i instrumente za praćenje
27.–31. Međupovezanost unutar širokog spektra ciljeva politike nije uvijek postignuta
32.–37. Potrebno je posvetiti više pozornosti utvrđivanju potreba partnerskih zemalja
38.–51. Potrebno je poboljšati mehanizme za praćenje i procjenu
52.–60. Bilo je teško provjeriti geografske i tematske prioritete
61.–65. Intervencija se rasporedila na širokom geografskom području
03 Sadržaj 
66.–89. Na djelotvornost potrošnje sredstava EU-a u području vanjske migracije  
(TPMA i ENPI) u zemljama južnog Sredozemlja i Istočnog partnerstva utjecali 
su određeni nedostatci
67.–69. Zbog nedostataka u vezi s operativnim ciljevima i pokazateljima rezultata bilo je teško procijeniti 
djelotvornost projekata
70.–73. Čimbenici koji otežavaju djelotvornost
Okvir 8.  Primjer dobre prakse
74. Problemi u pogledu djelotvornosti u trima ključnim područjima
75.–81. Veza između migracije i razvoja
82.–86. Mjere potpore za povratak i ponovni prihvat: ograničeni učinak i nejednaka potpora zemalja koje nisu 
članice EU-a
87.–89. Zaštita ljudskih prava: sadržana u projektima obuhvaćenima revizijom, no nije uvijek uspješno provedena
90.–103.  Otežana koordinacija među nekoliko partnera na različitim razinama
91.–100.  Složeno upravljanje
101. –102.  Partnerstva za mobilnost: potreba za razjašnjavanjem koordinacije
103.  Izgledi za budućnost
 Zaključci i preporuke
 Prilog I. —  Partnerstva za mobilnost koja su sklopili EU, države članice EU-a i zemlje koje nisu 
članice EU-a
 Prilog II. —  Rezervirani, ugovoreni i plaćeni iznosi u okviru vanjske dimenzije migracijske politike 
tijekom razdoblja 2007.–2013. (u milijunima eura)
 Prilog III. —  Potrošnja za politiku u području vanjske migracije: nekoliko instrumenata za potrošnju 
sredstava EU-a sa zasebnim ciljevima i strategijama
 Prilog IV.  —  Popis projekata obuhvaćenih revizijom
 Prilog V. —  Provedbeni mehanizmi za financijsku pomoć EU-a (vanjska dimenzija migracije i azila)
 Odgovori Komisije
04
 Kratice  
i pokrate
DCI : Instrument za razvojnu suradnju
EIDHR : Europski instrument za demokraciju i ljudska prava
ENPI : Europski instrument za susjedstvo i partnerstvo
ERF : Europski razvojni fond
ESVD : Europska služba za vanjsko djelovanje
Frontex : Europska agencija za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama država članica Europske 
unije
GAMM : Globalni pristup migraciji i mobilnosti
GU: Glavna uprava
GU ECHO : Glavna uprava za humanitarnu pomoć i civilnu zaštitu
IFS: Instrument za stabilnost
IOM : Međunarodna organizacija za migracije
IPA: Instrument pretpristupne pomoći
ISF: Fond za unutarnju sigurnost
JMDI : Zajednička inicijativa za migracije i razvoj
TPMA : Tematski program za migracije i azil
UNDP : Program Ujedinjenih naroda za razvoj
UNHCR : Visoki povjerenik Ujedinjenih naroda za izbjeglice
05
 Pojmovnik1
Izbjeglica : Izbjeglice su osobe koje se zbog osnovanog straha od progona na temelju rase, vjere, nacionalnosti, 
pripadnosti određenoj društvenoj skupini ili političkog mišljenja nalaze izvan zemlje svojeg državljanstva te se ne 
mogu ili zbog straha ne žele staviti pod zaštitu te zemlje.
Izgradnja kapaciteta : Povećanje autonomne sposobnosti vlada i civilnog društva jačanjem njihova znanja, vještina 
i stajališta. Izgradnja kapaciteta može se ostvariti u obliku projekta provedenog s partnerskom vladom ili u obliku 
bilateralnog ili multilateralnog dijaloga.
Migracija : Kretanje osobe ili skupine osoba preko međunarodne granice ili unutar države. Trajanje, sastav i uzroci 
migracije mogu se razlikovati, a ona obuhvaća kretanje izbjeglica, raseljenih osoba, ekonomskih migranata i drugih, 
primjerice osoba koje se sele kako bi se pridružile svojim obiteljima.
Mobilnost2: Širi koncept od migracije jer se odnosi na velik raspon osoba, npr. kratkotrajne posjetitelje, turiste, 
studente, istraživače, poslovne osobe i članove obitelji u posjetu.
Neregularna migracija : Ne postoji jasna ili općeprihvaćena definicija neregularne migracije, koja se odnosi na 
kretanje osoba izvan regulatornih struktura zemalja pošiljateljica, zemalja tranzita i zemalja primateljica. S gledišta 
odredišnih zemalja riječ je o neregularnom ulasku, ostanku ili radu u danoj zemlji. S gledišta zemalja pošiljateljica 
neregularnost se javlja kada osoba, primjerice, prijeđe međunarodnu granicu bez valjane putovnice ili putnog 
dokumenta. Neregularnim migrantima smatraju se osobe koje uđu na suvereni teritorij dane države bez valjanog 
dokumenta za ulazak i osobe koje, nakon ulaska s valjanim dokumentom, ne obnove svoje odobrenje i ostanu 
u zemlji primateljici (boravak nakon isteka valjanosti odobrenja).
Povratak : U širem se smislu odnosi na čin ili postupak povratka unutar teritorijalnih granica zemlje ili, nakon 
iscrpljivanja svih pravnih putova za ostanak u državi članici EU-a, iz zemlje domaćina u zemlju podrijetla ili zemlju 
tranzita, kao što je slučaj s izbjeglicama, tražiteljima azila i kvalificiranim državljanima.
Reintegracija : Ponovno uključivanje osobe u skupinu, npr. ponovno pridruživanje migranta društvu u svojoj zemlji 
podrijetla.
Rezultati projekta : Kako bi se mjerili rezultati projekta, potrebno je odrediti sljedeće aspekte:
(a) jasne operativne ciljeve (npr. pristup električnoj energiji za sva kućanstva u danom selu);
(b) ulazne i izlazne pokazatelje za evaluaciju količine, kvalitete i vremena pružanja usluga, dobara ili rada u sklopu 
projekta (npr. kupnja i postavljanje 200 električnih stupova i 4 000 metara vodova);
(c) polazne i ciljne vrijednosti (npr. ako već postoji 500 stupova i 10 000 metara vodova, onda je cilj postaviti 
700 stupova i 14 000 metara vodova);
(d) pokazatelje rezultata kojima se mjere učinci provedbe projekta i opisuje postizanje određenog cilja (npr. svih 
200 kućanstava sada ima pristup električnoj energiji). Ovdje se također mogu odrediti polazne i ciljne vrijednosti 
(npr. povećanje sa 150 na 200 opskrbljenih kućanstava).
1 Ako nije drugačije navedeno, sve definicije temelje se na Pojmovniku o migraciji  IOM-a.
2 COM(2011) 743 završna verzija od 18. studenoga 2011. „Globalni pristup migraciji i mobilnosti“.
06 Pojmovnik 
Sporazum o ponovnom prihvatu : Sporazum u kojem je riječ o postupcima države za povratak stranaca ili osoba 
bez državljanstva koji se nalaze u neregularnoj situaciji u njihovu zemlju ili treću zemlju kroz koju su prošli na putu 
do zemlje koja ih želi vratiti.
Tražitelj azila : Migrantima se dodjeljuje status tražitelja azila ako podnesu zahtjev za status izbjeglice ili status 
supsidijarne zaštite i ako se njihov zahtjev i dalje obrađuje.
Upravljanje granicama : Olakšavanje ovlaštenog protoka poslovnih osoba, turista, migranata i izbjeglica te 
otkrivanje i sprječavanje neregularnog ulaska stranaca u danu zemlju. Mjere za upravljanje granicama na razini 
država obuhvaćaju uvođenje uvjeta za dobivanje viza, sankcija za prijevoznike odnosno prijevozničke tvrtke koje 
prevoze strance s nereguliranim statusom na teritorij te zabrana na moru.
07
 Sažetak
I
Vanjskom dimenzijom zajedničke migracijske politike EU-a nastoji se promicati djelotvorno upravljanje migracijskim 
tokovima u partnerstvu sa zemljama podrijetla i zemljama tranzita. U ovom je izvješću riječ o tematskom programu 
za migracije i azil (TPMA) i europskom instrumentu za susjedstvo i partnerstvo (ENPI), dva glavna instrumenta za 
financiranje u 6 od 11 zemalja južnog Sredozemlja i Istočnog partnerstva uspostavljena za razdoblje 2007.–2013. 
Revizijom nije obuhvaćen razvoj događaja u vezi s migracijama nakon 2014. godine ni odgovor EU-a na trenutačnu 
izbjegličku krizu.
II
Na potrošnju sredstava EU-a u području vanjske migracije utjecao je širok spektar općih ciljeva. Tijekom revizije nije 
bilo moguće utvrditi ukupan iznos rashoda na teret proračuna EU-a niti je bilo jasno jesu li rashodi bili usmjereni 
u skladu s predviđenim geografskim i tematskim prioritetima.
III
Na temelju ispitivanja odabranih projekata zaključujemo da se djelotvornost potrošnje sredstava EU-a u području 
vanjske migracije (u okviru programa TPMA i instrumenta ENPI) u zemljama južnog Sredozemlja i Istočnog partner -
stva može poboljšati. Često je bilo teško izmjeriti rezultate postignute potrošnjom sredstava EU-a jer su ciljevi obu -
hvaćali vrlo široko tematsko i geografsko područje, a nedostajali su kvantitativni pokazatelji te pokazatelji usmje -
reni na rezultate. Teško je bilo procijeniti doprinos migracije razvoju, što je jedan od prioriteta Globalnog pristupa 
migraciji i mobilnosti. Naposljetku, sudeći prema ispitanim projektima, doprinos migranata koji se vraćaju u svoju 
domovinu bio je ograničen.
Sažetak 08
IV
Potrošnju sredstava EU-a u području vanjske migracije provodio je širok spektar dionika. To je zahtijevalo koordi -
naciju među različitim službama Komisije, osobito glavnim upravama, Europskom službom za vanjsko djelovanje, 
delegacijama EU-a u zemljama koje nisu članice EU-a i brojnim agencijama EU-a, u partnerstvu s državama člani -
cama, zemljama susjedstva i trećim zemljama. Takvo složeno upravljanje zahtijevalo je snažniju koordinaciju na svim 
razinama i veću uključenost delegacija EU-a u migracijska pitanja.
V
Izvješće zaključujemo preporukom da Komisija utvrdi jasne i mjerljive ciljeve koje je potrebno postići primjenom 
usklađenog niza instrumenata EU-a za financiranje uz potporu pruženu djelotvornim praćenjem i evaluacijom te 
prikladnim informacijskim sustavom. Mehanizmi upravljanja moraju se pojednostavniti i bolje uskladiti.
09
 Uvod
01 
Politika EU-a u području vanjske migracije obuhvaća širok spektar pitanja kao što 
su mobilnost i zakonita migracija, neregularna migracija, migracija i razvoj ili me -
đunarodna zaštita. Revizija se temelji na radu obavljenom do kraja 2014. godine 
kojim je ispitana potrošnja sredstava EU-a u području vanjske migracije u zemlja -
ma južnog Sredozemlja i Istočnog partnerstva (vidjeti također odlomke 21.–26.). 
Nije riječ o reviziji pomoći unutar EU-a ni pomoći državama članicama EU-a. 
Revizijom nisu izravno obuhvaćene ni mjere koje su uspostavljene izričito za 
rješavanje zahtjeva za azil ni podatci o neregularnoj migraciji. Revizijom su ispi -
tana dva glavna instrumenta EU-a za financiranje te rashodi EU-a u šest zemalja3 
istočnog i južnog susjedstva tijekom razdoblja 2007.–2013. Potrošnja u području 
vanjske migracije koju je Sud obuhvatio revizijom nije se odnosila na potrošnju 
u vezi sa sirijskom izbjegličkom krizom. Stoga, događaji i mjere EU-a iz 2015. go -
dine, te podatci iz te godine, nisu obuhvaćeni ovim izvješćem. Rezultate revizije 
objavljujemo u ovom trenutku jer smatramo da su njezini nalazi i preporuke važni 
za EU dok nastoji osmisliti prikladnu politiku i proračunske odgovore za politiku 
u području vanjske migracije.
Politika EU-a u području vanjske migracije
Okvir politike
02 
Člankom 67. Ugovora EU se obvezao na oblikovanje zajedničke politike azila, 
useljavanja i kontrole vanjskih granica koja se temelji na solidarnosti među 
državama članicama. Europsko vijeće utvrdilo je odgovarajuće strateške smjerni -
ce (članak 68.), iznesene u Stockholmskom programu (2009.–2014.)4, u kojima je 
razrađen plan EU-a u području pravde, slobode i sigurnosti. U lipnju 2014. Vijeće 
je donijelo nove strateške smjernice za razdoblje 2014.–2019.
03 
Glavni je cilj zajedničke politike useljavanja (članak 79. Ugovora)  zajamči -
ti učinkovito upravljanje migracijskim tokovima, pravedno postupanje prema 
državljanima zemalja koje nisu članice EU-a koji zakonito borave u državama 
članicama te sprječavanje neregularnog useljavanja i trgovanja ljudima i jačanje 
mjera za njihovo suzbijanje.3 Alžir, Gruzija, Libija, Moldova, 
Maroko i Ukrajina.
4 SL C 115, 4.5.2010., str. 1.
10 Uvod 
04 
EU također pridaje posebnu važnost upravljanju migracijskim tokovima u suradnji 
sa zemljama tranzita ili zemljama podrijetla migranata te jačanju veze između 
migracije i razvoja.
05 
Zajednička migracijska politika EU-a stoga ima i unutarnju i vanjsku dimenzi -
ju. U ovom je izvješću riječ o vanjskoj dimenziji, koja je opisana u sljedećem 
poglavlju.
Globalni pristup vanjskoj migraciji
06 
Vijeće je 2005. godine donijelo Globalni pristup migraciji u Africi i Sredozemlju. 
Taj se okvir 2011. godine razvio u Globalni pristup migraciji i mobilnosti (GAMM)5. 
GAMM je donijelo Vijeće6 i, iako nije pravno obvezujući, on čini sveobuhvatan 
okvir politike EU-a za politički dijalog i suradnju u području politike vanjske 
migracije.
07 
U GAMM-u su utvrđena četiri opća tematska prioriteta kojima se pridaje „jednaka 
važnost“:
(a) bolja organizacija zakonite migracije i poticanje dobro upravljane mobilnosti;
(b) sprječavanje i suzbijanje neregularne migracije i iskorjenjivanje trgovanja 
ljudima;
(c) povećanje razvojnog učinka migracije i mobilnosti u najvećoj mjeri;
(d) promicanje međunarodne zaštite i poboljšanje vanjske dimenzije azila.
08 
Poštovanje ljudskih prava međusektorski je prioritet unutar tog okvira politike.5 COM(2011) 743 završna verzija; 
Dokument Vijeća 
br. 9417/12 od 3. 5. 2012. 
„Zaključci Vijeća o Globalnom 
pristupu migraciji 
i mobilnosti“.
6 Donesen u okviru Zaključaka 
Vijeća u svibnju 2012. 
(Dokument Vijeća br. 9417/12) 
i ponovljen u travnju 2014. 
(Dokument Vijeća br. 8443/14).
11 Uvod 
Davanje prednosti zemljama susjedstva
09 
Iako je opseg GAMM-a bio globalan (Komunikacija Komisije iz 2011. godine), 
njegov je prvi prioritet bilo europsko susjedstvo (vidjeti sliku 1. )7: konkretno, 
južno Sredozemlje (Alžir, Egipat, Libija, Maroko i Tunis) i zemlje Istočnog partner -
stva (Armenija, Azerbajdžan, Bjelarus, Gruzija, Moldova i Ukrajina). Cilj u regiji 
susjedstva bio je „ostvariti napredak prema jakim i bliskim partnerstvima koja se 
temelje na uzajamnom povjerenju i zajedničkim interesima, čime se otvara put 
za daljnju regionalnu integraciju“8. Zemlje europskog susjedstva važne su zemlje 
podrijetla i zemlje tranzita do EU-a, a i same su zemlje odredišta.
Raznoliki institucijski i financijski instrumenti
10 
GAMM se provodio s pomoću širokog spektra instrumenata: vidjeti okvir 1.  za 
više pojedinosti. Okvir 1.Instrumenti koji se upotrebljavaju za provedbu GAMM-a
 οPolitički instrumenti kao što su dijalog o regionalnoj politici i partnerstva za mobilnost.
 οPravni instrumenti kao što su sporazumi o pojednostavnjenju viznog režima i sporazumi o ponovnom pri -
hvatu sa zemljama koje nisu članice EU-a (2015. godine bilo je 17 takvih sporazuma).
 οOperativna potpora agencija EU-a, primjerice Frontexa.
 οNiz financijskih doprinosa EU-a upravama zemalja koje nisu članice EU-a i drugim dionicima (kao što su 
međunarodne organizacije). To obuhvaća programe ili projekte koji se financiraju iz različitih proračunskih 
izvora i poseban tematski program koji je usmjeren na izgradnju kapaciteta i suradnju u području migracije 
i azila i kojim je obuhvaćena većina zemalja koje nisu članice EU-a, uključujući one u europskom susjedstvu.7 U Globalnom pristupu 
migraciji (GAM) iz 2005. 
naglasak je bio na Africi 
(uključujući Sjevernu Afriku) 
kao glavnom geografskom 
prioritetu. GAM je 2007. godine 
proširen na istočne 
i jugoistočne zemlje 
(COM(2007) 247 završna verzija 
od 16. svibnja 2007. „Primjena 
globalnog pristupa migraciji 
na istočne i jugoistočne regije 
u susjedstvu Europske unije“). 
Prioritet europskog susjedstva 
ponovljen je u GAMM-u 
(COM(2011) 743 završna verzija) 
i prvom izvješću o njegovoj 
provedbi 
(COM(2014) 96 završna verzija 
od 21. veljače 2014. „Izvješće 
o provedbi Globalnog pristupa 
migraciji i mobilnosti 
2012.–2013.“). Ti su prioriteti 
ponovljeni u brojnim 
zaključcima Vijeća.
8 COM(2011) 743 završna verzija, 
str. 8.
12 Uvod Slika 1.
"
""
"""
""""
"
"
""
""
""
"
"
"""
"
""
"""
"""
""""
""
""
""
""
""
"
"""
"""
""
"
"LichtensteinBakuKyïvRigaOslo
Bern
RomeMinsk
VaduzParis
AmmanSofia
CairoTunis
RabatMoskow
Warsaw Berlin
ZagrebViennaPrague
BeirutAthensAnkara
TiranaSkopje
Madrid
LisbonLondonDublin
TbilisiTallinn
Vilnius
BaghdadYerevan
Nicosia
TripoliAlgiersHelsinki
Chisinau
BudapestBrussels
DamascusBelgrade
Sarajevo
VallettaReykjavík
LjubljanaStockholm
Amsterdam
Bucharest
PodgoricaBratislavaCopenhagen
LuxembourgRUSSIAN FEDERATION
SAUDI ARABIATURKEY
IRAQSPAINFRANCESWEDEN
ITALYFINLAND
POLAND
GERMANYNORWAY
ROMANIA
WESTERN SAHARA 'ICELAND
HUNGARYUNITED KINGDOM
BULGARIA
GREECEAUSTRIALATVIA
PORTUGALIRELANDLITHUANIA
CROATIASLOVAKIAESTONIA
CZECH REPUBLIC
SERBIABELGIUM
ALBANIASWITZERLANDNETHERLANDSDENMARK
SLOVENIA
BOSNIA AND
HERZEGOVINA
CYPRUSTHE FORMER YUGOSLAV
REPUBLIC OF MACEDONIA MONTENEGROLUXEMBOURG
MALTAANDORRAMONACO
ALGERIAEGYPT
LIBYAMOROCCO
TUNISIAJORDANSYRIA
ISRAELLEBANON
ALGERIAUKRAINEBELARUS
GEORGIA
AZERBAIJAN
ARMENIAMOLDOVA
Cartography: Eurostat — GISCO , 05/2015Administrative boundaries: © EuroGeographics © UN-FA O © Turkstat
0 200 400 600 800 km
Administrativne granice: ©EuroGeographics ©UN-FAO ©Turkstat
Kartografija: Eurostat – GISCO, 05/2015Europsko susjedstvo
Objašnjenje:  
plavo = Europska unija; 
zeleno = zemlje obuhvaćene europskom politikom susjedstva.
Izvor:  Eurostat.
13 Uvod 
11 
EU je uključen u nekoliko dijaloga o provedbi GAMM-a na regionalnoj9 i bilate -
ralnoj razini. Sedam glavnih dijaloga na regionalnoj razini obuhvaćalo je u vrije -
me revizije ključne regije južno i istočno od EU-a i odvijalo se u obliku redovitih 
službenih sastanaka te jačanjem instrumenata suradnje. Partnerstva za mobilnost 
(MP) čine glavni bilateralni okvir za dijalog o politici azila i migracije sa zemljama 
susjedstva. Tim se partnerstvima nastoji pronaći odgovor na relevantna pitanja 
migracije i mobilnosti od uzajamnog interesa, uključujući po potrebi kratkotrajnu 
i dugotrajnu mobilnost. Sudjelovanje država članica dobrovoljno je i pravno ih 
ne obvezuje. U MP-ovima se utvrđuju prioriteti i dogovaraju posebne inicijative, 
a države članice mogu dobrovoljno sudjelovati pružanjem financijskih sredsta -
va ili stručnog znanja. U  prilogu I.  daje se pregled osam MP-ova potpisanih od 
2008. godine, uključujući sudjelovanje država članica.
Različiti izvori potrošnje sredstava EU-a u području vanjske 
migracije
12 
U ovom se poglavlju opisuju dva glavna instrumenta za potrošnju sredstava EU-a 
kojima se pruža potpora politici u području vanjske migracije, kao i drugi progra -
mi koji doprinose toj politici.
13 
Tematski program za migracije i azil  (TPMA) bio je jedini program posebno 
namijenjen za rješavanje problema u području vanjske migracije i azila u raz -
doblju 2007.–2013. Njegova je pravna podloga bio članak 16. Uredbe o instrumen -
tu za razvojnu suradnju10. Njegov opći cilj bio je pružanje potpore zemljama koje 
nisu članice EU-a u jamčenju „boljeg upravljanja migracijskim tokovima u svim 
njihovim dimenzijama“. U tu se svrhu u TPMA-i nastojalo usmjeriti intervenciju 
na istočne i južne migracijske putove te poboljšati izgradnju kapaciteta i poticati 
inicijative za suradnju u područjima migracije i azila. Taj program „nije bio nami -
jenjen za izravno rješavanje temeljnih uzroka migracije“11, 12.
