Tematsko izvješće Iskustva koja je Europska 
komisija stekla tijekom 
razvoja druge generacije 
Schengenskog 
informacijskog sustava 
(SIS II)HR 2014  BR. 03
EUROPSKI
REVIZORSKI
SUD

EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-pošta: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2014.
ISBN 978-92-9241-939-4
doi:10.2865/81934
© Europska unija, 2014.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet da se navede izvor.
Printed in Luxembourg
HR 2014  BR. 03
Tematsko izvješće Iskustva koja je Europska 
komisija stekla tijekom 
razvoja druge generacije  
Schengenskog informacijskog 
sustava (SIS II)
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom UFEU-a)
02
 Sadržaj
Odlomak
 Pojmovnik
I. – VII. Sažetak
1. – 3. Uvod
4. – 7. Revizijski opseg i pristup
4. – 6. Revizijski opseg
7. Revizijski pristup
8. – 69. Opažanja
8. – 32. Odjeljak 1. - Komisija je isporučila sustav SIS II, no s isporukom je kasnila više od šest godina
8. Revizijski kriteriji
9. – 12. Početni rok za projekt nije bio realan
13. – 20. Komisija do 2007.  godine nije osigurala dovoljno osoblja sa stručnim znanjem potrebnim za djelotvorno 
upravljanje razvojnim radom koji su obavljali vanjski pružatelji usluga
21. – 25. Radni odnosi između Komisije i nekih država članica u početku su bili na nezadovoljavajućoj razini i sve do 
osnivanja Odbora za upravljanje globalnim projektom Komisija nije uspjela iskoristiti iskustvo svih krajnjih 
korisnika
26. – 28. Nekim dionicima nije bilo jasno tko je donosio ključne odluke
29. – 32. Zahtjevi sustava nisu bili dovoljno stabilni sve do završne faze projekta
33. – 49. Odjeljak 2. - Troškovi razvoja središnjeg sustava i mreže povećali su se s 23 milijuna eura na 
189  milijuna  eura
33. Revizijski kriteriji
34. – 37. Komisija svoj opći proračun za projekt iz 2003. godine nije ažurirala do 2010. godine
38. Kašnjenja u isporuci sustava SIS II dovela su do povećanja troškova
39. – 41. Glavni pružatelj usluga razvoja sustava u prvom je dijelu projekta isporučio sustav koji nije postigao 
zadovoljavajuće rezultate
42. – 43. Promjene u zahtjevima sustava dovele su do povećanja troškova
03 Sadržaj
44. – 49. Pregovorima su usuglašene izmjene zbog kojih je Komisija povećala vrijednost glavnog ugovora o razvoju 
sa 20 milijuna eura na 82 milijuna eura
50. – 63. Odjeljak 3. - Komisija za SIS II nije osigurala poslovnu studiju koja uključuje temeljitu ponovnu 
procjenu troškova i očekivanih koristi te koja će se ažurirati kako bi se uzele u obzir veće promjene
50. Revizijski kriteriji
51. – 54. Nakon što je Komisija preuzela odgovornost za projekt njezina ažurirana poslovna studija za SIS II nije 
uključivala temeljitu ponovnu procjenu svih troškova, očekivanih koristi i alternativnih rješenja
55. – 63. Komisija tijekom projekta nije izvršila temeljitu ponovnu procjenu poslovne studije iako je došlo do većih 
izmjena troškova i očekivanih koristi
64. – 69. Odjeljak 4. - Komisija je tijekom prvog dijela projekta stekla iskustva za dovršetak sustava SIS II i za 
pripremu budućih projekata
64. Revizijski kriteriji
65. Komisija je iskustva iz prvog dijela projekta primijenila na završnu fazu
66. – 69. Komisija je iskustva iz projekta SIS II već primijenila na druge projekte
70. – 72. Zaključci i preporuke 
 Prilog - Kronologija sustava SIS II 
 Odgovori Komisije
04
 Pojmovnik
Upozorenje : Informacije o osobama ili predmetima koje su nadležna nacionalna tijela unijela u Schengenski 
informacijski sustav.
Poslovna studija : U njoj su objašnjeni razlozi za provedbu projekta te se ispituju troškovi, rizici, koristi i alternativna 
rješenja. Izrađuje se u početnoj fazi projekta i ažurira se tijekom projekta kada dođe do izmjena troškova, rizika, 
koristi i alternativnih mogućnosti.
Poslovođa : Izvršava dužnosti u ime vlasnika sustava te utvrđuje poslovne ciljeve i prioritete.
Dnevnik odluka : Sadrži sažetak donesenih odluka. Omogućava transparentnost i odgovornost u pogledu načina 
donošenja odluke i osobe koja ju donosi.
Isporučeni proizvod : Dokument, hardver, softver ili neki drugi proizvod koji je isporučen prema dogovoru.
eu-LISA : Europska agencija za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, 
sigurnosti i pravde.
Izvršna faza : Faza projekta u kojoj se provode aktivnosti koje su predviđene projektnim planovima i ostvaruju 
krajnji rezultati projekta.
Završna faza projekta : Izmjena ugovora o projektu SIS-u koja je dogovorena s glavnim pružateljem usluga razvoja 
sustava u prosincu 2010. godine kako bi sustav bio dovršen do ožujka 2013. godine uključujući nove uvjete vezane 
za kapacitet, uspješnost i testiranje sustava.
Upravljanje : Odnosi se na način donošenja odluka.
HPS : Glavni pružatelj usluga razvoja sustava: konzorcij koji čine Hewlett-Packard i Steria.
Glavna uprava za informatiku : Glavna uprava Komisije koja je odgovorna za informacijsku tehnologiju.
Početna faza : Prva faza projekta u kojoj se definira cilj projekta i izrađuje poslovna studija.
Dokument o nadzoru sučelja : Dokument koji opisuje sučelje koje povezuje središnji Schengenski informacijski 
sustav i nacionalne sustave.
ISPMB : Odbor za upravljanje projektima vezanima za informacijske sustave. Njime predsjeda Glavna uprava za 
informatiku te mu je zadaća razmatrati nove prijedloge projekata vezanih za informacijsku tehnologiju.
05 Pojmovnik
Zemlje članice : Odnosi se na 26 zemalja schengenskog područja. Iako nisu dio schengenskog područja, Ujedinjena 
Kraljevina i Irska sudjeluju u Schengenskom informacijskom sustavu s iznimkom upozorenja koja su vezana za 
državljane koji nisu iz schengenskog prostora.
Testovi u ključnim točkama : Testovi sustava koji su uvedeni prema zahtjevu Vijeća iz lipnja 2009. godine koje je 
SIS II morao uspješno proći kako bi se nastavio projekt.
Faza planiranja : Druga faza projekta u kojem se utvrđuju različiti planovi vezani za projekt.
Schengensko područje : Prostor koji uključuje 26 europskih zemalja koje su na svojim zajedničkim granicama 
ukinule kontrole putovnica i useljavanja. Čine ga 22 države članice EU-a i 4 zemlje članice Europskog udruženja za 
slobodnu trgovinu (EFTA).
Odbor za SISVIS : Odbor kojim predsjeda Komisija i koji joj pomaže pri razvoju sustava SIS II i Viznog informacijskog 
sustava, a čine ga sve zemlje članice.
