U tijeku je preispitivanje sustava pravne pomoći. Kao odgovor na niz studija dionika koje su pokazale određene nedostatke u funkcioniranju sustava pravne pomoći, Ministarstvo pravosuđa osnovalo je u travnju 2020. predzakonodavni odbor za preispitivanje postojećeg sustava pravne pomoći. Sastoji se od predstavnika relevantnih ministarstava i tijela (kao što su Uprava za državne sudove i Institut za ljudska prava) te stručnjaka (uključujući bivšeg suca i znanstvenika), a pomaže mu skupina za praćenje koja prenosi iskustva iz prakse. Premda se očekivalo da će odbor predstaviti svoje rezultate do ljeta 2022., to će se vjerojatno odgoditi zbog pandemije bolesti COVID-19. Kritike postojećeg sustava koje su uputile Odvjetnička komora i Justitia, skupina za strateško promišljanje koja se bavi pravosudnim pitanjima i koja je u listopadu 2020. objavila preporuke za reformu sustava pravne pomoći, odnose se posebno na pristup uredima za pravnu pomoć (uključujući regionalne razlike), pravnu pomoć u upravnim predmetima te na potrebu za pojašnjenjem sustava osiguranja pravne zaštite. Dionici su općenito pozdravili postupak preispitivanja koji je uspostavila Vlada, ali su izrazili žaljenje zbog toga što je u zastoju zbog pandemije bolesti COVID-19.

Sudovi imaju poteškoće s resursima, posebno s obzirom na očekivana povećanja broja predmeta. U Danskoj su izdaci za pravosudni sustav (0,16 % BDP-a) i broj sudaca na 100 000 stanovnika (6,5) i dalje vrlo niski, što potvrđuje dugoročnije kretanje. Sudovima su 2020. dodijeljena dodatna sredstva, posebno za ispunjavanje potreba povezanih s pandemijom bolesti COVID-19 i rješavanje problema u pogledu digitalizacije. Dodatna sredstva u iznosu od 1,75 milijuna EUR (13 milijuna DKK) godišnje dodijeljena su za razdoblje 2021.–2023. Nadalje, vlada je 24. lipnja 2021. najavila dodatna sredstva u iznosu od otprilike 3,5 milijuna EUR (25,0 milijuna DKK) za 2021. i oko 6,5 milijuna EUR (47,5 milijuna DKK) za 2022. za smanjenje broja predmeta na sudovima. Međutim, dionici su ponovili da to nije dostatno da se odgovori na dodatne strukturne poteškoće s resursima, posebno s obzirom na to da bi za otvaranje novih radnih mjesta za suce bila potrebna dugoročnija raspodjela sredstava. Dionici su izrazili zabrinutost i da bi slaba konkurentnost plaća sudaca u odnosu na radna mjesta u privatnom sektoru i drugim pravosudnim zanimanjima mogla otežati zapošljavanje novih sudaca na sudovima.

Postupak odlučivanja o zatvaranju sudova u ožujku 2020. u okolnostima pandemije bolesti COVID-19 podvrgnut je nadzoru u pogledu poštovanja neovisnosti pravosuđa. Državna uprava za sudove objavila je 12. ožujka 2020. da će se s obzirom na pandemiju bolesti COVID-19 izvršavati samo najkritičnije funkcije sudova i da će se prednost davati hitnim i kritičnim predmetima, a osnovala je i skupinu za upravljanje krizama. Nakon toga postupak donošenja te odluke, a posebno je li način na koji je priopćena sudovima u skladu s ustavnim načelima neovisnosti pravosuđa, podvrgnut je nadzoru neovisnog povjerenstva koje je imenovao Parlament. To je povjerenstvo, koje je bilo zaduženo za ispitivanje postupanja u suzbijanju pandemije bolesti COVID-19, u svojem izvješću predstavljenom u siječnju 2021. utvrdilo da bi se moglo dovesti u pitanje jesu li upute koje je Uprava za državne sudove uputila pojedinačnim sudovima na zahtjev Ministarstva pravosuđa u skladu s ustavnom neovisnošću sudova. Vlada i Uprava za državne sudove smatraju da su njihova priopćenja sudovima o tom pitanju imala oblik preporuke, ali potvrđuju da su nalazi odbora skrenuli pozornost na to da treba biti osobito oprezan da se u komunikaciji sa sudovima poštuje njihova neovisnost. Za ponovno otvaranje sudova u travnju 2020. i za sve daljnje korake prihvaćen je oprezniji način komunikacije. U prosincu 2020., nakon internog procesa učenja za pripravnost na buduće krize, radna skupina koju je osnovala Uprava za državne sudove dodatno je naglasila da skupina za upravljanje krizama (koja se sastoji od rukovodstva Uprave za državne sudove i niza sudaca) može davati upute samo u okviru nadležnosti Uprave za državne sudove, a inače se treba ograničiti na davanje smjernica i preporuka.

Parlament se više koristio ubrzanim postupcima i skraćena su razdoblja savjetovanja, među ostalim i za prijedloge koji se ne odnose na pandemiju bolesti COVID-19. U hitnim situacijama, na zahtjev Vlade i odlukom tri četvrtine zastupnika, Parlament može odlučiti provesti ubrzani postupak za zakonodavne prijedloge. Toj se mogućnosti redovito pribjegavalo 2020. i 2021., pri čemu je 19 % zakona donesenih 2020. i 31 % zakona donesenih do veljače 2021. doneseno u ubrzanom postupku, posebno za mjere povezane s pandemijom bolesti COVID-19. U izvješću Odbora za Poslovnik, donesenom u ožujku 2021., predlaže se niz smjernica za primjenu ubrzanog postupka, među ostalim i to da bi zakoni doneseni na taj način uvijek trebali sadržavati klauzulu o vremenskom ograničenju valjanosti i da bi trebalo razlikovati stupnjeve hitnosti. Naglašava se i važnost upućivanja svih prijedloga, uključujući one hitne, na javno savjetovanje. Iako se opći okvir za savjetovanje s dionicima smatra čvrstim, dionici su primijetili da postoji praksa da se primjenjuju skraćena razdoblja savjetovanja, i to ne samo za prijedloge povezane s pandemijom bolesti COVID-19.

Danska preispituje pravila o zaštiti zviždača i razvila je nove mehanizme za zaštitu zviždača na ministarskoj razini. Vlada je 1. studenoga 2020. u svim ministarstvima i podređenim tijelima s najmanje 50 zaposlenih uspostavila interne kanale za zviždače. U lipnju 2020. program za zviždače pod nadležnošću Ureda za gospodarstvo proširen je kako bi obuhvatio programe naknada za poduzeća zbog utjecaja pandemije bolesti COVID-19 i uključivao posebnu obvezu čuvanja povjerljivosti. Parlament je 24. lipnja 2021. donio novo zakonodavstvo o zaštiti zviždača. Očekuje se da će se novi IT sustav za prijave izraditi do kraja godine.

Pravila o sukobu interesa primjenjuju se na sve javne službenike, no za ministre i dalje imaju usko područje primjene, a dostupan je mali broj smjernica. Javni zaposlenici i javna tijela podliježu pravilima o nepristranosti, pravnoj nesposobnosti i izvješćivanju o sukobu interesa kako je navedeno u Zakonu o javnoj upravi . Kako je opisano u „Kodeksu ponašanja u javnom sektoru”, odredbe Zakona o javnoj upravi dopunjene su općim temeljnim pravnim načelom nepristranosti, koje obuhvaća područja u kojima se ne primjenjuje Zakon o javnoj upravi . Odredbe o sukobu interesa iz tog Zakona primjenjuju se i na članove Vlade, koji su odgovorni predsjedniku Vlade, a on je zadužen za raspodjelu odgovornosti među ministrima. Nedostaci istaknuti u Izvješću o vladavini prava za 2020. koji se odnose na slobodu ministara u prijavi sukoba interesa i dalje su prisutni jer je dostupan mali broj smjernica , a područje primjene nije prošireno . Ministri u praksi dobrovoljno prijavljuju svoju imovinu, a sustav imovinskih kartica još uvijek nije uređen, ne podliježe nikakvim kontrolnim mjerama i nije obvezan, suprotno savjetima GRECO-a . Kad je riječ o zastupnicima u Parlamentu, i dalje postoje nedostaci u pogledu jasne definicije sukoba interesa i potrebe za mehanizmima za njihovu prijavu.

Provodi se reforma za uspostavu nove nacionalne istražne jedinice za teška kaznena djela. Ta nova jedinica nadovezat će se na zadaće koje su trenutačno dodijeljene Državnom odvjetništvu za teški gospodarski i međunarodni kriminal (SØIK), a u nju će biti uključeni i drugi dijelovi policije koji se bave teškim kaznenim djelima. Okupit će istražitelje i državne odvjetnike, koji će moći lakše pratiti slučajeve teških kaznenih djela od razine okružnih sudova do žalbenog postupka kako bi se osigurao učinkovitiji i usklađeniji pristup teškim kaznenim djelima, uključujući složene slučajeve korupcije. Cilj je da nova jedinica bude organizacijski spremna do početka 2022.

Donesen je novi okvir za jačanje parlamentarnog nadzora nad mjerama povezanima s pandemijom bolesti COVID-19. Mjere u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 temeljile su se na Zakonu o epidemijama, koji je u ožujku 2020. izmijenjen ubrzanim postupkom kako bi se ministru zdravstva dodijelile dodatne ovlasti za poduzimanje ograničavajućih mjera na temelju pravilnika. Istodobno je uvedena klauzula o vremenskom ograničenju valjanosti do 1. ožujka 2021. Kako bi se taj okvir zamijenio, u jesen 2020. započele su pripreme za novi Zakon o epidemijama. Nakon kritika prvotnog prijedloga Vlade, revidirani prijedlog kojim se predviđa pojačani parlamentarni nadzor predstavljen je u prosincu 2020. na temelju dogovora svih glavnih političkih stranaka, a donesen je u veljači 2021. Novim se zakonom među ostalim predviđa da će posebni parlamentarni odbor preispitivati izvršne naredbe koje predloži Vlada u više ključnih područja te da ih može odbiti većinom glasova svojih članova. Osim toga, osnovano je nacionalno savjetodavno povjerenstvo za epidemiju, koje mora dati mišljenje o predloženim vladinim uredbama. To se mišljenje objavljuje te se mora dostaviti i parlamentarnom odboru. Neovisno stručno povjerenstvo, koje je osnovao Parlament i koje je preispitalo Vladino postupanje u suzbijanju pandemije bolesti COVID-19 u proljeće 2020., istaknulo je vrlo snažnu centralizaciju ovlasti izvršne vlasti na početku pandemije i naglasilo potrebu za odgovarajućim parlamentarnim nadzorom, što se nastoji riješiti i tim novim okvirom. Parlamentarni pravobranitelj zaprimio je oko 200 pritužbi na mjere poduzete u okolnostima pandemije bolesti COVID-19.

Dansko udruženje sudaca (2021.), Dopis Odboru za pravna pitanja od 22. ožujka 2021. ( https://www.dommerforeningen.dk/meddelelser/2021/dommerforeningens-brev-til-retsudvalget-i-anledning-af-offentliggoerelse-af-danmarks-domstoles-aarsrapport-2020/ ).

Državna uprava za sudove, Nøgletal for Danmarks Domstole (Ključni podaci za danske sudove), https://www.domstol.dk/om-os/tal-og-fakta/noegletal/

ENNHRI (2021.), Doprinos ENNHRI-ja za Izvješće o vladavini prava za 2021.

Europska komisija (2020.), Državne potpore: Komisija odobrila danski program u vrijednosti od 5,4 milijarde EUR za naknadu poduzećima koja su posebno pogođena pandemijom koronavirusa ( https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_20_541 ).

Europska komisija (2020.), Izvješće o vladavini prava za 2020., Poglavlje za Dansku.

Europska komisija (2021.), Odgovor na pandemiju koronavirusa – Mjere državnih potpora – Danska. ( https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/coronavirus-response/jobs-and-economy-during-coronavirus-pandemic/state-aid-cases/denmark_en ).

Europska komisija (2021.), Pregled stanja u području pravosuđa u EU-u za 2021.

Europski centar za neprofitno pravo (2021.), Security for all Danes – a serious threat to freedom of assembly (Sigurnost za sve Dance – ozbiljna prijetnja slobodi okupljanja) ( https://ecnl.org/news/security-all-danes-serious-threat-freedom-assembly ).

Europski građanski forum (2021.), Doprinos Europskoga građanskog foruma za Izvješće o vladavini prava za 2021.

Glavna uprava za komunikaciju (2020.), Brzinska anketa Eurobarometra br. 482: stavovi poduzeća o korupciji u EU-u.

Glavna uprava za komunikaciju (2020.), Posebna anketa Eurobarometra br. 502: korupcija.

GRECO (2019.), Peti evaluacijski krug – Evaluacijsko izvješće za Dansku o sprečavanju korupcije i promicanju integriteta u središnjoj državi (najviše izvršne funkcije) i tijelima kaznenog progona.

GRECO (2021.), Treći evaluacijski krug – Dopuna drugom izvješću o sukladnosti za Dansku ( https://rm.coe.int/third-evaluation-round-addendum-to-the-second-compliance-report-on-den/1680a29ae4 ).

Institut za ljudska prava (2020.), DEBAT: Epidemiloven skal give Folketinget kontrollen over vidtgående tiltag (Rasprava: Zakonom o epidemijama mora se omogućiti Danskom parlamentu kontrola nad dalekosežnim mjerama) ( DEBAT: Epidemiloven skal give Folketinget kontrollen over vidtgående tiltag | Institut for Menneskerettigheder ).

Journalisten (11. rujna 2020.), Hvis du har underskrevet Sofie Linde-brevet, er du inhabil ( https://journalisten.dk/tv-2-hvis-du-har-underskrevet-sofie-linde-brevet-er-du-inhabil/ ).

Journalistforbundet (2020.), Digital chikane: “Arbejdsgiverne har et stort ansvar” (Digitalno uznemiravanje: poslodavci imaju veliku odgovornost) ( https://journalistforbundet.dk/nyhed/digital-chikane-arbejdsgiverne-har-et-stort-ansvar ).

Justitia (2019.), Den danske retshjælpsmodel (Danski model pravne pomoći) ( http://justitia-int.org/wp-content/uploads/2019/01/Retshj%C3%A6lpsbog-_Endelig-udgave.pdf ).

Justitia (2020.), Justitias anbefalinger til reform af den danske retshjælpsmodel (Preporuke za reformu danskog modela pravne pomoći) ( https://justitia-int.org/justitias-anbefalinger-til-reform-af-den-danske-retshjaelpsmodel/ ).

Louise Brincker (Dansko medijsko udruženje), Tine Johansen (Dansko udruženje novinara) i Oluf Jørgensen (Danska škola za medije i novinarstvo) (26. siječnja 2021.), Tager vi alle regler med, kan den danske offentlighedslov snart være placeret som en af de mest lukkede i Europa (Uključimo li u njega sva pravila, danski Zakon o javnom pristupu informacijama uskoro bi mogao postati jedan od najzatvorenijih u Europi) ( https://politiken.dk/debat/art8077777/%C2%BBTager-vi-alle-regler-med-kan-den-danske-offentlighedslov-snart-v%C3%A6re-placeret-som-en-af-de-mest-lukkede-i-Europa%C2%AB ).

Ministar pravosuđa (2020.), Prijedlog ministra ( https://www.justitsministeriet.dk/wp-content/uploads/2020/08/trygheden_foerst_final-a.pdf ).