14 
Program je proveden pod vodstvom Glavne uprave za međunarodnu suradnju 
i razvoj. Otprilike dvije trećine financiranih mjera odabrano je preko poziva za 
podnošenje prijedloga, a ostatak preko usmjerenih inicijativa Komisije.9 Glavni procesi regionalnog 
dijaloga bili su 
Budimpeštanski proces, Praški 
proces, Skupina istočnog 
partnerstva za migraciju i azil, 
Partnerstvo za migraciju, 
mobilnost i zapošljavanje 
(MME) između Afrike i EU-a, 
Rabatski proces, Dijalog 
o migraciji i razvoju između 
AKP-a i EU-a te Strukturirani 
i sveobuhvatni dijalog 
o migraciji između EU-a 
i CELAC-a.
10 Uredba (EZ) 
br. 1905/2006 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
18. prosinca 2006. 
o uspostavljanju instrumenta 
financiranja za razvojnu 
suradnju (SL L 378, 27.12.2006., 
str. 41.).
11 Višegodišnji strateški 
dokument za tematski 
program „Suradnja s trećim 
zemljama u područjima 
migracije i azila“ za razdoblje 
2011.–2013.:  
http://ec.europa.eu/
europeaid/
thematic-programme-
cooperation-third-countries-
areas-migration-and-asylum-
2011-2013-multi-annual_en
12 U razdoblju 2014.–2020. TPMA 
je zamijenjena migracijskom 
komponentom programa 
Globalna javna dobra i izazovi.
14 Uvod 
15 
Europski instrument za susjedstvo i partnerstvo  (ENPI)13 počeo se upotreblja -
vati 2007. godine kao sredstvo europske politike susjedstva14. Uredbom o ENPI-ju 
nisu postavljeni ciljevi, nego su oni postavljeni u sporazumima između Komisije 
i zemalja koje nisu članice EU-a. ENPI-jem su financirane aktivnosti koje su, među 
ostalim, osmišljene za pružanje potpore reformi i jačanju kapaciteta u području 
pravde i unutarnjih poslova, uključujući migraciju i azil (npr. integrirano uprav -
ljanje granicama, ponovni prihvat te suzbijanje i sprječavanje trgovanja ljudima), 
organizirani kriminal i terorizam.
16 
Nekoliko drugih programa također bi moglo pridonijeti politici u području vanj -
ske migracije, primjerice Instrument za razvojnu suradnju, Europski instrument za 
demokraciju i ljudska prava i Instrument za stabilnost. Također se mogu upotri -
jebiti Instrument pretpristupne pomoći i Europski razvojni fond, ali ne za zemlje 
susjedstva.
Financijski i upravljački mehanizmi
17 
Procijenili smo da je tijekom razdoblja 2007.–2013. ugovorena vrijednost potroš -
nje sredstava EU-a u području vanjske migracije ukupno iznosila približno 1,4 mi -
lijarde eura (vidjeti prilog II. ). Međutim, financijski podatci bili su dostupni samo 
za TPMA, u okviru kojega je tijekom istog razdoblja isplaćeno ukupno 304,3 mili -
juna eura (vidjeti odlomke 52.–56.).
18 
Tijekom razdoblja 2007.–2013. mjere je financirala Komisija uz sufinanciranje koje 
su pružile države članice.
19 
Odgovornost za izradu programa u vezi s potrošnjom sredstava EU-a za politiku 
u području vanjske migracije dijele Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) 
i niz glavnih uprava Komisije. Komisija je odgovorna za upravljanje sredstvima 
EU-a u okviru politike u području vanjske migracije.13 Uredba (EZ) 
br. 1638/2006 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
24. listopada 2006. 
o utvrđivanju općih odredbi 
o uspostavi Europskog 
instrumenta za susjedstvo 
i partnerstvo (SL L 310, 
9.11.2006., str. 1.).
14 U razdoblju 2014.–2020. ENPI 
je zamijenjen Europskim 
instrumentom za susjedstvo 
(ENI), koji nije obuhvaćen 
ovom revizijom.
15 Uvod 
20 
Uzimajući u obzir široki spektar prethodno navedenih instrumenata za potrošnju 
sredstava EU-a, u tom području može intervenirati nekoliko glavnih uprava Komi -
sije: GU za međunarodnu suradnju i razvoj odgovoran je za Instrument za razvoj -
nu suradnju (DCI), Europski razvojni fond (EDF), Europski instrument za demokra -
ciju i ljudska prava (EIDHR) i ENPI, no tu je odgovornost 2015. godine preuzeo GU 
za susjedsku politiku i pregovore o proširenju, koji je također odgovoran za IPA-u. 
GU ECHO (humanitarna pomoć i civilna zaštita) upravlja humanitarnom pomoći, 
među ostalim i za izbjeglice. GU za međunarodnu suradnju i razvoj sam je odgo -
voran za izradu programa i provedbu samo u slučaju tematskih programa koji su 
financirani u okviru DCI-ja (primjerice, TPMA). Projektima koji se provode u okviru 
izravnog upravljanja upravljala je izravno Komisija u Bruxellesu ili su njima uprav -
ljale delegacije EU-a. Države članice mogu sudjelovati i pružiti sufinanciranje 
u okviru određenih instrumenata (vidjeti pojedinosti u  prilogu III. ).
16
 Opseg revizije  
i revizijski pristup
21 
Ispitali smo je li potrošnja sredstava EU-a u okviru TPMA-e i ENPI-ja, uspostavlje -
nih za razdoblje 2007.–2013., u području migracije imala jasne ciljeve i je li bila 
djelotvorna i dobro usklađena u 6 od 11 zemalja južnog Sredozemlja i Istočnog 
partnerstva. Revizijom nije obuhvaćen razvoj događaja u vezi s migracijama 
nakon 2014. godine ni odgovor EU-a na trenutačnu izbjegličku krizu. Našom smo 
revizijom posebno provjerili je li potrošnja u području migracije:
(a) imala jasan i usklađen niz ciljeva, s djelotvornim sustavom za praćenje koji 
odgovara jasno utvrđenim potrebama i prioritetima u zemljama susjedstva;
(b) postigla svoje ciljeve u zemljama susjedstva;
(c) bila dobro koordinirana među tijelima EU-a i s državama članicama.
22 
Revizija jasnoće ciljeva potrošnje i sustava za praćenje bila je usmjerena na različi -
te instrumente za potrošnju koji su se upotrebljavali za pružanje potpore politici 
EU-a u području vanjske migracije (vidjeti prilog III. )15. Revizija djelotvornosti 
i koordinacije bila je usmjerena na projekte koji su se financirali u okviru Temat -
skog programa za migracije i azil (TPMA), kao i u okviru Europskog instrumenta 
za susjedstvo i partnerstvo (ENPI).
23 
Revizijom su obuhvaćene zemlje u istočnom i južnom susjedstvu, tj. Alžir, Gruzija, 
Libija, Moldova, Maroko i Ukrajina.
24 
Revizija se temeljila na:
(a) razgovorima i prikupljanju informacija od Komisije i triju zemalja (Alžira, 
Gruzije i Maroka), čime se obuhvatilo 12 projekata, kao i posjetima delegaci -
jama EU-a, odgovornim nacionalnim i lokalnim tijelima i, ako je bilo moguće, 
krajnjim korisnicima. Razgovori su također obavljeni s drugim dionicima, 
primjerice predstavnicima država članica (u Bruxellesu i u državama člani -
cama), međunarodnim organizacijama, civilnim društvom i skupinama za 
promišljanje;
(b) pregledu dokumentacije 11 projekata provedenih u Libiji, Moldovi i Ukrajini;
(c) pregledu dokumenata politike, programskih i projektnih dokumenata, upitni -
ka poslanog 11 uprava država članica te pregledu povezane literature i rele -
vantnih evaluacija.15 U zemljama južnog 
Sredozemlja i istočnog 
partnerstva ne upotrebljavaju 
se ni EDF ni IPA.
17 Opseg revizije i revizijski pristup  
25 
Ukupna vrijednost ugovora za 23 projekta, od kojih je jedan bio nastavak drugog 
uzorkovanog projekta, iznosila je 89 milijuna eura (vidjeti prilog IV. ), u odnosu 
na ukupni ugovoreni iznos od 742 milijuna eura. Odabir tih projekata temeljio se 
na: i. iznosu rashoda, ii. uravnoteženoj pokrivenosti različitih tematskih priorite -
ta GAMM-a, iii. lokaciji, iv. statusu projekta (zaključen ili u tijeku), v. tome je li se 
dodjelom pomoći pružala potpora partnerstvima za mobilnost (vidjeti prilog I. ).
26 
Reviziju smo proveli uzimajući u obzir nove uredbe o potrošnji donesene za 
razdoblje 2014.–2020. U okviru djelomične interne reorganizacije od početka rada 
nove Komisije odgovornost za europsku politiku susjedstva (koja uključuje migra -
cijska pitanja) prebačena je s Glavne uprave za razvoj i suradnju na Glavnu upravu 
za susjedsku politiku. Po potrebi su se u reviziji uzele u obzir te promjene.
18
 Potrebno je poboljšati usklađenost ciljeva, 
utvrđivanje potreba partnerskih zemalja 
i instrumente za praćenje
Međupovezanost unutar širokog spektra ciljeva 
politike nije uvijek postignuta
27 
Ispitali smo jesu li dva instrumenta za potrošnju (TPMA i ENPI) kojima se podu -
pire provedba politike EU-a u području vanjske migracije provedena s pomoću 
jasno utvrđenih i usklađenih ciljeva. Također smo ispitali jesu li se u operativnim 
ciljevima odrazile dobro utvrđene potrebe zemalja koje nisu članice EU-a te jesu 
li ciljevi bili popraćeni nizom pokazatelja za mjerenje rezultata. Naposljetku smo 
provjerili jesu li dostupna financijska sredstva dodijeljena dobro utvrđenim prio -
ritetima kako bi se učinak intervencije povećao u najvećoj mjeri.
28 
Opći cilj Tematskog programa za migracije i azil (TPMA) bio je pružiti pomoć ze -
mljama koje nisu članice EU-a u jamčenju „boljeg upravljanja migracijskim tokovi -
ma u svim njihovim dimenzijama“. Taj je cilj bio podijeljen na pet intervencijskih 
prioriteta16 koji su u dokumentima Komisije predstavljeni kao ciljevi programa. 
Posebni ciljevi izneseni su u tematskim strateškim dokumentima.
29 
U Europskom instrumentu za susjedstvo i partnerstvo (2007.–2013.), kojim je 
djelomično bila obuhvaćena migracija, nisu bili određeni ciljevi politike. Važeća 
uredba odnosila se na postavljanje prioritetnih ciljeva u strateškim dokumentima 
za pojedinu zemlju ili regiju, koje će naknadno donijeti Komisija. Ako EU nije bio 
dogovorio posebne ciljeve s određenom zemljom, trebalo je slijediti ciljeve politi -
ke EU-a (no nije točno navedeno koje).
30 
Okvir za potrošnju sredstava EU-a u području vanjske migracije uključivao je i pet 
drugih instrumenata, pri čemu svaki od njih ima vlastite ciljeve i intervencijske 
okvire te stoga nisu usmjereni na odredbe o migraciji niti ih uključuju. Iz zako -
nodavstva nije bilo jasno koliko su različiti ciljevi bili međusobno povezani niti 
što se njima nastojalo postići na razini EU-a u pogledu vanjske migracije (vidjeti 
prilog III. ).
31 
Iako se tim instrumentima za potrošnju sredstava EU-a mogu rješavati situacije 
u kojima je riječ o migraciji i unatoč tome što oni pridonose potrošnji u područ -
ju migracije, u pravnom i financijskom smislu oni ne pružaju jasnu strategiju ni 
mehanizme praćenja kojima bi se utvrdio opseg tog doprinosa.16 Uredba (EZ) br. 1905/2006, 
članak 16. stavak 2.: i. jačanje 
veza između migracije 
i razvoja, ii. promicanje dobro 
vođene radne migracije, 
iii. borba protiv neregularne 
imigracije i olakšavanje 
ponovnog prihvata 
neregularnih useljenika, 
iv. promicanje azila 
i međunarodne zaštite, 
uključujući regionalne 
programe zaštite, posebno 
osnaživanjem institucijskih 
kapaciteta i zaštitom osoba 
bez državljanstva, v. zaštita 
migranata od izrabljivanja 
i isključenosti te borba protiv 
trgovanja ljudima.
19
Potrebno je poboljšati usklađenost ciljeva, utvrđivanje 
potreba partnerskih zemalja i instrumente za praćenje
Potrebno je posvetiti više pozornosti utvrđivanju 
potreba partnerskih zemalja
32 
Utvrdili smo da je analiza potreba bila prikladno dokumentirana u deset projeka -
ta, dok su procjene potreba u devet drugih projekata zbog različitih razloga bile 
samo djelomično dokumentirane (na primjer, u jednoj trećini tih projekata uzrok 
tomu bile su uglavnom teške lokalne okolnosti i politička nestabilnost). U četiri 
projekta nismo mogli pronaći dokumentirane dokaze.
33 
Partnerstva za mobilnost (MP-ovi)17 koja su potpisali Komisija, države članice 
i partnerske zemlje pružaju politički okvir za dijalog o migracijskoj politici kojim 
se također doprinosi utvrđivanju potreba (vidjeti i odlomak 36.). MP-ovi, koji su 
potpisani s osam zemalja18 (vidjeti prilog I. ), mogu također obuhvaćati države 
članice: njih 24 potpisalo je najmanje jedno od navedenih osam partnerstva. Iako 
MP-ovi nisu pravno obvezujući, proces dijaloga olakšava utvrđivanje potreba 
i slojevitije ih uzima u obzir. Primjerice, Moldova, s kojom je sklopljen jedan od 
prvih MP-ova, pokušala je promijeniti usmjerenje svog MP-a kako bi zajamčila bo -
lju ravnotežu među svim četirima tematskim prioritetima GAMM-a. Komisija redo -
vito podsjeća države članice da MP-ove provode na uravnotežen način, među 
ostalim i stavljanjem većeg naglaska na aktivnosti u pogledu zakonite migracije, 
ljudskih prava i zaštite izbjeglica.
34 
Uloga delegacija EU-a u partnerskim zemljama ključna je u utvrđivanju i odre -
đivanju potreba. Utvrdili smo da u delegacijama EU-a ne postoje službenici koji 
su specijalizirani za migraciju. Upravljanjem migracijom bavilo se osoblje koje 
je odgovorno za potrošnju sredstava EU-a, čije je znanje i stručnost u području 
migracije raznoliko. Glavna uprava za migracije i unutarnje poslove rasporedila je 
određen broj stručnjaka po delegacijama kako bi se obuhvatio cijeli niz politika 
unutarnjih poslova, no u vrijeme revizije nijedan od njih nije radio u delegaciji 
u nekoj od zemalja susjedstva ili nekoj od partnerskih zemalja u okviru postojećih 
partnerstava za mobilnost.
35 
Bolje razumijevanje migracijskih pitanja može dovesti do pružanja boljeg odgo -
vora na potrebe zemalja koje nisu članice EU-a. GU za međunarodnu suradnju 
i razvoj osmislio je niz alata za osposobljavanje i radionice o nizu relevantnih 
tema.17 Partnerstvima se utvrđuje niz 
političkih ciljeva i pokreće niz 
inicijativa koje su osmišljene 
kako bi zajamčile što je 
moguće djelotvornije 
upravljanje kretanjem osoba.
18 Armenija, Azerbajdžan, Kabo 
Verde, Gruzija, Jordan, 
Moldova, Maroko i Tunis.
20
Potrebno je poboljšati usklađenost ciljeva, utvrđivanje 
potreba partnerskih zemalja i instrumente za praćenje
36 
Utvrđivanje potreba u partnerskim zemljama također ovisi o određivanju priori -
teta i predanosti država upravljanju migracijom. Međutim, u mnogim zemljama 
susjedstva, osobito na jugu, to nije bio prioritet. Nesklonost konstruktivnoj surad -
nji s EU-om u ovome području sprječava utvrđivanje potreba, osobito s obzirom 
na mišljenje partnerskih zemalja da su određene aktivnosti bile primarno osmi -
šljene u korist EU-a. Primjer za to bio je neuspjeh u uključivanju sjevernoafričkih 
zemalja u mrežu Seahorse  za nadzor nad granicama na Sredozemlju.
37 
Nadalje, neki su partneri kritizirali projekt o interaktivnoj karti neregularnih 
migracijskih putova i tokova u Africi, Bliskom istoku i regiji Sredozemlja ( I-Map ) 
(0,7 milijuna eura), kojim se nastojalo pružiti potporu procesu dijaloga i olakšati 
razmjenu informacija, jer su smatrali da on donosi više koristi EU-u i njegovim 
državama članicama nego zemljama koje nisu članice EU-a. Prema podatcima 
dostupnima u srpnju 2014. samo 6 % od ukupno 668 korisnika sustava činile su 
zemlje susjedstva, a glavni su korisnici bile države članice EU-a (50 %) te Komisija 
i agencije EU-a (30 %).
Potrebno je poboljšati mehanizme za praćenje 
i procjenu
38 
Relevantni, usklađeni i pravodobni pokazatelji ključan su alat za usmjeravanje 
i procjenu politike i povezanih instrumenata. Sud je pronašao mali broj dokaza 
o preciznim i sustavnim pokazateljima predviđenima za pojedine intervencijske 
razine te je utvrdio neusklađenost među pokazateljima na raznim razinama po -
litike: strateškom okviru, izvješćima o proračunu i radu Komisije, tj. operativnom 
okviru za svaku financijsku intervenciju (vidjeti sliku 2. ).
21
Potrebno je poboljšati usklađenost ciljeva, utvrđivanje 
potreba partnerskih zemalja i instrumente za praćenjeSlika 2.Veze između ciljeva i pokazatelja politike i provedbenih dokumenata za TPMA
Pravna osnova Okvir politike
Strategija
Provedba
Strategija
 Planiranjex
x
xxxx
√
Ključ usklađenosti i povezanosti pokazatelja
x
√Globalni pristup migraciji i mobilnosti (GAMM) – 2011.
Četiri stupa
Bez pokazatelja, ciljnih vrijednosti ili očekivanih rezultataUredba o DCI-ju 
(TPMA) – 2006.
5 područja aktivnosti
Bez pokazatelja, ciljnih 
vrijednosti
ili očekivanih rezultataSmjernice za 
provedbu
Tablica u Excelu
5 područja aktivnosti
Pokazatelji, djelomični 
rezultatiProjekti
Ciljevi, pokazatelji, 
rezultati
Godišnje izvješće o radu
Glavne uprave za 
međunarodnu suradnju
i razvoj
Godina G+1
Četiri posebna cilja
Pokazatelji, ciljne vrijednosti, 
rezultatiGodišnji plan upravljanja
Glavne uprave za 
međunarodnu suradnju
i razvoj
Godina G
Četiri posebna cilja
Pokazatelji, ciljne vrijednosti, 
očekivani rezultatiNacrt proračuna
Izjava o aktivnostima
Godina G-1
Četiri posebna cilja
Pokazatelji, ciljne 
vrijednosti, očekivani 
rezultatiOdgovornost/
izvješćivanjeStrateški dokumenti
TPMA-e
2007.–2010.
2011.–2013.
5 područja aktivnosti
Očekivani rezultati, 
pokazatelji, bez polaznih 
vrijednosti ili ciljnih 
vrijednostiSmjernice za pozive na 
podnošenje prijedloga
Ciljevi, prioriteti, bez 
pokazatelja
2007.–2008.: 5 dijelova 
(geografskih)
2009.–2010.: 6 dijelova
(5 geografskih +
partnerstva za mobilnost)
2011.–2012.: 4 dijela
(3 geografska + 1 globalni)
Očekivana usklađenost i povezanost
Izostanak usklađenosti i povezanostiUtvrđena usklađenost i povezanost
22
Potrebno je poboljšati usklađenost ciljeva, utvrđivanje 
potreba partnerskih zemalja i instrumente za praćenje
39 
Na strateškoj razini  mehanizmi za praćenje Globalnog pristupa migraciji i mo -
bilnosti bili su utvrđeni na vrlo općenit način. Plan je bio da se provedba progra -
ma usmjerava s pomoću komparativne evaluacijske metode kojom se utvrđuju 
promjene nastale tijekom vremena. Tom se vrlo nejasnom definicijom nisu obja -
snili niti odredili pokazatelji, referentne vrijednosti ili ciljne vrijednosti kojima bi 
se procijenilo jesu li ciljevi, koji su sami po sebi vrlo opći, postignuti. Javno savje -
tovanje provedeno 2011. godine, u kojemu je 86 % ispitanika podržalo uvođenje 
pokazatelja upravljanja, navelo je Komisiju, u dogovoru s većinom država članica, 
na zaključak da bi ciljne vrijednosti i pokazatelji politike trebali biti „fleksibilni 
i više usmjereni na kvalitetu nego kvantitetu“.
40 
Opći cilj TPMA-e bio je podijeljen na pet intervencijskih prioriteta (vidjeti odlo -
mak 28.). Posebne ciljeve, očekivane rezultate i pokazatelje uspješnosti trebalo je 
utvrditi u tematskom strateškom dokumentu.
41 
Objavljena su dva strateška dokumenta: jedan za četverogodišnje razdoblje 
(2007.–2010.) i jedan za trogodišnje razdoblje (2011.–2013.). Za razdoblje 2011.–
2013. utvrđeno je 26 očekivanih rezultata i 37 pokazatelja. Međutim, nisu određe -
ne referentne vrijednosti ni kvantificirane ciljne vrijednosti.
42 
Nedostatci postupka praćenja i odgovornosti mogu se ilustrirati prvim područ -
jem aktivnosti programa  (predstavljeno kao cilj u strateškom dokumentu) čiji 
je opći cilj bio jačanje veza između migracije i razvoja . Taj se cilj u razdoblju 
2011.–2013. trebao pratiti s pomoću devet pokazatelja (vidjeti okvir 2. ).
23
Potrebno je poboljšati usklađenost ciljeva, utvrđivanje 
potreba partnerskih zemalja i instrumente za praćenje
43 
Međutim, ti pokazatelji nisu omogućili praćenje i evaluaciju načina na koji je taj 
cilj programa bio proveden. Većinom je bila riječ o složenim pokazateljima koji su 
katkad obuhvaćali nekoliko parametara (primjerice, transparentnost, pouzdanost 
i trošak službi za financijske prijenose) i u pravilu su obuhvaćali izlazne proizvode 
umjesto rezultata. Nisu se odredili izvori podataka, definicija i metode prikuplja -
nja. Određene koncepte, kao što su stručnjaci (za analizu podataka ili upravljanje 
migracijskim tokovima) i financijska pismenost u kućanstvima migranata, bilo je 
teško protumačiti.