Dionici : Oni koji mogu utjecati na projekt ili biti pod njegovim utjecajem. S poslovne strane uključeni su vlasnik 
sustava, poslovođa i korisnici. Sa strane informacijske tehnologije uključeni su dobavljač informacijskog sustava, 
voditelj projekta i projektni tim.
Upravni odbor : Određuje glavna usmjerenja i usklađuje glavne zadatke vezane za projekt. Odobrava sredstva koja 
su izdvojena za projekt i glavne krajnje rezultate projekta.
Vlasnik sustava : Njegova je odgovornost utvrđivanje poslovnih ciljeva i prioriteta te on obično predsjeda 
upravljačkim odborom.
Zahtjevi sustava : Opis očekivanog funkcioniranja sustava koji će biti razvijen.
Dobavljač sustava : Zadužen za opskrbu informacijskog sustava u skladu s dogovorenim zahtjevima, rokovima 
i proračunom.
Unisys : Pružatelj usluga jamstva kvalitete.
Vizni informacijski sustav (VIS) : Opsežan informacijski sustav kojeg je Glavna uprava za unutarnje poslove razvila 
istovremeno sa sustavom SIS II na temelju istog glavnog ugovora o razvoju.
06
 Sažetak
I
Schengenski informacijski sustav (SIS) koriste gra -
nična policija, policija, carina, tijela nadležna za vize 
te sudska tijela na području schengenskog područja. 
Sadrži informacije (upozorenja) o osobama koje mogu 
biti upletene u ozbiljno kazneno djelo ili mogu imati 
zabranu ulaska ili boravka u EU -u. Također sadrži upo -
zorenja o nestalim osobama i izgubljenoj ili ukradenoj 
imovini kao što su novčanice, vozila, vatreno oružje 
i identifikacijske isprave. Upozorenja u sustav unose 
nacionalna tijela (vidjeti odlomak 1.).
II
Razvijen i korišten u međuvladinom okviru, početni 
je Schengenski informacijski sustav (SIS 1) bio u upo -
rabi od 1995. godine do puštanja u rad sustava SIS II 
2013. godine. Vijeće je 2001. godine odlučilo zamijeniti 
ga inačicom druge generacije (SIS II). Vijeće je zadužilo 
Komisiju za razvoj nove inačice, a projektom je uprav -
ljala Glavna uprava za unutarnje poslove1 s ciljnim 
rokom puštanja u rad krajem 2006. godine. U početku 
je glavni razlog za razvoj sustava SIS II bio poveziva -
nje većeg broja zemalja članica. Uz to je SIS II trebao 
iskoristiti prednosti najnovijih tehnoloških dostignuća 
i dodatnih funkcija kao što su nove kategorije upozo -
renja, mogućnost povezivanja upozorenja i sposob -
nost pohrane dokumenata koji su povezani s određe -
nim upozorenjem (vidjeti odlomke 2. i 3.).
III
Europski je revizorski sud ispitao je li Komisija isporu -
čila SIS II na vrijeme i u skladu s početnim procjenama 
troškova. Također je ispitao je li tijekom projekta 
postojala dobro obrazložena poslovna studija za SIS II 
koja je obuhvatila veće izmjene troškova i očekivanih 
koristi. Uz to je Sud procijenio i je li Komisija kroz svoje 
upravljanje projektom stekla nova iskustva i je li ta 
iskustva potom primijenila u daljnjem radu (vidjeti 
odlomke 4. do 7.).
1 Tada je to bila Glavna uprava za pravosuđe, slobodu i sigurnost.IV
Revizijom je utvrđeno da je Komisija isporučila sre -
dišnji sustav, ali više od šest godina kasnije nego 
što je planirano i s troškovima osam puta većim od 
početno procijenjenog proračuna. Kašnjenje i preko -
mjerna potrošnja djelomično su proizašli iz zahtjevnog 
konteksta upravljanja koji je ograničavao Komisijinu 
mogućnost rješavanja operativnih problema, a djelo -
mično i iz nedostataka u Komisijinom upravljanju pro -
jektom. To je osobito bio slučaj tijekom prvog dijela 
projekta do 2009. godine:
(a) početni rok za projekt nije bio realan (vidjeti od -
lomke 9. do 12.);
(b) Komisija svoj opći proračun za projekt iz 2003. go -
dine nije ažurirala do 2010. godine (vidjeti odlom -
ke 34. do 37.);
(c) zahtjevi sustava razvijali su se tijekom projekta 
kako bi zadovoljili potrebe korisnika i nisu bili 
dovoljno stabilni do početka završne faze pro -
jekta 2010. godine. Kapacitet sustava koji se sada 
koristi puno je veći od kapaciteta koji je predviđen 
2001. godine (vidjeti odlomke 29. do 32., 42. i 43.);
(d) Komisija do 2007. godine nije osigurala dovolj -
no osoblja sa stručnim znanjem potrebnim za 
djelotvorno upravljanje razvojnim radom koji su 
obavljali vanjski pružatelji usluga (vidjeti odlomke 
13. do 20.);
(e) glavni pružatelj usluga razvoja sustava u prvom je 
dijelu projekta isporučio sustav koji nije postigao 
zadovoljavajuće rezultate (vidjeti odlomke 39. 
do 41.);
(f) radni odnosi između nekih država članica i Ko -
misije u početku su bili na nezadovoljavajućoj 
razini. Sve dok 2009. godine nije osnovala Odbor 
za upravljanje globalnim projektom, Komisija nije 
uspjela iskoristiti iskustvo svih krajnjih korisnika 
(vidjeti odlomke 21. do 25.).
Sažetak 07
(g) nekim dionicima nije bilo jasno tko je donosio 
ključne odluke (vidjeti odlomke 26. do 28.);
(h) pregovorima su usuglašene izmjene zbog kojih 
je Komisija povećala vrijednost glavnog ugovora 
o razvoju s 20 milijuna eura na 82 milijuna eura. 
Ovaj je postupak predviđen Financijskom ured -
bom, ali je istovremeno u svakom postupku 
dogovaranja izmjena prisutan inherentan rizik da 
cijene koje su plaćene nisu konkurentne (vidjeti 
odlomke 44. do 49.).
V
Tijekom projekta došlo je do znatnih izmjena troškova 
i očekivanih koristi. Početnim indikativnim procjenama 
troškova središnjeg sustava za proračun EU -a znatno 
je podcijenjen stvarni opseg potrebnog ulaganja. 
Ukupni je trošak sustava SIS II do kraja projekta iznosio 
oko 500  milijuna  eura: 189  milijuna  eura za središ -
nji sustav i procijenjenih preko 330 milijuna eura za 
nacionalne sustave. U isto je vrijeme glavna korist koja 
je u početku očekivana od sustava SIS II bila od manje 
važnosti jer je SIS 1 2007. godine projektom SISone4all 
uspješno proširen na nove zemlje članice. Međutim 
usprkos ovim izmjenama troškova i koristi, Komisija 
nije izvršila temeljitu ponovnu procjenu poslovne 
studije projekta kako bi pokazala da je SIS II i dalje 
prioritet za instituciju te da je njegova isplativost ula -
ganja veća nego ona drugih mogućih rješenja (vidjeti 
odlomke 50. do 63.).
