P9_TA(2021)0472

Politika i pravo zakonitih migracija

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. studenoga 2021. s preporukama Komisiji o politici i pravu zakonitih migracija (2020/2255(INL))

(2022/C 224/06)

Europski parlament,

— uzimajući u obzir članak 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

— uzimajući u obzir članak 3. stavak 2. Ugovora o Europskoj uniji,

— uzimajući u obzir članak 79. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

— uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezin članak 45.,

— uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, a posebno 5., 10., 12. i 16. načelo,

— uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, a posebno članak 2. Protokola br. 4,

— uzimajući u obzir pravnu stečevinu Unije o zakonitoj migraciji razvijenu između 2003. i 2021. kojom se uređuju uvjeti ulaska i boravka te prava državljana trećih zemalja koji rade u Uniji, a koja obuhvaća:

— Direktivu (EU) 2021/1883 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2021. o uvjetima za ulazak i boravak državljana trećih zemalja u svrhu zapošljavanja visokokvalificiranih radnika te stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 2009/50/EZ (1),

— Direktivu (EU) 2016/801 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o uvjetima ulaska i boravka državljana trećih zemalja u svrhu istraživanja, studija, osposobljavanja, volonterstva, razmjena učenika ili obrazovnih projekata, i obavljanja poslova au pair (2),

— Direktivu 2014/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o uvjetima za ulazak i boravak državljana trećih zemalja u svrhu zapošljavanja u statusu sezonskih radnika (3),

— Direktivu 2014/66/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uvjetima za ulazak i boravak državljana trećih zemalja u okviru premještaja unutar društva (4),

— Direktivu 2011/98/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o jedinstvenom postupku obrade zahtjeva za izdavanje jedinstvene dozvole za boravak i rad državljanima trećih zemalja na državnom području države članice te o zajedničkom skupu prava za radnike iz trećih zemalja koji zakonito borave u državi članici (5),

— Direktivu 2009/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o minimalnim standardima za sankcije i mjere za poslodavce državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (6),

— Direktivu Vijeća 2003/109/EZ od 25. studenoga 2003. o statusu državljana trećih zemalja s dugotrajnim boravištem (7),

— Direktivu Vijeća 2003/86/EZ od 22. rujna 2003. o pravu na spajanje obitelji (8),

— uzimajući u obzir Direktivu 2011/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o standardima za kvalifikaciju državljana trećih zemalja ili osoba bez državljanstva za ostvarivanje međunarodne zaštite, za jedinstveni status izbjeglica ili osoba koje ispunjavaju uvjete za supsidijarnu zaštitu te sadržaj odobrene zaštite (9),

— uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/589 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. travnja 2016. o Europskoj mreži službi za zapošljavanje (EURES), pristupu radnika uslugama mobilnosti i daljnjoj integraciji tržišta rada i izmjeni uredaba (EU) br. 492/2011 i (EU) br. 1296/2013 (10),

— uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/1149 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o osnivanju Europskoga nadzornog tijela za rad, izmjeni uredaba (EZ) br. 883/2004, (EU) br. 492/2011 i (EU) 2016/589 i stavljanju izvan snage Odluke (EU) 2016/344 (11),

— uzimajući u obzir Zaključke Europskog vijeća o bolesti COVID-19 i migracijama od 24. lipnja 2021., posebno 12. zaključak,

— uzimajući u obzir krizni Uzajamni fond EU-a za Afriku,

— uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 29. ožujka 2019. naslovljen „Provjera prikladnosti zakonodavstva EU-a u području zakonite migracije” („Provjera prikladnosti”),

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. svibnja 2015. naslovljenu „Europski migracijski program”,

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. studenoga 2020. naslovljenu „Akcijski plan za integraciju i uključivanje za razdoblje 2021. – 2027.”,

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. travnja 2016. naslovljenu „Prema reformi zajedničkog europskog sustava azila i proširivanju zakonitih mogućnosti za dolazak u Europu”,

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. rujna 2018. naslovljenu „Poboljšanje zakonitih načina dolaska u Europu: neizostavan dio uravnotežene i sveobuhvatne migracijske politike”,

— uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 23. rujna 2020. o novom paktu o migracijama i azilu,

