Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Mehanizmi oporezivanja za smanjenje emisija CO2”

(samoinicijativno mišljenje)

(2020/C 364/03)

Izvjestitelj: Krister ANDERSSON

Odluka Plenarne skupštine: 20.2.2020. Pravni temelj: pravilo 32. stavak 2. Poslovnika Nadležna stručna skupina: Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 24.6.2020. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 16.7.2020. Plenarno zasjedanje br.: 553 Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani): 209/1/6

1. Zaključci i preporuke

1.1. EGSO smatra da postoje dobri razlozi za uvođenje ujednačenih pravila unutar EU-a za borbu protiv globalnog zagrijavanja te za pokretanje međunarodne rasprave s drugim trgovinskim blokovima na temelju tih pravila.

1.2. Dosadašnje rasprave bile su usmjerene na propise i ekološke poreze, a posebno na poreze kojima se nastoje smanjiti emisije. EGSO smatra da problem globalnog zagrijavanja treba rješavati na univerzalan, sveobuhvatan i simetričan način, uzimajući u obzir razinu CO 2 u atmosferi.

1.3. Komisija je u okviru svojih napora za smanjenje emisija ugljika pozornost usmjerila na sustav trgovanja emisijama (ETS). EGSO smatra da bi u budućnosti moglo biti korisno i potrebno osmisliti nove mjere oporezivanja kojima se mogu dopuniti postojeći ETS-ovi i nacionalni porezi na ugljik kako bi se postigao učinkovit i simetričan politički okvir za borbu protiv sve veće količine emisija CO 2 .

1.4. EGSO pozdravlja pristup Komisije koji se čini dobrim korakom za uspostavu učinkovitijeg sustava određivanja cijena ugljika u cijelom gospodarstvu. Takav bi instrument trebalo koordinirati s drugim dodatnim instrumentima, primjerice s novim pristupom oporezivanju na unutarnjem tržištu EU-a u koherentnom političkom okviru, kao i s drugim sličnim alatima koji se primjenjuju u drugim pravnim sustavima diljem svijeta.

1.5. EGSO potiče Europsku komisiju da pokrene konkretne inicijative za uvođenje sličnih poreza na ugljik u državama članicama kako bi se uskladili napori za istinsko smanjenje razine CO 2 . Idealan ishod bio bi kad bi se na cijelom jedinstvenom tržištu EU-a uspostavili jednaki uvjeti u pogledu emisija/smanjenja koje treba oporezivati te uvele posebne metode i porezne stope kojima bi se osigurao jednako snažan utjecaj na razinu CO 2 u atmosferi.

1.6. EGSO smatra da će se, čak i uz primjenu novih poreza i dodatnih mjera, globalno zagrijavanje vjerojatno nastaviti, osim ako se već ispušteni CO 2 ne ukloni iz atmosfere.

1.7. EGSO potiče razvoj tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika te tehnologije hvatanja i uporabe ugljika kroz namjenska ulaganja, kako na razini EU-a tako i na nacionalnoj razini, s obzirom na to da one doprinose cilju smanjenja posljedica emisija CO 2 i, općenitije, ciljevima održivog razvoja koje promiče UN i ciljevima Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama.

1.8. Države članice osobito bi trebale osmisliti sveobuhvatnu i simetričnu politiku ekološkog oporezivanja usmjerenu na smanjenje utjecaja CO 2 na globalno zagrijavanje. Potrebno je uvesti poreze i s pozitivnim i s negativnim stopama. Prihodi od oporezivanja CO 2 trebali bi se koristili za financiranje poticaja namijenjenih tehnologijama za smanjenje CO 2 i na lokalnoj, i na regionalnoj, i na nacionalnoj razini.

1.9. EGSO skreće pozornost na druge političke instrumente za smanjenje emisija ugljika. Oni se kreću od novih tehnologija do praksi upravljanja zemljištem, koje bi trebalo poticati i podupirati i na razini EU-a i na nacionalnoj razini. Prije svega, šume prirodno uklanjaju ugljikov dioksid, a stabla su posebno dobra za skladištenje ugljika uklonjenog iz atmosfere fotosintezom. Širenjem i obnovom šuma te pravilnim gospodarenjem šumama može se iskoristiti snaga fotosinteze za rješavanje problema CO 2 .