VI 
Komisija je tijekom prvog dijela projekta stekla 
iskustvo koje joj je omogućilo da promijeni pristup 
tijekom završne faze projekta od 2010. godine nadalje 
te isporuči sustav u travnju 2013. godine. Osim toga, 
iako nije izvršila službenu evaluaciju, neka od iskustva 
iz projekta SIS II već je primijenila u pripremi drugih 
opsežnih informatičkih projekata (vidjeti odlomke 64. 
do 69.).VII
Na temelju tih opažanja Sud preporuča da pri upravlja -
nju razvojem opsežnih informacijskih sustava Komisija 
treba (vidjeti odlomke 70. do 72.):
(a) zasnivati vremenski raspored na tehničkoj analizi 
zadaća koje se trebaju obaviti;
(b) osigurati da su svi projekti uključeni u sustav za 
korporativno upravljanje informacijskom tehno -
logijom i u potpunosti iskoristiti vlastito stručno 
znanje u svrhu djelotvornog upravljanja radom 
pružatelja usluga;
(c) osigurati da su u donošenje odluka u dovoljnoj 
mjeri uključene potrebe poslovanja i stajališta 
krajnjih korisnika;
(d) osigurati odobrenje poslovne studije projekta prije 
prelaska s faze pokretanja projekta na njegovo 
planiranje te ponovno odobrenje u slučaju znatnih 
izmjena projektnih troškova, očekivanih koristi, 
rizika ili alternativnih rješenja;
(e) osigurati dokumentiranje ključnih odluka vezanih 
za projekt u dnevniku odluka kako bi im se lako 
moglo ući u trag;
(f) osigurati djelotvornu opću koordinaciju kada pro -
jekt zahtjeva da različiti dionici razviju različite, ali 
međusobno ovisne sustave;
(g) razvijati opsežne informacijske sustave uporabom 
interoperabilnih sastavnica koje se lako mogu 
ponovno uporabiti kako bi se spriječila njihova 
ograničenost na pojedinačnog pružatelja usluga;
(h) proslijediti iskustva koja je stekla kroz reviziju Suda 
glavnim upravama i institucijama, agencijama te 
drugim tijelima EU -a. Komisija bi trebala provesti 
evaluaciju kojom bi se utvrdilo jesu li postignute 
očekivane koristi sustava SIS II.
08
 Uvod
01 
Schengenski informacijski sustav ko -
riste granična policija, policija, carina, 
tijela nadležna za vize te sudska tijela 
na području schengenskog područ -
ja2. Sadrži informacije (upozorenja) 
o osobama koje mogu biti upletene 
u ozbiljan zločin ili mogu imati zabra -
nu ulaska ili boravka u EU -u. Također 
sadrži upozorenja o nestalim osobama 
i izgubljenoj i ukradenoj imovini kao 
što su novčanice, vozila, vatreno oružje 
i identifikacijske isprave. Upozore -
nja u sustav unose nacionalna tijela. 
Schengenski informacijski sustav (SIS 1) 
razvijen je kao međuvladin projekt čiji 
je voditelj bila Francuska te je pušten 
u rad 1995. godine. Programom je 
upravljala Francuska te se on koristio 
do svibnja 2013. godine kada ga je 
zamijenio SIS II. SIS 1 i SIS II sastoje se 
od nacionalnih sustava koje su razvile 
zemlje članice i koji su putem mreže 
povezani sa središnjim sustavom (vi -
djeti sliku 1. ).
02 
Schengenske su zemlje prvotno 
odlučile uspostaviti drugu generaciju 
Schengenskog informacijskog sustava 
(SIS II) u prosincu 2006. godine. U pro -
sincu 2001. godine Vijeće je Komisiju 
zadužilo za razvoj tog sustava s ciljnim 
rokom određenim za kraj 2006. godi -
ne. Projektom je upravljala Komisijina 
Glavna uprava za unutarnje poslove te 
je za rad na razvoju središnjeg sustava 
angažirala vanjskog pružatelja usluga.03 
Glavni je razlog za razvoj sustava SIS II 
bilo povezivanje većeg broja zemalja 
članica nakon proširenja Europske 
unije 2004. godine. Uz to je SIS II 
trebao iskoristiti prednosti najnovijih 
tehnoloških dostignuća i dodatnih 
mogućnosti.2 Schengensko područje čini 26 
zemalja: Austrija, Belgija, Češka 
Republika, Danska, Estonija, 
Finska, Francuska, Njemačka, 
Grčka, Mađarska, Island, 
Italija, Latvija, Lihtenštajn, 
Litva, Luksemburg, Malta, 
Nizozemska, Norveška, 
Poljska, Portugal, Slovačka, 
Slovenija, Španjolska, Švedska 
i Švicarska.
09 Uvod Slika 1.Pregled Schengenskog informacijskog sustava
Izvor:  Glavna uprava za unutarnje poslove.korisnici
korisnicikorisnici
korisnicisredišnji 
sustavnacionalni 
sustavnacionalni 
sustav
nacionalni 
sustavnacionalni 
sustavsredišnja domenanacionalno 
sučelje 
nacionalno 
sučelje nacionalno 
sučelje nacionalno 
sučelje 
10
 Revizijski opseg  
i pristup
Revizijski opseg
04 
Revizijom je ispitano je li Komisija do -
bro upravljala razvojem sustava SIS II 
te su razmotrena sljedeća četiri pitanja:
(a) Je li Komisija isporučila SIS II na 
vrijeme?
(b) Je li Komisija isporučila SIS II 
u skladu s početnim procjenama 
troškova?
(c) Je li tijekom projekta za SIS II po -
stojala dobro obrazložena poslov -
na studija kojom su obuhvaćene 
veće izmjene troškova i očekivanih 
koristi?
(d) Je li Komisija kroz svoje upravljanje 
projektom razvoja sustava SIS II 
stekla određena iskustva koja je 
potom primijenila u praksi?05 
Komisija kao cjelina ima bogato isku -
stvo u razvoju informatičkih projekata 
i izradi smjernica za uspješno upravlja -
nje informatičkim projektima za glavne 
uprave3. Komisija također prepoznaje 
potrebu za stjecanjem iskustva kroz 
razvoj specifičnih informatičkih pro -
jekata te za dijeljenjem tog iskustva 
unutar organizacije4. Komisijina je 
Služba za unutarnju reviziju primjerice 
u 2011. godini tijekom ustroja infor -
matičkih projekata u raznim glavnim 
upravama Komisije utvrdila što može 
naučiti iz tog iskustva i primijeniti na 
daljnji rad5. Revizija projekta SIS II koju 
je izvršio Sud pružila je mogućnost da 
se unutar pojedinog projekta utvrde 
razlozi kašnjenja i prekomjerne potroš -
nje, kao i promjene koje su Komisiji 
omogućile da u konačnici isporuči 
sustav.
06 
Ovo nije bila informatička revizija na -
mijenjena pružanju jamstva o kvaliteti 
sustava SIS II i njome nije ispitano kako 
su nacionalna tijela upravljala razvo -
jem svojih SIS II sustava.3 Metodologija RUP 
(engl. Rational Unified 
Process , RUP@EC) bila je 
standardna metodologija 
za razvoj softvera unutar 
Komisije koja je utvrđena 
komunikacijom o poboljšanju 
upravljanja informacijskom 
tehnologijom u Komisiji iz 
2004. godine, SEC(2004) 1267. 
Ta je metodologija 
2011. godine nadopunjena je 
metodologijom za upravljanje 
projektima PM2.
4 Korištenje informacijske 
tehnologije u Komisiji na 
najbolji mogući način, 
SEC(2010) 1182 final od 
7. listopada 2010. g.