— uzimajući u obzir akcijski plan i političku izjavu koji su usvojeni na sastanku na vrhu između Europske unije i afričkih zemalja o migracijama, održanom u Valletti 11. i 12. studenoga 2015., a posebno njihove dijelove koji se odnose na zakonite migracije i mobilnost,

— uzimajući u obzir priopćenje za medije Komisije od 11. lipnja 2021. naslovljeno „Talent Partnerships: Commission launches new initiative to address EU skills shortages and improve migration cooperation with partner countries” (Partnerstva za privlačenje talenata: Komisija pokreće novu inicijativu za rješavanje pitanja nedostatka vještina u EU-u i poboljšanje suradnje u području migracija s partnerskim zemljama),

— uzimajući u obzir studiju Zajedničkog istraživačkog centra Komisije od 23. travnja 2020. naslovljenu „Immigrant Key Workers: Their Contribution to Europe’s COVID-19 Response” (Ključni radnici imigranti: njihov doprinos europskom odgovoru na COVID-19) i tehničko izvješće Zajedničkog istraživačkog centra Komisije od 19. svibnja 2020. naslovljeno „A vulnerable workforce: Migrant workers in the COVID-19 pandemic” (Ranjiva radna snaga: radnici migranti tijekom pandemije bolesti COVID-19),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. travnja 2016. o stanju na Sredozemlju i potrebi za cjelovitim pristupom EU-a migraciji (12),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. lipnja 2020. o europskoj zaštiti prekograničnih i sezonskih radnika u kontekstu krize prouzročene bolešću COVID-19 (13),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2021. o novim mogućnostima zakonite migracije radnika koja se temelji na izvješću o inicijativi Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (14),

— uzimajući u obzir studiju Resornog odjela za prava građana i ustavna prava njegove Glavne uprave za unutarnju politiku Unije iz rujna 2015. naslovljenu „Exploring new avenues for legislation for labour migration to the European Union” (Istraživanje novih mogućnosti za zakonodavstvo u području migracije radne snage u Europskoj uniji),

— uzimajući u obzir studiju Resornog odjela za prava građana i ustavna prava njegove Glavne uprave za unutarnju politiku Unije iz listopada 2015. naslovljenu „EU cooperation with third countries in the field of migration” (Suradnja EU-a s trećim zemljama u području migracija),

— uzimajući u obzir studiju Službe Europskog parlamenta za istraživanja iz ožujka 2019. naslovljenu „The cost of non-Europe in the area of legal migration” (Cijena nedjelovanja na europskoj razini u području zakonitih migracija),

— uzimajući u obzir studiju Službe Europskog parlamenta za istraživanja iz rujna 2021. naslovljenu „Legal migration policy and law – European added value assesment” („Politika i pravo zakonitih migracija EU-a Procjena Europske dodane vrijednosti”),

— uzimajući u obzir studije Europske migracijske mreže,

— uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, a posebno njezin članak 13.,

— uzimajući u obzir Globalni pakt o sigurnim, uređenim i regularnim migracijama od 19. prosinca 2018.,

— uzimajući u obzir međunarodne radne standarde o migracijama radne snage koji su doneseni na Međunarodnoj konferenciji rada Međunarodne organizacije rada,

— uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji, koju je usvojila Opća skupština Ujedinjenih naroda 18. prosinca 1990.,

— uzimajući u obzir studije o zakonitim migracijama Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj,

— uzimajući u obzir rad i izvješća posebnog izvjestitelja UN-a za ljudska prava migranata,

— uzimajući u obzir studiju Centra za globalni razvoj od 15. srpnja 2019. naslovljenu „Maximizing the Shared Benefits of Legal Migration Pathways: Lessons from Germany’s Skills Partnerships” (Potpuno iskorištavanje zajedničkih prednosti putova zakonitih migracija: iskustva stečena u njemačkim partnerstvima za vještine),

— uzimajući u obzir Izvješće o migracijama u Africi: Propitivanje diskursa Međunarodne organizacije za migracije iz listopada 2020.,

— uzimajući u obzir studiju Službe Europskog parlamenta za istraživanja iz kolovoza 2021. naslovljenu „The European Commission’s New Pact on Migration and Asylum – Horizontal substitute impact assessment” (Novi pakt Europske komisije o migracijama i azilu – Horizontalna zamjenska procjena učinka),