1.10. Iako se prodaja šumskih proizvoda oporezuje kao prihod vlasnika, trebalo bi uvažiti činjenicu da sadnja stabala i rast šuma smanjuju CO 2 u atmosferi te bi ih stoga u simetričnom poreznom pristupu globalnom zagrijavanju trebalo poticati putem negativnog poreza na CO 2 . To bi bila važna mjera za postizanje klimatskih ciljeva.

1.11. EGSO želi naglasiti da treba provesti učinkovite mjere, i to na društveno prihvatljiv način za sve.

2. Opće napomene

2.1. Globalno zagrijavanje zabrinjava sve, a vlade traže učinkovite metode za ograničavanje globalnog porasta temperature. Globalnom zagrijavanju pridonosi nekoliko čimbenika, ali ponajprije emisije ugljikova dioksida.

2.2. 2 je staklenički plin koji se najčešće proizvodi ljudskim aktivnostima, a njegov udio u globalnom zagrijavanju uzrokovanom ljudskim djelovanjem iznosi 64 % COje staklenički plin koji se najčešće proizvodi ljudskim aktivnostima, a njegov udio u globalnom zagrijavanju uzrokovanom ljudskim djelovanjem iznosi 64 % ( 1 ) . Koncentracija stakleničkih plinova u atmosferi doživjela je znatan porast tijekom nekoliko posljednjih desetljeća i trenutačno je 40 % veća nego u trenutku kada je započela industrijalizacija.

2.3. o C Prosječna površinska temperatura planeta porasla je od kraja 19. stoljeća za 0,9 ( 2 ) . Ta je promjena potaknuta sve većim emisijama ugljikova dioksida u atmosferu i drugim emisijama izazvanima ljudskim djelovanjem, za koje mnogi istraživači tvrde da su odgovorne za ukupno povećanje globalne temperature.

2.4. Ljudske aktivnosti mijenjaju ciklus ugljika kako povećanjem koncentracije CO 2 u atmosferi, što utječe na sposobnost prirodnih ponora, primjerice šuma, da uklanjaju CO 2 iz atmosfere, tako i utjecanjem na sposobnost tla da skladišti ugljik. Glavna je ljudska aktivnost koja proizvodi CO 2 izgaranje fosilnih goriva – ugljena, prirodnog plina i nafte – za potrebe energije i prijevoza, nakon čega slijede određeni industrijski procesi i prakse korištenja zemljišta.

2.5. Azija je trenutačno regija s najvećim emisijama na svijetu, odgovorna za 53 % globalnih emisija, pri čemu je samo Kina odgovorna za 10 milijardi tona (što premašuje četvrtinu ukupnih svjetskih emisija). Slijedi Sjeverna Amerika (18 % globalnih emisija), a iza nje Europa sa 17 % ( 3 )

2.6. Utjecaj emisija CO 2 na temperaturu Zemlje i klimatske promjene postaje sve važniji za javno mnijenje i civilno društvo, kao i za političke stranke na europskoj i nacionalnoj razini.

2.7. Prije no što je početkom 2020. bila prisiljena usredotočiti se na izvanredno stanje izazvano COVID-om 19, Europska komisija je razvoj konkretnih inicijativa za borbu protiv klimatskih promjena proglasila jednim od svojih glavnih političkih prioriteta, npr. u zelenom planu ( 4 )

2.8. Zeleni plan ( 5 ) temelj je novog političkog programa Europske komisije. Cilj te strategije, kojom se nastoji učinkovito odgovoriti na trenutačne ekološke izazove, jest postizanje nulte neto stope emisija stakleničkih plinova u EU-u do 2050.

2.9. Zelenim planom obuhvaćeni su glavni sektori europskog gospodarstva, uključujući promet, energetiku, poljoprivredu, građevinarstvo, i konkretne grane kao što su industrija čelika, cementa, IKT-a, tekstila i kemikalija. Komisija radi na prvom „europskom propisu o klimi” i na dodatnim, konkretnim strategijama i ulaganjima za poticanje zelenog gospodarskog rasta. Fond za pravednu tranziciju važan je, ali možda će trebati dodatna sredstva ( 6 )

3. Politički instrumenti koji bi se mogli koristiti za smanjenje CO2 (7)

3.1. Mnoge aktivnosti mogu uzrokovati onečišćenje koje utječe na druge gospodarske subjekte, ali se pri donošenju odluka o njihovom pokretanju to možda ne uzima u obzir, pa se one obavljaju a da se ne vodi računa o njihovim vanjskim učincima, odnosno o njihovom stvarnom socijalnom trošku. Pri donošenju odluka važno je uzimati u obzir društveni trošak onečišćenja. To se može postići oporezivanjem dotične djelatnosti. Vanjski će se učinak potom uključiti u odluku, a onečišćenje će se smanjiti u skladu s troškovima koje uzrokuje.