5 Dopis Službe za unutarnju 
reviziju od 1.2.2011., 
Organizacija projekata vezanih 
za informacijsku tehnologiju 
u Komisiji.
11 Revizijski opseg i pristup 
Revizijski pristup
07 
Revizija se temeljila na:
(a) strukturiranim razgovorima s dio -
nicima u projektu SIS II. Razgovor 
je obavljen sa sljedećim dionicima:
(i) Komisijino osoblje iz Glavne 
uprave za unutarnje poslove 
koje je bilo odgovorno za 
razvoj sustava SIS II;
(ii) Komisijino osoblje iz Glavne 
uprave za proračun, Glavne 
uprave za informatiku, Glavnog 
tajništva i Glavne uprave za 
oporezivanje i carinsku uniju 
vezano za pitanja koja se od -
nose na upravljanje informacij -
skom tehnologijom u Komisiji 
i na razvoj opsežnih informacij -
skih sustava;
(iii) glavni pružatelj usluga razvoja 
sustava SIS II (konzorcij koji 
čine Hewlett -Packard i Steria) 
i pružatelj usluga osiguravanja 
kvalitete (Unisys);
(iv) Osoblje iz tajništva Vijeća EU -a 
i Europskog parlamenta koje je 
pratilo razvoj sustava SIS II;(v) Predstavnici dionika iz šest 
zemalja članica (  Njemačka, 
Španjolska, Francuska, 
 Luksemburg, Mađarska 
i  Portugal). Ovih je šest zemalja 
članica odabrano radi stjecanja 
uvida u široki raspon različitih 
mišljenja;
(b) anketi među dionicima koji su bili 
uključeni u razvoj sustava SIS II 
iz svih zemalja članica, Tajništva 
Vijeća EU -a, Komisije i pružatelja 
usluga koji su radili za Komisiju. 
Anketom se ispitivalo mišljenje 
dionika o različitim aspektima 
razvoja sustava SIS II. Na anketu 
je odgovorio 91 od 144 odabra -
nih dionika, što predstavlja stopu 
odaziva od 63 %. Od ukupnog 
broja ispitanika, 81 je ispitanik bio 
iz zemalja članica i Vijeća, dok ih 
je 10 bilo iz Komisije i njezinih pru -
žatelja usluga. Tri četvrtine ispita -
nika u projekt je bilo uključeno od 
2009. godine ili ranije;
(c) pregledu dokumentacije i postu -
paka koji se odnose na SIS II.
12
 Opažanja
Odjeljak 1. - Komisija je 
isporučila sustav SIS II, no 
s isporukom je kasnila 
više od šest godina
Revizijski kriteriji
08 
Revizijom je ispitano:
(a) je li postojao realan vremenski 
raspored za projekt;
(b) je li Komisija osigurala dovoljno 
stručnog znanja za projekt kako bi 
pratila njegovu provedbu i djelo -
tvorno nadzirala ugovor;
(c) je li Komisija sa dionicima bila 
u dobrim radnim odnosima i je 
li uzela u obzir stajališta krajnjih 
korisnika;
(d) jesu li postupci donošenja odluka 
bili jasni;
(e) jesu li zahtjevi sustava bili dovoljno 
stabilni kako bi omogućili djelo -
tvoran razvoj sustava.Početni rok za projekt nije 
bio realan
09 
U prosincu 2001. godine Uredbom 
Vijeća6 kao početni rok za projekt utvr -
đen je prosinac 2006. godine. Time se 
zemljama koje su se 2004. godine tre -
bale pridružiti EU -u htjelo omogućiti 
da postanu dio schengenskog područ -
ja krajem 2006. godine. Iako se rok na 
temelju Komisijine studije izvedivosti 
iz 2003. godine smatrao dostižnim, 
to je podrazumijevalo postojanje 
stabilnih zahtjeva sustava i brz razvoj 
specifikacija7. Do kraja 2003. godine 
Komisija je uvidjela da će biti teško 
ispoštovati početni rok8. Međutim on 
nije bio izmijenjen do kraja 2006. go -
dine. U revizijskoj anketi Suda među 
ključnim dionicima projekta SIS II, veći -
na ispitanika (69 %) smatrala je početni 
rok nerealnim. Kronologija razvoja 
sustava SIS II prikazana je u  Prilogu.
10 
U revizijskoj je anketi od ispitanika za -
traženo da ocijene relevantnost razlo -
ga kašnjenja u trajanju od 75 mjeseci. 
Ispitanici su smatrali da je do kašnjenja 
djelomično došlo jer se početni rok 
nije zasnivao na realističnoj tehničkoj 
analizi. Ovom su razlogu dodijelili važ -
nost od 16 % (vidjeti sliku 2. ).6 Uredba Vijeća (EZ) 
br. 2424/2001 od 6. prosin -
ca 2001. o razvoju druge 
generacije Schengenskog 
informacijskog sustava (SIS II) 
(SL L 328, 13.12.2001., str. 4.) 
i Odluka Vijeća 2001/886/PUP 
od 6. prosinca 2001. o razvoju 
druge generacije Schengen -
skog informacijskog sustava 
(SIS II) (SL L 328, 13.12.2001., 
str. 1.).
7 Studija izvedivosti za SIS II, 
Deloitte, 7. travanj 2003. g.
8 COM(2003) 771 final od 
11. prosinca 2003.
13 Opažanja
11 
Budući da Komisija nije isporučila SIS II 
na vrijeme, u prosincu 2007. godine 
prilagođen je SIS 1 kako bi se povezale 
i nove zemlje članice. Ova je preinaka 
bila preslika portugalskog nacionalnog 
sustava i nazvana je SISone4all. Pružila 
je rješenje za devet od deset zemalja 
pristupnica9, što je bio osnovni cilj 
sustava SIS II. Dogovorene su sljedeće 
odgode početnog roka za projekt, ali 
također nisu ispoštovane, što je pove -
ćalo rizik izmjena zahtjeva sustava:
(a) u prosincu 2006. godine rok je od -
gođen na prosinac 2008. godine10;
(b) u listopadu 2008. godine rok je od -
gođen na prosinac 2010. godine11.9 Cipar nije mogao provesti 
schengenska pravila te 
se stoga nije pridružio 
schengenskom području.
10 Odluka Vijeća 2006/1007/PUP 
od 21. prosinca 2006. o izmjeni 
Odluke 2001/886/PUP 
o razvoju druge generacije 
Schengenskog informacijskog 
sustava (SIS II) (SL L 411, 
30.12.2006., str. 78.) i Uredba 
Vijeća (EZ) br. 1988/2006 od 
21. prosinca 2006. o izmjeni 
Uredbe br. 2424/2001 
o razvoju druge generacije 
Schengenskog informacijskog 
sustava (SIS II) (SL L 411, 
30.12.2006., str. 1.).
