OBRAZLOŽENJE

1.KONTEKST PRIJEDLOGA

•Razlozi i ciljevi prijedloga

U Komunikaciji o europskom zelenom planu iznesena je nova strategija rasta čiji je cilj da EU postane pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom. Pri tome je potvrđena predanost Komisije da postroži klimatske ciljeve, da time Europa do 2050. postane prvi klimatsko neutralni kontinent te da se zaštiti zdravlje i dobrobit građana od elementarnih nepogoda i povezanih opasnosti. Potreba za europskim zelenim planom i njegova vrijednost dodatno su potvrđene u kontekstu vrlo teških posljedica pandemije bolesti COVID-19 na zdravlje, život, radne uvjete i dobrobit građana Unije.

Klimatske promjene potrebno je hitno obuzdati. Prema znanstvenim zaključcima Posebnog izvješća Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC), globalna nulta neto stopa emisija CO2 mora se postići oko 2050., a što prije nakon toga i nulta stopa za sve ostale stakleničke plinove. Zbog te hitnosti EU mora pojačati svoje djelovanje i globalno voditi primjerom te postići klimatsku neutralnost do 2050.. Taj je cilj postavljen u Komunikaciji „Čist planet za sve– Europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo”.

Na temelju europskog zelenog plana i sveobuhvatne procjene učinka u Komunikaciji Komisije iz rujna 2020. o povećanju klimatskih ambicija Europe za 2030. „(Plan za postizanje klimatskog cilja do 2030.”) predloženo je povećanje ambicije EU-a i iznesen sveobuhvatan plan za postroživanje obvezujućeg cilja Europske unije za 2030. tako da se do tada emisije smanje za najmanje 55 %, na odgovoran način. Podizanje ambicija za 2030. omogućit će izvjesnost kreatorima politika i ulagačima, tako da se odlukama koje će se donositi u narednim godinama ne zadrže razine emisija koje nisu u skladu s ciljem EU-a da postane klimatski neutralan do 2050. Cilj za 2030. usklađen je s ciljem Pariškog sporazuma da se porast globalne temperature zadrži na razini znatno manjoj od 2 °C te da ga se nastoji zadržati na razini od 1,5 °C.

Europsko vijeće odobrilo je novi obvezujući cilj EU-a za 2030. na svojem sastanku u prosincu 2020. Uz to je pozvalo Komisiju da „procijeni kako svi gospodarski sektori mogu na najbolji način doprinijeti cilju za 2030. i da podnese potrebne prijedloge popraćene dubinskim ispitivanjem okolišnog, gospodarskog i socijalnog učinka na razini država članica, uzimajući u obzir nacionalne energetske i klimatske planove i preispitujući postojeće fleksibilnosti.”

Stoga će europski zakon o klimi, kako je dogovoren sa suzakonodavcima, učiniti cilj klimatske neutralnosti EU-a pravno obvezujućim i podići ambicije za 2030. postavljanjem cilja da se do 2030. postigne smanjenje emisija za barem 55 % u odnosu na 1990.

Kako bi slijedila put koji je predložen u europskom zakonu o klimi i ostvarila te veće ambicije do 2030. Komisija je preispitala važeće propise o klimi i energetici za koje se očekuje da bi emisije stakleničkih plinova smanjili za samo 40 % do 2030. i 60 % do 2050. Zakonodavni paket za ostvarivanje cilja od 55 %, kako je najavljeno u Planu za postizanje klimatskog cilja do 2030., najsveobuhvatnija je sastavnica nastojanja da se do 2030. ostvare novi klimatski ciljevi, čemu će morati pridonijeti svi sektori gospodarstva i sve gospodarske politike.

U okviru tog paketa Komisija mora povećati doprinos za zaštitu okoliša u sustavu EU-a za trgovanje emisijama (EU ETS) izmjenom Direktive 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (Direktiva EU ETS) na način koji je razmjeran glavnom cilju. Osim toga, potrebna su dosad nezapamćena ulaganja kako bi se prevladao negativan učinak krize uzrokovane bolešću COVID-19 na radna mjesta, dohodak i poslovanje, među ostalim u sektorima obuhvaćenima sustavom EU-a za trgovanje emisijama (EU ETS).

Radi rješavanja pitanja strukturne neravnoteže između ponude i potražnje za emisijskim jedinicama i povećavanja otpornosti sustava EU-a za trgovanje emisijama na velike šokove, Odlukom (EU) 2015/1814 Europskog parlamenta i Vijeća (Odluka MSR) uspostavljena je 2018. rezerva za stabilnost tržišta. MSR je funkcionalan od 2019.