44 
Ista pomutnja može se vidjeti i među programskim pokazateljima navedeni -
ma pod proračuni, planovi upravljanja i godišnja izvješća o radu GU-a za 
međunarodnu suradnju i razvoj . Za potrebe praćenja provedbe programa ti 
su dokumenti također trebali obuhvaćati pokazatelje za procjenu uspješnosti 
intervencije EU-a u pogledu uporabe resursa i postignutih rezultata. Dokumenti 
su se temeljili na četirima ciljevima19, pri čemu su se pokazatelji, ciljne vrijednosti 
i rezultati mijenjali svake godine. Okvir 2.Pokazatelji povezani s ciljem jačanja veza između migracije i razvoja
 οbroj projekata koji su obuhvaćali zajednice u dijaspori u EU-u, a čiji je cilj bio razvoj zemalja podrijetla
 οbroj proizvodnih ili razvojnih aktivnosti u koje su bili uključeni migranti, migranti povratnici ili zajednice 
iseljenika
 οtransparentnost, pouzdanost i trošak službi za financijske prijenose
 οrazina financijske pismenosti u kućanstvima migranata
 οbroj stručnjaka iz trećih zemalja za upravljanje migracijskim tokovima
 οbroj zakonodavnih dokumenata o pitanjima migracije izrađenih ili donesenih u trećim zemljama
 οokviri za dijalog i suradnju o temi migracije među trećim zemljama te između trećih zemalja i Europske unije
 οbroj aktivnosti ili kampanja kojima se podiže svijest
 οbroj stručnjaka iz trećih zemalja za prikupljanje i analizu podataka o migraciji
19 Posebnim su ciljevima 
obuhvaćeni migracija i razvoj, 
zakonita i radna migracija, 
ograničavanje neregularne 
migracije te promicanje azila 
i međunarodne zaštite. Zaštita 
prava migranata i mjere za 
rješavanje trgovanja nisu 
obuhvaćeni posebnim ciljem. 
U godišnjem planu upravljanja 
i godišnjem izvješću o radu 
naveden je peti posebni cilj za 
2011. godinu (no ne i poslije) 
koji se odnosio na uključivanje 
migracije u politički dijalog sa 
zemljama koje nisu 
članice EU-a.
24
Potrebno je poboljšati usklađenost ciljeva, utvrđivanje 
potreba partnerskih zemalja i instrumente za praćenje
45 
Također je bilo vrlo malo usklađenosti između tih pokazatelja i onih u strateškom 
okviru TPMA-e. Stoga se devet pokazatelja za prvi cilj strateškog okvira (jačanje 
veze između migracije i razvoja) smanjilo na dva u proračunu za 2011., odnosno 
samo jedan u proračunu za 2012. pa opet na dva u proračunu za 2013. Nijedan 
od tih pokazatelja nije bio naveden u svakoj od tih triju godina. Pokazatelji koji 
su odabrani za izvješća o radu Komisije (tri 2011., četiri 2012. i tri 2013.) nisu uvijek 
bili navedeni u proračunu i samo su djelomično bili usklađeni s njim.
46 
Primjeri u  okviru 3.  pokazuju neusklađenost pokazatelja prvog programskog cilja 
i njihovo često mijenjanje tijekom vremena. Okvir 3.Jačanje veza između migracije i razvoja: neusklađeni i nestabilni pokazatelji
 οU godišnjem izvješću o radu za 2011. godinu GU-a za međunarodnu suradnju i razvoj pokazatelj broja 
lokalnih poduzeća koja primaju potporu iz programa koje financira EU u okviru 1. posebnog cilja (jačanje 
veza između migracije i razvoja) nije odgovarao pokazateljima u strateškom okviru Tematskog programa 
za migracije i azil. On se nije upotrijebio u godišnjim izvješćima o radu za 2012. i 2013. godinu.
 οU proračunu za 2012. godinu jedini pokazatelj tog cilja bio je broj lokalnih poduzeća koja primaju pomoć. 
U godišnjem izvješću o radu za istu godinu za taj su cilj navedena četiri pokazatelja: troškovi radnika migra -
nata za prijenos sredstava u zemlju podrijetla, opseg sudjelovanja organizacija u dijaspori u razvoju migracij -
skih projekata, broj zemalja koje nisu članice EU-a kojima se pruža potpora za izradu i provedbu strategije mi -
gracije i/ili uključivanje pitanja migracije u razvojne strategije te geografska pokrivenost migracijskih profila.
25
Potrebno je poboljšati usklađenost ciljeva, utvrđivanje 
potreba partnerskih zemalja i instrumente za praćenje
47 
Pokazatelji odabrani za druge programske ciljeve rijetko su bili bolje usklađeni. 
Cilj promicanja zakonite migracije povezane s radom pratio se usklađenim poka -
zateljem u proračunima i godišnjim izvješćima o radu za razdoblje 2010.–2013., 
a riječ je o „broju sporazuma o prijenosu vještina i programima kružne migraci -
je“. Međutim, u strateškom okviru TPMA-e taj je pokazatelj definiran kao „stopa 
povratka migranata uključenih u kružne programe“.
48 
Naposljetku, kao što je prethodno navedeno, u strateškim dokumentima TPMA-e 
nisu bile navedene ciljne vrijednosti. One su bile utvrđene u proračunima (po -
glavlje 19 02 za 2013. godinu), no često su se odnosile samo na određene zemlje 
ili regije ili nisu bile ažurirane. Kvantitativne informacije o tim ciljnim vrijednosti -
ma stoga su bile nedovoljne ili su izostale, a pokazatelji su se smatrali nevažnima 
kada je njihova funkcija bila kvantificiranje pojave i praćenje njezina napretka 
tijekom vremena. Primjerice, isti su rezultati dobiveni 2009. i 2010. godine za po -
kazatelj broja neregularnih useljenika koje su otkrile i ponovno prihvatile zemlje 
koje nisu članice EU-a, a za koji je odabrana jednaka ciljna vrijednost u proračuni -
ma za 2012. i 2013. godinu. Komisija je utvrdila novi niz pokazatelja za razdoblje 
2014.–2020. Iako je došlo do određenih poboljšanja, nedostatci koji se ponavljaju 
uključuju, primjerice, izostanak polaznih i ciljnih vrijednosti.
49 
U samim smo projektima pronašli iste nedostatke i neusklađenost s pokazatelji -
ma utvrđenima u strateškim i proračunskim dokumentima. GU za međunarodnu 
suradnju i razvoj nastoji pratiti dobivene rezultate s pomoću pokazatelja uvršte -
nih u tablicu u Excelu (vidjeti odlomak 54.). Međutim, postojala je neusklađenost 
između pokazatelja utvrđenih na razini projekata i pokazatelja u tablici u Excelu, 
godišnjem izvješću o radu i strateškom okviru za TPMA. Nadalje, predstavljeni 
rezultati često su bili nepotpuni. U 18 projekata obuhvaćenih revizijom (u uzorku 
od 23 projekta) koji su uvršteni u tablicu u Excelu potpuni su rezultati navedeni 
u samo tri slučaja, djelomični u osam, a u preostalih sedam nisu uopće prikazani. 
Tim čimbenicima narušena je pouzdanost tablice u Excelu i njezina djelotvornost 
u mjerenju postignutih rezultata i napretka.
26
Potrebno je poboljšati usklađenost ciljeva, utvrđivanje 
potreba partnerskih zemalja i instrumente za praćenje
50 
Primijetili smo da je podatke o rezultatima TPMA-e navedene u godišnjem izvje -
šću o radu prikupilo osoblje Komisije odgovorno za projekt na temelju ad hoc  
zahtjeva, a ne u okviru trajnog i sustavnog postupka prikupljanja informacija. 
Činjenica je da postojeći mehanizmi ne pružaju sustavan prikaz poduzetih aktiv -
nosti koji se temelji na nizu stabilnih i usklađenih pokazatelja (u slučaju TPMA-e). 
Nije postojala ni matrica korelacijskih ciljeva i pokazatelja na svim razinama izme -
đu projekata i godišnjeg izvješća o radu. Naposljetku, većina sredstava utrošenih 
za politiku u području vanjske migracije ne potječe iz TPMA-e, nego iz drugih 
instrumenata za potrošnju sredstava EU-a. Međutim, kad je riječ o migraciji, u go -
dišnjem izvješću o radu (GU-a za međunarodnu suradnju i razvoj) obuhvaćena je 
samo provedba proračunskog poglavlja o TPMA-i i nisu pružene informacije o po -
glavljima koja obuhvaćaju druge instrumente za potrošnju. Ni u jednom drugom 
dokumentu nisu pruženi konsolidirani rezultati za sve instrumente za potrošnju.
51 
Provedba politike EU-a u području vanjske migracije bila je u manjoj ili većoj 
mjeri obuhvaćena i mnogim drugim izvješćima20. U tim su izvješćima pružene 
informacije o napretku postignutom u različitim područjima politike i oni se nisu 
posebno usmjerili na pregled rezultata postignutih na temelju potrošnje sredsta -
va EU-a u tom području.
Bilo je teško provjeriti geografske i tematske prioritete
52 
U Globalnom pristupu migraciji i mobilnosti zemlje europskog susjedstva navode 
se kao geografski prioritet. Za tematske programe (uključujući TPMA) u europ -
skom susjedstvu izdvojeno je u okviru Instrumenta za razvojnu suradnju 465 mili -
juna eura (od ukupno otprilike 5,6 milijardi eura za razdoblje 2007.–2013.)21.20 Primjerice, izvješće o provedbi 
GAMM-a, godišnje izvješće 
o napretku država u okviru 
europske politike susjedstva, 
izvješća EU-a o dosljednosti 
politike razvoja, novosti Radne 
skupine za Sredozemlje, 
izvješća o napretku akcijskog 
plana za liberalizaciju viznog 
režima, godišnja izvješća 
o useljavanju i azilu 
(uključujući radne dokumente 
službe), evaluacije sporazuma 
EU-a o ponovnom prihvatu, 
izvješće Europske mreže za 
mikrofinanciranje pod 
naslovom A Descriptive Analysis 
of the Impacts of the Stockholm 
Programme 2010–2013  
(Deskriptivna analiza učinaka 
Stochkolmskog programa 
2010.–2013.), strateški pregled 
EUBAM-a u Libiji i dvogodišnje 
novosti SCIFA-e, odnosno 
Strateškog odbora za 
imigraciju, granice i azil pri 
Vijeću, o djelovanju EU-a 
u pogledu migracijskih 
pritisaka.
21 Članak 38. stavak 4. Uredbe 
(EZ) br. 1905/2006.
27
Potrebno je poboljšati usklađenost ciljeva, utvrđivanje 
potreba partnerskih zemalja i instrumente za praćenje
53 
Tijekom revizije bilo je teško procijeniti je li potrošnja bila usklađena s tim pri -
oritetima jer nije bilo moguće utvrditi ukupan iznos utrošenih sredstava EU-a 
kojima se tereti proračun EU-a za financiranje mjera vanjske migracije u zemlja -
ma susjedstva. U  prilogu II.  navode se iznosi ugovoreni za potrošnju u području 
migracije za razdoblje 2007.–2013., koji ukupno čine otprilike 1,4 milijarde eura. Te 
su podatke pružili GU za međunarodnu suradnju i razvoj i GU za susjedsku politi -
ku i pregovore o proširenju i u njima se ne vide pojedinosti o stvarnim uplatama.
54 
Te smo informacije analizirali na temelju tablice u Excelu22 koju vodi GU za me -
đunarodnu suradnju i razvoj i u kojoj su objedinjeni svi rashodi u tom području. 
Tablica u Excelu obuhvaća sve rashode nastale od 2001. godine. Iznosi zabilježeni 
za razdoblje 2007.–2013. potječu iz sedam instrumenata za potrošnju sredstava 
EU-a23. Međutim, te brojke nisu bile potpune: podatci o rashodima koji se ne 
odnose na TPMA nisu redovito ažurirani od 2012. godine. Od 23 ugovora u uzorku 
obuhvaćenom revizijom njih pet (u ukupnoj vrijednosti od 22,8 milijuna eura) nije 
bilo uvršteno u tablicu u Excelu.
55 
Podatci u tablici u Excelu dobiveni su iz financijskog informacijskog sustava 
Komisije pod nazivom CRIS (zajednički informacijski sustav Relex), koji je Komi -
sija uvela 2002. godine kako bi olakšala upravljanje vanjskim djelovanjem. CRIS 
je glavni referentni informacijski sustav za upravljanje vanjskim djelovanjem 
i njegovo dokumentiranje. U našem tematskom izvješću o CRIS-u24 iz 2012. godi -
ne primijetili smo određene nedostatke u sustavu koji se osobito mogu pripisati 
činjenici da kodovi za podatke CRIS-a nisu bili prikladno definirani. Slijedom toga, 
konsolidacija podataka u CRIS-u postala je posebno složena i sklona pogreška -
ma, zbog čega je postalo nemoguće jednostavno dobiti od CRIS-a objedinjene 
podatke o vanjskoj pomoći prema zemlji korisnici, instrumentu za potrošnju ili 
politici EU-a.22 Tablica u Excelu nije 
namijenjena za izvješćivanje 
o projektnim rashodima 
u stvarnom vremenu.
23 TPMA, dio DCI-ja koji se ne 
odnosi na TPMA, ERF, ENPI, 
EIDHR, Instrument za 
stabilnost i IPA.
24 Tematsko izvješće br. 5/2012 
„Zajednički informacijski 
sustav o vanjskim odnosima 
(CRIS)“ ( http://eca.europa.eu ).
28
Potrebno je poboljšati usklađenost ciljeva, utvrđivanje 
potreba partnerskih zemalja i instrumente za praćenje
56 
Komisija upotrebljava kodove koje je odredio OECD25 kako bi kategorizirala ugo -
vore prema sektoru djelovanja. Međutim, ne postoje posebni kodovi za migraciju 
u području pomoći za javni razvoj. Slijedom toga, dodjela pojedinačnih kodova 
za ugovore prepuštena je voditeljima programa koji odabiru neki od postojećih 
kodova. To dovodi do neusklađenosti između upotrijebljenih kodova i danih 
sektora. Ta primjedba vrijedi i za određeni broj ugovora koje je Sud obuhvatio 
revizijom (vidjeti okvir 4. ). Tim načinom obrade izostavljena je svaka relevantna 
analiza raščlanjenih geografskih ili tematskih rashoda i nije omogućen cjeloviti 
pregled potrošnje. Okvir 4.Primjeri neprikladnog kodiranja potrošnje u području vanjske migracije
Nabava 54 vozila s pogonom na četiri kotača za ukrajinsku službu za kontrolu granica evidentirana je pod 
kodom 15 110 (javni sektor i politika administrativnog upravljanja), no mogla je biti evidentirana i pod ko -
dom 15 130 (potpora institucijama čiji je cilj podupiranje reforme sigurnosnih sustava). Projekt pod nazivom 
„Pružanje potpore u izradi aktivnosti i zapošljavanju u zemljama Magreba – migracija kao potpora lokalnog 
razvoja“ evidentiran je pod kodom 15 150 (demokratsko sudjelovanje i društvo) umjesto pod kodom 13 010 
(zapošljavanje i politika administrativnog upravljanja). Međutim, nijedan od tih kodova ne odgovara migracij -
skim projektima, niti ih određuje kao takve.
Ne postoji kod za migracijske projekte koji ne zadovoljavaju kriterije OECD-a prema kojima bi ih se rasporedilo 
pod projekte pomoći za javni razvoj, na što je Europski parlament upozorio još 2011. godine26. Unatoč tome, 
Komisija im i dalje katkad pogrešno dodjeljuje kod, kao što je slučaj s projektima SaharaMed  i Seahorse  za Sre -
dozemlje27, koji su obuhvatili neke važne aktivnosti koje ne zadovoljavaju uvjete OECD-a.
26 Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2011. o Uredbi (EZ) br. 1905/2006 kojom se uspostavlja instrument financiranja za razvojnu 
suradnju: stečeno iskustvo i izgledi za budućnost.
27 To je primijećeno 2010. godine u srednjoročnom pregledu programa TPMA, u kojemu su ispitani projekt Seahorse  za Atlantik i drugi projekti te je 
navedeno da cijeli niz projekata u okviru programa TPMA nema kod.25 Organizacija za gospodarsku 
suradnju i razvoj – Odbor za 
razvojnu pomoć.
29
Potrebno je poboljšati usklađenost ciljeva, utvrđivanje 
potreba partnerskih zemalja i instrumente za praćenje
57 
Ispitali smo mjeru u kojoj je potrošnja u okviru TPMA-e bila dodijeljena europ -
skom susjedstvu, prvom prioritetu GAMM-a (vidjeti odlomak 9.). Geografska 
raspodjela rashoda prikazana je na slici 3.  u nastavku. Međutim, riječ je samo 
o procjeni jer su neki ugovori obuhvaćali više od jedne zemlje ili regije (npr. glo -
balne mjere mogu se ticati i zemalja susjedstva). Analiza pokazuje da je otprilike 
polovica ugovora bila dodijeljena drugim regijama, čak i ako je znatan udio ugo -
vora bio posvećen zemljama susjedstva. Međutim, u razdoblju 2007.–2013. 42 % 
ukupnih iznosa bilo je ugovoreno u istočnom i južnom susjedstvu (odnosno 59 % 
ako se kombinira s globalnim djelovanjem), što se ne može s pravom smatrati 
visokim geografskim prioritetom, nego bi se čak moglo smatrati nedovoljnom 
koncentracijom dostupnih sredstava za rješavanje sve veće nestabilnosti u po -
dručju migracije. Slika 3.Kumulativna geografska raspodjela ugovora iz TPMA-e za razdoblje 2007 .–2013.
Izvor : Europski revizorski sud na temelju podataka koje je pružila Komisija.Istočno i južno susjedstvo Globalno djelovanje, uključujući susjedstvo Ostatak svijeta, osim susjedstva100 %38 %42 %41 %44 %47 %42 %
29 %23 %13 %14 %14 %17 %
33 %35 %46 %42 %39 %41 %
19,087,6107,8185,9213,5267,9375,0
2007. 2008. 2009. 2010. 2011. 2012. 2013.u milijunima400
350
300
250
200
150
100
50
0
30
Potrebno je poboljšati usklađenost ciljeva, utvrđivanje 
potreba partnerskih zemalja i instrumente za praćenje
58 
Također je bilo teško kvantificirati način na koji se sredstva raspodjeljuju na ra -
zličita tematska područja jer određene mjere pripadaju u nekoliko tema. Ukupni 
rashodi za TPMA-u za razdoblje 2007.–2013. prikazani su na slici 4 . u nastavku.Slika 4.Kumulativna tematska raspodjela ugovora iz TPMA-e za razdoblje 2007 .–2013.
Izvor : Europski revizorski sud na temelju podataka koje je pružila Komisija.u milijunima400
350
300
250
200150
100
50
0
2007. 2008. 2009. 2010. 2011. 2012. 2013.
Sprječavanje i otkrivanje neregularne migracije Promicanje zakonite i radne migracijeAzil i međunarodna zaštita Jačanje veze između migracije i razvojaPrava migranata i borba protiv trgovanja ljudima Više tema19,087,6107,8185,9213,5267,9375,0
21 %
5 % 7 % 79 % 8 %32 %18 %12 %25 %79 %
11 %
14 %
30 %
8 %6 %8 %22 %22 %11 %30 %28 %
11 %
22 %
22 %
8 %
9 %23 %
19 %
19 %
22 %
9 %
8 %10 %12 %20 %20 %18 %20 %
31
Potrebno je poboljšati usklađenost ciljeva, utvrđivanje 
potreba partnerskih zemalja i instrumente za praćenje
59 
Slična analiza ugovora potpisanih u okviru Europskog instrumenta za susjedstvo 
za razdoblje 2008.–2013. pokazala je rezultate prikazane na slici 5 .Slika 5.Kumulativna tematska raspodjela ugovora iz ENPI-ja za razdoblje 2008.–2013.
Izvor : Europski revizorski sud na temelju podataka koje je pružila Komisija.Sprječavanje i otkrivanje neregularne migracije
Azil i međunarodna zaštita
Prava migranata i borba protiv trgovanja ljudimaPromicanje zakonite i radne migracije
Jačanje veze između migracije i razvoja
Više tema2008. 2009. 2010. 2011. 2012. 2013.400
350
300
250
200
150
100
50
0u milijunima
1949171222232367
68 %7 %17 %7 %
32
Potrebno je poboljšati usklađenost ciljeva, utvrđivanje 
potreba partnerskih zemalja i instrumente za praćenje
60 
Kombinacija tih dviju tablica pokazuje da se većina aktivnosti dvaju glavnih 
europskih instrumenata za potrošnju u području vanjske migracije, tj. TPMA-e 
i ENPI-ja, usmjerava na sprječavanje ili otkrivanje neregularnog useljavanja (uk -
ljučujući kontrolu granica). Budući da su sigurnost i zaštita granica bili prevlada -
vajući elementi u europskoj potrošnji u području migracije, došlo je do zamjene 
drugih ciljeva istaknutih u Globalnom pristupu, primjerice razvoja veze između 
migracije i razvoja te, u partnerstvu sa zemljama koje nisu članice EU-a, naglaska 
na organiziranje djelotvornog upravljanja migracijom kako bi se u obzir uzele 
gospodarske potrebe zemalja domaćina, razvojne potrebe zemalja podrijetla 
i migrantska prava.
Intervencija se rasporedila na širokom geografskom 
području
61 
Potrošnja sredstava EU-a u području vanjske migracije obuhvatila je širok spek -
tar ciljeva, instrumenata i geografskih područja. To bi moglo ograničiti njezinu 
djelotvornost.
62 
Sredstva dodijeljena za pomoć zemljama koje nisu članice EU-a nisu bila dovoljna 
za ispunjavanje potrebe za brzim rastom koji proizlazi iz znatnog povećanja nere -
gularnog useljavanja u sredozemnoj regiji, osobito od 2013. godine. Budući da su 
projekti pripadali nizu tematskih prioriteta u mnogim zemljama, onemogućena 
je koncentracija kritične količine financijskih resursa u jednoj partnerskoj zemlji. 
Stoga je TPMA-om obuhvaćeno veliko geografsko područje i širok spektar inter -
vencija čija se priroda i opseg znatno razlikuju. Opseg djelovanja u okviru TPMA-e 
i ambicioznost njezinih ciljeva nisu bili razmjerni ograničenoj količini dostupnih 
resursa, što znači da zbog prevelike raširenosti projekata nije mogla nastati kri -
tična količina dovoljna za stvaranje bitnih rezultata u predmetnim zemljama. Ta 
situacija ograničila je sposobnost EU-a da zajamči da njegova intervencija doista 
izazove poticajan učinak u zemljama koje nisu članice EU-a ili da s njima razvije 
djelotvornu suradnju u migracijskim pitanjima. Budući da su resursi ograničeni, 
oni se moraju dodijeliti prioritetima koji pokazuju najveći potencijal za stvaranje 
dodane vrijednosti.
33
Potrebno je poboljšati usklađenost ciljeva, utvrđivanje 
potreba partnerskih zemalja i instrumente za praćenje
63 
Ista su opažanja navedena u strateškom dokumentu TPMA-e za razdoblje 2011.–
2013., u kojemu se navodi da „njezin velik geografski opseg i širok spektar ciljeva, 
u kombinaciji s ograničenim dostupnim resursima, dovodi do izostanka „kritične 
mase“, što znatno smanjuje njezin učinak u predmetnim zemljama i time sprječa -
va EU u uporabi takvih sredstava kao stvarni poticaj u suradnji sa zemljama koje 
nisu članice EU-a i djelotvornoj suradnji s vladama tih zemalja na tom polju“.