11 Uredba Vijeća (EZ) 
br. 1104/2008 od 
24. listopada 2008. 
o migraciji sa Schengenskog 
informacijskog sustava 
(SIS 1+) u drugu generaciju 
Schengenskog informacijskog 
sustava (SIS II) (SL L 299, 
8.11.2008., str. 1.) i Odluka 
Vijeća 2008/839/PUP od 
24. listopada 2008. o migraciji 
sa Schengenskog 
informacijskog sustava 
(SIS 1+) na drugu generaciju 
Schengenskog informacijskog 
sustava (SIS II) (SL L 299, 
8.11.2008., str. 43.).Slika 2.Razlozi kašnjenja sustava SIS II
Izvor:  Revizijska anketa među dionicima u projektu SIS II.Ostalo 4 %Nestabilnost zahtjeva 
sustava 22 %Nezadovoljavajući postupci 
donošenja odluka 11 %Nedovoljna predanost nekih država članica
i nezadovoljavajuća razina poslovnih odnosa 17 %Nedovoljno stručno znanje potrebno 
za djelotvoran nadzor ugovora 30 %
Početni rok nije bio utemeljen na 
realnoj tehničkoj analizi 16 %
14 Opažanja
12 
U lipnju 2010. godine Komisija je 
izradila konačan raspored za dovršetak 
sustava SIS II, koji je Vijeće podržalo12. 
Ispoštovala je rok za ožujak 2013. go -
dine13 te je SIS II pušten u rad u travnju 
2013. godine, više od šest godina ka -
snije nego što je prvobitno planirano. 
Nakon jednomjesečnog intenzivnog 
praćenja, sustav je bio u potpunosti 
spreman za uporabu te je zamijenio 
SIS 1 u svibnju 2013. godine.
Komisija do 2007. godine nije 
osigurala dovoljno osoblja sa 
stručnim znanjem potrebnim 
za djelotvorno upravljanje 
razvojnim radom koji su 
obavljali vanjski pružatelji 
usluga
13 
Ispitanici ankete smatrali su da je kaš -
njenje djelomično uzrokovala činjenica 
da Komisija nije imala dovoljno osoblja 
sa stručnim znanjem koje je potrebno 
za djelotvoran nadzor ugovora. Za ovaj 
su razlog14 odredili ponder od 30 % 
(vidjeti sliku 2. ).
14 
U 2002. godini Komisijin projektni tim 
za SIS II brojao je četiri člana, a bio je 
pod nadzorom voditelja odjela15. Četiri 
dodatna člana osoblja pridružila su se 
projektnom timu 2003. godine16. Na 
početku projekta nekim je sastancima prisustvovao predstavnik Glavne upra -
ve za informatiku. Samo je 10 % ispita -
nika smatralo da je Komisija u početku 
projekta osigurala dovoljno osoblja 
s vještinama i iskustvom potrebnima za 
uspješnu isporuku sustava SIS II.
15 
U zahtjevu za dodatnim resursima 
iz 2005. godine koji je upućen višem 
rukovodećem kadru17 opisano je stanje 
neprekidnog upravljanja kriznim 
situacijama i nemogućnost odgovora 
na pitanja koja su postavljale zemlje 
članice. Osoblje s kratkoročnim ugo -
vorima nije imalo relevantno stručno 
znanje i tehničke vještine. Pružatelj 
usluga osiguravanja kvalitete potvrdio 
je nedostatnu razinu stručnog znanja 
Komisije18. Gotovo pola projektnog 
osoblja imalo je ugovore koji su istje -
cali u nadolazećoj godini. Iako nitko od 
Komisijinog osoblja koje je odgovorilo 
na revizijsku anketu nije smatrao da je 
učestala promjena osoblja prepreka 
dobrim odnosima s dionicima, 49 % 
ispitanika iz zemalja članica smatralo je  
da ona predstavlja prepreku. Revizijom 
iz 2006. godine koju je provela Komi -
sijina Služba za unutarnju reviziju19 
utvrđeno je da je osoblje zaposleno na 
projektu SIS II bilo predano i stručno, 
iako je bilo pod stalnim preoptere -
ćenjem. Nakon ove revizije, Glavna 
uprava za unutarnje poslove osigu -
rala je dodatno osoblje za projekt. 
Do kraja 2007. godine sektor za SIS II 
u Glavnoj upravi za unutarnje poslove 
brojio je 12 dužnosnika, a taj je broj do 
2012. godine porastao na 1720.12 Uredba Vijeća (EU) br. 541/2010 
od 3. lipnja 2010. o izmjeni 
Uredbe (EZ) br. 1104/2008 
o migraciji iz Schengenskog 
informacijskog sustava 
(SIS 1+) u drugu generaciju 
Schengenskog informacijskog 
sustava (SIS II) (SL L 155, 
22.6.2010., str. 19.) i Uredba 
Vijeća (EU) br. 542/2010 od 
3. lipnja 2010. o izmjeni Odluke 
2008/839/PUP o migraciji iz 
Schengenskog informacijskog 
sustava (SIS 1+) u drugu 
generaciju Schengenskog 
informacijskog sustava (SIS II) 
(SL L 155, 22.6.2010., str. 23.) 
odgodile su rok za projekt na 
ožujak 2013. godine.
13 SEC(2010) 1138 final od 
21. rujna 2010.
14 On se sastojao od sljedećih 
elemenata:
(a) premalo osoblja Komisije 
s iskustvom u opsežnim 
informatičkim projektima 
i pitanjima vezanima za 
Schengen (9 %);
(b) nezadovoljavajuća razina 
uspješnosti glavnog 
pružatelja usluga razvoja 
sustava (9 %);
(c) ugovorni sporovi (5 %);
(d) Komisija nije djelotvorno 
pratila rezultate glavnog 
pružatelja usluga razvoja 
sustava (4 %);
(e) Komisija glavnom 
pružatelju usluga razvoja 
sustava nije jasno izrazila 
potrebe (3 %).
15 SEC(2003) 206 final od 
18. veljače 2003.
16 COM(2003) 771 final.
17 Obavijest voditelja programa 
odgovornom ravnatelju 
Glavne uprave za pravosuđe, 
slobodu i sigurnost od 
16. rujna 2005. godine.
18 Izvješće pružatelja usluga 
osiguravanja kvalitete 
o rješavanju problema, 
kolovoz 2005. g.
19 Izvješće Službe za unutarnju 
reviziju o upravljanju 
informacijskom tehnologijom 
u Glavnoj upravi za pravosuđe, 
slobodu i sigurnost 
(8. lipanj 2006. g.).
15 Opažanja
16 
Svih šest zemalja članica s kojima su 
tijekom revizije obavljeni razgovo -
ri naglasilo je da prije 2009. godine 
Komisija nije imala dovoljno djelatnika 
s odgovarajućim stručnim znanjem. 
Dvije od njih su kao i glavni pružatelj 
usluga razvoja sustava ukazale na 
to da bi projekt imao koristi od više 
stručnog znanja iz područja informa -
cijske tehnologije koje je dostupno 
na drugim mjestima u Komisiji, npr. 
u Glavnoj upravi za informatiku. 
Komisija nije imala dovoljno stručnog 
znanja kako bi djelotvorno upravljala 
ugovorom i osigurala kvalitetu isporu -
čenih proizvoda21.
17 
Dana 22. listopada 2004. godine 
ugovor o razvoju sustava SIS II i Viznog 
informacijskog sustava (VIS) dodijeljen 
je društvu HPS. Međutim od 18. stu -
denog 2004. godine do 31. siječnja 
2005. godine, to je društvo moralo 
obustaviti ugovorne radove u iščekiva -
nju ishoda žalbe neuspješnog ponuđa -
ča. Početno kašnjenje bilo je posljedica 
metode koju je Komisija koristila za 
evaluaciju ponuda kojom se nije mo -
glo uvjerljivo dokazati da je prihvaćena 
najbolja ponuda (vidjeti okvir 1. ). Mi -
šljenje je Suda Europske unije u okviru 
postupka privremene pravne zaštite 
bilo da je Komisija pogriješila prilikom 
procjene ponuda, no Sud je odbacio 
zahtjev za donošenje privremenih 
mjera koji je podnio neuspješni ponu -
đač budući da nije postojalo dovoljno 
dokaza da je dotični ponuđač zbog 
toga pretrpio ozbiljnu i nepopravljivu 
štetu22.20 Na kraju 2008. godine, sektor 
za SIS II i dalje je brojio 12 
zaposlenika. Taj se broj na 
kraju 2009. godine povećao 
na 14. Na kraju 2010. godine 
u sektoru je bilo zaposleno 13 
djelatnika. Taj se broj na kraju 
2011. godine povećao na 16. 
