IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU O VANJSKOJ AKTIVNOSTI EIB-A S PRORAČUNSKIM JAMSTVOM EU-A U 2012. /* COM/2013/0834 final */





IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU O VANJSKOJ AKTIVNOSTI EIB-A S PRORAČUNSKIM JAMSTVOM EU-A U 2012. 1. UVOD Odlukom br. 1080/2011/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o odobrenju jamstva EU-a Europskoj investicijskoj banci (EIB) za gubitke po zajmovima i jamstvima za projekte izvan Unije[1] („Odluka” ili „jamstvo EU-a”) od Komisije se zahtijeva da godišnje izvješćuje o EIB-ovim operacijama financiranja EIB-a koje se provode na temelju jamstva EU-a u skladu s godišnjim izvješćima EIB-a. Ovo izvješće sadržava i sažetak operacija na vlastiti rizik koje je EIB proveo 2012. u regijama obuhvaćenima Odlukom. Nakon prve cijele godine provedbe novog okvira za mjerenje rezultata EIB-a (REsults Measurement - REM), ovo izvješće pruža podrobnije podatke o očekivanim rezultatima na temelju EIB-ovih operacija financiranja odobrenih 2012. Operacije EIB-a u Africi, na Karibima i Pacifiku (ACP) kao i u prekomorskim zemljama i teritorijima (OCT) obuhvaćene su posebnim godišnjim izvješćem. Podrobniji podaci i statističke tablice o prethodno navedenim aktivnostima, uključujući one na projektnoj, sektorskoj, državnoj i regionalnoj razini, prikazani su u radnom dokumentu službi [2] u privitku. U radnom dokumentu službi prikazani su stvarno postignuti rezultati na temelju studija slučaja o operacijama koje su u tijeku ili su završene. Valja primijetiti da je 23. svibnja 2013. Komisija donijela zakonodavni prijedlog nove Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o odobrenju jamstva EU-a Europskoj investicijskoj banci za operacije financiranja izvan EU-a na temelju sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira (VFO), s popratnom procjenom utjecaja.[3] 2. KLJUČNI REZULTATI Odlukom se utvrđuje ukupna gornja granica općeg mandata od 27 484 milijuna EUR i dodatnih 2 000 milijuna EUR za mandat za klimatske promjene. Kontinuirani slabi gospodarski rezultati u europodručju i ostalim naprednim ekonomijama pridonijeli su daljnjem usporavanju rasta svjetske proizvodnje u 2012. U regijama obuhvaćenima Odlukom, pretpristupna regija bila je među najgore pogođenima zbog bliske povezanosti s europodručjem, što je dovelo do pada stope rasta u Turskoj s 8,5 % na 3 %, a u ostalim pretpristupnim zemljama s 1,3 % u 2011. na -0,2 % u 2012. I zemlje istočnog susjedstva bile su pogođene bliskim trgovinskim odnosima s euro područjem, dok je kontinuirana neizvjesnost povezana s političkom i gospodarskom tranzicijom nakon Arapskog proljeća nastavila otežavati uspješnost zemalja južnog Sredozemlja. Došlo je do opadanja rasta u Aziji i Latinskoj Americi, uglavnom potaknutog padom gospodarske aktivnosti u Brazilu, Čileu i Indiji. I Južna Afrika bila je negativno pogođena te je rast pao s 3,5 % u 2011. na 2,3 % u 2012. Unatoč izazovnom poslovnom okruženju, u 2012. razina EIB-ovih zaključenih operacija financiranja u regijama obuhvaćenima Odlukom bila je na istoj razni kao i 2011. te je iznosila 6,5 milijardi EUR. Financiranje na temelju jamstva EU-a povećalo se za oko 900 milijuna EUR na 4,0 milijarde EUR, dok se financiranje EIB-ovih operacija na vlastiti riziksmanjilo za oko 900 milijuna EUR na 2,5 milijarde EUR. U siječnju 2012. EIB je pokrenuo okvir REM kojim se uanprjeđujeEIB-ovo mjerenje i izvješćivanje o rezultatima i učinku operacija u skladu s Odlukom. Razvijen je sveobuhvatan skup objektivno mjerljivih pokazatelja koji se mogu pratiti,a na kojem će se temeljiti procjenatijekom životnog ciklusa projekta. U radnom dokumentu službi sažeto su prikazani očekivani rezultati svih EIB-ovih operacija odobrenih u 2012. Potpuno izvješće EIB-a o rezultatima EIB-ovih operacija izvan EU-a objavljeno je na web-mjestu EIB-a.