Rezerva bi trebala pokretati prilagodbe godišnjih količina emisijskih jedinica za prodaju na dražbi. Kako bi se zadržao maksimalan stupanj predvidljivosti, Odlukom (EU) 2015/1814 (Odluka MSR) utvrđena su jasna pravila za stavljanje emisijskih jedinica u rezervu i njihovo oslobađanje iz nje.

Ta su pravila izmijenjena Direktivom (EU) 2018/410 Europskog parlamenta i Vijeća. Direktivom (EU) 2018/410 stopa unosa (postotak ukupnog broja emisijskih jedinica u optjecaju koji se stavlja u rezervu) je do 2023. udvostručena s 12 na 24 %, a minimum koji treba staviti u rezervu udvostručen je sa 100 na 200 milijuna emisijskih jedinica.

Treba napomenuti da minimalna količina emisijskih jedinica koje se stavljaju u rezervu neizravno određuje i minimalni ukupan broj jedinica u optjecaju koji pokreće unos emisijskih jedinica u rezervu (tj. gornji prag rezerve). Taj broj mora biti najmanje 833 milijuna, tako da 12 % tog iznosa znači stavljanje najmanje 100 milijuna emisijskih jedinica u rezervu, Minimalni iznos udvostručen je zajedno s udvostručenjem stope unosa tako da je gornji prag rezerve ostao isti (24 % od 833 iznosi 200).

Izmjene sustava EU-a za trgovanje emisijama kako bi se povećale ambicije za 2030., kao i učinak vanjskih čimbenika kao što su COVID-19 ili nacionalne mjere kao što je postupno ukidanje ugljena, znače da osnovna pravila rezerve za stabilnost tržišta moraju ostati prikladna za nastavak rješavanja strukturnih neravnoteža između ponude i potražnje tijekom cijelog desetljeća. Nadalje, člankom 3. Odluke MSR Komisiji je zadano da preispita funkcioniranje rezerve za stabilnost tržišta prije nego što proteknu tri godine od početka njezina rada, na temelju analize urednog funkcioniranja europskog tržišta ugljika. Pri preispitivanju treba obratiti posebnu pozornost na ključne brojčane parametre i pravilo o prestanku važenja te razmotriti učinak rezerve na rast, radna mjesta, industrijsku konkurentnost Unije i rizik od izmještanja emisija ugljika.

Analiza provedena u okviru procjene učinka, u kontekstu preispitivanja, pokazuje da bi rezervu za stabilnost tržišta trebalo prilagoditi novoj politici i tržišnim uvjetima te šokovima. Utvrdila je i da bi se u rezervu za stabilnost tržišta trebala uključiti ponuda i potražnja iz zrakoplovstva. Iz analize je proizašlo i da je unos podložan učinku praga, što bi trebalo ispraviti.

Trebalo bi razmotriti preispitivanje tih elemenata zajedno s učincima povećanja ambicija sustava EU-a za trgovanje emisijama na stabilnost tržišta. Stoga se to preispitivanje provodi u okviru prijedloga Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive o sustavu EU-a za trgovanje emisijama i Odluke o rezervi za stabilnost tržišta radi jačanja sustava trgovanja emisijama EU-a.

U skladu s člankom 1. stavkom 5. Odluke o rezervi za stabilnost tržišta stopa unosa vraća se na 12 % nakon 2023. Ako se parametri rezerve za stabilnost tržišta ne prilagode pravodobno i na odgovarajući način, moglo bi doći do potencijalno štetnog povećanja viška. Stoga bi se zadržavanje postojećih parametara rezerve za stabilnost tržišta, kako je utvrđeno u skladu s Direktivom (EU) 2018/410 (stopa unosa od 24 % i minimalna količina koja se stavlja u rezervu od 200 milijuna emisijskih jedinica), trebalo donijeti odvojeno od općeg preispitivanja sustava trgovanja emisijama EU-a kao dijela paketa za ostvarivanje cilja od 55 %, kako bi se osigurala predvidljivost tržišta.

Iz toga proizlazi da bi Odluku o rezervi za stabilnost tržišta trebalo izmijeniti i provesti tu bitnu prilagodbu kako bi sustav EU-a za trgovanje emisijama i dalje bio ambiciozan i dobro funkcionirao.