— uzimajući u obzir članke 47. i 54. Poslovnika,

— uzimajući u obzir mišljenje Odbora za razvoj,

— uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0314/2021),

A. budući da je odgovarajuća provedba postojećih pravnih akata o migraciji radne snage jednako važna za predlaganje novih pravnih akata;

B. budući da se u članku 79. stavku 1. Uredbe o funkcioniranju Europske unije (UFEU) navodi da „Unija razvija zajedničku politiku useljavanja čiji je cilj u svim fazama osigurati učinkovito upravljanje migracijskim tokovima, pravedno postupanje prema državljanima trećih zemalja koji zakonito borave u državama članicama te sprečavanje nezakonitog useljavanja i trgovanja ljudima i jačanje mjera za njihovo suzbijanje”;

C. budući da je EU jedan od glavnih ulagača u razvoj ljudskog kapitala u susjednim zemljama;

D. budući da bi stvaranje dodatnih zakonitih putova na razini Unije moglo pomoći državama članicama da se na odgovarajući način nose s predstojećim demografskim izazovima, da se zadovolje potrebe tržišta rada koje domaći radnici ne mogu zadovoljiti i da se poboljša usklađivanje vještina na tržištima rada;

E. budući da je 2020. u državama članicama zakonito boravište imalo 23 milijuna državljana trećih zemalja, što je oko 5,1 % ukupnog stanovništva Unije (15);

F. budući da niska stopa izdavanja dugotrajnih boravišnih dozvola upućuje na to da bi trebalo poboljšati njihovu privlačnost, što bi se moglo postići revizijom Direktive 2003/109/EZ kako bi se pojasnile prednosti posjedovanja dugotrajne boravišne dozvole EU-a i približili nacionalni zakonodavni sustavi;

G. budući da je prema podacima iz Izvješća Komisije o utjecaju demografskih promjena, usvojenom 17. lipnja 2020. (16), srednja starost stanovništva Unije trenutačno 44 godine, da se posljednjih godina povećava i da će se nastaviti povećavati najmanje tijekom sljedeća dva desetljeća;

H. budući da to znači da će se Unija tijekom predstojećih desetljeća suočiti sa sve većim udjelom stanovništva starijeg od 65 godina, dok se predviđa da će se tijekom istog razdoblja udio radno sposobnog stanovništva smanjiti;

I. budući da se u toj provjeri prikladnosti jasno navodi da postojeća pravila Unije o zakonitoj migraciji imaju ograničen učinak u pogledu privlačenja vještina i talenata potrebnih za tržište rada i gospodarstvo Unije te da je aktualni pravni okvir „fragmentiran i ima niz nedostataka, kao i probleme pri provedbi”;

J. budući da se u glavnim zaključcima provjere prikladnosti ističe da su učinkovite politike zakonite migracije presudne za upravljanje migracijskim tokovima;

K. budući da je povjerenica Ylva Johansson pri pokretanju partnerstava za privlačenje talenata 11. lipnja 2021. izjavila da je strateški cilj Komisije zamijeniti nezakonite migracije zakonitim putovima (17);

L. budući da vizne mjere mogu biti pozitivan poticaj u suradnji s trećim zemljama; budući da su nedavna revizija Zakonika o vizama (18) i dodatni napori oko pojednostavnjenja viznog režima s trećim zemljama dio sveobuhvatnog pristupa migracijskoj politici opisanog u novom paktu o migracijama i azilu; budući da bi se većom suradnjom i razmjenom informacija pomoglo u otkrivanju zlouporabe viza;

M. budući da okviri za partnerstvo između država članica i trećih zemalja mogu poslužiti kao ključan alat za ubrzanje uzajamnog priznavanja vještina i kvalifikacija zakonitih radnika migranata;

N. budući da je nekoliko država članica već sklopilo uspješna partnerstva s trećim zemljama kako bi se stvorio zakonit put za migraciju radne snage te uskladila potražnja na tržištu rada u manjim razmjerima preko pilot-projekata; budući da bi se partnerstva za privlačenje talenata trebala temeljiti na pozitivnim poukama izvučenima iz tih projekata;

O. budući da se u okviru obnovljenog Europskog partnerstva za integraciju sa socijalnim i gospodarskim partnerima razmatra proširenje buduće suradnje na područje migracija radne snage;