64 
To se također može vidjeti u projektu pod nazivom Zajednička inicijativa EU-a 
i UN-a za migraciju i razvoj, nad kojim je Sud proveo reviziju i čiji je cilj bio pružiti 
pomoć u jačanju pozitivnog učinka migracije i razvoja uključivanjem malih sudi -
onika i njihovim podupiranjem te širenjem globalnih najboljih praksi. Iako smo 
svjesni da je to bio pilot-program, došli smo do zaključaka sličnih onima koje je 
Komisija predstavila u svojoj evaluaciji te inicijative, u kojoj ju je kritizirala zbog 
nedostatka tematske i geografske usmjerenosti: „zbog obveze postojanja global -
nog programa i budući da je 50 % njegovih sredstava dodijeljeno zemljama koje 
potpadaju pod instrument ENPI (zemlje europskog susjedstva), a 50 % zemljama 
DCI-ja, nije postojala kritična količina projekata ni u jednoj zemlji ili regiji“.
65 
S obzirom na ograničenu količinu resursa koja je dostupna za rješavanje sve većih 
izazova u migraciji, postoji rizik da se djelovanje EU-a rasipa zbog nedostatka 
jasno utvrđenih i kvantificiranih prioriteta.
34
 Na djelotvornost potrošnje sredstava EU-a u području 
vanjske migracije (TPMA i ENPI) u zemljama južnog 
Sredozemlja i Istočnog partnerstva utjecali su 
određeni nedostatci
66 
Ispitali smo djelotvornost potrošnje sredstava EU-a, točnije jesu li projekti dobro 
izrađeni, jesu li rezultati izmjereni, je li provedba obavljena unutar propisanih 
rokova i jesu li postignuti planirani rezultati. Ispitivanje je uključivalo analizu pro -
jekata koje smo odabrali i svih dostupnih dokumenata za praćenje i evaluaciju. 
Iako smo pronašli niz nedostataka, utvrdili smo i ograničen broj dobrih praksi.
Zbog nedostataka u vezi s operativnim ciljevima 
i pokazateljima rezultata bilo je teško procijeniti 
djelotvornost projekata
67 
Za mjerenje rezultata nekog projekta, kvantificiranje postignutog napretka 
i određivanje mjere u kojoj su rezultati u skladu s izvornim ciljevima potrebno 
je odrediti operativne ciljeve i definirati izlazne proizvode na temelju polaznih 
i ciljnih vrijednosti (vidjeti Pojmovnik ).
68 
Ustanovili smo da su ciljevi projekta često određivani općenito, zbog čega je bilo 
iznimno teško procijeniti rezultate u odnosu na navedene ciljeve (vidjeti okvir 5. ). 
Pokazatelji rezultata često nisu odražavali postizanje ciljeva te su zapravo bili 
u obliku pokazatelja izlaznih proizvoda. Mali broj projekata obuhvaćenih revizi -
jom imao je pokazatelje s ključnim polaznim ili ciljnim vrijednostima za mjerenje 
napretka nastalog provedbom projekta.
35
Na djelotvornost potrošnje sredstava EU-a u području vanj -
ske migracije (TPMA i ENPI) u zemljama južnog Sredozemlja 
i Istočnog partnerstva utjecali su određeni nedostatciOkvir 5.Primjer rezultata koje je bilo teško izmjeriti
Projekt pod naslovom „Pružanje bolje zaštite imigrantima i jačanje kapaciteta za upravljanje miješanim migra -
cijskim28 tokovima u Alžiru“ imao je tri posebna cilja:
1. učvrstiti pravnu sposobnost i postupke u području migracija i azila radi upravljanja miješanim migracij -
skim tokovima i potrage za održivim rješenjima;
2. pomoći pri razvoju zaštite i humanitarne pomoći migrantima i tražiteljima azila, posebno onima iz osjetlji -
vih skupina;
3. podizati svijest i obavješćivati civilno društvo o problemima u pogledu miješanih migracijskih tokova.
i. Prvo, ti ciljevi nisu bili posebni (prema definiciji SMART ciljeva) jer se odnose na radnje koje su previše 
nejasne ili općenite da bi ih se kvantificiralo. Osim toga, u ugovoru se ne navodi neka stvarna metoda 
za mjerenje ostvarenja ciljeva. Primjerice, prvi i treći cilj trebali su se mjeriti s pomoću studija koje su 
objavile organizacije i novinskih članaka o svakom napretku primijećenom u području obuhvaćenom 
tim projektom.
ii. Drugo, mali je broj pokazatelja za mjerenje uspješnosti, a čak i ako su takvi pokazatelji mjerljivi, oni 
nisu bili kvantificirani i nisu uključivali polazne ili ciljne vrijednosti. Primjerice, jedna je od planiranih 
aktivnosti bio dobrovoljni povratak izbjeglica (npr. u Nigeriju) uz pomoć nekog talijanskog sindikata. 
Nije postojala procjena broja očekivanih povratnika ni analiza je li zemlja podrijetla spremna primiti 
migrante koji se vraćaju. Naposljetku, nisu pruženi nikakvi podatci o važnim i pouzdanim informaci -
jama koje bi trebalo prikupiti radi mjerenja rezultata. U tim okolnostima nije bilo moguće procijeniti 
koliko je projekt pridonio poboljšanju postojeće situacije.
iii. Treći cilj pokazao je iste nedostatke. Provedba se temeljila na organizaciji aktivnosti za podizanje 
svijesti civilnog društva i međuinstitucijski dijalog. Povezani pokazatelj bio je definiran na sljedeći 
način: „stupanj svijesti javnosti o posebnim potrebama osoba koje traže međunarodnu zaštitu“. Ti su 
pojmovi bili previše nejasni da bi ih se moglo vrednovati.
28 Pojam „miješana migracija“  odnosi se na složena kretanja stanovništva koja uključuju osobe koje se kreću istim rutama i koriste istim 
prijevoznim sredstvima, ali čiji su profili i razlozi putovanja različiti (Međunarodna organizacija za migracije (IOM)).
36
Na djelotvornost potrošnje sredstava EU-a u području vanj -
ske migracije (TPMA i ENPI) u zemljama južnog Sredozemlja 
i Istočnog partnerstva utjecali su određeni nedostatci
69 
TPMA je uspostavljena kako bi se ojačao kapacitet zemalja podrijetla i zemalja 
tranzita (vidjeti okvir 6. ). Njome se podupiralo inicijative za suradnju, a zemlje 
koje nisu članice EU-a poticalo se na dijeljenje iskustava i radnih metoda. Pro -
jektima TPMA-e obično su se financirali istraživanje, savjetnici, studijski posjeti 
državama članicama EU-a, kampanje za podizanje svijesti itd. Stoga su projekti 
TPMA-e često imali ciljeve ili aktivnosti čiji je učinak na migraciju bilo teško proci -
jeniti ili ga se moglo samo dugoročno procijeniti.
Čimbenici koji otežavaju djelotvornost
70 
Utvrdili smo da su planirani rezultati ostvareni u osam projekata. U trinaest dru -
gih projekata planirani rezultati djelomično su ostvareni. Oni su se često odnosili 
na ciljeve projekata koji su bili preširoki i teški za mjerenje. U jednom projektu 
ciljevi nisu bili ostvareni, no projekt je još bio u tijeku, a u jednom drugom pro -
jektu bilo je prerano za procjenu ostvarenja rezultata. U manjem broju slučajeva 
politička nestabilnost narušila je djelotvornost projekta. Naposljetku, čini se da su 
neki od projekata bili više usmjereni na interese država članica, čime se ograničio 
njihov učinak u partnerskim zemljama (vidjeti okvir 7. ).Okvir 6.Primjer izgradnje kapaciteta koji vodi k dugoročnim rezultatima
Projekti za jačanje migracija radne snage pomogli su Moldovi da s nizom država članica EU-a i onih koje nisu 
države članice ugovori bilateralne sporazume o radu i socijalnoj zaštiti te da započne pregovore o međuvladi -
nim sporazumima koji se odnose na migraciju zdravstvenih djelatnika.
37
Na djelotvornost potrošnje sredstava EU-a u području vanj -
ske migracije (TPMA i ENPI) u zemljama južnog Sredozemlja 
i Istočnog partnerstva utjecali su određeni nedostatci
71 
Uzimajući u obzir okolnosti i složenost migracijskih pitanja utvrdili smo kašnjenja 
u provedbi projekata. Ispitali smo u kojoj su mjeri odabrani projekti provedeni 
pravodobno i u kojoj su mjeri ostvareni njihovi rezultati u predviđenom vremen -
skom okviru. Devet projekata provedeno je unutar planiranih rokova, pet proje -
kata provedeno je uz kašnjenje kraće od 12 mjeseci, a u pet projekata kašnjenje je 
bilo dulje od 12 mjeseci. Četiri projekta još su bila u tijeku u vrijeme revizije. Okvir 7.Primjer djelomično djelotvornog projekta
Mreža Seahorse  za Sredozemlje
Svrha ovog projekta bilo je jačanje kapaciteta sjevernoafričkih vlada poboljšanjem nadzora nad granicama 
kako bi se zajamčila uspješnija borba protiv neregularnog useljavanja i nezakonitog trgovanja. Cilj je bio uspo -
staviti mrežu za Sredozemlje ( Seahorse ) kako bi se preko kontaktnih točaka u predmetnim afričkim državama 
omogućila brza i pouzdana razmjena informacija o neregularnom pomorskom useljavanju. Mreža Seahorse  za 
Sredozemlje bila je strateški važna za EU s obzirom na to koliko je važna za razvoj europskog sustava za nadzor 
nad granicama i razmjenu informacija EUROSUR29. Godinu nakon početka projekta malo se toga postignulo. 
Iako su uspostavljene određene aktivnosti (osposobljavanje, sastanci tehničkih radnih skupina i prva nacional -
na kontaktna točka), Libija je bila jedina zemlja koja se pridružila mreži, a u njoj je provedbi projekta ozbiljno 
naštetilo prevladavajuće ozračje nesigurnosti i nestabilnosti. Prihvaćanje Libije protivilo se stajalištima Komisi -
je koja je željela izbjeći politički nestabilne države. Alžirske su vlasti potvrdile da nisu spremne na sudjelovanje 
jer su poticaji neznatni, a sigurnosni zahtjevi preteški.
29 Kao što je naglasilo Vijeće za vanjske poslove 18. studenoga 2013. – dokument Vijeća br. 16 364/13 od 18. i 19. studenoga 2013.
38
Na djelotvornost potrošnje sredstava EU-a u području vanj -
ske migracije (TPMA i ENPI) u zemljama južnog Sredozemlja 
i Istočnog partnerstva utjecali su određeni nedostatci
72 
Ograničeni uspjeh bio je u nekim slučajevima posljedica političke nestabilnosti. 
Projekt SaharaMed  pokrenut je 2010. godine u uvjetima znatnih migracijskih 
tokova u Libiju i diljem Sredozemlja u Italiju. Provedba je počela prije revoluci -
je iz 2011. godine u Libiji te je nakon toga izmijenjena kako bi se uzelo u obzir 
novo stanje nakon revolucije. U općim crtama, ciljevi projekta bili su poboljšati ili 
učvrstiti sredstva za borbu protiv neregularnog useljavanja, spriječiti ili presresti 
neregularno useljavanje na obali Sredozemlja, istražiti i kazneno goniti nezako -
nito trgovanje, pogotovo ljudima, te učinkovito upravljati ne samo postupanjem 
s migrantima uhićenima u skladu s međunarodnim propisima nego i operacija -
ma potrage i spašavanja. Politička nestabilnost u zemlji i nedostatci u upravlja -
nju projektima doveli su do 12-mjesečne odgode u 2011. godini, nakon čega je 
došlo do 12-mjesečnog produljenja, a zatim do dodatnih sedam mjeseci odgode 
2014. godine, kao i gubitka određenog dijela ulaganja. Prema financijskom izvje -
šću dostupnom u vrijeme revizije, od ukupno 10 milijuna eura samo su 3 mili -
juna eura potrošena u okviru projekta, s tim da je Komisija dala predujam od 
5,8 milijuna eura kad je provedba počela. S obzirom na složenost situacije neke 
usluge kojima se podupiru operacije spašavanja i borba protiv trgovanja ljudima 
na moru, kao što je isporuka vozila hitne pomoći ili popravak brodova oštećenih 
tijekom rata, nisu pružene u vrijeme revizije.
73 
U prethodnim odlomcima opisan je niz nedostataka koji utječu na djelotvornost 
projekta. Utvrdili smo i nekoliko slučajeva u kojima su ti nedostatci pravilno rije -
šeni, što je pozitivno utjecalo na djelotvornost projekata o kojima je riječ. Okvir 8.Primjer dobre prakse
Jedan je od takvih primjera projekt pod naslovom „Promicanje poštovanja prava subsaharskih migranata 
u Maroku“. Tim se projektom, koji je započeo u siječnju 2013. godine (2 milijuna eura) i koji je još u tijeku, 
nastojalo pomoći u promicanju poštovanja prava subsaharskih migranata u pokrajinama oko Rabata, Tan -
gera i Casablance. Projekt je bio dobro osmišljen, odgovorio je na lokalne potrebe i postavio ograničen broj 
operativnih ciljeva (npr. „poboljšati način na koji se migranti primaju i smanjiti rizik od općeg isključenja“) te 
konkretne očekivane rezultate (npr. otprilike 4 500 migranata iz iznimno osjetljivih skupina smješteno je u tri 
ogledna prihvatna centra, a institucijski su partneri priznali i poštovali prava migranata), a utvrđeni su mjerljivi 
pokazatelji zajedno s izvorima i kanalima za njihovo provjeravanje.
Detaljno izvješće pruženo je na temelju provjerljivih činjenica koje jasno pokazuju da su ciljevi postupno 
postignuti (u vrijeme revizije, međutim, bilo je prerano za analizu ukupnog učinka ili ishoda projekta). Projekt 
se provodi u bliskoj suradnji s drugim donatorskim inicijativama i njime se pokušava aktivno uključiti vladu 
i tijela lokalne vlasti. Delegacija EU-a redovito prima izvješća i provodi stalno praćenje.
39
Na djelotvornost potrošnje sredstava EU-a u području vanj -
ske migracije (TPMA i ENPI) u zemljama južnog Sredozemlja 
i Istočnog partnerstva utjecali su određeni nedostatci
Problemi u pogledu djelotvornosti u trima ključnim 
područjima
74 
U sljedećim odjeljcima riječ je o djelotvornosti u trima ključnim područjima:
 ο vezi između migracije i razvoja (pozitivan učinak migracije na razvoj), što je 
jedan od prioriteta EU-a;
 ο mjerama potpore za povratak i ponovni prihvat;
 ο zaštiti ljudskih prava, što je međusektorski cilj koji je potrebno uključiti u sve 
projekte.
Veza između migracije i razvoja
75 
Veza između migracije i razvoja jedan je od četiriju prioriteta Globalnog pristupa 
migraciji i mobilnosti (GAMM) (vidjeti odlomak 7.). U vrlo općim crtama spominje 
se i u Uredbi o Instrumentu za razvojnu suradnju (DCI): „maksimalno povećanje 
razvojnog učinka povećane regionalne i globalne mobilnosti ljudi, a posebno 
dobro vođene migracije radne snage, poboljšanje […] zajedničkog razumijevanja 
veza između migracije i razvoja“. To je jedna od ključnih aktivnosti četvrtog stupa 
(„nova politika o zakonitoj migraciji“) europskog plana o migracijama koji je izda -
la Komisija u svibnju 2015.
76 
Vodeći projekt tematskog programa u ovom području bila je zajednička inicija -
tiva za migracije i razvoj, čiji je proračun iznosio 15 milijuna eura, a provedena je 
u suradnji s Programom Ujedinjenih naroda za razvoj. Opći cilj te inicijative bio 
je doprinijeti jačanju pozitivnog učinka migracije uključivanjem malih sudionika 
i širenjem globalnih najboljih praksi. Postavljena su tri posebna cilja:
(a) ojačati kapacitete malih sudionika kako bi bili djelotvorniji u osmišljavanju 
i provedbi svojih migracijskih i razvojnih inicijativa;
(b) olakšati umrežavanje i dijeljenje znanja između stručnjaka za migracije 
i razvoj;
(c) davati preporuke stručnjacima i donositeljima politika te ih širiti na nacional -
noj i međunarodnoj razini.
40
Na djelotvornost potrošnje sredstava EU-a u području vanj -
ske migracije (TPMA i ENPI) u zemljama južnog Sredozemlja 
i Istočnog partnerstva utjecali su određeni nedostatci
77 
U vanjskoj evaluaciji iz 2011. godine30 već je napomenuto da su ti ciljevi bili 
previše nejasni da bi ih se odgovarajuće procijenilo. U njoj je istaknuto da bi se 
moglo smatrati da su bilo koji zamijećeni rezultati u skladu s ciljevima. Upravljački 
odbor Zajedničke inicijative za migracije i razvoj nije raspravljao o zaključcima te 
evaluacije.
78 
Ukupna uspješnost i rezultati Zajedničke inicijative za migracije i razvoj trebali 
su se mjeriti pokazateljima poput broja tečajeva osposobljavanja ostvarenih 
u području izgradnje kapaciteta, učestalosti komunikacije ili razine sudjelovanja 
u raspravama na internetu, broja preuzimanja, stvorenog i podijeljenog sadržaja, 
broja posjetitelja na virtualnom sajmu te priručnika o najboljim primjerima prak -
se migracija i razvoja. Tim se pokazateljima nije jasno pokazalo kako bi se pozi -
tivni učinak migracija na razvoj mogao povećati niti koji bi se posebni rezultati 
mogli postići u pogledu kvalitete i količine.
79 
Glavna postignuća Zajedničke inicijative za migracije i razvoj bili su osmišljavanje 
i pokretanje poziva za podnošenje prijedloga za 55 malih projekata, za provedbu 
u 16 zemalja, uključujući organizacije dijaspore koje postoje u 27 država članica 
EU-a, te priručnik o primjerima najbolje prakse kodificiran i sastavljen na temelju 
rezultata projekta. Projektom je također olakšano umrežavanje i dijeljenje znanja 
među stručnjacima za migracije i razvoj. Osim toga, projekt je postigao veliku 
zamijećenost na međunarodnim forumima poput Globalnog foruma za migracije 
i razvoj.
80 
Ispitali smo uzorak projekata pokrenutih nakon poziva za podnošenje prijedlo -
ga u okviru Zajedničke inicijative za migracije i razvoj. Rezultati su bili raznoliki: 
ciljevi su često bili preambiciozni ili je veza između migracije i razvoja bila neja -
sna, a nisu ni svi projekti bili održivi. U jednom projektu u Maroku žene iz regije 
s visokom stopom emigracije osnovale su zadruge u kojima su se mogle baviti 
održivim aktivnostima koje su donosile prihod (npr. prodavanje začina, vođenje 
slastičarnice) te steći osnovne vještine čitanja i pisanja. Zadruge su trebale biti 
osnovane uz blisku i aktivnu suradnju marokanske dijaspore u Italiji. Iako su za -
druge osnovane, uključenost marokanske dijaspore u Italiji nije bila značajna.30 Evaluacija Zajedničke 
inicijative za migracije i razvoj 
EK-a/UN-a, IBF International 
Consulting, 2011.
41
Na djelotvornost potrošnje sredstava EU-a u području vanj -
ske migracije (TPMA i ENPI) u zemljama južnog Sredozemlja 
i Istočnog partnerstva utjecali su određeni nedostatci
81 
Projekti koje smo ispitali imali su ograničen učinak i održivost te su se odnosili na 
razvoj, a ne na migracije. Pregledani projekti u Maroku, Gruziji i Alžiru uključivali 
su sudionike na lokalnoj razini i odnosili su se na vrlo mali broj ljudi. S obzirom 
na opći cilj Zajedničke inicijative za migracije i razvoj, koji je utvrđivanje primjera 
najbolje prakse, učinak opsežnog širenja nužno se ograničio.
Mjere potpore za povratak i ponovni prihvat: ograničeni 
učinak i nejednaka potpora zemalja koje nisu članice EU-a
82 
Politika EU-a o ponovnom prihvatu neregularnih migranata uvedena je 1999. go -
dine Ugovorom iz Amsterdama, kojim se Uniju ovlašćuje za pregovaranje i zaklju -
čivanje sporazuma o ponovnom prihvatu s državama koje nisu članice EU-a. Riječ 
je o sporazumima o suradnji kojima se olakšava zemlji podrijetla ili zemlji tranzita 
da izda propusnicu za državljane zemalja koje nisu članice EU-a i koji nemaju pu -
tovnicu te su u postupku udaljavanja. Politika je oblikovana u Direktivi o vraćanju 
iz 2008.31.
83 
EU je sklopio 17 sporazuma o ponovnom prihvatu, a među njima je pet spora -
zuma sa zemljama susjedstva. Osim toga, mnoge su države članice potpisale 
bilateralne sporazume sa zemljama koje nisu članice EU-a. Primjerice, Gruzija je 
potpisala sporazum o ponovnom prihvatu s EU-om te niz bilateralnih sporazuma 
o ponovnom prihvatu s državama članicama.
84 
Programima potrošnje sredstava EU-a za povratak i ponovni prihvat pružene su 
usluge migrantima koje je očekivao dobrovoljni ili prisilni povratak. Pomoć se 
pružala u vezi s integracijom u radnu sredinu i strukovnim osposobljavanjem, 
osnivanjem poduzeća i zdravstvenom skrbi. Programima se također pomagalo 
javnim upravama u postupanju s povratnicima i ponovno primljenim migranti -
ma s pomoću studija, razmjena i pomoći pri organizaciji kampanja za podizanje 
svijesti o rizicima neregularnog useljavanja i trgovanju ljudima.31 Direktiva 2008/115/EZ 
Europskog parlamenta i Vijeća 
od 16. prosinca 2008. 
o zajedničkim standardima 
i postupcima država članica za 
vraćanje državljana trećih 
zemalja s nezakonitim 
boravkom (SL L 348, 
24.12.2008., str. 98.).
42
Na djelotvornost potrošnje sredstava EU-a u području vanj -
ske migracije (TPMA i ENPI) u zemljama južnog Sredozemlja 
i Istočnog partnerstva utjecali su određeni nedostatci
85 
Od 23 projekta koja je Sud ispitao, pet ih se odnosilo na ponovni prihvat, a uku -
pna im je vrijednost iznosila 20,50 milijuna eura. Taj je iznos podijeljen između 
Europskog instrumenta za susjedstvo i partnerstvo (16,31 milijun eura) i Temat -
skog programa za migracije i azil (4,19 milijuna eura). Projekti su često bili mali, 
a njihovi rezultati i djelotvornost bili su ograničeni (vidjeti okvir 9. ).Okvir 9.Projekt ponovnog prihvata u Gruziji
Podrška gruzijskim migrantima koji se vraćaju/repatriraju i provedba sporazuma o ponovnom pri -
hvatu između EU-a i Gruzije
Svrha ovog projekta (u vrijednosti od 3 milijuna eura) bila je ojačati kapacitet vlade za postupanje s migranti -
ma koji se vraćaju/repatriraju, pomoći pri gospodarskoj i društvenoj integraciji gruzijskih državljana te osmisli -
ti informativnu kampanju.