[4] U izmijenjenoj Odluci naglašava se i jače usklađivanje vanjske aktivnosti EIB-a s vanjskim politikama, programima i instrumentima EU-a. Tijekom 2012.EIB je nastavio blisko surađivati s Komisijom i Europskom službom za vanjsko djelovanje (ESVD) na jačanju dosljednosti i usklađenosti aktivnosti EIB-a s vanjskim politikama EU-a. U tom kontekstu provedeno je nekoliko novih zakonskih zahtjeva Odluke, uključujući regionalne tehničke operativne smjernice koje su donijeli i Komisija i EIB u studenome 2012.[5] i klimatsku strategiju EIB-a[6] u zemljama vanjskog mandata koja je Vijeću i Parlamentu dostavljena krajem godine. 3. OPERACIJE FINANCIRANJA 3.1. Pregled opsega EIB-ova financiranja u regijama obuhvaćenima Odlukom U tablici u nastavku prikazan je pregled opsega EIB-ova financiranja u 2012. u regijama obuhvaćenima Odlukom. Tablica 1.: EIB-ove operacije financiranja zaključene u 2012. u regijama obuhvaćenima Odlukom Nakon visoke razine pozajmljivanja na vlastiti rizik u 2011., relativni opseg aktivnosti na temelju jamstva EU-a i na vlastiti rizik EIB-a ponovno je uravnotežen u korist onih na temelju jamstva koje su porasle za 30 % dosegnuvši 3,96 milijarde EUR ili 61 % ukupnog financiranja u 2012. u regijama obuhvaćenima Odlukom. Glavnina operacija (89,8 %) financiranih na vlastiti rizik EIB-a zaključena je u pretpristupnim zemljama. 80,1 % zajmova zaključenih na temelju jamstva EU-a u 2012. bilo je obuhvaćeno sveobuhvatnim jamstvom, koje se koristi za državne i poddržavne operacije, dok se za 19,9 % iskoristilo pokriće političkih rizika za operacije u privatnom sektoru sa svim ostalim rizicima koje je snosio EIB. Grafikon 1.: Godišnji razvoj opsega EIB-ova pozajmljivanja u regijama obuhvaćenima Odlukom Krajem 2012. ukupan iznos zaključenih operacija financiranja na temelju Odluke (bez otkazivanja) bio je 23,1 milijarde EUR ili 79 % ukupne gornje granice na temelju Odluke. Za nove EIB-ove operacije na temelju jamstva bio je dostupan ukupan iznos od 6,3 milijarde EUR. Očekuje se da će EIB dosegnuti neke regionalne gornje granice do kraja 2013., dok u okviru ostalih još uvijek ima slobodnog prostora. Odlukom se predviđa mogućnost preraspodjele sredstava do 10 % između regionalnih gornjih granica. Tablica 2.: Ukupne EIB-ove zaključene operacije financiranja i isplate na temelju Odluke (2007. – 2012.) S obzirom na isplate, koje su opipljivi pokazatelj napretka provedbe projekta, krajem 2012. isplaćeno je 48 % neto iznosa zaključenih na temelju Odluke (11,2 milijarde EUR). Ta razina odgovara prosječnom uobičajenom vremenu kašnjenja od potpisivanja ugovora o financiranju do isplate. Južna Afrika bila je relativno najjača jer je povukla 75 % neto zaključenih iznosa, a nakon nje slijede Azija i Latinska Amerika (64 %) i pretpristupne zemlje (59 %). Isplate u sredozemnim zemljama 2012. porasle su na rekordnu razinu od 1,5 milijarde EUR, od kojih je 1,2 milijarde EUR na temelju važeće Odluke. Kumulativne isplate međutim i dalje su ispod prosjeka te iznose 42 % neto zaključenih iznosa u sredozemnim zemljama. U istočnom susjedstvu sporiji porast brzine isplata odražava početna kašnjenja u provedbi projekata i administrativna kašnjenja u zemljama primateljicama. U istočnom susjedstvu i Rusiji isplate su iznosile 21 % neto zaključenih iznosa. Tablica 3.: Godišnje zaključene operacije pozajmljivanja na temelju važeće Odluke (2007. – 2013.) S obzirom na broj projekata, na temelju Odluke u 2012. financirano je 39 projekata u usporedbi s 29 u 2011. Kako je prikazano u tablici 1., pretpristupne zemlje i dalje su glavna regija korisnica EIB-ova financiranja izvan EU-a u 2012. s 3,1 milijarde EUR zaključenih operacija financiranja, što predstavlja 48 % ukupnog financiranja u predmetnim regijama. EIB je dao priroritet kreditnim linijama za MSP-ove (55 % zaključenih operacija financiranja) i transeuropskim infrastrukturnim projektima. Pozajmljivanje na temelju jamstva palo je na 0,8 milijardi EUR, dok pozajmljivanje na temelju pretpristupnog programa na vlastiti rizik i dalje iznosi 2,3 milijarde EUR kao i prethodne godine. Unatoč kontinuiranoj nestabilnosti nakon Arapskog proljeća i obustavljanju aktivnosti u Siriji, EIB-ovo financiranje u sredozemnim zemljama ponovno iznosi 1,7 milijardi EUR zaključenih operacija financiranja u 2012., što je porast od 73 % u odnosu na prethodnu godinu. Kao i prethodnih godina, sektori energetike i prometa bili su najveći korisnici EIB-ova financiranja u sredozemnoj regiji. EIB je pojačao i pozajmljivanje privatnom sektoru, za koji je osigurao oko 660 milijuna EUR[7] 2012. – što je porast od preko 300 milijuna EUR u usporedbi s 2011. i najviši iznos od 2007. S iznosom od 350 milijuna EUR zaključenih operacija financiranja na temelju mandata za klimatske promjene i značajne baze projekata izrađene tijekom te godine, ta je regija bila i glavni korisnik dodatne omotnice mandata za klimatsku politiku objavljene u listopadu 2011. Aktivnosti financiranja u istočnom susjedstvu i Rusiji poraslesu sa 776 milijuna EUR u 2011. na 934 milijuna EUR u 2012. dosegnuvši time novi rekordni iznos. Kreditne linije za MSP-ove iznosile su oko 50 % zaključenih operacija financiranja, što odražava potrebu pružanja potpore poduzetništvu i većem uključivom rastu u toj regiji. Sektori energetike i prometa također su bili veliki korisnici EIB-ova financiranja za potrebe strateških infrastrukturnih projekata. Ukupno pozajmljivanje u Aziji i Latinskoj Americi palo je na 700 milijuna EUR (u usporedbi s 1,17 milijarde EUR u 2011.) zbog odgode dviju velikih operacija. Glavni naglasak u pogledu pozajmljivanja i dalje je bio na klimatskoj politici u toj regiji te je iznosio 86 % zaključenih operacija financiranja te godine (100 % u Aziji i 67 % u Latinskoj Americi). U Južnoj Africi zaključena su 2012. dva nova zajma za potrebe obnovljive energije i komunalne infrastrukture u iznosu od ukupno 100 milijuna EUR, što je smanjenje sa 165 milijuna EUR u 2011. Tablica 4.: Pregled zaključenih operacija po sektorima 2012. (u mil. EUR) na temelju jamstva EU-a 3.2. Doprinos ciljevima politike EU-a Odlukom se predviđaju tri horizontalna cilja visoke razine za sve regije obuhvaćene proračunskim jamstvom EU-a: (i) ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba njima; (ii) razvoj društvene i gospodarske infrastrukture; (iii) razvoj lokalnog privatnog sektora, posebice potpora MSP-ovima. Dodatni osnovni ciljevi obuhvaćaju doprinos općim načelima za provedbu vanjskog djelovanja, kako se navodi u članku 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i regionalnoj integraciji među partnerskim zemalja, uključujući gospodarsku integraciju između pretpristupnih zemalja, susjednih zemalja i Unije. Cilj je regionalnih tehničkih operativnih smjernica osigurati da EIB-ovo financiranje na temelju jamstva EU-a u različitim regijama obuhvaćenima Odlukom bude usklađeno s odgovarajućim vanjskim politikama, programima i instrumentima EU-a te da ih nadopunjuje. Prethodno navedeni horizontalni ciljevi visoke razine predstavljaju osnovu za izvješćivanje o novim operacijama od 2012. pa nadalje. EIB je nastavio jačati pozajmljivanje za klimatsku politiku tijekom razdoblja obuhvaćenoga Odlukom. Dodatnom omotnicom mandata za klimatske promjene od 2 milijarde EUR pridonijelo se da se osim u novorastućim tržišnim gospodarstvima poveća i broj zemalja u razvoju u kojima se ulaže u klimatsku politiku. Do kraja 2012. iskorištena je jedna trećina omotnice od 2 milijarde EUR (izdane u listopadu 2011.) i izrađena značajna baza projekata u svim regijama, čime su osigurane dobre mogućnosti potpune upotrebe sredstava prije kraja mandatnog razdoblja. Od 2007. kumulativna potpora EIB-a projektima u okviru klimatske politike u regijama obuhvaćenima Odlukom iznosi 8,5 milijarde EUR. Velika većina (86 %) pozajmljivanja za klimatsku politiku odnosi se na ulaganja u obnovljivu energiju, energetsku učinkovitost i održivi promet. Međutim, budući da je prepoznao da su regije obuhvaćene Odlukom posebice osjetljive na postojeću promjenjivost klime i buduće klimatske promjene, EIB povećava uključenost otpornosti na klimatske promjene u projekte. Time su obuhvaćene potpora za tehničku podršku i odgovarajuće mjere planiranja kao i potpora za posebna ulaganja u prilagodbu kao što su zaštita od poplava i obrambene mjere. Zaključene operacije za klimatsku politiku u 2012. iznosile su 1,6 milijarde EUR, što predstavlja 24 % ukupnog EIB-ova financiranja u regijama obuhvaćenima Odlukom (29 % zaključenih operacija financiranja na temelju jamstva EU-a, u okviru omotnica općeg mandata ili mandata za klimatske promjene). Taj je udio u skladu s globalnim ciljem EIB-a od 25 % ukupnog pozajmljivanja (što je porast s 20 % u 2010.) te je relativno veći u odnosu na 2010. kada je otprilike isti opseg od 1,6 milijarde EUR u zaključenim operacijama za klimatsku politiku iznosio 21 % ukupnih financiranja u regijama obuhvaćenima Odlukom (15 % zaključenih operacija pozajmljivanja na temelju jamstva EU-a). Tablica 5.: Zaključene operacije pozajmljivanja za klimatsku politiku u 2012. u regijama obuhvaćenima Odlukom U postojećem gospodarskom okruženju, pozajmljivanje MSP-ovima postalo je visoki kratkoročni prioritet Investicijske banke za potrebe gospodarskog razvoja u pretpristupnim zemljama, zbog čega se doista smanjio udio projekata zaštite okoliša. Međutim, 2012. ostvaren je značajan kvalitativni napredak s obzirom na uspostavu odnosa između lokalnih posrednika, što će pridonijeti operacijama namijenjenima klimatskim promjenama (npr. manji projekti za vodu i otpad) od 2013. nadalje. Osim toga, očekuje se da će se u 2013. provesti operacije financiranja pošumljavanja i željeznica koje će pozitivno utjecati na klimu i stoga se očekuje značajan porast stope financiranja klimatske politike u pretpristupnoj regiji. U skladu sa zahtjevima Odluke, EIB je u dogovoru s Komisijom izradio klimatsku strategiju u zemljama vanjskog mandata, koja je dostavljena Europskom vijeću i Parlamentu 19. prosinca 2012. U strategiji se opisuje pristup EIB-a potpori za klimatsku politiku u kvantitativnom i kvalitativnom smislu te se iznose razna kratkoročna i dugoročna djelovanja za daljnje jačanje aktivnosti Investicijske banke u području klime. U razdoblju 2007. – 2012. EIB je osigurao više od 23,2 milijarde EUR za financiranje društvene i gospodarske infrastrukture, uključujući promet, energetiku, infrastrukturu za zaštitu okoliša te informacijsku i komunikacijsku tehnologiju. Potpora EIB-a društvenoj i gospodarskoj infrastrukturi u 2012. iznosila je 51 % ukupne aktivnosti EIB-a u regijama obuhvaćenima Odlukom (73 % za operacije na temelju jamstva). Potpora privatnom sektoru također je u 2012. iznosila 51 % ukupne aktivnosti EIB-a u regijama obuhvaćenima Odlukom (37 % za operacije na temelju jamstva). Razvoj privatnog sektora potreban je za uključivi i održivi rast, koji je sam po sebi uvjet za smanjivanje siromaštva. Potpora EIB-a razvoju lokalnog privatnog sektora uglavnom se sastoji od pozajmljivanja MSP-ovima i poduzećima srednje tržišne kapitalizacije [8] putem banaka posrednica, kao i od izravnog pozajmljivanja velikim privatnim poduzećima. Posredno pozajmljivanje MSP-ovima i poduzećima srednje tržišne kapitalizacije iznosilo je u 2012. 2,1 milijardu EUR u regijama obuhvaćenima Odlukom, što je dvostruko više od iznosa zaključenog prethodne godine, uglavnom zbog većih zaključenih iznosa u pretpristupnim zemljama i istočnom susjedstvu / Rusiji. To je u 2012. iznosilo 66 % EIB-ove aktivnosti u privatnom sektoru u regijama obuhvaćenima Odlukom (56 % za operacije na temelju jamstva). 64 % operacija bilo je zaključeno na temelju pretpristupnog programa bez jamstva EU-a. Sredstva dodijeljena u 2012. na temelju kreditnih linija iznosila su 1,7 milijarde EUR, čime se osigurala potpora za gotovo 4 800 investicijskih projekata koje su proveli MSP-ovi i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije s ukupnim troškom ulaganja od 3,6 milijarde EUR. U radnom dokumentu službi podrobnije su prikazane financijske aktivnosti posrednika kojima se pruža potpora MSP-ovima. EIB podupire i razvoj lokalnog privatnog sektora izravnim zajmovima većim privatnim poduzećima, uglavnom u sektorima industrije i usluga. Tim se ulaganjima često potiče i zapošljavanje i ulaganja u okviru sustava lokalnih dobavljača. Izravno pozajmljivanje lokalnom privatnom sektoru bilo je u 2012. usmjereno na pretpristupne i sredozemne regije. 3.3. U skladu s člankom 12. Odluke i politikom EIB-a donesenom 2012. u pogledu prema pravosudnih sustava koji su slabo regulirani, netransparentni i nisu spremni na suradnju , nisu provedene prekogranične EIB-ove operacije financiranja na temelju jamstva EU-a s partnerima iz pravosudnih sustava koji ne poštuju propise. 3.4. Učinak i dodana vrijednost EIB-ovih operacija · Za daljnje jačanje procjene, mjerenja i izvješćivanja o rezultatima i učincima operacija izvan EU-a i u skladu sa zahtjevima Odluke, EIB je pokrenuo novi okvir kako bi zamijenio postojeći okvir za procjenu gospodarskog i društvenog učinka. Okvirom REM, koji je uveden kao pilot 2012., unaprjeđuje se ex-ante ocjena očekivanih projektnih rezultata i jača se sposobnost Investicijske banke za praćenje i izvješćivanje o stvarno postignutim rezultatima. U tom kontekstu, kao i u postupku dubinske analize, EIB sustavno uzima u obzir gospodarsku, financijsku, okolišnu i društvenu održivost pri izradi i praćenju projekata koje financira. U skladu s bivšim okvirima, projekti se ocjenjuju u okviru REM-a prema tri „stupa“: · Stupom 1. ocjenjuje se očekivani doprinos ciljevima pozajmljivanja. · Stupom 2. mjere se očekivani rezultati, kvaliteta i utemeljenost projekata. · Stupom 3. mjeri se očekivana financijska i nefinancijska dodana vrijednost EIB-a. Tekst u nastavku odnosi se na operacije odobrene 2012., za razliku od ostalih dijelova ovog izvješća koji se bave zaključenim operacijama. U radnom dokumentu službi prikazan jeradni primjer obrasca REM-a. Procjena očekivanih rezultata izrađena je tijekom dubinske analize. Kako se odobreni projekti budu završavali, tako će se prikupiti stvarno postignuti rezultati o kojima će se izvijestiti. Budući da će biti potrebno nekoliko godina za izradu stvarnih rezultata na temelju aktivnosti koje su odobrene u okviru novog okvira REM-a, u ovogodišnjem godišnjem izvješću REM-a koristi se osam studija slučajeva za izvješćivanje o stvarno postignutim rezultatima u okvir projekata koji se provode ili su završeni. Od 2013. izvješće će se temeljiti na zaključenim operacijama, a ne na odobrenim kako bi ono bolje uskladilo s ostalim zahtjevima izvješćivanja Investicijske banke. Potpuno izvješće REM-a, kojim su obuhvaćene sve EIB-ove operacije izvan EU-a, uključujući one na temelju mandata za Sporazum iz Cotonoua za regiju država AKP-a, kao i studije o slučajevima mogu se pronaći na web-mjestu EIB-a. U grafikonu 2. prikazana je distribucija ocjena prema stupcima REM-a za projekte odobrene u 2012. u regijama obuhvaćenima Odlukom. Napomena: Ocjene pokazatelja prema stupu 3. za povećanu i dodatnu vrijednost neznatno su drukčije: 4-visoka 3-značajna, 2-umjerena 1-niska ocjena. U radnom dokumentu službi prikazani su detaljniji podaci o okviru REM. 4. SURADNJA S KOMISIJOM U radnom dokumentu službi nalazi se popis postojećih okvira suradnje između EIB-a i Komisije u 2012. u cilju jačanja usklađenosti ukupne potpore EU-a u regijama obuhvaćenima Odlukom, kao i sažetog tabličnog prikaza o zaključenim financijskim poslovima EIB-a koji se odnose na upravljanje proračunskim sredstvima EU-a. Neke glavne aktivnosti koje su te dvije institucije zajednički koordinirale u 2012. prikazane su u nastavku. U studenome 2012. [9] obje su institucije donijele regionalne tehničke operativne smjernice, sastavljene u bliskoj suradnji Komisije s EIB-om. EIB je u prosincu 2012. Vijeću i Europskom parlamentu dostavio klimatsku strategiju za zemlje vanjskog mandata, pripremljenu u bliskoj suradnji s Komisijom. Memorandum o razumijevanju između Komisije i EIB-a iz svibnja 2008. ažuriran je 2012. zbog osnivanja ESVD-a i za potrebe zaključivanja operacija u 2013. Komisija je u travnju 2012. donijela delegirani aktna temelju kojeg je Sirija izuzeta s popisa prihvatljivih zemalja na temelju Odluke.[10] U ovom kontekstu valja primijetiti da Vlada Sirije nije platila kamate i vratila zajmove EIB-u te je zbog toga EIB u 2012. nekoliko puta povukao sredstva iz Jamstvenog fonda kako bi se pokrilo neplaćanje zajmova u Siriji u iznosu od oko 21,5 milijuna EUR.[11] EIB i ESVD zajednički su prihvatili načelo objedinjavanja ureda EIB-a s delegacijama EU-a. Svi novi vanjski uredi EIB-a smješteni su u delegacijama, a nastoji se da se postojeći uredi premjeste kad god je to moguće. EIB je 2012. otvorio ured u Ukrajini u okviru delegacije EU-a te je ostvaren značajan napredak u raspravama o uredima EIB-a u Kini i Rusiji. U 2012. raspravljalo se o nacrtima okvirnih sporazuma s nekim novim prihvatljivim partnerima (Kambodža, Island, Irak, Kosovo[12] i Libija). Sporazum s Kosovom potpisan je 2013. Tijekom 2012. održavani su geografski koordinacijski sastanci između EIB-a, Komisije i ESVD-a u svim regijama obuhvaćenima Odlukom radi utvrđivanja konkretnih aktivnosti za jačanje sinergija. EIB je dostavio podatke za procjenu utjecaja koju je provela Komisija 2012. kako bi pripremila zakonodavni prijedlog za Parlament i Vijeće u pogledu sljedećeg jamstva EU-a za EIB-ove operacije izvan EU-a za razdoblje 2014. – 2020. EIB je nastavio aktivni angažman u radnoj skupini EU-a na visokoj razini koju je uspostavila Visoka predstavnica i potpredsjednica Ashton, a čiji je zadatak osigurati koordinirani odgovor EU-a na potrebe zemalja obuhvaćenih Arapskim proljećem. EIB je u 2012. nastavio aktivno sudjelovati u regionalnim mehanizmima spajanja zajmova i bespovratnih sredstava. Blisko je surađivao i s Komisijom u stručnoj skupini čiji je zadatak bio proučiti uspostavu platforme EU-a za spajanje vanjske suradnje. Platforma je uspostavljena krajem 2012.,[13] a EIB je aktivni sudionik te platforme i predsjedava jednom od tehničkih skupina osnovanih u tom okviru. 5. SURADNJA S MEĐUNARODNIM FINANCIJSKIM INSTITUCIJAMA Suradnja s ostalim međunarodnim financijskim institucijama sastavni je dio aktivnosti EIB-a, a uključuje dijalog o institutucijskim pitanjima, horizontalne teme i tematska pitanja te uzajamno savjetovanje kao i bolje oblike operativnog sufinanciranja i podjele posla. Znatan dio dijaloga među međunarodnim financijskim institucijama odvija se u okviru povremenih sastanaka specijaliziranih radnih skupina na kojima se razmjenjuje najbolja praksa ili se riješavaju posebna pitanja. Postoji oko 30 osnovanih radnih skupina višestranih razvojnih banaka koje povremeno uključuju ostale međunarodne financijske institucije, a bave se širokim rasponom tema. Nadalje, EIB se angažirao s ostalim višestranim razvojnim bankama u značajnom radu usklađivanja praćenja i izvješćivanja o financijskim sredstvima namijenjenima za klimu. Dva izvješća, o praćenju ublažavanja i prilagodbe, objavljena su u okviru pregovora iz Dohe. Osim toga, EIB je vodeći donator u okviru radne skupine međunarodnih financijskih institucija za revizju emisija stakleničkih plinova. Naposljetku, EIB sudjeluje u ostalim inicijativama o dijalogu, kao što je polugodišnji sastanak šefova višestranih razvojnih banaka kojemu je EIB bio domaćin u Luxembourgu 2012. Sufinanciranje s ostalim međunarodnim financijskim institucijama ili europskim dvostranim institucijama u 2012. iznosilo je 67 % ukupnih zaključenih EIB-ovih operacija s jamstvom EU-a, što