Osim toga tim je uključivao 
ugovorno osoblje te upućene 
nacionalne stručnjake. 
Primjerice u godišnjem 
planu za upravljanje Glavne 
uprave za pravosuđe, slobodu 
i sigurnost za 2008. godinu 
navedeno je 9 ugovornih 
službenika i 6 upućenih 
nacionalnih stručnjaka.
21 U izvješću Službe za unutarnju 
reviziju o upravljanju 
informacijskom tehnologijom 
u Glavnoj upravi za pravosuđe, 
slobodu i sigurnost iz lipnja 
2006. godine utvrđeno je da 
je broj osoblja nedostatan 
za upravljanje razinom sve 
učestalijeg angažiranja 
vanjskih pružatelja usluga.
22 Rješenje predsjednika 
Prvostupanjskog suda, 
31. siječnja 2005. godine 
u slučaju T-447/04R.
16 Opažanja
18 
Komisija nije imala dovoljno osoblja 
kako bi pravilno nadzirala izvršenje 
ugovora i spriječila nezadovoljavajuću 
razinu uspješnosti glavnog pružatelja 
usluga razvoja sustava23. Komisijina 
Služba za unutarnju reviziju svojom 
se revizijom iz 2006. godine kritički 
se osvrnula na upravljanje projektom 
SIS II zbog neuspjeha pri osigurava -
nju pravovremene isporuke glavnog 
pružatelja usluga razvoja sustava i pri 
osiguravanju sukladnosti sa specifi -
kacijama. Pet od šest zemalja članica s kojima je tijekom revizije obavljen 
razgovor smatrale su da Komisija nije 
imala dovoljno iskustva za procje -
nu kvalitete isporučenih proizvoda 
i za praćenje uspješnosti pružatelja 
usluga. Samo 20 % ispitanika revizij -
ske ankete smatralo je da je Komisija 
prije 2009.  godine djelotvorno pratila 
rezultate glavnog pružatelja usluga 
razvoja sustava SIS II. Postotak se 
nakon 2009. godine povećao na 72 %, 
naglašavajući poboljšanje Komisijine 
sposobnosti praćenja kvalitete u završ -
noj fazi projekta.23 Gornji dom parlamenta 
Ujedinjene Kraljevine, 
Odbor za Europsku uniju, 
9. izvješće sa zasjedanja 
2006.-07., Schengenski 
informacijski sustav II (SIS II), 
Izvješće s dokazima, 2. ožujka 
2007. Komisija je izrazila 
žaljenje što tijekom suradnje 
s glavnim pružateljem usluga 
razvoja sustava nije uspjela 
vršiti nadzor na dovoljno 
kvalitetnoj razini. Komisija 
je navela da je broj osoblja 
u to vrijeme bio nedovoljan 
za pravilno nadziranje 
ugovora i sprječavanje 
nezadovoljavajuće razine 
uspješnosti glavnog pružatelja 
usluga razvoja sustava.Komisija je procijenila da je ponuda koja je pobijedila jeftinija, iako je u stvarnosti 
bila skuplja
Ponude su prvo evaluirane na temelju kvalitete (tehnička evaluacija), a zatim na temelju cijene (financijska 
evaluacija).
Od 7 zaprimljenih ponuda, HPS i neuspješni ponuđač koji je podnio žalbu imali su najbolje rezultate na teme -
lju tehničke evaluacije. Rezultati su im bili podjednak. Rezultat društva HPS bio je veći za 0,4 % od rezultata 
neuspješnog ponuđača.
Ova su dva društva prošla u fazu financijske evaluacije, čiji su rezultati pridodani rezultatima tehničke evalua -
cije kako bi se dobio ukupan rezultat.
Financijskom analizom procijenjeno je da je ponuda društva HPS jeftinija za 43 %. Posljedica toga bio je veći 
ukupni rezultat društva HPS te mu je stoga dodijeljen ugovor.
Međutim iznos ponude HPS -a zapravo je bio za 3,5 % skuplji od ponude neuspješnog ponuđača 
(38,1 milijuna eura u usporedbi s 36,8 milijuna eura).
Komisija je ponudu HPS -a procijenila kao jeftiniju iz razloga što je ponudu podijelila na 15 dijelova, iako je ona 
zapravo bila skuplja. Komisija je za svaki dio izračunala zaseban rezultat na temelju odnosa između ponuda 
dvaju pružatelja usluga. Zatim je zbrojila te rezultate (bez ponderiranja i bez razlikovanja fiksnih cijena od 
stavki koje će naručiti zasebno kada budu potrebne) kako bi dobila financijski rezultat koji nije imao mnogo 
poveznica s ukupnom ponudom.Okvir 1.
17 Opažanja
19 
Komisija je odobrila rezultate testova 
na temelju povratnih informacija glav -
nog pružatelja usluga razvoja sustava 
i pružatelja usluga jamstva kvalitete. 
Neuspješnim testovima operativnog 
sustava na kraju 2008. godine (koji su 
bili prvi testovi središnjih i nacionalnih 
sustava u koje su bile uključene zemlje 
članice) otkriveni su problemi u susta -
vu. Komisijina sposobnost procjenji -
vanja kvalitete isporučenih proizvoda 
testovima prihvatljivosti sustava 
poboljšala se u završnoj fazi projekta24 
(vidjeti sliku 3. ).20 
Svih šest zemalja članica s kojima je 
obavljen razgovor smatralo je da su 
se od 2009. godine nadalje Komisijino 
upravljanje i komunikacija poboljšali. 