P. budući da je prema studiji Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora iz 2018. neusklađenost vještina na tržištima rada država članica vrlo skupa za Uniju i da je zbog nje gubitak u gospodarstvu EU-a veći od 2 % godišnje (19); budući da se u istoj studiji navodi da se neusklađenost javlja na svim razinama vještina, od kuhara i vozača kamiona do liječnika i nastavnika; budući da se u toj studiji ustvrđuje da su aktualni zakonodavni programi nedovoljni da se osigura da Unija i dalje bude kratkoročno, srednjoročno i dugoročno konkurentna te da se zadovolji potražnja na tržištima rada država članica;

Q. budući da je 2017. otprilike 3,1 milijun državljana trećih zemalja imalo dugotrajnu boravišnu dozvolu EU-a u usporedbi s oko 7,1 milijun državljana trećih zemalja koji su nositelji nacionalne dugotrajne boravišne dozvole (20);

R. budući da su dva glavna cilja Direktive 2011/98/EU olakšavanje postupaka podnošenja zahtjeva za kombiniranu radnu i boravišnu dozvolu te jednako postupanje; budući da je u evaluaciji te direktive u okviru provjere prikladnosti te u izvješću o njezinoj provedbi utvrđen niz nedostataka u pogledu postizanja tih ciljeva; budući da je Komisija u novom paktu o migracijama i azilu iz 2020. najavila niz novih inicijativa, uključujući reviziju te direktive, kako bi se uklonili ti nedostaci;

S. budući da se zbog tehničkih zbivanja promijenio način na koji svijet funkcionira te da je nastala situacija u kojoj mnogi radnici i samozaposlene osobe u Uniji rade na daljinu; budući da se radnici na daljinu trenutačno nalaze u zakonski sivoj zoni jer ne mogu podnijeti zahtjev za tradicionalnu radnu dozvolu u državi članici (21);

T. budući da je nekoliko država članica uvelo „vize za digitalne nomade” čiji je cilj olakšati boravak radnika na daljinu ili samozaposlenih osoba na daljinu u državi članici i omogućiti im da rade (22);

U. budući da se Unija nalazi u procesu gospodarskog oporavka nakon pandemije; budući da su bolji zakonodavni sustavi u području zakonite migracije radnika odlučujući čimbenik gospodarskog oporavka Unije;

V. budući da prema studiji Zajedničkog istraživačkog centra Komisije od 23. travnja 2020. naslovljenoj „Immigrant Key Workers: Their Contribution to Europe’s COVID-19 Response” (Ključni radnici imigranti: njihov doprinos europskom odgovoru na COVID-19), u prosjeku 13 % radnika ključnih za društva čine useljenici u Uniju, što pokazuje da su oni imali ključnu ulogu u pogledu sposobnosti Unije da se nosi s pandemijom bolesti COVID-19;

W. budući da izravna veza između prava boravka državljana treće zemlje sa zakonitim boravkom i njegova poslodavca izlaže te državljane potencijalnom iskorištavanju radne snage; budući da se pozivalo na postupno ukidanje tih vrsta dozvola i na to da se umjesto toga državljanima trećih zemalja sa zakonitim boravkom omogući promjena poslodavca bez gubitka radnih dozvola (23);

X. budući da se Direktivom 2009/52/EZ predviđaju sankcije i mjere koje se mogu koristiti protiv poslodavaca koji iskorištavaju zaposlene državljane trećih zemalja s nezakonitim boravkom; budući da se državljani trećih zemalja koji su zakonito ušli u Uniju također mogu iskorištavati te bi trebali imati istu razinu zaštite;

Y. budući da je Europsko nadzorno tijelo za rad osnažilo svoj prekogranični operativni kapacitet za potporu i jačanje nacionalnih inspektorata i tijela rada, kao i socijalnih partnera, radi promicanja pravedne mobilnosti radne snage i borbe protiv prekograničnih prijevara i zlouporaba;