Projektom se pridonijelo razvoju nacionalne strategije i zakonodavstva o migraciji. Osnovana su dva centra za 
profesionalno usmjeravanje i zapošljavanje kako bi se povratnicima pomoglo u ponovnoj integraciji. Međutim, 
u vrijeme revizije nije bilo jasno hoće li ti centri nastaviti s radom nakon završetka projekta s obzirom na to da 
su trebali nastaviti primati financijska sredstva iz EU-a preko Međunarodne organizacije za migracije (IOM), 
a ne lokalna sredstva.
Planiralo se da 700 osoba primi pomoć službe za popunjavanje radnih mjesta, no na kraju su pomoć primile 
423 osobe, od čega je 119 osoba našlo posao, a procijenjeno je da su 83 osobe zadržale radno mjesto na kraju 
projekta.
Konačna mjera bila je pružiti privremeni smještaj za 180 osoba. Samo je 13 osoba imalo koristi od te pomoći.
Pomoć pri uspostavljanju djelotvornog sustava za upravljanje ponovnim prihvatom u trima kavkaskim 
državama
Svrha ovog projekta (u vrijednosti od 1,5 milijuna eura) bila je pomoći pri uspostavljanju djelotvornog sustava 
za upravljanje ponovnim prihvatom u Armeniji, Azerbajdžanu i Gruziji. Države članice EU-a snosile su 20 % 
troškova projekta. Aktivnosti projekta obuhvatile su program jačanja kapaciteta i studijske posjete državama 
članicama EU-a (u studijskim posjetima sudjelovalo je devet dužnosnika), dok je 110 stranih državljana s pre -
bivalištem u Gruziji iskoristilo mogućnost potpomognute dobrovoljne repatrijacije. Projektom je na internetu 
uspostavljen elektronički sustav upravljanja slučajevima ponovnog prihvata kako bi države članice mogle 
registrirati i obrađivati prijave za ponovni prihvat. Nekoliko se država članica prijavilo u sustav 2014. godine, 
no još je bilo prerano za kvantificiranje postignuća na povećanju učinkovitosti.
43
Na djelotvornost potrošnje sredstava EU-a u području vanj -
ske migracije (TPMA i ENPI) u zemljama južnog Sredozemlja 
i Istočnog partnerstva utjecali su određeni nedostatci
86 
Postignuća projekata obuhvaćenih revizijom bila su ograničena zbog sljedećih 
razloga:
(a) Neke partnerske zemlje pogrešno doživljavaju politiku ponovnog prihvata 
kao sastavnicu sigurnosne politike EU-a. Često se politika ponovnog prihvata 
smatra kompromisnim rješenjem za olakšavanje dobivanja viza u istočnim 
državama ili trgovinskih sporazuma s vladama u južnim zemljama.
(b) Države članice ne pripremaju djelotvorno migrante koji žive u EU-u na povra -
tak u domovinu32.
(c) Naposljetku, mnogi migranti koji su se vratili ne znaju da je pomoć pri njiho -
vu ponovnom prihvatu dostupna te stoga poteškoće pri ponovnoj integraciji 
na koje mogu naići dovode do visoke stope ponovnog iseljavanja33.
Zaštita ljudskih prava: sadržana u projektima obuhvaćenima 
revizijom, no nije uvijek uspješno provedena
87 
Obveza poštovanja ljudskih prava navedena je u mnogim dokumentima, uklju -
čujući u komunikaciji koju je izdala Komisija nakon Arapskog proljeća34. U svojem 
prvom izvješću o Globalnom pristupu migraciji i mobilnosti Komisija je navela 
da izgradnja partnerstava za mobilnost ovisi o boljoj ravnoteži među tematskim 
prioritetima. Veću pozornost posebno je potrebno posvetiti „zakonitoj migraciji, 
ljudskim pravima i zaštiti izbjeglica“35. Pri donošenju izvješća Vijeće je ponovilo te 
zaključke.
88 
Utvrdili smo da se većina projekata obuhvaćenih revizijom u okviru svojih ciljeva 
zaista bavila pitanjem ljudskih prava – bilo izravno, bilo neizravno. Primjeri su za 
to promicanje prava migranata u Maroku i Alžiru te izgradnja prihvatnih centara 
za migrante prema međunarodnim standardima u okviru ukrajinskog programa 
za ponovni prihvat. Međutim, kad je riječ o ukrajinskim prihvatnim centrima, 
u praksi nije predviđeno nikakvo osposobljavanje kojim bi se tijelima koja uprav -
ljaju centrima pomoglo da poštuju međunarodne standarde za ljudska prava. 
Postupanje s migrantima, tražiteljima azila i izbjeglicama u Ukrajini više su puta 
kritizirale međunarodne organizacije i civilno društvo.32 Picard, E. i Greco Tonegutti, R., 
Study on the results of concrete 
migration and development 
projects financed from the 
Aeneas and TPMA programmes  
(Studija o rezultatima 
konkretnih migracijskih 
i razvojnih projekata koji se 
financiraju u okviru programa 
Aeneas i TPMA), listopad 2014., 
http://ec.europa.eu/
europeaid/sites/devco/files/
study-migration-and-
development-20  141 031_
en.pdf.
33 Prema studiji objavljenoj 
u okviru projekta CARIM-East 
40 % povratnika odlučno je 
u namjeri da se ponovno iseli 
zbog poteškoća na koje 
nailaze nakon repatrijacije. 
Mirian Tukhashvili, „The 
demographic and economic 
framework of circular 
migration in Georgia“ 
(Demografski i gospodarski 
okvir kružne migracije 
u Gruziji), napomena 
s objašnjenjem za projekt 
CARIM-East 12/89.
34 COM(2011) 303 završna verzija 
od 25. svibnja 2011. „Novi 
odgovor na promjene 
u susjedstvu“.
35 COM(2014) 96 završna verzija.
44
Na djelotvornost potrošnje sredstava EU-a u području vanj -
ske migracije (TPMA i ENPI) u zemljama južnog Sredozemlja 
i Istočnog partnerstva utjecali su određeni nedostatci
89 
Projekt SaharaMed , koji je dobio sredstva u visini od 10 milijuna eura za jačanje 
kapaciteta u rješavanju pitanja neregularnog useljavanja te sprječavanju i presre -
tanju neregularnih useljenika na području Sredozemlja, nije uključivao nikakve 
mjere predostrožnosti kojima bi se jamčilo poštovanje prava migranata, primje -
rice određenim aktivnostima ili kupnjom opreme. Pri procjeni rizika uopće nije 
uzet u obzir mehanizam za odgovaranje na kršenje ljudskih prava. Kada je, krajem 
2012. godine, Europski parlament pozvao na uspostavu djelotvornih mehaniza -
ma praćenja za zaštitu ljudskih prava36, voditelj projekta odgovorio je pozivajući 
talijansku nevladinu organizaciju da osnaži kapacitet libijskih vlasti radi pružanja 
zaštite. U mnogim se izvješćima pisalo o brojnim slučajevima kršenja ljudskih pra -
va u centrima za pritvor, a libijske su vlasti, unatoč službenom sporazumu, odbile 
pomoć nevladine organizacije37. Nevladina organizacija predložila je da se projekt 
SaharaMed  prekine 2013. godine te je projekt obustavljen. Projekt je 2014. godi -
ne nadopunjen drugim dvama projektima usmjerenima na zaštitu i poštovanje 
ljudskih prava migranata u Libiji38.36 Rezolucija Europskog 
parlamenta od 
22. studenoga 2012. 
o položaju migranata u Libiji 
(2012/2879(RSP)).
37 http://www.amnesty.org/en/
news/libya-refugees-asylum-
seekers-and-migrants-held-
indefinitely-deplorable-
conditions-2013 . – 06.-20; 
http://www.hrw.org/
news/2014/06/22/
libya-whipped-beaten-and-
hung-trees .
38 „Zaštita osjetljivih skupina 
stanovništva u Libiji“ 
(5 milijuna eura) i „Potpora 
sustavu azila i upravljanju 
migracijom u Libiji temeljena 
na pravima“ (10 milijuna eura).
45
 Otežana koordinacija među nekoliko 
partnera na različitim razinama
90 
Velik broj partnera u EU-u, državama članicama i zemljama koje nisu članice EU-a 
ima ulogu u upravljanju politikom migracija. Uključeno je nekoliko uprava i odjela 
Komisije (uključujući GU za međunarodnu suradnju i razvoj, GU za migracije 
i unutarnje poslove, GU za proširenje i, odnedavno, GU za susjedsku politiku i pre -
govore o proširenju te ESVD) u partnerstvu s državama članicama i zemljama koje 
nisu članice EU-a, čija se očekivanja mogu razlikovati.
Složeno upravljanje
91 
Organizacijska struktura za provedbu migracijske politike u institucijama EU-a 
(vidjeti prilog V. ) složena je. Postojali su nedostatci u vezama između velikih 
partnera – među upravama i odjelima Komisije te između Komisije u Bruxellesu 
i njezinih delegacija.
92 
Vijeće, Komisija i niz radnih skupina često su ponavljali potrebu da se poboljša 
unutarnja koordinacija među ključnim odjelima Komisije , posebno između 
GU-a za međunarodnu suradnju i razvoj i GU-a za migracije i unutarnje poslove, 
kao dviju važnih partnerskih glavnih uprava.
93 
Unatoč trudu Komisije da upravlja migracijama u raznim područjima svojih politi -
ka i odjelima (razvojna suradnja, susjedska politika, proširenje te vanjski i unutar -
nji poslovi), nije postojala uspješna strategija ni mehanizam kako bi se zajamčila 
koordinacija među područjima politike, fondovima i glavnim upravama.
94 
Financiranje GAMM-a važan je element njegove uspješne provedbe. Države člani -
ce mogu izravno doprinijeti njegovu financiranju te je stoga važno imati djelo -
tvoran mehanizam za koordinaciju. Međutim, nije postojao pregled financiranja 
na razini GAMM-a kojim bi se posebno utvrdilo tko što financira ili na koji se način 
sredstva dodjeljuju.
46
Otežana koordinacija među nekoliko  
partnera na različitim razinama
95 
Sud primjećuje nedavnu unutarnju reorganizaciju u Komisiji (npr. osnivanje kole -
gija povjerenika radi poboljšanja koordinacije).
96 
Koordinacija između GU-a za međunarodnu suradnju i razvoj i GU-a za migracije 
i unutarnje poslove interno je poboljšana uvelike zahvaljujući zaposlenicima GU-a 
za migracije i unutarnje poslove s iskustvom u području razvoja te zaposlenicima 
GU-a za međunarodnu suradnju i razvoj s iskustvom u području unutarnjih poslo -
va. Sada postoji bolje shvaćanje zajedničkog interesa djelovanja EU-a u područji -
ma migracija i razvoja.
97 
ESVD, koji je počeo s radom tek 2010./2011., nije mogao u potpunosti ostvariti 
svoju ulogu tijekom razdoblja obuhvaćenog revizijom unatoč pozornosti koju je 
Vijeće, kako je to navedeno u GAMM-u, pridavalo potrebi da se zbliže unutarnja 
i vanjska dimenzija politike EU-a u području migracije. To se djelomice može 
objasniti nedostatkom tematske stručnosti ESVD-a u područjima koja obuhvaćaju 
politiku u području migracije i azila. Taj je nedostatak Sud utvrdio u tematskom 
izvješću objavljenom 2014. godine39.
98 
Nedostatna koordinacija između Komisije u Bruxellesu i delegacija EU-a u par -
tnerskim zemljama također je dovela do nedjelotvornosti. Nedovoljna uključe -
nost delegacija u planiranje bila je štetna jer je utvrđeno da u većini projekata 
obuhvaćenih revizijom nije postojalo stvarno razumijevanje očekivanja partner -
ske zemlje i njezine posebne situacije.
99 
U određenoj je mjeri za te nedostatke bila odgovorna Komisija u Bruxellesu jer 
delegacijama nije pružila potrebne informacije, posebno u slučaju projekata 
u koje je uključeno nekoliko zemalja. Ustanovili smo da predmetne delegacije 
nisu uvijek bile obaviještene o tome. Komisija je također zanemarila praćenje po -
duzetih mjera u pogledu preporuka vanjskih ocjenjivača u vezi s objedinjavanjem 
primjera dobre prakse pronađenih u lokalnoj provedbi projekata.39 Tematsko izvješće br. 11/2014 
„Osnivanje Europske službe 
za vanjsko djelovanje“  
(http://eca.europa.eu ).
47
Otežana koordinacija među nekoliko  
partnera na različitim razinama
100  
Nedostatna koordinacija stoga je dovela do gubitka podataka i umnožavanja 
napora. Primjerice, djelotvornost projekta narušila se nepotrebnim ponavljanjem 
studija koje su već bile dostupne.
Partnerstva za mobilnost: potreba za razjašnjavanjem 
koordinacije
101  
Partnerstva za mobilnost stvaraju se na temelju standardnog modela koji se 
mijenja ovisno o potrebama, interesima i kapacitetu partnerske zemlje i EU-a. 
Ugovaranje i provedbu partnerstava o mobilnosti prati (na strateškoj razini i razi -
ni politike) radna skupina na visokoj razini za azil i migracije. Osim toga, tehničke 
i operativne aspekte provedbe prati stručna skupina koju čine predstavnici drža -
va članica, predmetnih uprava Komisije (GU za migracije i unutarnje poslove, GU 
za međunarodnu suradnju i razvoj i GU za susjedsku politiku i pregovore o proši -
renju), ESVD-a i relevantnih agencija EU-a.
102  
Koordinacija je i dalje potrebna kako bi se zajamčilo, na primjer, da države članice 
propisno i redovito ažuriraju i dijele „ljestvice s rezultatima“ partnerstava te da 
obavješćuju Frontex o bilateralnim projektima kako bi se izbjeglo umnožavanje.
Izgledi za budućnost
103  
Novi višegodišnji financijski okvir (2014.–2020.) i početak novoga mandata Ko -
misije krajem 2014. godine stvorili su prilike za poboljšanje koordinacije politike 
Unije u području vanjske migracije. Migracija se priznaje kao prioritet za novu 
Komisiju te je jedan povjerenik dobio posebnu odgovornost za to područje. U Eu -
ropskom migracijskom programu, koji je Komisija izdala u svibnju 2015. godine, 
navode se „četiri stupa za bolje upravljanje migracijama“ i poziva na „jaču pove -
zanost između različitih sektora politike, kao što su razvojna suradnja, trgovina, 
zapošljavanje, politike vanjskih i unutarnjih poslova“. Bolja suradnja sa zemljama 
podrijetla i zemljama tranzita, koju podupiru delegacije EU-a s aktivnijom ulo -
gom, pomoći će poboljšati praćenje postupaka ponovnog prihvata. Komisija 
također poziva na ulaganje više truda u povezivanje migracijske politike i politike 
razvoja povećavanjem razvojnih prednosti za zemlje podrijetla.
48
 Zaključci  
i preporuke
1. zaključak – Na potrošnju sredstava EU-a u području vanjske 
migracije utjecao je širok spektar ciljeva politike koji nisu 
u dovoljnoj mjeri raščlanjeni na operativne ciljeve popraćene 
pokazateljima rezultata. Potrebno je poboljšanje praćenja 
i evaluacije.
(a) Vanjska migracija provodila se nizom instrumenata za potrošnju, od kojih 
je svaki imao svoje ciljeve. Ti ciljevi nisu bili međusobno povezani, a instru -
menti nisu pružili jasnu strategiju kojom bi se utvrdila mjera njihova dopri -
nosa. Stoga je nejasno što se njima nastojalo postići na razini EU-a (vidjeti 
odlomke 27.–31.).
(b) Vrlo općeniti ciljevi tematskog programa nisu raščlanjeni na operativne cilje -
ve prilagođene potrebama partnerskih zemalja. Pokazatelji upotrijebljeni za 
praćenje obuhvatili su samo nekoliko ciljeva i nisu bili međusobno usklađeni. 
Također su bili skloni izmjenama tijekom vremena i nije ih se pažljivo pratilo. 
Brojčani podatci bili su oskudni i općenito nepouzdani. Postojala je neuskla -
đenost među pokazateljima koji se upotrebljavaju na različitim razinama 
politike (strateški okvir, proračun i godišnje izvješće o radu) te između tih 
pokazatelja i onih koji su utvrđeni na razini projekta (vidjeti odlomke 32.–47.).
(c) Nije postojala korelacijska matrica ciljeva i pokazatelja na svim razinama (od 
pojedinačnih projekata do godišnjeg izvješća o radu) za sve instrumente 
za potrošnju. Zbog toga se rezultati politike nisu mogli pratiti niti se o nji -
ma moglo pravilno izvješćivati na sveobuhvatan i usklađen način (vidjeti 
odlomke 49.–51.).
(d) Zbog nedostataka u informacijskim sustavima Komisije nije se moglo ustano -
viti u kojoj su se mjeri sredstva EU-a dodijelila (preko programa TPMA) glav -
nim prioritetima zemalja susjedstva. Zbog neuspješne kvantitativne procjene 
prioritetnih potreba nije bilo moguće procijeniti jesu li trenutačne razine 
potpore u zemljama susjedstva prikladne (vidjeti odlomke 52.–56.).
(e) Potrošnja u području vanjske migracije u zemljama susjedstva bila je obilježe -
na velikom tematskom i geografskom raznolikošću. Time se ograničila njezina 
djelotvornost jer je nemoguće sastaviti kritičnu količinu sredstava s pomo -
ću koje se mogu rješavati stvarne potrebe u prioritetnim regijama (vidjeti 
odlomke 58.–65.).
49 Zaključci i preporuke  
1. preporuka – Potrebno je pojasniti ciljeve, osmisliti, 
proširiti i poboljšati okvir za mjerenje uspješnosti te 
usmjeriti dostupna financijska sredstva na jasno utvrđene 
i kvantificirane ciljne prioritete
Komisija bi trebala uspostaviti jasne i posebne ciljeve politike koji će se provoditi 
s pomoću niza usklađenih instrumenata za potrošnju sredstava EU-a. Radi pove -
ćanja učinka Komisija bi sredstva trebala dodjeljivati aktivnostima i geografskim 
područjima u skladu s jasno utvrđenim i kvantificiranim prioritetima. Upravljanje 
proračunom i projektima trebalo bi biti dovoljno fleksibilno da se prilagodi brzim 
promjenama stanja. Komisija bi trebala zajamčiti da se pokazatelji rezultata, mjer -
ljive ciljne vrijednosti i polazne vrijednosti određuju na razini projekta na temelju 
poduzetih aktivnosti. Pokazatelji bi trebali ostati stabilni i usporedivi tijekom vre -
mena, a kvantitativne podatke trebalo bi sustavno prikupljati. Trebalo bi izraditi 
korelacijsku matricu ciljeva i pokazatelja na svim razinama i za sve instrumente 
potrošnje sredstava EU-a tako da se rezultati politike mogu pravilno predstaviti 
i da se o njima može izvješćivati na sveobuhvatan i usklađen način.
2. preporuka – Potrebno je razraditi primjereno kodiranje 
u informacijskim sustavima Komisije
Komisija bi trebala stremiti uvođenju primjerenog sustava kodiranja za aktivnosti 
u području vanjske migracije ili izraditi primjerenu metodologiju kako bi se omo -
gućio sveobuhvatniji pregled potrošnje u području migracije s ciljem utvrđiva -
nja i praćenja potrošnje sredstava EU-a u tom području (prema vrsti i mjestu) te 
dopuniti sustav kodiranja OECD-a/DAC-a.
2. zaključak – Na djelotvornost potrošnje sredstava EU-a 
u području migracije (TPMA i ENPI) u zemljama južnog 
Sredozemlja i Istočnog partnerstva utjecali su određeni 
nedostatci
(a) Zbog ambicioznih ili preopćenitih ciljeva često se nije moglo izmjeriti re -
zultate projekata. Pokazatelji rezultata često su imali oblik pokazatelja 
izlaznih proizvoda i stoga nisu pokazivali jesu li ciljevi bili postignuti (vidjeti 
odlomke 67.–72.).
(b) Cilj jačanja veze između migracije i razvoja bio je djelomično proveden. Su -
deći prema ispitanim projektima, doprinos migranata koji se vraćaju u svoju 
domovinu bio je ograničen (vidjeti odlomke 75.–81.).
50 Zaključci i preporuke  
(c) Projekti kojima se nastojalo olakšati povratak i ponovni prihvat imali su ogra -
ničene rezultate ponajprije zbog toga što su neke partnerske zemlje pove -
zanu politiku pogrešno doživljavale kao sastavnicu sigurnosne politike EU-a 
te su je teško prihvaćale. Nadalje, države članice nisu djelotvorno pripremale 
migrante za povratak u domovinu (vidjeti odlomke 82.–86.).
(d) Ciljevi većine projekata obuhvaćenih revizijom uključivali su, u teoriji, obvezu 
poštovanja ljudskih prava, ali utvrđeno je nekoliko slučajeva u kojima u praksi 
to nije bilo tako (vidjeti odlomke 87.–89.).
3. preporuka – Potrebno je poboljšati pripremu i odabir 
projekata
Komisija bi trebala poboljšati početno planiranje projekata tako što će zahtijeva -
ti relevantne, ostvarive i mjerljive ciljeve (te zajamčiti da su takvi zahtjevi jasno 
uključeni u ugovorne predloške i smjernice, a potom i da se primjenjuju). Pokaza -
telji projekata trebali bi uključivati pokazatelje rezultata.
4. preporuka – Potrebno je dodatno učvrstiti vezu između 
razvoja i migracija
Komisija bi trebala dodatno objasniti svoj pristup kojim se jamči da migracije po -
zitivno utječu na razvoj. Trebala bi se pobrinuti da se u programima i projektima 
stavlja veći naglasak na migracije te nastojati odrediti koje su politike potrebne za 
ostvarivanje pozitivnih učinaka.
3. zaključak – Koordinacija potrošnje sredstava EU-a 
u području vanjske migracije (TPMA i ENPI) među 
sudionicima na različitim razinama bila je otežana
Zbog složenih mehanizama upravljanja koordinacija među tijelima EU-a na svim 
razinama, posebice među glavnim upravama i između Komisije u Bruxellesu i de -
legacija EU-a u partnerskim zemljama, bila je nedostatna. Ne dovodeći u pitanje 
nedavno donesene inicijative u tom području, potrebna je dodatna racionalizaci -
ja. Na razini GAMM-a nije postojao pregled financiranja u kojem bi se razgraničilo 
što financira Komisija, a što države članice (vidjeti odlomke 91.–100.).
51 Zaključci i preporuke  
5. preporuka – Potrebno je voditi unutarnji i vanjski dijalog 
radi poboljšanja koordinacije
Komisija i ESVD trebali bi osnažiti kapacitete delegacija EU-a u pogledu migracij -
skih pitanja. Komisija bi trebala nastojati izraditi pregled financiranja kojim bi se 
razgraničilo tko što financira u okviru GAMM-a.
Revizorski sud usvojio je ovo izvješće na sastanku u Luxembourgu 
25. veljače 2016.