3.2. Međutim, neke djelatnosti mogu dovesti i do smanjenja ukupnih razina onečišćenja, čime se stvara pozitivan vanjski učinak. Takve bi djelatnosti trebalo poticati kako bi se intenzivirale do te mjere da se iskoriste njihove prednosti i omogući potpuna kompenzacija. To se može postići subvencijama ili negativnim porezima.

3.3. 2 globalnog karaktera, cijena onečišćenja trebala bi svugdje biti ista za ekvivalentne negativne učinke jer će tek tada oporezivanje biti troškovno učinkovito. Stoga postoji potreba za globalnim pristupom Budući da je utjecaj emisija COglobalnog karaktera, cijena onečišćenja trebala bi svugdje biti ista za ekvivalentne negativne učinke jer će tek tada oporezivanje biti troškovno učinkovito. Stoga postoji potreba za globalnim pristupom ( 8 )

3.4. Međutim, teško je točno procijeniti koju količinu CO 2 stvara svaka pojedina djelatnost i ne postoji svjetsko tržište na kojem bi se mogao uvesti jedinstveni porez na djelatnosti koje su izvor emisija CO 2 . Zemlje su stoga morale primijeniti nesustavne mjere. Važno je poduzete mjere proširiti na veće regije i djelatnosti koje više onečišćuju.

3.5. EGSO smatra da postoje dobri razlozi za uvođenje ujednačenih pravila unutar EU-a i za pokretanje međunarodne rasprave s drugim trgovinskim blokovima na temelju tih pravila.

3.6. Upotreba dozvola za trgovanje u EU-u i drugdje jedan je od načina na koji se može odgovoriti na potrebu za uvođenjem jedinstvene cijene po ispuštenoj toni CO 2 .

3.7. Međutim, dosadašnje rasprave bile su usmjerene na propise i ekološke poreze, a posebno na poreze kojima se nastoje smanjiti emisije. EGSO smatra da problem globalnog zagrijavanja treba rješavati na sveobuhvatan i simetričan način, uzimajući u obzir postojeću razinu CO 2 u atmosferi.

3.8. Budući da se smanjenjem razine CO 2 u atmosferi borimo protiv globalnog zatopljenja, smanjenje emisija CO 2 za određenu količinu jednako je korisno kao i uklanjanje iste te količine CO 2 iz atmosfere. Stoga bi doprinose povećanju ili smanjenju razine trebalo tretirati na simetričan način. To znači da bi dodavanje CO 2 u atmosferu (onečišćenje) trebalo sankcionirati dodatnim troškovima (porezom), dok bi djelatnosti kojima se smanjuje razina CO 2 trebalo subvencionirati (negativnim porezom).

3.9. Međutim, naglasak je dosad gotovo isključivo bio na sprečavanju daljnjih emisija. Čak i uz primjenu novih poreza i dodatnih mjera, globalno zagrijavanje vjerojatno će se nastaviti, osim ako se već ispušteni CO 2 ne ukloni iz atmosfere. EGSO stoga smatra da bi države članice trebale uvesti simetrične mjere.

3.10. 2 u atmosferi jest utjecati na ponašanje i internalizirati vanjski učinak globalnog zagrijavanja. Međutim, porezi i subvencije utjecat će na mogućnosti proizvodnje i zapošljavanja u svim sektorima gospodarstva. Pritom nije unaprijed očito da bi pozitivna i negativna porezna stopa trebale biti jednako visoke Svrha poreza na emisije ugljika i negativnog poreza na smanjenje COu atmosferi jest utjecati na ponašanje i internalizirati vanjski učinak globalnog zagrijavanja. Međutim, porezi i subvencije utjecat će na mogućnosti proizvodnje i zapošljavanja u svim sektorima gospodarstva. Pritom nije unaprijed očito da bi pozitivna i negativna porezna stopa trebale biti jednako visoke ( 9 )

3.11. Od najveće je važnosti uskladiti različite poticaje kako bi se stimulirala održiva ulaganja, pod uvjetom da se u obzir uzmu s njima povezani pozitivni vanjski učinci. Usklađena metodologija za pokazatelje niskih emisija ugljika trebala bi poslužiti kao smjernica za izračun drugih učinaka.