1. smatra da, kako bi se suočila s predstojećim demografskim izazovima u državama članicama s podacima koji pokazuju da se predviđa da će stanovnici u dobi od 65 godina ili više do 2050. činiti otprilike jednu trećinu stanovništva Unije ( 24 ) , što će dovesti do znatnog manjka radne snage na svim razinama vještina ( 25 ) , Unija treba predstaviti nove načine zakonite migracije radne snage u Uniju, uzimajući u obzir i činjenicu da se tržišta rada država članica razlikuju i suočavaju s različitim oblicima nedostatka radne snage i izazova u tom smislu; smatra da će se takve nove mogućnosti pokazati nužnima za povećanje gospodarske konkurentnosti Unije i njezina globalnog utjecaja kao zagovornika demokracije, vladavine prava, ljudskih prava i slobodne trgovine robom i uslugama te kao predvodnika u borbi protiv klimatskih promjena; napominje da bi se tim novim mogućnostima trebali osigurati pristojni radni uvjeti i smanjiti iskorištavanje radnika iz trećih zemalja; nadalje napominje da se u scenariju prema kojem se smanjuju prepreke zakonitoj migraciji radne snage i diskriminacija radnika iz trećih zemalja na tržištu rada procjenjuje da bi se u Uniji mogla ostvariti dugoročna dobit u BDP-u od 74 milijarde EUR ( 26 ) ; zabrinut je zbog toga što velike prepreke zakonitoj migraciji radne snage podrazumijevaju smanjenu privlačnost Unije u globalnom tržišnom natjecanju radnika svih razina vještina; ističe da bi uvođenje novih zakonitih kanala za ulazak migranata u Uniju radi rada moglo dovesti do godišnje dobiti BDP-a u iznosu do 37,6 milijardi EUR ( 27 )

2. traži od Komisije da do 31. siječnja 2022., na temelju članka 79. stavka 2. UFEU-a, posebno njegovih točaka (a) i (b), iznese prijedlog akta koji bi služio kao paket prijedloga za olakšavanje i promicanje ulaska u Uniju i mobilnosti državljana trećih zemalja koji zakonito migriraju i koji se prijavljuju za posao ili već posjeduju radnu dozvolu, te koji bi usklađivanjem odredbi u svim postojećim direktivama o zakonitoj migraciji služio smanjenju birokracije, jačanju harmonizacije, promicanju temeljnih prava, kao što je jednako postupanje, i sprečavanju iskorištavanja radnika, u skladu s preporukama utvrđenima u Prilogu ovom Izvješću; napominje da je takav novi akt kojim se podupire zakonita migracija radne snage iz trećih zemalja i veći stupanj mobilnosti i dalje jedan od glavnih odgovora na aktualnu neusklađenost ponude i potražnje radne snage;

3. smatra da bi stvaranje baze talenata na razini Unije za državljane trećih zemalja koji se žele prijaviti za posao radi zakonitog migriranja u državu članicu, kao i za poslodavce sa sjedištem u Uniji kako bi pronašli potencijalne zaposlenike u trećim zemljama, bilo osnovni instrument za postizanje svrhe tog prijedloga akta te poziva Komisiju da uvrsti stvaranje takve baze talenata u svoj prijedlog; predlaže da Komisija bazom talenata obuhvati i udaljenu mrežu talenata Unije koja bi državljanima trećih zemalja omogućila da rade na daljinu u državi članici različitoj od one u kojoj borave te da Komisija i države članice surađuju kako bi bolje razumjele prednosti i izazove zapošljavanja talenata koji su državljani trećih zemalja na daljinu i promicale pravedno zapošljavanje međunarodnih talenata na daljinu; ističe da bi takva mreža bila neobvezna za države članice;

4. podupire izjavu Komisije iz njezine Komunikacije od 23. rujna 2020. o novom paktu o migracijama i azilu u pogledu poboljšanja kratkoročne mobilnosti bona fide kao dopune zakonitim putovima, posebno u svrhu istraživanja ili obrazovanja, radi proširenja rane suradnje s trećim zemljama te traži od Komisije da dodatno istraži stanje u tom smjeru;

5. traži od Komisije da uzme u obzir članak 15. stavak 1. djelomičnog privremenog sporazuma Parlamenta i Vijeća o preinaci Direktive o uvjetima prihvata, čime bi se smanjio negativan učinak prisilne neaktivnosti do okončanja postupka azila;