je porast u odnosu na 56 % iz 2011. U radnom dokumentu službi nalazi se popis operacija sufinanciranja zaključenih u regijama obuhvaćenima mandatom u 2012. Memorandum o razumijevanju između Komisije, Grupe EIB i EBRD-a potpisan u ožujku 2011. ažuriran je 2012. kako bi se u obzir uzela prva revizija iz ožujka 2012. Memorandumom o razumijevanju utvrđuje se okvir suradnje izvan EU-a kojim se nastoji pojačati zajednički učinak operacija obiju banaka, što je u interesu država korisnica i dioničara obiju banaka. Ovim se ažuriranim memorandumom proširuje popis regija zajedničkih operacija izvan EU-a te je uključena južna i istočna sredozemna regija. Na temelju Inicijative o uzajamnom povjerenju između AfD-a, EIB-a i KfW-a, u 2012. pripremljene su operativne smjernice na temelju iskustva iz pilot-faze, uključujući 14 zajedničkih projekata u južnom susjedstvu i supsaharskoj Africi. Inicijativa o uzjamnom povjerenju mehanizam je pomoću kojega u projektima sufinanciranja jedan od triju partnera preuzima ulogu vodećeg financijera koji se oslanja na svoje norme i postupke sve dok se ispunjavaju minimalni zahtjevi ostalih partnera. Od 2013. ta inicijativa proširit će se na ostale geografske regije izvan EU-a. EIB je tijekom 2012. surađivao s ostalim zajmodavcima na temelju Partnerstva G8 iz Deauvillea kako bi se osigurala optimizacija sinergija za potporu demokratskoj i gospodarskoj tranziciji u regiji južnog susjedstva. EIB je 2012. potpisao i dvostrani memorandum o razumijevanju s Islamskom razvojnom bankom. EIB je zajedno s EBRD-om i Grupacijom Svjetske banke pokrenuo „Drugu bečku inicijativu” u siječnju 2012. kao odgovor na obnovljene rizike za pretpristupnu regiju koji proizlaze iz krize eurozone. Inicijativa je usmjerena na poticanje koordinacije između matičnih država i država domaćina za potrebe stabilnog prekograničnog bankarstva i sprječavanja nepravilnog razduživanja. Zapadne bankarske grupacije nastavljaju igrati važnu ulogu u toj inicijativi podržavanjem usklađenih nastojanja i odrađivanjem svojeg dijela posla kako bi se spriječilo nepravilno razduživanje. [1] SL L 280, 27.10.2011., str. 1. [2] SWD (2013) 484. [3] COM (2013) 293. [4] http://www.eib.org/infocentre/publications/all/eib-rem-annual-report-2012.htm [5] SWD (2012) 357 završna verzija. [6] http://www.eib.org/infocentre/publications/all/eibs-climate-strategy-outside-the-eu.htm [7] Uključujući 24 milijuna udjela u temeljnom kapitalu pomoću rizičnog kapitala Euro-sredozemnog programa za ulaganja i partnerstvo (FEMIP) i sredstava fonda za posebne namjene. [8] Srednja poduzeća u kojima broj zaposlenika iznosi između 250 i 3 000 . [9] SWD (2012) 357 završna verzija [10] SL L 110, 24.4.2012., str. 38. [11] Za više podataka vidi Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o Jamstvenom fondu i njegovom upravljanju 2012. (COM (2013.) 662, predano Europskom parlamentu i Vijeću 27. rujna 2013. [12] Ovo imenovanje ne dovodi u pitanje mišljenja o statusu i u skladu je s rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a br. 1244/1999 i mišljenjem Međunarodnog suda pravde o deklaraciji neovisnosti Kosova. [13] Izvješće stručne skupine dostupno je na sljedećoj adresi: http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetailDoc&id=6980&no=1 i http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetailDoc&id=6981&no=2