 Za Revizorski sud
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsjednik

52
 Prilozi
Partnerstva za mobilnost koja su sklopili EU, države članice EU-a i zemlje koje nisu 
članice EU-a
Kabo Verde Moldova Gruzija Armenija Maroko Azerbajdžan Tunis Jordan
Godina 2008. 2008. 2009. 2011. 2013. 2013. 2013. 2014.
EU X X X X X X X X 8
Francuska X X X X X X X X 8
Njemačka X X X X X X 6
Italija X X X X X X 6
Poljska X X X X X X 6
Švedska X X X X X X 6
Belgija X X X X 4
Bugarska X X X X 4
Češka X X X X 4
Nizozemska X X X X 4
Portugal X X X X 4
Rumunjska X X X X 4
Španjolska X X X X 4
Danska X X X 3
Grčka X X X 3
Litva X X X 3
Ujedinjena 
KraljevinaX X X 3
Cipar X X 2
Mađarska X X 2
Slovačka X X 2
Slovenija X X 2
Estonija X 1
Latvija X 1
Luksemburg X 1
Austrija 0
Hrvatska 0
Finska 0
Irska 0
Malta 0
Ukupno 
država članica4 15 16 10 9 8 10 11Prilog I.
53 Prilozi 
Rezervirani, ugovoreni i plaćeni iznosi u okviru vanjske dimenzije migracijske poli -
tike tijekom razdoblja 2007 .–2013. (u milijunima eura)
Proračunske obvezeUgovori prema 
vrijednostiBroj ugovora Plaćanja
TPMA 379,78 375 256 304,30
ENPI 376 64
DCI (osim TPMA-e) 190 64
ERF 156 27
EIDHR 7 43
IFS 5 4
IPA 309 76
UKUPNO 1 418 534 304,30
Podatci nisu dostupniPrilog II.
54 Prilozi 
Potrošnja za politiku u području vanjske migracije: nekoliko instrumenata za potroš -
nju sredstava EU-a sa zasebnim ciljevima i strategijama
 Instrument za razvojnu suradnju (1. DCI – TPMA, 2. DCI – drugi) : u važećoj su uredbi utvrđeni primarni 
i sveobuhvatni ciljevi, navode se ciljevi geografskih i tematskih programa i teži se ostvarenju ciljeva koji su 
utvrđeni u drugim dokumentima politike ili vanjskim dokumentima (milenijski razvojni ciljevi i ciljevi koje su 
odobrili Ujedinjeni narodi i druge međunarodne organizacije). Provodi se u svim zemljama koje nisu članice 
EU-a, osim u onima koje imaju pravo na pretpristupnu pomoć. Geografskim programima nisu obuhvaćene 
zemlje koje imaju pravo na sredstva iz Europskog razvojnog fonda, Europskog instrumenta za susjedstvo ili 
Instrumenta pretpristupne pomoći, a nisu obuhvaćene ni potpisnice partnerstva između AKP-a i EU-a (osim 
Južne Afrike).
3. Europskim instrumentom za susjedstvo i partnerstvo , kojim je djelomično obuhvaćena migracija, nisu 
određeni ciljevi politike. Važeća uredba odnosi se na postavljanje prioritetnih ciljeva u strateškim doku -
mentima za pojedinu zemlju ili regiju koje će naknadno donijeti Komisija. Ako EU prethodno nije dogovorio 
posebne ciljeve s određenom zemljom, trebalo je slijediti ciljeve politike EU-a (no nije navedeno koje).
4. Europski razvojni fond : odredbe ERF-a slične su odredbama instrumenta za razvojnu suradnju, no razlika 
je u tome što se on provodi u drugim zemljama, konkretno u 78 afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja (AKP). 
Stoga se ERF ne upotrebljava u zemljama susjedstva, no može se upotrijebiti, na primjer, za potporu migran -
tima koji se vraćaju iz zemalja susjedstva.
5. Instrumentom za stabilnost nastoji se riješiti velike rizike i prijetnje političkoj sigurnosti i razvoju. Uredbom 
su utvrđena dva opća cilja. Posebni se ciljevi utvrđuju u strateškim dokumentima za više zemalja, tematskim 
strateškim dokumentima i višegodišnjim okvirnim programima.Prilog III.
55 Prilozi 
6. Europskim instrumentom za demokraciju i ljudska prava  nastoji se učvrstiti demokraciju u zemljama 
koje nisu članice EU-a i poboljšati poštovanje ljudskih prava. Uredbom su utvrđena tri opća cilja, a posebni će 
se ciljevi utvrditi u strateškim dokumentima koje Komisija također upotrebljava za utvrđivanje ciljeva godiš -
njih akcijskih programa.
7. Instrumentom pretpristupne pomoći  pruža se financijsku i tehničku pomoć u procesu pristupanja za osam 
„zemalja koje su obuhvaćene proširenjem“. Uredbom su utvrđeni opći ciljevi, a posebni će se ciljevi utvrditi 
u višegodišnjim i godišnjim programima, kao i drugi ciljevi povezani s posebnim komponentama kao što je 
prekogranična suradnja. Stoga se IPA ne upotrebljava u zemljama južnog Sredozemlja i Istočnog partnerstva.Prilog III.
56 Prilozi 
Popis projekata obuhvaćenih revizijom
Instrument za 
financiranjeUgovorna 
godinaTrajanje  
(u mjesecima)NaslovFinancijska sredstva EU-a  
(u eurima)
Svijet
TPMA 20 07. 55Joint Migration and Development Initiative  (Zajednička inicijativa za 
migracije i razvoj)15 000 000
Istočno susjedstvo
ENPI 2008. 45Southern Caucasus Integrated Border Management (SCIBM)   
(Integrirano upravljanje granicama južnog Kavkaza)6 000 000
ENPI 2009. 71Readmission-related assistance and EUBAM flanking measures1  
(Pomoć u vezi s ponovnim prihvatom i popratne mjere EUBAM-a)4 864 050
ENPI 2009. 42Supporting the implementation of the migration and development 
component of the EU-Moldova Mobility Partnership  (Podrška provedbi 
komponente migracija i razvoja partnerstva za mobilnost između 
EU-a i Moldove)1 999 734
TPMA 2010. 36Effective government of labour migration and its skills dimensions  (Dje -
lotvorno upravljanje migracijama radne snage i vještinama radnika)1 507 501
TPMA 2010. 35Support reintegration of Georgian returning migrants and the imple -
mentation of EU-Georgia Readmission Agreement  (Podrška ponovnoj 
integraciji gruzijskih migranata povratnika i provedba sporazuma 
o ponovnom prihvatu između EU-a i Gruzije)3 000 000
ENPI 2011. 22Readmission-related assistance and EUBAM flanking measures  (Pomoć 
u vezi s ponovnim prihvatom i popratne mjere EUBAM-a)1 798 941
ENPI 2011. 48Readmission-related assistance and EUBAM flanking measures  (Pomoć 
u vezi s ponovnim prihvatom i popratne mjere EUBAM-a)9 532 400
TPMA 2011. 35Better managing the mobility of health professionals in the Republic 
of Moldova  (Bolje upravljanje mobilnošću zdravstvenih djelatnika 
u Republici Moldovi)2 000 000
TPMA 2011. 23Support to UNHCR activities in Eastern Europe in the context of EU 
Regional Protection Programmes – Phase II  (Podrška aktivnostima 
UNHCR-a u istočnoj Europi u okviru regionalnih programa zaštite 
EU-a – druga faza)1 500 000
TPMA 2012. 24Supporting the establishment of effective readmission management in 
Armenia, Azerbaijan and Georgia  (Podrška uspostavljanju djelotvor -
nog upravljanja ponovnim prihvatom u Armeniji, Azerbajdžanu 
i Gruziji)1 193 965
TPMA 2013. 36Strengthening the development potential of the EU Mobility Partnership 
in Georgia through targeted circular migration and diaspora mobilisa -
tion (Jačanje razvojnog potencijala partnerstva za mobilnost EU-a 
u Gruziji usmjerenom kružnom migracijom i mobilizacijom dijaspore)878 000Prilog IV.
1  U ovom je iznosu sadržana izmjena projekta u vrijednosti od 864 810 eura koju je Sud morao ispitati kako bi se dobila slika o cjelokupnom 
projektu.
57 Prilozi 
Instrument za 
financiranjeUgovorna 
godinaTrajanje  
(u mjesecima)NaslovFinancijska sredstva EU-a  
(u eurima)
Južno susjedstvo
TPMA 2008. 47Faciliter la création d’entreprises au Maroc grâce à la mobilisation de 
la diaspora marocaine installée en Europe (FACE-Maroc)1 497 305
TPMA 2008. 26Interactive Map on Irregular Migration Routes and Flows in Africa, the 
Middle East and the Mediterranean Region (I-Map)  (Interaktivna karta 
neregularnih migracijskih putova i tokova u Africi, na Bliskom istoku 
i Sredozemlju ( I-Map ))784 789
TPMA 2009. 59SaharaMed: Prevention and management of irregular migration flows 
from Sahara desert to Mediterranean Sea  (SaharaMed : sprječavanje 
neregularnih migracijskih tokova od pustinje Sahara do Sredoze -
mnog mora i upravljanje njima)10 000 000
ENPI 2010. 44 MEDSTAT III. 7 000 000
TPMA 2010. 36Algérie: Renforcer la protection des migrants et les capacités de 
gestion des flux migratoires mixtes1 915 916
TPMA 2011. 23Support to UNHCR activities in North Africa in the context of Regional 
Protection Programme  (Podrška aktivnostima UNHCR-a u sjevernoj 
Africi u okviru regionalnog programa zaštite)3 631 627
ENPI 2011. 40 EUROMED MIGRATION III  (EUROMED MIGRACIJA III.) 4 998 800
TPMA 2012. 35Promotion du respect des droits des migrants subsahariens au 
Maroc1 594 264
TPMA 2012. 36Soutenir la création d’activité et l’emploi au Maghreb - La migration 
au service du développement local1 875 000
TPMA 2013. 36Seahorse-Mediterranean network with MS (SP)  (Mreža Seahorse  za 
Sredozemlje s državama članicama (SP))4 500 000
TPMA 2013. 13Support to UNHCR activities in North Africa in the context of Regional 
Protection Programme  (Podrška aktivnostima UNHCR-a u sjevernoj 
Africi u okviru regionalnog programa zaštite)1 953 000
UKUPNO 89 025 292Prilog IV.
58 Prilozi 
Provedbeni mehanizmi za financijsku pomoć EU-a (vanjska dimenzija migracije i azila)Prilog V.
Izvor : Europski revizorski sud.Europsko vijeće
FRONTEX EUROPOL ETF EASOGU za humanitarnu
pomoćGU za migracije i unutarnje poslove1GU za međunarodnu suradnju
i razvojGU za susjedsku politiku
i pregovore o proširenju2Radna skupina
na visokoj razini za azil
i migracije
Agencije
EU-aVijeće Europske unije
Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD)
Glava 23.4 AMIF EDF5 DCI ENPI/ENI IPA/IPA II ISF Financijski instrumentiLEGENDA
Strateški odbor
za imigraciju, granice i azil
(SCIFA)
Radna skupina za razvojnu
suradnju (CODEV)
PI6IcSP7Nominalno pripada Vijeću za opće poslove
EUROPSKA SLUŽBA ZA VANJSKO DJELOVANJE
Europska komisija
1 Bivši GU za unutarnje poslove bio je odgovoran za primjenu fondova programa „Solidarnost i upravljanje 
migracijskim tokovima” od 2007. do 2013. godine. To su Fond za vanjske granice (EBF), Europski fond za povratak 
(RF), Europski fond za izbjeglice (ERF) i Europski fond za integraciju državljana trećih zemalja (EIF). Međutim, nijedan od tih fondova nije imao vanjsku sastavnicu za rashode u trećim zemljama, za razliku od fondova koji su ih naslijedili za razdoblje 2014.–2020.: Fond za azil, migraciju i integraciju (AMIF) i Fond za unutarnju sigurnost (ISF). 
2 GU za susjedsku politiku i pregovore o proširenju (bivši GU za proširenje)3 Zajednički programi za migraciju i mobilnost4 Humanitarna pomoć i civilna zaštita5 Ne primjenjuje se na zemlje susjedstva6 Instrumenti za partnerstvo7 Instrument za doprinos stabilnosti i miru (bivši Instrument za stabilnost (IFS))8 Sastavnica migracija i azila u programu Globalna javna dobra i izazovi (2014.–2020.)2014.+
EBF2007.–2013.
RF ERF EIFVijeće za vanjske 
posloveVijeće za pravosuđe
i unutarnje posloveVijeće za opće 
poslovePolitička  
rasprava
Pripremna tijela i radne skupine Vijeća Uspostavlja integriranu strategiju za suradnju 
EU-a s trećim zemljama
u području migracija i azila
 Priprema zaključke i preporuke Vijeća
o uzrocima i posljedicama
migracija i azila Pomaže odboru COREPER u vezi s pravnim, 
međusektorskim i strateškim pitanjima
u području migracija i azila te graničnim pitanjima
 Svake dvije godine priprema izvješća
o „Djelovanju EU-a u pogledu migracijskih 
pritisaka”Ostali
(npr. JAIEX, CATS, COSI)Geografske radne skupineUpravljanje /f_inancijskim instrumentima
Član upravnog odboraPrisustvuje sastancima
Linije izvješćivanja
 Humanitarna pomoć za izbjeglice 
i interno raseljene osobe Glavni izrađivač nacrta komunikacija Komisije o politici 
migracija
 Vodeći predstavnik Komisije u radnoj skupini na visokoj 
razini za azil i migracije
 Pregovara o pojednostavnjenju viznog režima, ponovnom 
prihvatu i partnerstvu za mobilnost, zajedničkim 
programima za migraciju i mobilnost3
 Vodi bilateralne dijaloge i dijaloge o regionalnoj migraciji
 Suocjenjivač poziva TPMA-e na podnošenje prijedloga Glavni izrađivač nacrta komunikacija 
Komisije o politici razvoja
 Izrađuje programe razvojne pomoći
u zemljama koje nisu članice EU-a na 
geografskoj i tematskoj osnovi
 Upravlja provedbom pomoći i nadzire je Odgovoran za europsku politiku susjedstva
 Do kraja 2014./uni00A0godine uprave za susjedsku politiku na 
istoku i jugu bile su dio GU-a za međunarodnu suradnju i razvoj
 Od kraja 2014./uni00A0godine GU za susjedsku politiku
i pregovore o proširenju preuzeo je od GU-a za međunarodnu suradnju i razvoj upravljanje instrumentom za europsko susjedstvoSlužba za instrument 
vanjske politike (FPI)
 Olakšava razmjenu 
informacija između država 
članica EU-a i zemalja podrijetla
 Sustavom ranog upozorenja 
podupire države članice EU-a koje su pod posebnim 
pritiskom
 Pridonosi provedbi 
Zajedničkog europskog sustava azila Olakšava i poboljšava 
primjenu mjera za upravljanje 
granicama EU-a te usklađuje aktivnosti država članica EU-a 
u njihovoj provedbi
 Analize rizika
 Operativna pomoć državama 
članicama EU-a i zemljama koje nisu članice EU-a (17) Pruža potporu partnerskim 
zemljama u području zakonitih migracija, posebno u vezi sa zapošljavanjem
i razvojem vještina (GU za 
obrazovanje i kulturu također je član upravljačkog odbora, 
GU za unutarnje poslove ima 
status promatrača) Procjena opasnosti od 
organiziranog kriminala (OCTA)
 Strateški sporazumi sa 
zemljama koje nisu članice EU-a
TPMA/
GPGC8 Odgovorna za operativne rashode 
vanjskog djelovanja EU-a, uključujući migracije i azil Doprinosi donošenju politika EU-a i konkretnim aktivnostima u vezi s vanjskom dimenzijom migracija 
 Doprinosi koordinaciji između vanjske i unutarnje dimenzije politike EU-a u području migracije
 Sudjeluje u radnim skupinama Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove, konkretno u radnoj skupini na 
visokoj razini za azil i migracije
59 Prilozi 
Europsko vijeće
FRONTEX EUROPOL ETF EASOGU za humanitarnu
pomoćGU za migracije i unutarnje poslove1GU za međunarodnu suradnju
i razvojGU za susjedsku politiku
i pregovore o proširenju2Radna skupina
na visokoj razini za azil
i migracije
Agencije
EU-aVijeće Europske unije
Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD)
Glava 23.4 AMIF EDF5 DCI ENPI/ENI IPA/IPA II ISF Financijski instrumentiLEGENDA
Strateški odbor
za imigraciju, granice i azil
(SCIFA)
Radna skupina za razvojnu
suradnju (CODEV)
PI6IcSP7Nominalno pripada Vijeću za opće poslove
EUROPSKA SLUŽBA ZA VANJSKO DJELOVANJE
Europska komisija
1 Bivši GU za unutarnje poslove bio je odgovoran za primjenu fondova programa „Solidarnost i upravljanje 
migracijskim tokovima” od 2007. do 2013. godine. To su Fond za vanjske granice (EBF), Europski fond za povratak 
(RF), Europski fond za izbjeglice (ERF) i Europski fond za integraciju državljana trećih zemalja (EIF). Međutim, nijedan od tih fondova nije imao vanjsku sastavnicu za rashode u trećim zemljama, za razliku od fondova koji su ih naslijedili za razdoblje 2014.–2020.: Fond za azil, migraciju i integraciju (AMIF) i Fond za unutarnju sigurnost (ISF). 
2 GU za susjedsku politiku i pregovore o proširenju (bivši GU za proširenje)3 Zajednički programi za migraciju i mobilnost4 Humanitarna pomoć i civilna zaštita5 Ne primjenjuje se na zemlje susjedstva6 Instrumenti za partnerstvo7 Instrument za doprinos stabilnosti i miru (bivši Instrument za stabilnost (IFS))8 Sastavnica migracija i azila u programu Globalna javna dobra i izazovi (2014.–2020.)2014.+
EBF2007.–2013.
RF ERF EIFVijeće za vanjske 
posloveVijeće za pravosuđe
i unutarnje posloveVijeće za opće 
poslovePolitička  
rasprava
Pripremna tijela i radne skupine Vijeća Uspostavlja integriranu strategiju za suradnju 
EU-a s trećim zemljama
u području migracija i azila
 Priprema zaključke i preporuke Vijeća
o uzrocima i posljedicama
migracija i azila Pomaže odboru COREPER u vezi s pravnim, 
međusektorskim i strateškim pitanjima
u području migracija i azila te graničnim pitanjima
 Svake dvije godine priprema izvješća
o „Djelovanju EU-a u pogledu migracijskih 
pritisaka”Ostali
(npr. JAIEX, CATS, COSI)Geografske radne skupineUpravljanje /f_inancijskim instrumentima
Član upravnog odboraPrisustvuje sastancimaLinije izvješćivanja
 Humanitarna pomoć za izbjeglice 
i interno raseljene osobe Glavni izrađivač nacrta komunikacija Komisije o politici 
migracija
 Vodeći predstavnik Komisije u radnoj skupini na visokoj 
razini za azil i migracije
 Pregovara o pojednostavnjenju viznog režima, ponovnom 
prihvatu i partnerstvu za mobilnost, zajedničkim 
programima za migraciju i mobilnost3
 Vodi bilateralne dijaloge i dijaloge o regionalnoj migraciji
 Suocjenjivač poziva TPMA-e na podnošenje prijedloga Glavni izrađivač nacrta komunikacija 
Komisije o politici razvoja
 Izrađuje programe razvojne pomoći
u zemljama koje nisu članice EU-a na 
geografskoj i tematskoj osnovi
 Upravlja provedbom pomoći i nadzire je Odgovoran za europsku politiku susjedstva
 Do kraja 2014./uni00A0godine uprave za susjedsku politiku na 
istoku i jugu bile su dio GU-a za međunarodnu suradnju i razvoj
 Od kraja 2014./uni00A0godine GU za susjedsku politiku
i pregovore o proširenju preuzeo je od GU-a za međunarodnu suradnju i razvoj upravljanje instrumentom za europsko susjedstvoSlužba za instrument 
vanjske politike (FPI)
 Olakšava razmjenu 
informacija između država 
članica EU-a i zemalja podrijetla
 Sustavom ranog upozorenja 
podupire države članice EU-a koje su pod posebnim 
pritiskom
 Pridonosi provedbi 
Zajedničkog europskog sustava azila Olakšava i poboljšava 
primjenu mjera za upravljanje 
granicama EU-a te usklađuje aktivnosti država članica EU-a 
u njihovoj provedbi
 Analize rizika
 Operativna pomoć državama 
članicama EU-a i zemljama koje nisu članice EU-a (17) Pruža potporu partnerskim 
zemljama u području zakonitih migracija, posebno u vezi sa zapošljavanjem
i razvojem vještina (GU za 
obrazovanje i kulturu također je član upravljačkog odbora, 
GU za unutarnje poslove ima 
status promatrača) Procjena opasnosti od 
organiziranog kriminala (OCTA)
 Strateški sporazumi sa 
zemljama koje nisu članice EU-a
TPMA/
GPGC8 Odgovorna za operativne rashode 
vanjskog djelovanja EU-a, uključujući 
migracije i azil Doprinosi donošenju politika EU-a i konkretnim aktivnostima u vezi s vanjskom dimenzijom migracija 
 Doprinosi koordinaciji između vanjske i unutarnje dimenzije politike EU-a u području migracije
 Sudjeluje u radnim skupinama Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove, konkretno u radnoj skupini na 
visokoj razini za azil i migracije
60 Odgovori  
Komisije
Sažetak
I
Komisija i ESVD izrazili su sljedeće primjedbe u pogledu konteksta i sadržaja predmetnog izvješća:
Komisija i ESVD moraju djelovati u složenom okruženju koje se stalno mijenja. U kontekstu dosad nezabilježene 
izbjegličke i migracijske krize prilagođavaju se prioriteti migracijske politike i pojačavaju njezine značajke na razini 
EU-a te se ona stalo prilagođava okolnostima koje se mijenjaju.
Predmetno izvješće Revizorskog suda izrađeno je prije tih važnih događaja.
Migracije i azil višestrano su i složeno područje politike koje se stalno razvija na međunarodnoj razini i na razini EU-a 
i Komisija ima obvezu djelovati u tom promjenjivom i zahtjevnom okruženju. Stoga je riječ o području u kojem su za 
provedbu potrebne jednako složene i višedimenzionalne strukture.
Sud u svojem izvješću ne uzima dovoljno u obzir taj politički, pravni, operativni i proračunski kontekst.
II
Komisija se slaže da nije lako utvrditi ukupan iznos izdataka na teret proračuna te jesu li oni usmjereni u skladu 
s predviđenim geografskim i tematskim prioritetima. Komisija će dodatno poboljšati opći okvir za praćenje i eva -
luaciju u tom složenom području politike, osiguravajući utvrđivanje predviđenih geografskih i tematskih prioriteta 
u relevantnim instrumentima u skladu sa žarišnim područjima.
III
Na pojedinačnoj razini, svi projekti koji se financiraju instrumentima EU-a za financiranje uključuju pokazatelje koji 
se prate tijekom cijelog trajanja projekta. Vidjeti i odgovor Komisije na odlomak 68.