6. pozdravlja Direktivu (EU) 2021/1883 (revidirana Direktiva o plavoj karti), no smatra da je nedostatna zbog toga što su na tržištima rada Unije potrebni i niskokvalificirani i srednjokvalificirani radnici, iako se te potrebe razlikuju; konstatira da Unija već uvelike ovisi o njima u ključnim sektorima kao što su poljoprivreda i zdravstvo ( 28 ) ; stoga poziva Komisiju da kao prioritet u svoj prijedlog uvrsti ambiciozan program prihvata za niskokvalificirane i srednjokvalificirane radnike koji su državljani trećih zemalja uz savjetovanje sa socijalnim partnerima i civilnim društvom, a da pritom odražava potrebe država članica; poziva Komisiju da obuhvati stvaranje okvira za vrednovanje i priznavanje vještina i kvalifikacija državljana trećih zemalja, uključujući strukovno osposobljavanje, na temelju objektivnih i jedinstvenih kriterija, kako bi se olakšala njihova rana integracija na tržište rada; traži da se okvirom za vrednovanje i priznavanje vještina i kvalifikacija zajamči dosljedno pravedno postupanje prema državljanima trećih zemalja tijekom postupka vrednovanja i priznavanja, da se omoguće učinkoviti programi i postupci te da se olakša učinkovito i jednostavno prikupljanje informacija; potiče Komisiju da ustraje u tome da nacionalna tijela nastave međusobno razmjenjivati informacije i primjere najbolje prakse; nadalje poziva Komisiju da svim mogućim sredstvima, među ostalim ciljanim kampanjama, promiče revidiranu Direktivu o plavoj karti, uključujući start-up poduzeća i sektor IT-a, u kojem se vještine priznaju kao jednakovrijedne kvalifikacijama kako je utvrđeno u članku 26., u vezi s Prilogom I. toj Direktivi; podsjeća da u članku 79. stavku 5. UFEU-a stoji da taj članak „ne utječe na pravo država članica da odrede opseg prihvata državljana trećih zemalja koji na njihovo državno područje dolaze iz trećih zemalja radi potrage za poslom, neovisno o tomu radi li se o zaposlenim ili samozaposlenim osobama”;

7. smatra da Unija treba privući više samozaposlenih osoba i poduzetnika te da treba poboljšati inovacije, primjerice s pomoću programa za mobilnost mladih i programa za nomade; kako bi Unija i dalje bila relevantna i konkurentna na globalnom tržištu, čime bi se povećala prilagodljivost, čvrstoća, stabilnost i rast njezina gospodarstva te istodobno stvorile nova gospodarska djelatnost i mogućnosti zapošljavanja, poziva Komisiju da u svoj prijedlog uvrsti program prihvata na razini Unije za ulazak i boravak samozaposlenih osoba i poduzetnika na temelju objektivnih i ujednačenih kriterija, posebno za one koji rade na osnivanju malih i srednjih poduzeća i start-up poduzeća te visoko mobilne samozaposlene državljane trećih zemalja, kao što su umjetnici i radnici u kulturi; ustraje u tome da predloženi programi moraju obuhvaćati mjere kojima se jačaju temeljna prava i promiče jednako postupanje prema radnicima iz trećih zemalja; smatra da bi Komisija trebala uvesti petogodišnju vizu za višekratni ulazak kojom bi se toj kategoriji državljana trećih zemalja omogućio ulazak u Uniju do 90 dana godišnje;

8. traži da Komisija u svoj prijedlog uvrsti okvir za partnerstva za privlačenje talenata s trećim zemljama, kojima bi se države članice mogle dobrovoljno priključiti te koja su prilagođena stanju i koristi predmetne zemlje pošiljateljice i primateljice, a koji bi trebao obuhvaćati programe strukovnog osposobljavanja na temelju vještina, posebno provjere osposobljenosti, promatranje na radnom mjestu i simulacije; poziva Komisiju da zajamči da se tim okvirom Parlamentu omogući da u potpunosti ostvari svoju nadzornu i evaluacijsku ulogu te da prijedlog obuhvati odgovarajuće mehanizme za sprečavanje iskorištavanja radne snage i osiguravanje jednakog postupanja; ističe da se nadahnuće za partnerstva za privlačenje talenata može pronaći u postojećim sporazumima država članica koji se temelje na vještinama te da bi se ta partnerstva trebala razvijati uz savjetovanje s relevantnim organizacijama u državama članicama i trećim zemljama;

9. smatra da je ključno slijediti drugačiji i uravnotežen pristup odnosima između Unije i trećih zemalja u području migracija; poziva Uniju da teži formalnim sporazumima s partnerskim zemljama o migracijskoj mobilnosti;