Tim koji je upravljao završnom fazom 
projekta uključivao je veći broj oso -
blja s iskustvom u razvoju opsežnih 
informatičkih projekata i sa znanjem 
o Schengenskom informacijskom 
sustavu (npr. iz Glavne uprave za opo -
rezivanje i carinsku uniju, iz zemalja 
članica ili iz ranije faze samog projekta 
SIS II). Trećina je ispitanika revizijske 
ankete smatrala da je Komisija tijekom 
cijelog projekta osigurala dovoljno 
osoblja s vještinama i iskustvom po -
trebnima za uspješnu isporuku projek -
ta. Ovo je bilo znatno poboljšanje u us -
poredbi s iznosom od samo 10 % na 
početku projekta (vidjeti odlomak 14.).24 U zaključcima Vijeća 
(pravosuđe i unutarnji 
poslovi), 26. i 27. veljače 
2009. godine pozdravljen je 
pregled pristupa testiranju 
sustava SIS II koja je jamčila 
veću uključenost zemalja 
članica u izradi i upravljanju 
testovima.Slika 3.Poboljšanje postupaka testiranja od 2009. godine nadalje
Izvor:  Revizijska anketa među dionicima projekta SIS II.0 % 20 % 40 % 60 % 80 %
Ispitanici koji se slažu
nakon 2009. g. prije 2009. g.Speciﬁkacije testova bile su jasno deﬁniranePodjela zadataka koje je trebala 
izvršiti Komisija i zemlje članice bila je 
jasno deﬁniranaKriteriji za procjenu rezultata testova bili 
su jasno deﬁnirani
18 Opažanja
Radni odnosi između Komi -
sije i nekih država članica 
u početku su bili na nezado -
voljavajućoj razini i sve do 
osnivanja Odbora za uprav -
ljanje globalnim projektom 
Komisija nije uspjela isko -
ristiti iskustvo svih krajnjih 
korisnika
21 
Ispitanici ankete smatrali su da neka od 
kašnjenja uzrokovana nezadovoljavaju -
ćim radnim odnosima s dionicima i ne -
postojanjem predanosti nekih zemalja 
članica. Ovom su razlogu25 dodijelili 
važnost od 17 % (vidjeti sliku 2. ).22 
Tijekom razgovora sa zemljama 
članicama istaknuti su otežani odno -
si s Komisijom. U njima je primjerice 
opisano kako je odbor za SISVIS (vidjeti 
odlomak 27.) postao mjesto za prepi -
ranje. U anketi je samo 15 % ispitanika, 
od kojih ni jedan nije bio iz Komisije, 
smatralo da su se sastanci vezani 
za projekt SIS II prije 2009. godine 
održavali u konstruktivnoj atmosferi 
(vidjeti  sliku 4. ).
23 
Okruženje u kojem se sustav SIS II 
razvijao prije 2009. godine u oprečno -
sti je s okruženjem u kojem je Glavna 
uprava za oporezivanje i carinsku 
uniju razvila jedan drugi opsežni 
informacijski sustav u isto vrijeme 
(vidjeti  okvir 2. ).25 On se sastojao od sljedećih 
elemenata:
(a) primjedbe ili nedovoljna 
predanost nekih država 
članica (8 %);
(b) nezadovoljavajući radni 
odnosi među dionicima 
(5 %);
(c) SIS II nije bio od strateške 
važnosti, osobito nakon 
provedbe sustava 
SISone4all (4 %).Slika 4.Nezadovoljavajući odnosi nekih zemalja članica prije 2009. godine
Izvor:  Revizijska anketa među dionicima projekta SIS II.0 % 20 % 40 % 60 % 80 %
Ispitanici koji se slažu
nakon 2009. g. prije 2009. g.Dionici su bili dovoljno uključeni u donošenje odlukaKonstruktivna atmosfera na sastancimaKomisijina suradnja s državama članica bila je 
djelotvorna i temeljila se na međusobnom povjerenjuKomisija je iskoristila prijedloge dionika 
kako bi potakla napredakKomisija i zemlje članice dobro su surađivale 
na razvoju nacionalnih sustava 
19 Opažanja
24 
Niz je čimbenika pridonio nedovoljnoj 
predanosti nekih država članica i neza -
dovoljavajućim radnim odnosima:
(a) Komisija nije bila korisnik sustava 
i, usprkos tome što je zaposlila ne -
koliko stručnjaka iz zemalja članica, 
nije raspolagala detaljnim znanjem 
o navikama krajnjih korisnika koje 
je bilo potrebno za razumijeva -
nje poslovnih potreba i zahtjeva 
korisnika;(b) Komisija nije uspjela iskoristiti isku -
stvo zemalja članica koje su bile 
krajnji korisnici i koje su raspolaga -
le znanjem o postojećem sustavu. 
Iako su održani razni sastanci na 
kojima su zemlje članice mogle 
Komisiji izraziti stajališta krajnjih 
korisnika (npr. sastanci voditelja 
nacionalnih projekta, odbor za 
SIS II, prijatelji projekta SIS II i pro -
jektna skupina za SIS II), Komisija 
do 2009. godine nije dovoljno 
uzimala u obzir doprinos zemalja 
članica te su se one osjećale is -
ključenima iz postupka donošenja 
odluka (vidjeti sliku 4. ) Svih je šest 
intervjuiranih zemalja smatralo 
da stajališta krajnjih korisnika nisu 
uzeta u obzir u dovoljnoj mjeri.Ključni faktori uspjeha razvoja informacijskih sustava u Glavnoj upravi za oporezi -
vanje i carinsku uniju
Glavna uprava za oporezivanje i carinsku uniju uspješno je razvila niz opsežnih informacijskih sustava za 
zemlje sudionice koristeći svoju metodologiju TEMPO26. U izvješću Komisijine Službe za unutarnju reviziju 
o opsežnim informacijskim sustavima u Glavnoj upravi za oporezivanje i carinsku uniju iz 2006. godine smatra 
se da je razvoj novog kompjutoriziranog tranzitnog sustava primjer najbolje prakse u upravljanju projektima. 
Ovim se sustavom izmjenjuju elektroničke poruke između carinskih ureda zemalja sudionica vezano za robu 
koja je uvezena kako bi se pomoglo osigurati plaćanje carinskih pristojbi na konačnom odredištu. Komisija je 
smatrala da se opseg novog kompjuteriziranog tranzitnog sustava može usporediti s opsegom projekta SIS II27.
Glavna uprava za oporezivanje i carinsku uniju smatrala je da je najvažniji čimbenik uspješnosti pri razvoju in -
formatičkih projekata kao što je novi kompjuterizirani tranzitni sustav bila komunikacija i izgradnja službenih 
i neslužbenih odnosa sa zemljama sudionicama kako bi se stvorilo ozračje povjerenja, suradnje i zajedničke 
odlučnosti za postizanje rezultata.
26 Elektroničko upravljanje Glavne uprave za oporezivanje i carinsku uniju za mrežne projekte (engl. TAXUD electronic management for projects 
online ): metodologija za upravljanje projektima koju je razvila Glavna uprava za oporezivanje i carinsku uniju.
27 COM(2001) 720 final od 18. prosinca 2001., Prilog 1. odjeljak 5.1.2. i COM(2003) 771, Prilog 3. odjeljak 5.1.2.
Izvor:  Europski revizorski sud na temelju razgovora obavljenih s Glavnom upravom za oporezivanje i carinsku uniju.Okvir 2.
20 Opažanja
(c) Komisija je državama članicama 
pružila okvire za komunikaciju 
s glavnim pružateljem usluga 
razvoja sustava. Međutim pet je 
od šest zemalja članica s kojima su 
obavljeni razgovori smatralo da to 
nije bilo djelotvorno. Usprkos broj -
nim zahtjevima zemalja članica, 
Komisija im nije uručila primjerak 
glavnog ugovora o razvoju dok joj 
njezina pravna služba 2009. godine 
nije savjetovala da to učini;
(d) neke zemlje članice nisu bile uvje -
rene u nužnost sustava SIS II;
(e) nezadovoljavajuća razina kvalitete 
isporučenih proizvoda utjecala je 
na pouzdavanje zemalja članica 
u sposobnost Komisije da isporuči 
SIS II (vidjeti odlomak 16.).
25 
Anketa je pokazala da su se odnosi sa 
zemljama članicama poboljšali nakon 
2009. godine (vidjeti sliku 4. ). Postoja -
lo je nekoliko razloga za tu promjenu:
(a) Komisija je 2009. godine osnova -
la Odbor za upravljanje global -
nim projektom koji je omogućio 
korisnicima iz zemalja članica da 
u završnu fazu projekta unesu 
svoje planove za budućnost i svoje 
iskustvo. U tjedne sastanke Odbora 
za upravljanje globalnim projek -
tom bili su uključeni Komisija, do 
osam stručnjaka iz zemalja članica 
(predstavljajući korisnike, a ne 
svoju zemlju) i pružatelji usluga. 