IV
Migracija je složeno i politički osjetljivo područje politike koje se javlja u nizu sektora i uključuje velik broj različitih 
dionika (npr. europske agencije, IOM i UNHCR), unutar institucija EU-a i izvan njih. Ta se situacija odražava i u uprav -
ljanju vanjskom migracijskom politikom i suradnjom EU-a.
Posljednjih godina uloženi su napori u daljnje poboljšanje koordinacije između glavnih uprava Komisije i Europske 
službe za vanjsko djelovanje te s državama članicama EU-a i u tu je svrhu pokrenut niz mehanizama koordinacije. 
U nedavnom Europskom migracijskom programu ističe se potreba za daljnjim jačanjem tih napora.
Odgovori Komisije 61
Uvod
01
Komisija ističe da su izdaci za izbjeglice u partnerskim zemljama, uključujući u regiji susjedstva, bili obuhvaćeni 
suradnjom EU-a s trećim zemljama u području migracija i pitanja povezanih s azilom čak prije 2015. Doista, većina 
migracijskih projekata slijedi sveobuhvatan i uključiv pristup jer su migracijski tokovi mješovite prirode, uključuju 
ekonomske migrante, ugrožene migrante i osobe kojima je potrebna međunarodna zaštita.
02
Komisija je 13. svibnja 2015. predstavila Europski migracijski program na temelju kojeg su u lipnju 2015. doneseni 
zaključci Vijeća.
11
Od pokretanja takozvanog Khartoumskog procesa u studenome 2014. (sa zemljama duž istočnoafričke migracijske 
rute) prednost ima osam regionalnih dijaloga.
Zajednički programi za migracije i mobilnost također se smatraju glavnim bilateralnim okvirom zajedno s partner -
stvima za mobilnost.
13
Glavni uzroci nezakonitih i prisilnih migracija obuhvaćaju sve od siromaštva, nedovoljnih gospodarskih mogućno -
sti do sukoba, nesigurnosti i klimatskih promjena te sve između njih. Tematskim programom za migracije i azil, za 
koji se godišnje izdvaja otprilike 50 milijuna eura, zapravo se nikada nisu planirali ukloniti ti glavni uzroci, već je on 
usmjeren na pomoć zemljama da poboljšaju svoje upravljanje migracijama i azilom.
15
U Uredbi o ENPI-ju utvrđeni su glavni ciljevi, a sporazumima između EU-a i partnerskih zemalja osiguran je okvir 
politike za programiranje pomoći (vidjeti Uredbu o ENPI-ju, članak 3.).
Bez obzira na to, u razdoblju 2014.–2020. uspostavljeni su posebni ciljevi kada je ENPI zamijenjen Europskim instru -
mentom za susjedstvo (ENI). U skladu s Uredbom (EU) br. 232/2014, jedan od šest posebnih ciljeva ENI-ja jest uspo -
stava „uvjeta za bolju organizaciju legalne migracije i poticanje dobro organizirane mobilnosti ljudi, za provedbu 
postojećih ili budućih sporazuma sklopljenih u skladu s Globalnim pristupom migraciji i mobilnosti te za promicanje 
osobnih kontakata, posebno u vezi s kulturnim, obrazovnim, stručnim i sportskim aktivnostima“.
Odgovori Komisije 62
Revizijski opseg i pristup
22
Kako je naveo Sud, Komisija napominje da, bez obzira na to što su navedeni u prilogu III., zemlje susjedstva ne finan -
ciraju se iz IPA-e ili EDF-a.
Potrebno je poboljšati usklađenost ciljeva, utvrđivanje potreba partnerske zemlje i mehanizme praćenja
Odgovor na naslov koji prethodi odlomku 27.
Komisija potvrđuje raznolikost političkih mehanizama, što je većinom posljedica složenosti pojave migracija.
Zahvaljujući prijedlozima Komisije skup instrumenata vanjske suradnje znatno je racionaliziran i usklađen u okviru 
uzastopnih višegodišnjih financijskih okvira. Postojeća mješavina geografskih i tematskih instrumenata odraz je 
sveobuhvatnog i uravnoteženog pristupa kojim se EU-u omogućuje da riješi različite izazove na temelju sveobu -
hvatnog usklađenog skupa financijskih instrumenata koji se međusobno nadopunjuju.
29
U razdoblju 2014.–2020. ENPI je zamijenjen Europskim instrumentom za susjedstvo (ENI). U skladu s Uredbom (EU) 
br. 232/2014, jedan od šest posebnih ciljeva ENI-ja jest uspostava „uvjeta za bolju organizaciju legalne migracije 
i poticanje dobro organizirane mobilnosti ljudi, za provedbu postojećih ili budućih sporazuma sklopljenih u skladu 
s Globalnim pristupom migraciji i mobilnosti te za promicanje osobnih kontakata, posebno u vezi s kulturnim, obra -
zovnim, stručnim i sportskim aktivnostima“.
U Uredbi o ENI-ju predviđeno je uključivanje priloga s prioritetima za programiranje i okvirnim dodjelama financij -
skih sredstava prema vrsti programa (bilateralna suradnja, suradnja među više zemalja i prekogranična suradnja), 
koji je moguće izmijeniti delegiranim aktom. Kao jedan od glavnih elemenata proizašlih iz pregovora, s Europskim 
parlamentom i Vijećem dogovoren je, u okviru ENI-ja, novi prilog sa širokim prioritetima za cijelu regiju europske 
politike susjedstva. Tim će prioritetima biti uokviren sljedeći postupak programiranja.
30
Uspostavljeni su financijski instrumenti za vanjsku i razvojnu suradnju s trećim zemljama u cilju rješavanja izazova 
kao što su, među ostalim, siromaštvo, nesigurnost, demokracija i upravljanje, nedostatak gospodarskih prilika i ljud -
ska prava.
U skladu sa svakim pravnim aktom, u višegodišnjim i godišnjim programima utvrđeni su detaljni intervencijski 
sektori koji mogu uključivati ključne sektore kao što su obrazovanje, zdravlje, okoliš te sigurnost, unutarnji poslovi 
i migracije. U pogledu geografskih instrumenata, u fazi programiranja s predmetnim partnerskim zemljama dogo -
voren je izbor sektora u kojima će biti izvršene intervencije.
Odgovori Komisije 63
Kao što je slučaj sa svim sektorskim politikama EU-a, provedba politike u području vanjskih migracija i azila može se 
poduprijeti sredstvima dostupnima u okviru relevantnih instrumenata vanjske suradnje EU-a, u skladu s kriterijima 
i postupcima definiranima u pravnim osnovama svakog pojedinog financijskog instrumenta.
Vidjeti i odgovor na odlomak 22.
31
Uz poštovanje ciljeva svakog financijskog instrumenta, intervencijama u okviru vanjskog djelovanja može se prido -
nijeti provedbi politike EU-a u različitim tematskim područjima, kao što su, primjerice, klimatske promjene, sigur -
nost, obrazovanje, poljoprivreda ili migracije.
32
Komisija smatra da su projekti općenito bili primjereno dokumentirani. U budućnosti će ipak Komisija nastojati 
sustavnije dokumentirati svoju analizu potreba projekata.
33
Komisija se slaže da su se partnerstva za mobilnost (MP) pokazala kao profinjeni bilateralni okvir za rješavanje pita -
nja migracija i azila na način kojim se ostvaruje uzajamna korist od suradnje, ali i ističe da treba više raditi na tome 
da se MP-ovi provode na uravnotežen način, odnosno, da bolje odražavaju sva četiri tematska prioriteta GAMM-a, 
uključujući više mjera koje se odnose na zakonite migracije, ljudska prava i zaštitu izbjeglica.
Komisija redovito podsjeća države članice i na važnost osiguranja ravnoteže između četiri tematska prioriteta 
GAMM-a na razini provedbe MP-a.
34
Većina delegacija, ako ne i sve, već je prije nekoliko godina imenovala središnje točke za pitanja migracija. Nadalje, 
zaposlenici Glavne uprave za unutarnje poslove (DG HOME) mogli su se uputiti na rad samo u vrlo ograničen broj 
prioritetnih delegacija (SAD, Rusija, Ženeva, Beč, Turska, Kina, Indija). U većini slučajeva ta se radna mjesta dijele 
s drugim glavnim upravama i njima su obuhvaćena i druga pitanja koja su u nadležnosti Glavne uprave za unutarnje 
poslove (te nisu nužno usmjerena na migracije).
Kako je potvrđeno u nedavno donesenom Europskom migracijskom programu, potrebno je povećati stručnost dele -
gacija EU-a u području migracija. Vijeće je stoga odlučilo pojačati kapacitet delegacija EU-a za suočavanje s migra -
cijama te posebno poslati europske časnike za vezu za migracije u prioritetne delegacije, s posebnim naglaskom na 
regiju susjedstva.
Odgovori Komisije 64
35
Osnivanjem tematskih odjela u GU-u za međunarodnu suradnju i razvoj prije nekoliko godina, uključujući odjela 
za migracije, potvrđena je važnost koja se pridaje jačanju tematske stručnosti unutar organizacije, uključujući 
u delegacijama.
Važan dio zadaća tih tematskih jedinica odnosi se na tematski kvalitetnu potporu sjedištu i zaposlenicima delega -
cije. Odjel Glavne uprave DEVCO koji je zadužen za migracije i azil, razvio je niz alata kojima se osigurava da se ta 
potpora pruža na usklađen i učinkovit način. U tu su svrhu razrađene orijentacijske upute i smjernice te tematski 
moduli za osposobljavanje.
Budući da se u okviru vanjskog djelovanja EU-a migracijama posvećuje sve više pozornosti, Komisija razmatra pri -
premu modula za osposobljavanje za e-učenje, kojim bi se nadopunili alati za tradicionalno učenje.
36
Komisija se slaže da migracije do nedavno nisu bile među glavnim prioritetima mnogih zemalja susjedstva, no 
u posljednje se vrijeme situacija znatno promijenila jer te zemlje sve više prepoznaju važnost migracija i potrebu 
suradnje s EU-om.
U slučaju projekta mreža Seahorse  za Sredozemlje Komisija potvrđuje poteškoće u pogledu privlačenja sjeverno -
afričkih zemalja da se uključe u partnerstvo. Iako se napori nastavljaju, treba napomenuti da je zbog nestabilne 
situacije koja je nastala u regiji od početka provedbe projekta otežan dijalog s navedenim zemljama u tom vrlo 
osjetljivom području.
37
Iako potvrđuje da se završnim proizvodom I-Map koristi više država članica EU-a nego partnerskih zemalja, Komisija 
smatra da bi u obzir trebalo uzeti niz aspekata.
Na temelju izražene potrebe u okviru dijaloga o tranzitnoj migraciji na Sredozemlju, projektom su se nastojale pri -
kupiti ažurne informacije o migracijskim tokovima u svrhu boljeg donošenja politika.
I-Map  je bio jedinstven i vrlo ciljani projekt kojim se, zajedno s drugim projektima, podupirala učinkovita provedba 
dijaloga o migracijama između zemalja Bliskog istoka/sjeverne Afrike (MENA) i država članica EU-a. Budući da nisu 
prethodno bile objedinjene u jedinstveni sustav, Komisija smatra da se dijalog poboljšao zahvaljujući informacijama 
o migracijama koje su stavljene na raspolaganje na vrlo praktičan način.
38
Komisija se slaže u pogledu ključne važnosti boljeg definiranja našeg okvira za suradnju u području migracija 
i međunarodne zaštite s pomoću uspostave operativnih ciljeva te jasnih i mjerljivih ishoda i izlaznih vrijednosti 
s izravnim vezama između aktivnosti i rezultata.
Odgovori Komisije 65
39
Iako potvrđuje manjak preciznih ciljeva, referentnih vrijednosti i pokazatelja za praćenje provedbe GAMM-a na 
strateškoj razini, Komisija smatra da ciljeve treba široko definirati kako bi se fleksibilno mogli prilagoditi različitim 
kontekstima, raznolikim aspektima i rastućim izazovima te potrebama u području migracija.
Komisija je 2015. ponovno pokrenula raspravu s državama članicama EU-a u okviru Radne skupine na visokoj razini 
o definiciji odgovarajućih pokazatelja za praćenje GAMM-a.
Zajednički odgovor na odlomke 43. do 50.
Komisija potvrđuje da relevantni kriteriji i pametni pokazatelji za migracije i dalje predstavljaju izazov, uključujući na 
razini međunarodnih donatora i razini UN-a, što je razvidno iz poteškoća u pogledu utvrđivanja migracijskih poka -
zatelja i postizanja dogovora o pokazateljima migracije u razvojnom okviru nakon 2015.
To je povezano sa složenim i višestranim dimenzijama politike u području migracija i azila općenito. Komisija potvr -
đuje da postoji kolektivna potreba da se poduzmu ozbiljni napori u pogledu tog pitanja.
Za GU DEVCO, revizija okvira s rezultatima koja se planira nakon donošenja pokazatelja za ciljeve održivog razvoja 
u proljeće 2016. prilika je za ostvarivanje napretka i u pogledu boljeg mjerenja rezultata u području migracija.
Odgovor na naslov koji prethodi odlomku 52.
Komisija smatra da su geografski i tematski prioriteti u okviru GAMM-a jasno utvrđeni, međutim priznaje da je tije -
kom revizije bilo teško procijeniti točno utvrđivanje iznosa izdataka EU-a povezanih s tim prioritetima.
53
Zajednički informacijski sustav Relex (CRIS) jest alat za financijsko upravljanje iz kojeg se podaci šalju u računovod -
stveni sustav Komisije ABAC i iz kojeg se mogu dobiti podaci o financijskim transakcijama u stvarnom vremenu za 
sve vanjske izdatke EU-a. CRIS nije posebno namijenjen izvješćivanju. Sustav CRIS postupno se ukida i velikim dije -
lom zamjenjuje ABAC-om te nadopunjuje novim sustavom OPSYS.
U sustavu se upotrebljavaju oznake OECD-a za označivanje ugovora prema sektoru djelatnosti. Trenutačno ne 
postoji oznaka za migracije. Međutim, Komisija je svjesna ograničenja koja proizlaze iz toga što nema posebne 
oznake DAC za financirane razvojne intervencije u području migracija i azila. To je povezano s višestranom i hori -
zontalnom prirodom migracija koja utječe na niz različitih politika i sektora. Komisija će brzo pokrenuti raspravu 
s OECD-om (i drugim relevantnim dionicima) kako bi utvrdila najbolje moguće načine na koje različite razvojne 
agencije mogu pokriti troškove migracija.
Odgovori Komisije 66
54
Komisija potvrđuje da je tablica u Excelu kojom upravlja GU DEVCO jednostavan alat kojim se nadopunjuje baza 
podataka Komisijinog Zajedničkog informacijskog sustava Relex (CRIS). Budući da ne postoji oznaka DAC za migra -
cije, ona se smatrala korisnim alatom u svrhe izvješćivanja.
55
Sustav IT-a za financije postupno se ukida i velikim dijelom zamjenjuje računovodstvenim sustavom Komisije. Mala 
je vjerojatnost da će se takva vrsta zbirnih podataka moći dostavljati u skoroj budućnosti.
56
Informacijski sustav za financije postupno se ukida i velikim dijelom zamjenjuje ABAC-om. Svi će financijski podaci 
biti preneseni u ABAC. U svjetlu nedavnih događaja, Komisija će započeti razgovore s OECD-om.
Međutim, Komisija je svjesna ograničenja koja proizlaze iz toga što nema posebne oznake DAC za financirane 
razvojne intervencije u području migracija i azila. To je povezano s višestranom i horizontalnom prirodom migracija 
koja utječe na niz različitih politika i sektora.
Okvir 4. – Primjeri neispravnog kodiranja izdataka za vanjske migracije
Komisija priznaje da je dvama navedenim projektima, Seahorse  i SaharaMed , bila pogrešno dodijeljena oznaka DAC 
unatoč tome što se nije smatralo da 100 % aktivnosti ispunjuje kriterije Odbora za razvojnu pomoć Organizacije za 
ekonomsku suradnju (OECD DAC). Ta je pogreška ispravljena.
Komisija napominje da je u Uredbi o Instrumentu za razvojnu suradnju (DCI) navedeno sljedeće u pogledu kriterija 
Odbora za razvojnu pomoć Organizacije za ekonomsku suradnju:
„najmanje 90 % predviđenih izdataka za tematske programe ispunjavaju kriterije za službenu razvojnu pomoć koje 
je ustanovio Odbor za razvojnu pomoć Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj…“.
57
Tematski program DCI uspostavljen je s globalnim područjem primjene i njime su geografski instrumenti i programi 
trebali biti nadopunjeni, a ne zamijenjeni. U razdoblju 2007.–2013. donesena su dva strateška dokumenta za Temat -
ski program za migraciju i azil (TPMA), prvi kojim je obuhvaćeno razdoblje 2007.–2010. i drugi kojim je obuhvaćeno 
razdoblje 2011.–2013. Dok su TPMA-om obuhvaćene sve zemljopisne regije, u tim je strategijama definiran jasan pri -
oritet za izdatke u okviru TPMA-e za regije južnog Sredozemlja, Afrike i istočne Europe, u skladu s GAMM-om i Stock -
holmskim programom. To se određivanje prioriteta temelji na pojmu migracijskih ruta, uključujući migracijske rute 
koje počinju u regiji susjedstva (Subsaharska Afrika) i prolaze kroz tu regiju.
Odgovori Komisije 67
60
Komisija se samo djelomično slaže s tom tvrdnjom jer bi se njome također trebala uzeti u obzir činjenica da to često 
odgovara i zahtjevu partnerskih zemalja, posebno u zemljama istočnog susjedstva i da bi izdaci za upravljanje grani -
cama mogli općenito biti mnogo veći od izdataka u drugim socioekonomskim projektima koji se bave integracijom 
migranata.
Komisija smatra da je usmjerenost na izdatke za nezakonite migracije, koju je naveo Sud, ujedno odraz prioriteta 
koje su izrazile određene partnerske zemlje.
Činjenica je da su izdaci povezani s tim područjima, posebno u području upravljanja granicama, visoki jer su pove -
zani s potrebom za ulaganjem u granične prijelaze te komunikacijsku i IT opremu.
Trebalo bi dodati da je EU jedini donator koji radi u partnerstvu sa zemljama, državama članicama i međunarodnim 
organizacijama.
62
Komisija napominje da je u pravnom aktu o osnivanju TPMA-a predviđeno da se programom nadopunjavaju geo -
grafski programi. Dodjela sredstava prioritetnim područjima u okviru geografskih programa ovisi u prvom redu 
o partnerskim zemljama, a ne samo o Komisiji.
64
Zajednička inicijativa za migracije i razvoj (JMDI) EU-a i UN-a pokrenuta je kao prvi sveobuhvatni program za migra -
cije usmjeren na učinak migracija na razvoj partnerskih zemalja.
Ona se smatrala važnim doprinosom EU-a programu u području migracija i razvoja nakon uključivanja te dimenzije 
u Globalni pristup migraciji i mobilnosti.
Ona je doista osmišljena kao pilot-program za ispitivanje veze između migracija i razvoja i zato su njome obuhva -
ćene brojne zemlje u različitim regijama.
Nalazi i pouke naučeni provedbom ovog programa uzeti su u obzir u pratećem programu koji je, s druge strane, više 
usmjeren na posebne prioritetne zemlje.
68
Komisija ističe da je devet projekata imalo jasno definirane ciljeve. U 12 slučajeva ciljevi su samo djelomično zadovo -
ljavali definiciju jasno definiranih ciljeva – koji su često izraženi kao općeniti ciljevi – a u jednom slučaju ciljevi nisu 
bili dobro definirani (vidjeti okvir 5.).
Okvir 5. – Primjer rezultata koje je bilo teško izmjeriti
Komisija se djelomično slaže s opažanjem da rezultati nisu neposredno opipljivi i mjerljivi. Međutim, Komisija smatra 
da je projekt općenito bio uspješan, posebno budući da se njime stvorio prostor za dijalog s drugim stranama, koje 
su navikle na godine odgađanja demokratskih reformi.
Odgovori Komisije 68
69
Komisija napominje da je TPMA, kao i većina ostalih tematskih i geografskih instrumenata vanjskog financiranja, 
usmjerena na izgradnju kapaciteta nadležnih tijela i civilnog društva u partnerskim zemljama. Projekti obično 
s pomoću tehničke pomoći i osposobljavanja osiguravaju izgradnju kapaciteta na pravnoj, institucionalnoj i opera -
tivnoj razini. Međutim, Komisija se slaže da unaprjeđenje kapaciteta i reforma pravnih i institucionalnih okvira jest 
i treba biti srednjoročni i dugoročni cilj te rezultati nisu odmah vidljivi.
70
Komisija djelomično potvrđuje da u uzorkovanim projektima nisu bili ostvareni svi ciljevi.
Istovremeno bi željela ponoviti da vanjski čimbenici imaju snažan utjecaj u složenom području politike koje se 
stalno mijenja, kao što su migracije i da se to ne može riješiti samo besprijekornom pripremom i planiranjem 
projekata.
Unatoč dobrom planiranju i dobroj koordinaciji s partnerskim zemljama, nepredvidivost migracijskih i izbjegličkih 
tokova i politički izazovi utjecat će na ishod intervencije u svim fazama provedbe. Očit primjer takve situacije jest 
situacija u Libiji.
Okvir 7. – Primjer djelomično učinkovitog projekta
Cilj je projekta sredozemne mreže Seahorse  pridonijeti razvoju jedne od regionalnih mreža uz sustav EUROSUR.
U trenutku potpisivanja ugovora situacija u Tripoliju bila je relativno stabilna i nije bilo moguće predvidjeti opseg 
daljnjeg pogoršanja sigurnosne situacije u Libiji.
Predstavnici Alžira, Tunisa i Egipta redovito su pozivani i često su aktivno sudjelovali u sastancima upravljačkog 
odbora projekta. Niti jedna od te tri zemlje nije se dosad formalno obvezala.
Guardia Civil, uz potporu 5 država članica koje su dio konzorcija, redovito je u kontaktu s trećim zemljama koje su 
mogući partneri kako bi ih uvjerila da sudjeluju u inicijativi.
Sud izjavljuje da se „prihvaćanje Libije protivilo stajalištima Komisije“. Međutim, u kasnijoj fazi potvrđeno je da je 
Libija zbog svog strateškog položaja bila najvažniji partner u toj inicijativi i da ju se zato odlučilo uključiti.
72
Unatoč iznimnoj trenutačnoj situaciji u Libiji, projekt se i dalje provodi i polako se ostvaruju određeni rezultati. 
Poteškoće u provedbi projekta posljedica su nesigurne i nestabilne situacije u Libiji. Projekt se ponovno počeo pro -
voditi u kolovozu 2015. i prilagođen je novoj situaciji nakon krize 2014.
Projekt završava sada u travnju 2016. i njime se nastoji odgovoriti na najhitnije potrebe migranata koji su ostali 
„blokirani“ i pritvoreni u Libiji u centrima za prihvat/zadržavanje tako što im se nudi pomoć i dobrovoljni povratak 
uz potpuno poštovanje ljudskih prava.