3.12. Kako bi prelazak na gospodarstvo bez emisija ugljika bio gospodarski snažniji i politički vjerodostojniji, potrebno je što prije poduzeti mjere za smanjenje izravnih i neizravnih subvencija sektoru fosilnih goriva koji nanose veliku štetu okolišu.

3.13. Budući da su za europski zeleni plan potrebna golema sredstva i da su zajednički izvori za proračun EU-a vrlo ograničeni, privatni sektor imat će veliku ulogu. To se mora uzeti u obzir pri dogovorima o višegodišnjem financijskom okviru. Međutim, oporezivanje CO 2 prvenstveno postoji zbog potrebe za promjenom ponašanja kućanstava, poduzeća i javnih subjekata, a ne kao izvor prihoda. EGSO želi naglasiti da treba provesti učinkovite mjere, i to na društveno prihvatljiv način za sve.

4. Sustavi trgovanja emisijama

4.1. 2 jest europski sustav trgovanja emisijama (ETS) Jedan od mogućih političkih instrumenata za smanjenje emisija COjest europski sustav trgovanja emisijama (ETS) ( 10 ) koji se temelji na načelu „ograniči i trguj”. U skladu s tim načelom utvrđuje se gornja granica ukupne količine određenih stakleničkih plinova koju smiju ispuštati poduzeća obuhvaćena tim sustavom. Gornja granica s vremenom se smanjuje, što dovodi do smanjenja ukupnih emisija. Vodeći računa o toj gornjoj granici, poduzeća obuhvaćena tim sustavom dobivaju ili kupuju dozvole za emisije kojima se može trgovati prema potrebi ( 11 )

4.2. U skladu s Komunikacijom „Europski zeleni plan” (COM(2019) 640), Komisija će do lipnja 2021. radi smanjenja emisija stakleničkih plinova preispitati nekoliko relevantnih instrumenata klimatske politike ( 12 ) . To će obuhvaćati sadašnji ETS, s mogućim proširenjem postojećeg sustava na nove sektore, kao i dodatne intervencije u pogledu: i) ciljeva država članica za smanjenje emisija u sektorima izvan ETS-a; ii) reguliranja korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva.

4.3. EGSO pozdravlja pristup Komisije koji se čini dobrim korakom za uspostavu učinkovitijeg sustava određivanja cijena ugljika u cijelom gospodarstvu. Takav bi instrument trebalo koordinirati s drugim dodatnim instrumentima, primjerice s novim pristupom oporezivanju na unutarnjem tržištu EU-a u koherentnom političkom okviru, kao i s drugim sličnim alatima koji se primjenjuju u drugim pravnim sustavima diljem svijeta.

4.4. Kad je riječ o međunarodnoj razini, broj sustava trgovanja emisijama diljem svijeta povećao se. Osim sustava EU-a za trgovanje emisijama (EU ETS), nacionalni ili podnacionalni sustavi već djeluju ili su u fazi razvoja u Kanadi, Kini, Japanu, Novom Zelandu, Južnoj Koreji, Švicarskoj i Sjedinjenim Američkim Državama.

4.5. EGSO pozdravlja regionalne inicijative za znatno smanjenje emisija CO 2 kao potrebne korake za učinkovito suočavanje s klimatskim promjenama izazvanima emisijama CO 2 . U tom pogledu EGSO potiče Europsku komisiju da nastavi jačati napore usmjerene na to da Europa postane vodeća regija u tom području.

5. Porezi na emisije ugljika

5.1. I porezi na ugljik predstavljaju jedan od mogućih političkih instrumenata. Njima se emisije uglavnom smanjuju na dva načina: i) povećanjem cijene goriva i električne energije čija se proizvodnja temelji na ugljiku; ii) slijedom toga, motiviranjem poduzeća da se prebace na čistu energiju, primjerice na energiju vode, sunca i vjetra.

5.2. Pravilno osmišljeni porezi na ugljik u skladu su s načelom „onečišćivač plaća”, prema kojem onečišćivač snosi troškove mjera za smanjenje onečišćenja u ovisnosti o opsegu štete nanesene društvu, kako je navedeno u Deklaraciji UN-a iz Rija ( 13 ) (1992.) i u Direktivi 2004/35/EZ o odgovornosti za okoliš u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu ( 14 )

5.3. 2 . Koordinacija napora na globalnoj razini od ključne je važnosti, kako je objasnio MMF Komisija je u okviru svojih napora za smanjenje emisija ugljika pozornost usmjerila na sustav trgovanja emisijama (ETS). EGSO smatra da bi u budućnosti moglo biti korisno i potrebno osmisliti nove mjere oporezivanja kojima se mogu dopuniti postojeći ETS-ovi i nacionalni porezi na ugljik kako bi se postigao učinkovit i simetričan politički okvir za borbu protiv sve veće količine emisija CO. Koordinacija napora na globalnoj razini od ključne je važnosti, kako je objasnio MMF ( 15 )

5.4. U Europi je nekoliko zemalja uvelo poreze na energiju ili poreze na energiju koji se djelomično temelje na udjelu ugljika. Među njima su Švedska, Danska, Finska, Nizozemska, Norveška, Slovenija, Švicarska i Ujedinjena Kraljevina ( 16 )

5.5. Švedska naplaćuje najvišu stopu poreza na ugljik u iznosu od 112,08 EUR po toni ispuštenog ugljika, čime su se njezine emisije u posljednjih 25 godina smanjile za 23 %. Švedski porez na ugljik uveden je 1991. po stopi u protuvrijednosti od 250 SEK (23 EUR) po toni ispuštenog fosilnog ugljikova dioksida, a postupno se povećavao te 2020. iznosi 1190 SEK (110 EUR); taj porez i dalje služi kao temelj švedske klimatske politike ( 17 )

5.6. Švedski porez na ugljik poslužio je kao poticaj za smanjenje potrošnje energije, poboljšanje energetske učinkovitosti i povećanje uporabe alternativnih obnovljivih izvora energije. Postupnim povećanjem razine poreza zainteresirane strane dobile su vremena za prilagodbu, čime se s vremenom poboljšala politička prihvaćenost povećanja poreza.

5.7. Općenito, švedsko iskustvo pokazuje da je moguće smanjiti emisije, čak i ako to iziskuje znatnu preobrazbu gospodarstva. Tijekom razdoblja 1990. – 2017., BDP se povećao za 78 %, a domaće emisije stakleničkih plinova istodobno su se smanjile za 26 %, zbog čega je Švedska na 8. mjestu globalnog indeksa konkurentnosti.

5.8. Finska je 1990. bila prva zemlja na svijetu koja je uvela porez na ugljik. Porez se prvotno temeljio samo na udjelu ugljika u proizvodnji toplinske i električne energije, a u međuvremenu je proširen pa se sada oporezuju i ugljik i energija te gorivo za prijevoz.

5.9. Danska je 1992. uvela porez na ugljik kojim je obuhvaćena sva potrošnja fosilnih goriva (prirodni plin, sirova nafta i ugljen). U Norveškoj je porezom na ugljik obuhvaćeno do 55 % svih emisija; preostale emisije obuhvaćene su domaćim sustavom trgovanja emisijama ( 18 )

5.10. EGSO potiče Europsku komisiju da pokrene konkretne inicijative za uvođenje sličnih poreza na ugljik u državama članicama kako bi se uskladili napori za istinsko smanjenje razine CO 2 . Idealan ishod bio bi kad bi se na cijelom jedinstvenom tržištu EU-a uspostavili jednaki uvjeti u pogledu emisija/smanjenja koje treba oporezivati te uvele posebne metode i porezne stope kojima bi se osigurao jednako snažan utjecaj na razinu CO 2 u atmosferi. Međutim, s obzirom na specifične potrebe pojedinačnih zemalja, ostvarivanje takvog ishoda moglo bi potrajati.

5.11. Uvođenje sličnih poreza na CO 2 u državama članicama trebalo bi iskoristiti za to da se trgovinski partneri potaknu na poduzimanje sličnih koraka, čime bi se proširili napori na globalnoj razini i ograničio učinak na europsku konkurentnost. Potrebno je globalno rješenje kako bi se izbjegla komplicirana kompenzacijska pravila.

5.12. Osim toga, ako su pravilno osmišljeni, porezi bi mogli doprinijeti gospodarskom rastu poticanjem, među ostalim, produktivnih ulaganja u nove tehnologije. To se posebno odnosi na razvoj tehnologija za smanjenje postojećih razina CO 2 u atmosferi.

6. Tehnologija hvatanja i skladištenja ugljika te tehnologija hvatanja i uporabe ugljika

6.1. Još jedan mogući politički instrument jest upotreba tehnologija kojima se smanjuju postojeće razine CO 2 u atmosferi. Takve će tehnologije vjerojatno biti potrebne povrh ETS-a i poreza na CO 2 . Potreban je simetričan pristup. Mjere za smanjenje razine CO 2 koji je već prisutan u atmosferi od jednake su koristi za ograničavanje globalnog zagrijavanja kao i mjere za smanjenje emisija CO 2 .

6.2. 2 jesu tehnologija hvatanja i skladištenja ugljika te tehnologija hvatanja i uporabe ugljika 2 iz atmosfere, njegovo komprimiranje i prevoženje do mjesta skladištenja. Te tehnologije imaju znatan potencijal za ublažavanje klimatskih promjena Dvije glavne tehnologije koje se koriste za smanjenje razine COjesu tehnologija hvatanja i skladištenja ugljika te tehnologija hvatanja i uporabe ugljika ( 19 ) . Obje tehnologije služe za izvlačenje COiz atmosfere, njegovo komprimiranje i prevoženje do mjesta skladištenja. Te tehnologije imaju znatan potencijal za ublažavanje klimatskih promjena ( 20 ) . To nisu jedine tehnologije, a očekuje se da će se u bliskoj budućnosti razviti i mnoge druge.

6.3. Razlika između tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika te tehnologije hvatanja i uporabe ugljika tiče se konačnog odredišta uhvaćenog CO 2 . Kod tehnologije hvatanja i skladištenja uhvaćeni CO 2 prevozi se na prikladno mjesto radi dugoročnog skladištenja, dok se kod tehnologije hvatanja i uporabe uhvaćeni CO 2 pretvara u komercijalne proizvode.

6.4. Tehnologija hvatanja i uporabe ugljika podrazumijeva hvatanje i uporabu CO 2 kao sirovine u proizvodnji minerala, kemijskih građevinskih blokova, sintetičkih goriva i građevinskog materijala. CCU služi za smanjenje razine emisija CO 2 recikliranjem CO 2 u proizvode, trajnom sekvestracijom CO 2 u građevinski materijal poput betona te recirkuliranjem CO 2 ekstrahiranim izravno iz zraka. Također može poslužiti za skladištenje električne energije proizvodnjom sintetičkog metana.

6.5. EU je uspostavio regulatorni okvir za komercijalizaciju i subvencioniranje te nove tehnologije, iako je trošak hvatanja i skladištenja još uvijek značajan negativan čimbenik. Trenutačno je komponenta hvatanja najskuplji dio postupka.

6.6. Danas se najveća postrojenja za tehnologiju hvatanja i skladištenja ugljika te tehnologiju hvatanja i uporabe ugljika nalaze u Sjedinjenim Američkim Državama.

6.7. 2 i pohranjuju na odgovarajućim lokacijama, što je zasad najuspješniji primjer upotrebe tehnologije hvatanja i skladištenja u Europi. Posljednjih su godina u Švedskoj, Nizozemskoj, Belgiji, Francuskoj i Irskoj razvijeni drugi oblici tih tehnologija Što se tiče Europe, Norveška te tehnologije koristi od 1996. ( 21 ) Godišnje se u nekoliko namjenskih postrojenja prilikom proizvodnje prirodnog plina hvataju milijuni tona COi pohranjuju na odgovarajućim lokacijama, što je zasad najuspješniji primjer upotrebe tehnologije hvatanja i skladištenja u Europi. Posljednjih su godina u Švedskoj, Nizozemskoj, Belgiji, Francuskoj i Irskoj razvijeni drugi oblici tih tehnologija ( 22 )

6.8. EGSO potiče razvoj tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika te tehnologije hvatanja i uporabe ugljika kroz namjenska ulaganja, kako na razini EU-a tako i na nacionalnoj razini, s obzirom na to da one doprinose cilju smanjenja posljedica emisija CO 2 i, općenitije, ciljevima održivog razvoja koje promiče UN i ciljevima Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama.

6.9. Želimo li da se globalno zagrijavanje smanji na učinkovit i isplativ način, potrebno je promicati tehnologiju hvatanja i skladištenja ugljika te tehnologiju hvatanja i uporabe ugljika ( 23 ) . Osobito bi nacionalni proračuni trebali imati ključnu ulogu u poboljšanju uporabe tih tehnologija promicanjem javnih ulaganja i poreznih poticaja. U tom pogledu Europska komisija razmatra reviziju relevantnih smjernica o državnim potporama, uključujući smjernice za zaštitu okoliša i energiju, koje će biti izmijenjene do 2021. kako bi se državama članicama omogućila veća fleksibilnost.

6.10. Države članice osobito bi trebale osmisliti sveobuhvatnu i simetričnu politiku ekološkog oporezivanja usmjerenu na smanjenje utjecaja CO 2 na globalno zagrijavanje. Potrebno je uvesti poreze i s pozitivnim i s negativnim stopama. Bilo bi poželjno kad bi se prihodi od oporezivanja CO 2 iskoristili za financiranje poticaja za tehnologije za smanjenje CO 2 .

6.11. Europska financijska sredstva namijenjena istraživanju u području tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika te tehnologije hvatanja i uporabe ugljika mogla bi se povećati i strateški usmjeriti kako bi se postigli bolji i konkretni rezultati u smislu kapaciteta za hvatanje CO 2 i alternativa za njegovo skladištenje.

7. Dodatni alati za smanjenje emisija

7.1. Naposljetku, EGSO skreće pozornost na druge političke instrumente za smanjenje emisija ugljika. Oni se kreću od novih tehnologija do praksi upravljanja zemljištem, koje bi trebalo poticati i podupirati i na razini EU-a i na nacionalnoj razini. Prije svega, šume prirodno uklanjaju ugljikov dioksid, a stabla su posebno dobra za skladištenje ugljika uklonjenog iz atmosfere fotosintezom. Širenjem i obnovom šuma te pravilnim gospodarenjem šumama može se iskoristiti snaga fotosinteze za rješavanje problema CO 2 .

7.2. Iako se prodaja šumskih proizvoda oporezuje kao prihod vlasnika, trebalo bi uvažiti činjenicu da sadnja stabala i rast šuma smanjuju CO 2 u atmosferi te bi ih stoga u simetričnom poreznom pristupu globalnom zagrijavanju trebalo poticati putem negativnog poreza na CO 2 . To bi bila važna mjera za postizanje klimatskih ciljeva.

7.3. Nadalje, tlo je prirodno skladište ugljika. Posljednjim ZPP-om uvedene su neke mjere ekologizacije usmjerene na povećanje doprinosa europske poljoprivrede zelenom rastu u Europi. Takve bi mjere trebalo poticati jer su u skladu sa sve većom potrebom za proizvodnjom hrane i ispunjavanjem okolišnih ciljeva. Kružno gospodarstvo može podrazumijevati i veću mogućnost postizanja okolišnih i klimatskih ciljeva.

Bruxelles, 16. srpnja 2020. Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Luca JAHIER

(1) Uzroci klimatskih promjena, Europska komisija (energija, klimatske promjene i okoliš) – https://ec.europa.eu/clima/change/causes_en.

(2) Global Climate Change („Globalne klimatske promjene”), NASA – https://climate.nasa.gov/evidence/.

(3) Globalni projekt o ugljiku, emisije CO2 – http://www.globalcarbonatlas.org/en/CO2-emissions.

(4) Vidjeti Komunikaciju EK-a „Europski zeleni plan – Težnja da Europa bude prvi klimatski neutralan kontinent”.

(5) Vidjeti mišljenja EGSO-a „Plan ulaganja za europski zeleni plan” (u izradi) i SL C 282, 20.8.2019., str. 51.

(6) Vidjeti mišljenje EGSO-a „Fond za pravednu tranziciju i izmjena Uredbe o zajedničkim odredbama” (SL C 311, 18.9.2020., str. 55.).

(7) Vidjeti izvješće UNEP-a o globalnim naporima Emissions Gap Report („Odstupanja u pogledu emisija”) iz 2019.

(8) Ako se ne pronađe istinski globalno rješenje, postavlja se pitanje kako postupati s proizvodima iz trećih zemalja, je li potreban mehanizam graničnog poreznog izravnavanja i koje su njegove posljedice.

(9) Moglo bi se tvrditi da bi iznos subvencija po toni smanjenja CO2 trebao biti viši od porezne stope na emisije CO2 jer će smanjena proizvodnja u djelatnostima koje su izvor emisija CO2 u određenim slučajevima vjerojatno dovesti do trajne nezaposlenosti. Povrh toga, vjerojatno je lakše zadobiti potporu javnosti za strukturne promjene u gospodarstvu koje dovode do razvoja novih tehnologija nego za ograničavanje postojećih proizvodnih metoda.

(10) Vidjeti mišljenje EGSO-a o reviziji sustava EU-a za trgovanje emisijama (SL C 71, 24.2.2016., str. 57.).

(11) Sustav trgovanja emisijama i određivanje cijena dozvola potaknuli su brojne rasprave. Broj dozvola i gospodarski poslovni ciklus često znatno utječu na cijenu dozvola. Trenutačna gospodarska situacija na koju je utjecala kriza izazvana COVID-om 19 vjerojatno će dovesti i do ponovne rasprave o ETS-u.

(12) Vidjeti mišljenje EGSO-a „Plan ulaganja za europski zeleni plan” (SL C 311, 18.9.2020., str. 63.).

(13) Vidjeti Izvješće Konferencije Ujedinjenih naroda o okolišu i razvoju.

(14) SL L 143, 30.4.2004., str. 56.

(15) IMF Fiscal Monitor, How to Mitigate Climate Change („Kako ublažiti klimatske promjene”), 2019.: „Razni politički alati imaju svoje prednosti i mane, ali je klimatska kriza hitno i egzistencijalno pitanje koje od ključnih dionika iziskuje da primjenjuju sve odgovarajuće mjere politika. Ministri financija mogu tu krizu suzbijati uvođenjem poreza na ugljik ili sličnim politikama, prihvaćanjem ublažavanja klimatskih promjena dopunskim poreznim ili rashodovnim mjerama, osiguravanjem odgovarajućeg proračuna za ulaganja u čistu tehnologiju i koordinacijom strategija na međunarodnoj razini”, str. IX.

(16) Uvođenje ili povećanje poreza na emisije ugljika često podrazumijeva komplicirane kompromise. Porezi dovode do potrebe za preobrazbom proizvodnih tehnika i prijevoznih sredstava. To pak može dovesti do nezaposlenosti u nekim sektorima i potrebe za prelaskom na druge vrste rada. Za pogođene osobe socijalni troškovi mogu biti visoki. Različite zemlje imaju različite mogućnosti u pogledu pružanja socijalne zaštite, što treba uzeti u obzir kako bi se svaka provedba učinila društveno prihvatljivom.

(17) Švedski porez na ugljik, Ured švedske vlade – https://www.government.se/government-policy/taxes-and-tariffs/swedens-carbon-tax/.

(18) Putting a Price on Carbon with a Tax („Određivanje cijene ugljika pomoću poreza”), Grupa Svjetske banke – https://www.worldbank.org/content/dam/Worldbank/document/SDN/ background-note_carbon-tax.pdf.

(19) The potential for CCS and CCU in Europe („Potencijal tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika te tehnologije hvatanja i uporabe ugljika u Europi”), Europska komisija, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/iogp_-_report_-_ccs_ccu.pdf.

(20) Vidjeti mišljenje EGSO-a (SL C 341, 21.11.2013., str. 82.).

(21) CCS, Norwegian Petroleum – https://www.norskpetroleum.no/en/environment-and-technology/carbon-capture-and-storage/.

(22) How European CO2 Transport and Storage Infrastructure can enable an Innovative Industrial Transition („Kako europska infrastruktura za prijevoz i skladištenje CO2 može omogućiti inovativnu industrijsku tranziciju”), Europski parlament – https://zeroemissionsplatform.eu/wp-content/uploads/ZEP-Conference-Presentations.pdf.

(23) Odbor švedske vlade zaključio je 2020. da bi Švedska mogla postići ugljičnu neutralnost do 2045. ako se prihodi od oporezivanja CO2 upotrijebe za subvencioniranje uklanjanja CO2 iz atmosfere. Pritom bi pozitivne i negativne porezne stope bile jednako visoke. Vidjeti SOU 2020:4, Javne istrage švedske vlade.

(24) To je naglašeno u publikaciji Public Procurement for a Circular Economy („Javna nabava za kružno gospodarstvo”) Europske komisije, listopad 2017., https://ec.europa.eu/environment/gpp/circular_procurement_en.htm. Svjetska banka također je naglasila ulogu pravila o javnoj nabavi u vlastitoj nabavi, https://www.worldbank.org/en/about/corporate-procurement/vendors.

(25) SL L 94, 28.3.2014., str. 65.

(26) SL L 94, 28.3.2014., str. 243.

(27) SL L 94, 28.3.2014., str. 1.