10. pozdravlja namjeru Komisije da preispita Direktivu 2011/98/EU; primjećuje da je jedan od ciljeva te direktive da se pojednostavne i usklade pravila o dozvolama koja se trenutačno primjenjuju u državama članicama i da se promiče jednako postupanje te da ti ciljevi nisu potpuno ostvareni, dok su pojedine odredbe te direktive provedene na različite načine diljem Unije; nadalje smatra da bi Komisija trebala poduzeti korake kako bi se ponajprije osiguralo da se ta direktiva pravilno provede u državama članicama, potom da se izmijeni kako bi se omogućilo podnošenje prijava za jedinstvenu dozvolu i iz države članice i iz treće zemlje, te naposljetku kako bi se pravila dodatno pojednostavnila i uskladila, kako bi se postupak za stjecanje ulazne vize jasno regulirao i tako izbjegla situacija u kojoj podnositelj prijave mora dvaput dostaviti dokumente potrebne za stjecanje jedinstvene dozvole te smanjila ovisnost radnika i rizik od iskorištavanja; ističe da bi podnošenje zahtjeva iz države članice trebalo biti moguće samo ako državljanin treće zemlje posjeduje boravišnu dozvolu u trenutku podnošenja zahtjeva; poziva Komisiju da takve izmjene te direktive uvrsti u svoj prijedlog;

11. traži da Komisija u svoj prijedlog uvrsti osnivanje transnacionalne mreže savjetodavnih usluga, kojom bi upravljala Komisija, za radnike iz trećih zemalja koji zakonito migriraju, pri čemu bi svaka država članica imenovala vodeće tijelo za obradu prijava i koordinaciju savjeta i informacija koji se pružaju državljanima trećih zemalja koji se prijavljuju za radno mjesto u Uniji ili već posjeduju radnu dozvolu; ustraje u tome da bi vodeća tijela trebala biti odgovorna za dijeljenje informacija među državama članicama o radnicima iz trećih zemalja, da bi trebala djelovati kao kontaktne točke za radnike i poslodavce u pogledu baze talenata te da bi trebala pružati relevantne informacije državljanima trećih zemalja zainteresiranima za zakonito migriranje u Uniju radi rada; ističe da bi se takve informacije mogle prenositi ili virtualno ili preko relevantnih tijela prisutnih u trećim zemljama, kao što su veleposlanstva država članica ili delegacije Unije; traži da vodeća tijela budu odgovorna i za blisku međusobnu koordinaciju u pogledu podnesenih prijava za jedinstvenu dozvolu za boravak i rad u skladu s Direktivom 2011/98/EU kako bi se izbjegle dvostruke prijave te kako bi se poslodavci potaknuli na to da razmotre mogućnost prijavljivanja za tu dozvolu i kako bi u tome dobili potporu; ističe da je potrebno olakšati prikupljanje podataka, statističkih podataka i dokaza te da je potrebna razmjena informacija među državama članicama kako bi se poboljšala učinkovitost i efikasnost pravne stečevine u području zakonitih migracija;

12. poziva Komisiju da u svoj prijedlog uvrsti izmjenu Direktive 2014/36/EU kako bi se nositeljima radnih dozvola u skladu s tom direktivom omogućilo razdoblje od tri mjeseca za traženje novog zaposlenja nakon što napuste prethodnog poslodavca bez ukidanja njihove radne dozvole, čime bi im se omogućio zakonit boravak u predmetnoj državi članici do isteka razdoblja u kojem imaju pravo boravka, ali ne dulje od devet mjeseci, kako je utvrđeno u toj direktivi, pod uvjetom da se tijekom cijelog tog razdoblja prijavljuju za posao kod drugog poslodavca; nadalje, kako bi se izbjeglo izrabljivanje radne snage, poziva Komisiju da potiče države članice na potpunu primjenu te odredbe, čime bi se boravišne dozvole odvojile od poslodavca i posla; poziva Komisiju da u svoj prijedlog uvrsti izmjenu te direktive kako bi se državama članicama omogućilo da obnove radne dozvole u svrhu sezonskog rada na razdoblje od najviše pet godina;