Odgovori Komisije 69
77
Komisija prima na znanje opažanje Suda i primjećuje da je izvješće o evaluaciji obuhvaćalo različite pozitivne 
aspekte.  
S UNDP-om se u nekoliko navrata opsežno razgovaralo o zaključcima evaluacije tijekom redovite interakcije o pro -
jektu te posebno na sastanku organiziranom 10. listopada 2011. Izvješće je izrađeno u koordinaciji sa svim partner -
skim agencijama koje su dale svoje primjedbe.
80
Zajednička inicijativa za migracije i razvoj (JMDI) EU-a i UN-a pokrenuta je kao prvi sveobuhvatni program za migra -
cije usmjeren na poboljšanje učinka migracija na razvoj u partnerskim zemljama.
Kao prvi pilot-projekt u tom području, ona se smatra važnim doprinosom EU-a programu u području migracija 
i razvoja nakon uključivanja te dimenzije u Globalni pristup migraciji i mobilnosti.
Nalazi i pouke naučeni provedbom ovog programa uzeti su u obzir u pratećem programu koji je, s druge strane, više 
usmjeren na posebne prioritetne zemlje.
81
Potpora EU-a u području migracija u Gruziji obuhvaća velik broj korisnika i vrsta potpore na različitim razinama 
upravljanja. Dodana vrijednost mehanizma JMDI-ja odnosila se na uključivanje dionika na lokalnoj razini – tom 
vrstom potpore može se obuhvatiti samo relativno mali broj krajnjih korisnika. Međutim, pouke naučene iz takvih 
intervencija mogu se ponovno upotrijebiti drugdje.
U slučaju Alžira, iako je učinak bio vrlo ograničen, programom je omogućeno stavljanje pitanja migracija na dnevni 
red i uspostava trajne međuministarske strukture na čelu s Ministarstvom vanjskih poslova.
U slučaju Maroka bilo je korisno u portfelju migracija imati intervenciju koja je bila vrlo lokalno usmjerena. Međutim, 
širenje se moralo ostvariti na temelju različitih rezultata i učinaka. Naučene su pouke za II. fazu JMDI-ja u kojoj se 
širenje sada obavlja na strukturiraniji način.
Okvir 9. – Projekt ponovnog prihvata u Gruziji
U pogledu nesigurnosti nastavka rada centara za profesionalnu orijentaciju i zapošljavanje u trenutku revizije, 
Komisija ističe da su gruzijska nadležna tijela osigurala održivost centara dodjelom sredstava iz državnog proračuna 
(400 000 GEL u proračunu za 2015., 600 000 GEL planiranih u nacrtu proračuna za 2016.).
Planirani broj ljudi koji će imati koristi od službe zapošljavanja bio je manji od očekivanog jer je podcijenjena samo -
održivost migranata koji se vraćaju.
Kada je riječ o pružanju privremenog smještaja, Komisija je bila spremna zadovoljiti potrebe 180 osoba, no zbog 
lokalnog konteksta snažnih društvenih i obiteljskih veza potražnja je bila manja. U skladu s time smanjena su dodije -
ljena financijska sredstva.
U pogledu dobrovoljne repatrijacije, broj se povećao na 167 stranih državljana s boravištem u Gruziji u odnosu na 
110 osoba u trenutku revizije.
Odgovori Komisije 70
86. (a)
Komisija se slaže s opažanjem Suda te dodaje da je ponovni prihvat vlastitih državljana obveza u skladu s međuna -
rodnim običajnim pravom, no ne postoji obveza ponovnog prihvata državljana trećih zemalja. To je dio migracijske 
politike, a ne sigurnosne politike, kako to doživljavaju određene partnerske zemlje.
Učinkovite politike vraćanja i ponovnog prihvata nisu pitanje sigurnosti, već temeljni element i preduvjet za dobro 
upravljanje migracijama. Učinkovito vraćanje nezakonitih migranata, koji nemaju pravo boravka u EU-u ili su to 
pravo izgubili, također je od ključne važnosti kao preventivna mjera protiv daljnje nezakonite migracije, što je ista -
knuto u Akcijskom planu EU-a o vraćanju (9. rujna 2015.). Vraćanje i ponovni prihvat sastavni su dio GAMM-a i svih 
daljnjih linija politike (npr. program EU-a o migracijama). Točno je da su sporazumi o pojednostavnjenju izdavanja 
viza mogući i da se razmatraju usporedno sa sporazumima EU-a o ponovnom prihvatu te da se promatraju u kontek -
stu načela više za više.
Odgovor na naslov koji prethodi odlomku 87.
Komisija ističe da uspješna provedba zaštite ljudskih prava često ovisi o nizu vanjskih čimbenika koji su izvan njezine 
kontrole.
87
Pored toga što su formalno horizontalno pitanje koje se ozbiljno shvaća u svim intervencijama vanjskog djelovanja 
EU-a, ljudska prava migranata imaju prioritet i u vanjskom djelovanju u području migracija.
Osim što se osiguravalo da sve intervencije uključuju mjere zaštite ljudskih prava, opći cilj mnogih mjera bila su 
prava migranata. Primjeri uključuju projekte pomoći žrtvama trgovanja ljudima i njihove zaštite, prava domaćih 
radnika migranata, pomoći izbjeglicama i njihove zaštite itd.
88
U pogledu Ukrajine, mogućnost osposobljavanja u pogledu standarda ljudskih prava izvorno je predviđena u READ -
MIT-u i o njoj se razgovaralo s Vladom. Međutim, u toj je fazi dogovoreno da se izuzme iz tog programa jer bi došlo 
do preklapanja s nekoliko drugih projekata koje provode međunarodne organizacije i organizacije civilnog društva, 
kao što su i. IOM (ref. CRIS:2011/282-850) „Strengthening Migration Management and Cooperation on Readmission 
in Eastern Europe“ (Jačanje upravljanja migracijama i suradnje u području ponovnog prihvata u istočnoj Europi) 
(MIGRECO), ii. UNCHR (ref. CRIS: 2010/272-415, naslov projekta: „Support to UNHCR activities in Eastern Europe in the 
context of EU Regional Protection Programmes“ (Potpora aktivnostima UNHCR-a u istočnoj Europi u okviru EU-ovih 
regionalnih programa zaštite) (RPP II.) – faza II.) ili iii. nevladina organizacija „Right to Protection“ (Pravo na zaštitu) 
(ref. CRIS: 2012/334-088, naslov projekta: „Advocacy and Government Capacity Building in Migration“ (Zagovaranje 
i izgradnja kapaciteta vlade u području migracija)). Općenito, od ukupno 34 projekta koja se bave migracijama i azi -
lom i koja od 2003. primaju financijsku potporu EU-a, 18 ih se bavilo pitanjima ljudskih prava na različitim razinama.
89
Komisija je aktivno radila na tome da uvjeri libijska nadležna tijela da potpišu memorandum o razumijevanju 
s UNHCR-om.
Libijska nadležna tijela, posebno ona koja su predstavljala Gadafijev režim, posebno su oklijevala iz političkih 
razloga prihvatiti UNHCR kao glavnog partnera predmetne mjere.
Bez obzira na to, Komisija je uvijek isticala da je poštovanje ljudskih prava bitan element projekta.
Odgovori Komisije 71
91
Junckerova Komisija doista je ponovno posvetila pozornost potrebi za jačom koordinacijom među institucijama 
EU-a, uključujući među odjelima Komisije. Uspostavljen je niz poboljšanih mehanizama koordinacije i, na temelju 
ispitivanja provedenih tijekom nedavne migracijske i izbjegličke krize u Europi, čini se da dobro funkcionira.
92
Komisija smatra da se unutarnja koordinacija već znatno poboljšala.
93
Iako Komisija potvrđuje da ima prostora za napredak, ona bi željela istaknuti da su uspostavljeni učinkoviti meha -
nizmi koordinacije u pogledu politika i programiranja u području migracija.
Na primjer, koordinaciju osigurava GU HOME kada priprema i donosi nacionalne programe država članica u okviru 
AMIF-a ili ISF-a te godišnje programe rada u okviru centraliziranog upravljanja. GU DEVCO i NEAR primjenjuju isti 
postupak. Nadalje, formalno savjetovanje ESVD-a i relevantnih glavnih uprava Komisije održava se tijekom savjeto -
vanja među službama za donošenje svih programa financiranja.
ESVD vodi višegodišnje programiranje većine vanjskih financijskih instrumenata samostalno ili zajedno s Komisijom 
i time osigurava visok stupanj koordinacije među različitim područjima politika i različitim zemljopisnim područjima. 
Nepodudaranja se mogu objasniti i razlikama među zahtjevima trećih zemalja korisnica (jedna veličina ne odgovara 
svima).
94
Komisija doista priznaje korisnost izrade karata/pregleda financiranja povezanih s migracijama u određenoj zemlji ili 
regiji u svrhu olakšanja koordinacije i osiguranja bolje komplementarnosti između financiranja EU-a i ostalih dona -
tora. Pregledi financiranja u pogledu izdataka EU i država članica povezanih s migracijama postoje za sva partner -
stva za mobilnost i zajedničke planove za migracije i mobilnost (tzv. pregledi stanja) te za niz regionalnih procesa. 
Te preglede pripremaju službe Komisije u suradnji s odgovarajućim koordinacijskim strukturama (lokalne platforme 
partnerstva za mobilnost, sastanci stručnjaka GAMM-a itd.). Oni su očito samo indikativni i njima se ne utvrđuju 
obveze za različite donatore ili izvore financiranja jer to ne bi bilo izvedivo u postojećem pravnom okviru niti spo -
jivo s postupcima koji su uspostavljeni u okviru odgovarajućih financijskih instrumenata EU-a.
97
ESVD smatra da je obavio svoju zadaću u pogledu uključivanja migracija u političke dijaloge s trećim zemljama, 
posebno sa zemljama susjedstva, s pomoću posebnih pododbora JLS-a/za migracije i socijalna pitanja s odgovara -
jućim zemljama. Nadalje, u svjetlu sve veće važnosti migracija u odnosima EU-a s trećim zemljama, ESVD je postu -
pno izgrađivao tematsku kompetenciju u tom području i dodijelio dodatne ljudske resurse za sektorska pitanja 
relevantna za područje vanjskih odnosa, uključujući migracije. S novom Komisijom sada postoji jasniji poticaj dalj -
njem povezivanju unutarnje dimenzije migracija s vanjskom i povećanju usklađenosti politika u okviru rada ESVD-a 
i odgovarajućih glavnih uprava Komisije.
Odgovori Komisije 72
98
Iako se potvrđuje da se koordinacija s delegacijama EU-a može i treba popraviti te da su u tom pogledu poduzete 
mjere, to je teško ostvariti iz niza razloga. Pored nedovoljnog broja zaposlenih u delegacijama (i u sjedištu), zbog 
ograničenog stručnog znanja u području migracija u delegacijama EU-a postoje slični ograničeni kapaciteti za ocje -
njivanje potreba i prioriteta povezanih s migracijama u partnerskim zemljama.
99
Komisija se slaže da je koordinacija s delegacijama EU-a od ključne važnosti i nastojat će to osigurati u praksi u sva -
kodnevnom upravljanju projektima.
Konsolidacija i potvrda dobre prakse iz uspješno provedenih projekata dostupni su u pojedinim izvješćima o pra -
ćenju i evaluaciji projekata i ulažu se napori u uspostavu sustava za koordinaciju i širenje tih informacija. Posebno 
bi trebalo uključiti informacije o dobroj praksi u smjernice koje je pripremio odjel DEVCO B3 i koje će, kada budu 
dovršene, biti dostupne na posebnom tematskom web -mjestu za migracije.
Nadalje, tematska osposobljavanja koja provodi DEVCO B3 uključuju predavanja o naučenim poukama i najboljoj 
praksi.
Zaključci i preporuke
1. zaključak
Komisija ističe da je cilj revidirane europske politike susjedstva uspostaviti prijedloge u bliskom partnerstvu s našim 
susjedima u cilju uspostave usklađenijeg okvira za suradnju usmjerenog na učinke u pogledu pitanja od zajednič -
kog interesa, uključujući migracije.
Slično tome, program nasljednik TPMA-e obuhvaća detaljne ciljeve, rezultate i pokazatelje.
(a) Komisija vjeruje da bi se strateška usmjerenja u pogledu pitanja povezanih s migracijama u susjedstvu mogla bolje 
definirati utvrđivanjem jasnih i mjerljivih ciljeva te usklađenih i konkretnih rezultata, koji će biti u središtu novih 
okvira za suradnju sa zemljama susjedstva i zemljama obuhvaćenima proširenjem.
(b) Komisija se djelomično slaže s tim zaključkom u pogledu usklađenosti među različitim razinama mehanizama 
praćenja i ocjenjivanja. Kada je riječ o ENPI-ju i TPMA-i, većina projekata u području migracija uključuje detaljne 
mehanizme praćenja i evaluacije te potpuno razvijene logičke okvire. Međutim, Komisija smatra da se naš okvir za 
suradnju u području migracija u susjedstvu može bolje definirati uspostavom strateških ciljeva te jasnih i mjerljivih 
ishoda i izlaznih vrijednosti s izravnim vezama između aktivnosti i rezultata.
(e) Komisija se djelomično slaže s tom tvrdnjom, posebno u pogledu geografske raznolikosti.
Suradnja s našim susjedima, posebno u području migracija i međunarodne zaštite, treba se prilagoditi različitoj 
razini sudjelovanja i razvoja politika partnera te se moraju uzeti u obzir različite osjetljivosti, očekivanja i ograniče -
nja partnera u tim područjima. Isto tako u svjetlu dugotrajne krize u susjedstvu, potrebno je osigurati mehanizme 
razlikovanja i fleksibilnosti.
Odgovori Komisije 73
Međutim, Komisija je u pogledu ENI-ja, kako bi u najvećoj mogućoj mjeri iskoristila njegova sredstva, namjeravala 
razlikovati partnere prema kriterijima za programiranje definiranima u ENI-ju i strogo provoditi pristup temeljen na 
poticajima.
Kako je prethodno navedeno, potrebe partnera razlikuju se od zemlje do zemlje i od regije do regije. Na temelju 
preporuka iz Plana za promjene i diferenciranog pristupa istaknutog u novom ENI-ju, suradnja EU-a sa susjedstvom 
usmjerena je u svakom slučaju na tri prioritetna sektora. Oni su utvrđeni na temelju sveobuhvatnog postupka savje -
tovanja s vladama, lokalnim nadležnim tijelima, organizacijama civilnog društva, državama članicama EU-a, među -
narodnim financijskim institucijama i međunarodnim organizacijama.
1. preporuka
Komisija djelomično prihvaća preporuku, posebno u pogledu potrebe za poboljšanjem okvirâ za mjerenje uspješno -
sti. Komisija se slaže u pogledu ključne važnosti boljeg definiranja svojeg strateškog okvira za suradnju u području 
migracija i međunarodne zaštite s pomoću uspostave operativnih ciljeva te jasnih i mjerljivih ishoda i izlaznih vrijed -
nosti s izravnim vezama između aktivnosti i rezultata.
Međutim, budući da su potrebe svake zemlje drugačije te je i pomoć za svaku zemlju drugačija, Komisija ističe 
poteškoće u utvrđivanju zajedničkog skupa usporedivih pokazatelja koji bi tijekom vremena ostali nepromijenjeni 
i potrebu za većom fleksibilnošću u utvrđivanju ciljnih prioriteta. U tijeku je razvoj prilagođenih alata za praćenje 
i evaluaciju kako bi se omogućilo mjerenje postignuća i napretka, što predstavlja ključni element prema ostvariva -
nju konkretnijeg i učinkovitijeg okvira za suradnju u području migracija.
Cilj je revidirane europske politike susjedstva (EPS) posebno uspostaviti prijedloge u bliskom partnerstvu sa susje -
dima u cilju uspostave usklađenijeg okvira za suradnju usmjerenog na učinke u pogledu pitanja od zajedničkog 
interesa, uključujući migraciju.
Trenutačna situacija je nestabilna i potrebno je razlikovati između hitnih djelovanja i sustavnijih programa. Neće 
uvijek biti moguće raditi na temelju kvantificiranih ciljnih prioriteta.
U okviru revidirane europske politike susjedstva Komisija će nastojati izgraditi pojačana partnerstva s jasnijom 
usmjerenosti i prilagođenijom suradnjom. Iz iskustva se može zaključiti da će europska politika susjedstva biti naj -
učinkovitija kada EU i njegovi partneri zaista budu dijelili programe. Prema tome, revizijom će se pojasniti interesi 
EU-a i svakog partnera te područja u kojima postoji najsnažniji zajednički interes (uključujući migracije i mobilnost). 
Revizija je prilika da EU i njegovi partneri jasno utvrde koja su glavna područja od velikog zajedničkog interesa, 
što će biti osnova za snažnije partnerstvo i ciljanu financijsku potporu. Međutim, fleksibilnost će i dalje biti ključno 
načelo u provedbi financiranja iz ENI-ja kako bi se osiguralo da EU s pomoću svoje financijske suradnje može fleksi -
bilnije odgovarati na promjene i potrebe u regiji koje se brzo mijenjaju.
2. preporuka
Komisija prihvaća tu preporuku.
Kako je ispravno istaknuto, oznake DAC utvrđuje OECD. U svjetlu nedavnih događaja, Komisija će započeti razgovore 
s OECD-om.
Nadalje, Komisija će analizirati izvedivost nadopune sustava kodiranja Odbora za razvojnu pomoć Organizacije za 
ekonomsku suradnju.
Odgovori Komisije 74
2. zaključak 
(a) Vidjeti odgovore Komisije na odlomak 68. i okvir 5.
(b) Svrha je migracija i razvoja pojačati pozitivan odnos koji postoji između migracija i razvoja u cilju iskorištavanja 
razvojnog potencijala migracija u korist društava i migranata te pridonošenja održivom razvoju i smanjenju siro -
maštva. Iako bi za utvrđivanje točne prirode veze između migracija i razvoja u različitim kontekstima možda trebalo 
više dokaza, migracije se sve više priznaju kao snažan pokretač razvoja u zemljama podrijetla i u odredišnim ze -
mljama. Činjenica da su migracije sada uključene kao pokretač razvoja u Program za održivi razvoj do 2030. dokaz 
je napretka koji je posljednjih godina postignut u tom području.
(c) Komisija se slaže da potporom za povratak i ponovni prihvat dosad nisu uvijek ostvareni očekivani rezultati. Me -
đutim, učinkovite politike za povratak i ponovni prihvat preduvjet su za dobro upravljanje migracijama i sastavni 
dio GAMM-a.
 Komisija se slaže s opažanjem Suda te dodaje da je ponovni prihvat vlastitih državljana obveza u skladu s među -
narodnim običajnim pravom. To je dio migracijske politike, a ne sigurnosne politike, kako to doživljavaju određene 
partnerske zemlje.
(d) Komisija se djelomično slaže s tim zaključkom.
 Kada je riječ o ljudskim pravima, Komisija potvrđuje da bi se mogla poboljšati njezina uspješnost u pogledu 
utvrđivanja konkretnijih mjera ublažavanja, primjerice jačanjem humanitarne diplomacije i nacionalnih sustava 
upućivanja.
 Međutim, Komisija je 2014. poduzela mjere kako bi oblikovala i uspostavila alat kojim se osigurava da većina novih 
projekata uključuje pristup utemeljen na pravima (RBA) u svim fazama intervencije.
 Provedba RBA-a utemeljena je na univerzalnosti i nedjeljivosti ljudskih prava i na načelima uključenosti i sudjelova -
nja u postupku odlučivanja, nediskriminaciji, ravnopravnosti i jednakosti, transparentnosti i odgovornosti. Na tim 
se načelima temelji razvojna suradnja EU-a, čime se osigurava osnaživanje najsiromašnijih i najranjivijih, posebno 
žena i maloljetnika.
3. preporuka
Komisija tu preporuku prihvaća i već provodi kako je navedeno u nastavku.
Komisija već upotrebljava cijeli niz instrumenata predviđenih u ciklusu upravljanja projektima. Iako potvrđuje da bi 
se mogla poboljšati uspješnost u utvrđivanju intervencijske logike za svako djelovanje, većina projekata već uklju -
čuje potpune logičke okvire, uključujući pokazatelje rezultata.
Odgovori Komisije 75
4. preporuka
Komisija prihvaća tu preporuku.
Sve je više dokaza koji ističu pozitivan učinak migracija na razvoj (zemlje podrijetla i odredišta, te samih migranata). 
Međutim, zbog povećanja i promjena migracijskih trendova potrebno je nastaviti prikupljati pouzdane podatke 
o migracijama koji će se uključivati u programe. Komisija ulaže u dodatno jačanje tih dokaza, koji će se upotreblja -
vati kao temelj za oblikovanje budućih strategija i projekata odgovora.
3. zaključak
Komisija smatra da su se zahvaljujući znatnim naporima već uspostavili učinkoviti mehanizmi koordinacije 
u području migracija. Prostor za dodatnu racionalizaciju upravljačkih mehanizama u području migracija vrlo je ogra -
ničen zbog složenosti pitanja, podjele nadležnosti i broja uključenih dionika.
5. preporuka
Komisija djelomično prihvaća tu preporuku. Ona smatra da su, uzimajući u obzir i proračunska ograničenja, već 
poduzeti znatni napori u cilju poboljšanja kapaciteta delegacija EU-a (vidjeti i odgovore Komisije na odlomke 34., 
98. i 99.).
Komisija je već pripremila preglede financiranja u pogledu sredstava donatora u području migracija kojima se podu -
piru različiti bilateralni i regionalni okviri (kao što su pregledi stanja partnerstvâ za mobilnost).
Komisija smatra da bi izrada jedinstvenog i sveobuhvatnog pregleda financiranja u pogledu svih izdataka povezanih 
s migracijama bila praktički neizvediva.

Besplatne publikacije:
  jedan primjerak:  
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
  više od jednog primjerka ili plakati/zemljovidi:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
pri delegacijama u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hr.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_hr.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatni poziv iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (premda neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
 u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU-a
U ovom je izvješću riječ o dva glavna instrumenta 
financiranja (tematskom programu za migracije i azil 
(TPMA) i europskom instrumentu za susjedstvo 
i partnerstvo (ENPI)) vanjske dimenzije zajedničke 
migracijske politike EU-a kojom se nastoji postići 
djelotvorno upravljanje migracijskim tokovima 
u partnerstvu sa zemljama podrijetla i zemljama tranzita. 
U izvješću se ispituje je li potrošnja u okviru obaju 
instrumenata imala jasne ciljeve te je li bila djelotvorna 
i dobro usklađena. Utvrdili smo da tim instrumentima 
općenito nedostaje jasna strategija na temelju koje bi se 
utvrdio njihov doprinos ciljevima te stoga nije jasno što se 
njima namjerava postići na razini EU-a. Često je bilo teško 
izmjeriti rezultate postignute potrošnjom sredstava EU-a 
i bilo je teško procijeniti doprinos migracije razvoju. 
Migracijska politika obilježena je složenim upravljanjem, 
nedovoljnom usklađenošću i izostankom pregleda 
financiranja u kojem bi se razgraničilo što financira 
Komisija, a što države članice.
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD