Mišljenja dionika prikupljena su u nekoliko navrata. Ovaj je Prijedlog rezultat procesa zajedničkog stvaranja s državama članicama u okviru Foruma EIP-a za tranziciju (koji je osnovan kao neformalna stručna skupina Komisije), posebno podskupine Foruma za vrednovanje znanja, koja je imala posebnu zadaću i potrebnu stručnost za savjetovanje Komisije o izradi nacrta vodećih načela za vrednovanje znanja. Od travnja do svibnja 2021. provedena je anketa o „vodećim načelima za vrednovanje znanja” upućena državama članicama i zemljama Europskoga gospodarskog prostora kako bi se prikupile povratne informacije o trenutačnom stanju i učinku Preporuke Komisije iz 2008. o upravljanju intelektualnim vlasništvom pri prijenosu znanja. Od srpnja do rujna 2021. provedeno je i javno savjetovanje o vodećim načelima za vrednovanje znanja kako bi se prikupila stajališta širokog raspona dionika.

Predložene aktivnosti proporcionalne su ciljevima koji se nastoje postići. Prijedlogom se podupire ostvarivanje ciljeva EIP-a. Njime se dopunjuje rad država članica na vrednovanju znanja. U okviru prijedloga poštuju se prakse država članica i primjenjuje nijansiran pristup koji odražava različite gospodarske, financijske i socijalne okolnosti u državama članicama te raznolikost sustava istraživanja i odgovarajućih institucija i organizacija. Pritom se uzima u obzir i to da različiti nacionalni, regionalni ili lokalni uvjeti mogu dovesti do različite provedbe predložene preporuke.

(11)U Komunikaciji Komisije „Bolja regulativa: zajedničkim snagama za bolje zakonodavstvo” donesenoj 29. travnja 2021. naglašava se da su znanstveni dokazi još jedan temelj bolje regulative, od ključne važnosti za detaljan opis problema, istinsko razumijevanje uzročno-posljedičnih veza i time logike intervencije. Kvalitetna istraživanja ne mogu se provesti preko noći, pa je nužno bolje predviđati i usklađivati potrebe za dokazima kako bi se osiguralo da su odgovarajući dokazi na raspolaganju kad je to potrebno. To znači i bolju mobilizaciju i uključivanje istraživačke zajednice u regulatorni postupak.

(13)Istraživački i inovacijski ekosustav temeljito se promijenio od Preporuke Komisije iz 2008. o upravljanju intelektualnim vlasništvom pri prijenosu znanja. Potrebno je ažuriranje kako bi se naglasak stavio na vrednovanje cjelokupnog znanja koje proizvode različite vrste aktera u dinamičnom istraživačkom i inovacijskom ekosustavu. Treba se suočiti s novim izazovima, kao što su sve složeniji vrijednosni lanci znanja, nove tržišne mogućnosti koje proizlaze iz novih tehnologija, novi oblici suradnje akademske zajednice i industrije ili akademske zajednice i javnosti, uključenost građana te uzajamnost u upravljanju intelektualnom imovinom u kontekstu međunarodne suradnje u području istraživanja i inovacija.

(14)Raznolikost kanala i alata za vrednovanje znanja trebala bi se odražavati u rješavanju pitanja održivosti, socijalnih inovacija i inovacija u području politika te poticanju multidisciplinarne suradnje koja nadilazi tehnološka područja, uključujući discipline kao što su društvene znanosti, humanističke znanosti i umjetnost, npr. razmatranjem međusobne povezanosti socijalnih i okolišnih ili gospodarskih i okolišnih politika.

(15)Cilj je vodećih načela za vrednovanje znanja donošenje zajedničkog stajališta o mjerama i političkim inicijativama za poboljšanje vrednovanja znanja u EU-u.

DONIJELO JE OVU PREPORUKU:

Vodeća načela za vrednovanje znanja

Kontekst i područje primjene

Komisija je 2008. donijela Preporuku o upravljanju intelektualnim vlasništvom pri prijenosu znanja i Kodeks prakse za sveučilišta i ostale javne istraživačke organizacije. Preporuka je uglavnom bila usmjerena na javne istraživačke organizacije.

Vrednovanje znanja postupak je stvaranja društvene i gospodarske vrijednosti iz znanja povezivanjem različitih područja i sektora te pretvaranjem podataka i rezultata istraživanja u održive proizvode i rješenja od kojih društvo ima koristi u kontekstu gospodarskog blagostanja, koristi za okoliš, napretka i boljeg oblikovanja politika. Za usmjeravanje na vrednovanje znanja potrebno je proširiti područje primjene Preporuke iz 2008. i obuhvatiti cijeli ekosustav istraživanja i inovacija te njegove aktere.

Vrednovanje znanja promjena je paradigme kojom se uvode novi aspekti koji će stvoriti vrijednost iz postojećih i budućih istraživačkih i inovacijskih resursa te znanja, uključujući prešutno znanje. Vrednovanje znanja dovest će do koristi za oblikovanje politika te do novih načina praćenja i evaluacije istraživanja i inovacija zahvaljujući razvoju pokazatelja i alata za mjerenje. To će utjecati na financiranje istraživanja i inovacija te dodati vrijednost znanosti, istraživanju i njihovim rezultatima. Za vrednovanje znanja potrebno je da akteri i korisnici/uživatelji prava na znanje i inovacije sudjeluju u ekosustavu istraživanja i inovacija, s posebnim naglaskom na upotrebi i ponovnoj upotrebi znanja u korist društva. Kao takav, to je koncept koji je širi od širenja znanja, koje uključuje obznanjivanje i pristupačnost znanja i rezultata.

Upravljanje intelektualnom imovinom ključno je za učinkovito vrednovanje znanja. Intelektualno vlasništvo obuhvaća sve rezultate ili proizvode djelovanja aktivnosti istraživanja i inovacija (npr. patenti, autorska prava, žigovi, publikacije, podaci, praktično iskustvo, prototipovi, procesi, prakse, tehnologije, izumi, softver itd.). Usmjeravanjem na upravljanje i zaštitu prava intelektualnog vlasništva ograničavaju se mogućnosti stvaranja vrijednosti. Kako bi se iskoristila puna vrijednost intelektualne imovine stvorene na temelju aktivnosti istraživanja i inovacija, potrebno je da organizacije koje provode aktivnosti istraživanja i inovacija upravljaju intelektualnom imovinom u širem smislu, uključujući onu koja se može zakonski zaštititi (patenti, autorska prava, žigovi itd.) i drugu intelektualnu imovinu koja bi se mogla koristiti u aktivnostima vrednovanja. Za to je potrebno razviti strategije upravljanja te promicati posebne i transverzalne vještine kako bi se iskoristila puna vrijednost stvorene intelektualne imovine.

Otvorenost kao načelo podupire stvaranje vrijednosti, a upotreba alata za upravljanje intelektualnom imovinom može pomoći u iskorištavanju rezultata, pozitivno doprinijeti inovacijama i povećati ukupnu dodanu vrijednost znanstvenih rezultata. Kad je riječ o načelu „otvoreni koliko je to moguće, zatvoreni koliko je to potrebno”, važno je prepoznati da se i otvorena znanost i otvorene inovacije koriste alatima za upravljanje intelektualnom imovinom. Razumna upotreba rezultata istraživanja za stvaranje socioekonomskih koristi doprinijet će ukupnoj vrijednosti i važnosti znanstvenog istraživanja za društvo.

Poduzetničke prakse, procesi i vještine te sve što olakšava angažman s građanima, civilnim društvom i oblikovateljima politika nužne su sastavnice uspješnih inicijativa za vrednovanje znanja. Pretvaranje znanja u novu vrijednost, bez obzira na to odnosi li se na postupne ili disruptivne inovacije, oblikovanje politika na temelju dokaza ili dobrobit građana, zahtijeva proaktivan, hrabar pristup ili kulturu zajedničkog stvaranja/ međusektorskog angažmana u kombinaciji s poduzetništvomu nekim ili svim fazama postupka vrednovanja. Na taj bi način postupak vrednovanja mogao potaknuti prilagodbe u obrazovnim sustavima kako bi bolje odgovarali vještinama, kompetencijama i stavovima koji bi doveli do veće kreativnosti i stvaranja društvene vrijednosti. Razvoj i primjena poduzetničkih pristupa i pristupa usmjerenih na sudjelovanje/suradnju stoga su ključni za učinkovitost vrednovanja.

Poduzetnički procesi i metode su otkrića koja se temelje na eksperimentima, tj. aktivnosti utemeljene na zajedničkom stvaranju koje obuhvaćaju različite organizacije te mnoge komplementarne kompetencije. Za takve postupke i metode potrebne su društveno-poduzetničke vještine i kapaciteti kako bi se olakšalo širenje socijalnog znanja izvan komercijalizacije. Upotrebom mreža, alata i instrumenata za koordinaciju otvorenih metoda iz strateškog okvira europskog prostora obrazovanja poticat će se vrednovanje znanja i razvoj povezanih vještina.

Stoga bi vodeća načela trebala obuhvaćati razvoj, upotrebu i upravljanje poduzetničkim praksama, procesima i vještinama na svim razinama društva u privatnim i javnim sektorima koji sudjeluju u vrednovanju znanja. To novo područje primjene zahtijeva od oblikovatelja politika da usklade svoje ciljeve politika i uvedu nove pristupe potrebne za vrednovanje znanja. Cilj je ovih vodećih načela pomoći oblikovateljima politika u državama članicama da to učine.

Vodeća načela iz ove Preporuke stoga se odnose na inicijative politike usmjerene na sve kategorije aktera ekosustava uključenih u aktivnosti istraživanja i inovacija, kao što su:

·akademska zajednica, sveučilišta, istraživačke i tehnološke organizacije, druge javne istraživačke organizacije, akademije te znanstvene udruge,

·organizacije civilnog društva, građani i nevladine organizacije,

·privatni ulagači, financijske i investicijske organizacije, uključujući zaklade i dobrotvorne organizacije,

·pojedinci, npr. inovatori, istraživači, znanstvenici i studenti,