13. traži od Komisije da u svoj prijedlog uvrsti izmjenu Direktive 2009/52/EZ radi prilagodbe njezina područja primjene kako bi se obuhvatili državljani trećih zemalja sa zakonitim boravkom koji rade u Uniji, a koje se iskorištava i koji su žrtve uvjeta koji utječu na njihovo zdravlje i sigurnost i krše njihovo ljudsko dostojanstvo te kako bi se poboljšala provedba odredbi o jednakom postupanju, kao što su dostupni i učinkoviti mehanizmi za podnošenje pritužbi i pristup pravdi za sve radnike u slučaju iskorištavanja i drugih kaznenih djela;

14. smatra da bi Direktivu 2003/109/EZ, koja se trenutačno nedovoljno primjenjuje i ne pruža učinkovito pravo na mobilnost unutar Unije, trebalo izmijeniti kako bi se državljanima trećih zemalja koji dugoročno borave u jednoj od država članica dopustilo da trajno borave u drugoj državi članici od dana izdavanja njihove dozvole prema uvjetima koji su slični uvjetima koji se primjenjuju na građane Unije i da se smanji potrebni broj godina boravka za stjecanje statusa osobe s dugotrajnim boravištem u Uniji s pet na tri godine, te traži od Komisije da te izmjene uvrsti u predstojeću reviziju te direktive; uviđa da je stalni boravak u jednoj državi članici jedan od aspekata kojim se promiče pravilna integracija osobe u zajednicu prije nego što ta osoba odluči boraviti u drugoj državi članici; poziva Komisiju da te izmjene uvrsti u svoj prijedlog;

15. smatra da je potrebno dostatno financiranje za prijedloge utvrđene u ovom izvješću i da bi financijske troškove proizišle iz traženog prijedloga trebalo pokriti dodjelom relevantnih proračunskih sredstava Unije;

16. nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju i priložene preporuke proslijedi Komisiji i Vijeću.

(1) SL L 382, 28.10.2021., str. 1.

(2) SL L 132, 21.5.2016., str. 21.

(3) SL L 94, 28.3.2014., str. 375.

(4) SL L 157, 27.5.2014., str. 1.

(5) SL L 343, 23.12.2011., str. 1.

(6) SL L 168, 30.6.2009., str. 24.

(7) SL L 16, 23.1.2004., str. 44.

(8) SL L 251, 3.10.2003., str. 12.

(9) SL L 337, 20.12.2011., str. 9.

(10) SL L 107, 22.4.2016., str. 1.

(11) SL L 186, 11.7.2019., str. 21.

(12) SL C 58, 15.2.2018., str. 9.

(13) SL C 362, 8.9.2021., str. 82.

(14) Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0260.

(15) https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20210325-2#:~:text=On%201%20January%202020%2C%2023,5.1%25%20of%20the%20EU%20population.

(16) https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/demography_report_2020_n.pdf

(17) https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_21_2921

(18) Uredba (EZ) br. 810/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o uspostavi Zakonika Zajednice o vizama (Zakonik o vizama), (SL L 243, 15.9.2009., str. 1.).

(19) https://www.eesc.europa.eu/en/news-media/press-releases/skills-mismatches-eu-businesses-are-losing-millions-and-will-be-losing-even-more.

(20) https://ec.europa.eu/migrant-integration/librarydoc/report-on-the-implementation-of-directive-2003/109/ec-on-the-status-of-long-term-foreign-residents.

(21) https://www.etiasvisa.com/etias-news/digital-nomad-visas-eu-countries#:~:text=The%20digital%20nomad%20visa%20allows,are%20reviewed%20within%2030%20days.

(22) Ibidem.

(23) https://picum.org/wp-content/uploads/2021/03/Designing-labour-migration-policies-to-promote-decent-work-EN.pdf.

(24) Ageing Europe – Looking at the lives of older people in the EU (Europa koja stari – analiza života starijih osoba u EU-u), izdanje 2020.

(25) https://www.eesc.europa.eu/en/news-media/press-releases/skills-mismatches-eu-businesses-are-losing-millions-and-will-be-losing-even-more.

(26) Navarra C. i Fernandes M. Legal migration policy and law – European Added Value Assessment (Politika i pravo zakonitih migracija Procjena europske dodane vrijednosti), Služba Europskog parlamenta za istraživanja, 2021. s Prilogom I. odnosno Prilogom II.

(27) Ibidem.

(28) https://knowledge4policy.ec.europa.eu/publication/immigrant-key-workers-their-contribution-europes-covid-19-response_en.