Sastanci Odbora za upravljanje 
globalnim projektom omogućili su 
češću interakciju između zemalja 
članica i glavnog pružatelja usluga 
razvoja sustava;(b) Komisijino upravljanje i komunika -
cija su se poboljšali (vidjeti odlo -
mak 20.);
(c) usporedba s alternativnim sce -
narijem iz 2009. godine pružila je 
dodatno obrazloženje za nastavak 
projekta SIS II (vidjeti odlomak 63.);
(d) glavni pružatelj usluga razvoja 
sustava postizao je bolje rezultate 
tijekom završne faze projekta od 
2010. godine nadalje (vidjeti odlo -
mak 41.).
Nekim dionicima nije bilo 
jasno tko je donosio ključne 
odluke
26 
U svom pregledu razvoja sustava SIS II 
iz 2011. godine28, Centar za europ -
ske političke studije opisao je okvire 
unutar kojih se upravljalo projektom 
(vidjeti sliku 5. ).
27 
U skladu sa zakonskim aktima iz 
2001. godine Komisija je bila odgo -
vorna za razvoj sustava SIS II pri čemu 
joj je pomagao odbor za SISVIS. Ako 
se odbor nije slagao s određenim 
mjerama koje je predložila Komisija, 
Vijeće je od Komisije moglo zatražiti da 
ponovno razmotri svoj prijedlog29. Re-
vizijom iz 2006. godine koju je provela 
Komisijina Služba za unutarnju reviziju 
utvrđeno je da je Komisijina sposob -
nost rješavanja operativnih pitanja bila 
ograničena zbog upravljačkih sustava 
projekta.28 Teški put do Schengenskog 
informacijskog sustava II 
(engl. The Difficult Road to 
the Schengen Information 
System II ), Joanna Parkin, 
Centar za europske političke 
studije, travanj 2011. g.
29 Komisiji je pri razvoju druge 
generacije Schengenskog 
informacijskog sustava (SIS II) 
i Viznog informacijskog 
sustava (VIS) pomagao odbor 
za SISVIS. Odlukom Vijeća 
2001/886/PUP utvrđena su 
dva postupka donošenja 
odluka:
(i) regulatorni postupak za 
glavne odluke vezane za 
arhitekturu sustava SIS II, 
zaštitu podataka, pitanja 
sa ozbiljnim financijskim 
ili tehničkim posljedicama 
po zemlje članice, 
sigurnosna pitanja. Ako 
se odbor nije slagao 
s mjerama koje je Komisija 
predložila, Vijeće je moglo 
od Komisije zatražiti da 
ponovno razmotri svoj 
prijedlog;
(ii) postupak upravljanja za 
sva ostala pitanja. Ako 
se odbor nije slagao 
s mjerama koje je Komisija 
predložila, Vijeće je moglo 
donijeti drugačiju odluku.
21 Opažanja Slika 5.Okviri upravljanja projektom SIS II od 2010. godine nadalje
Napomene:
Strelice prikazuju linije izvješćivanja
ZČ Zemlje članice Schengena  
FoSIS  Prijatelji projekta SIS II
SIS II TF Projektna skupina za SIS II
SIS TECH Radna skupina za pitanja vezana za Schengen (skupina SIS TECH)
SIS SIRENE Radna skupina o pitanjima Schengena (skupina za SIS SIRENE)
CATS   Koordinacijski odbor u području policijske i sudske suradnje u kaznenim pitanjima; odbor iz 
članka 36. konsolidirane verzije Ugovora o Europskoj uniji
NVP Sastanci voditelja nacionalnih projekata
GPMB  Odbor za upravljanje globalnim projektom
PURS  Glavni pružatelj usluga razvoja sustava
PUJK  Pružatelj usluga osiguravanja kvalitete
SST  Savjetodavna skupina za testove (savjetodavna radna skupina odbora za SISVIS)
OUP Odbor za upravljanje promjenama (savjetodavna radna skupina odbora za SISVIS)
Odbor za SISVIS Odbor koji pomaže Komisiji pri razvoju sustava SIS II i Viznog informacijskog sustava (VIS)
SIS II TECH Skupina SIS II TECH odbora za SISVIS
SIRENE Skupina za SIRENE odbora za SISVIS
Izvor:  Centar za europske političke studije i Glavna uprava za unutarnje posloveSIS
TECHSIS II PSPrSISEUROPSKI 
PARLAMENT
SIS
SIRENECATSVIJEĆE 
(COREPER)
ZČZČZČ
ZČSST OUP NVPSIRENESIS II
TECHGPMBKOMISIJA
GU za
unutarnje 
poslovePUJKPURS
Odbor za SISVIS
Europol
Eurojust
22 Opažanja
28 
Nekim dionicima u projektu SIS II nije 
bilo jasno tko je u praksi donosio ključ -
ne odluke. Iako su se vodili zapisnici 
sastanaka odbora za SISVIS, nije posto -
jao dnevnik odluka koji bi omogućio 
lako ulaženje u trag važnim odlukama, 
kao i razumijevanje tih odluka. Pola je 
ispitanika revizijske ankete smatralo da 
je do 2009. godine Komisija donosila 
ključne odluke (vidjeti sliku 6. ). Nakon 
uspostave Odbora za upravljanje glo -
balnim projektom 2009. godine, ova se 
brojka smanjila na 24 %. Iako je bilo ri -
ječ o savjetodavnom tijelu, a ne o tijelu 
s pravom odlučivanja, 34 % ispitanika 
smatralo je da je odbor donosio ključ -
ne odluke. Ispitanici ankete smatrali su 
da su neka od kašnjenja uzrokovana 
složenim i nejasnim donošenjem odlu -
ka. Ovom su razlogu dodijelili važnost 
od 11 % (vidjeti sliku 2. ).Zahtjevi sustava nisu bili 
dovoljno stabilni sve do 
završne faze projekta
29 
Ispitanici ankete smatrali su da su neka 
od kašnjenja uzrokovana nestabilno -
šću zahtjeva sustava. Ovom su razlo -
gu dodijelili važnost od 22 % (vidjeti 
sliku 2. ).Slika 6.Donositelji ključnih odluka u praksi prema mišljenju dionika
Izvor:  Revizijska anketa među dionicima u projektu SIS II.0 %10 %20 %30 %40 %50 %60 %
nakon 2009. g. prije 2009. g.Ispitanici revizijske ankete koji su smatrali 
da ključne odluke donosi:
Ostali Nije jasno GPMB Pružatelj usluga 
razvoja sustavaOdbor za 
SISVISKomisija i Vijeće 
zajednoVijeće Komisija
23 Opažanja
30 
Specifikacije natječaja koje su objav -
ljene u lipnju 2003. godine sadržavale 
su početni nacrt arhitekture sustava 
kao i funkcionalne i tehničke zahtje -
ve te zahtjeve vezane za uspješnost 
i migraciju. Na temelju tih specifikacija, 
društvu HPS u listopadu je 2004. godi -
ne dodijeljen ugovor za razvoj središ -
njeg sustava. Započeo je rad na fazi 
I.30 koja je obuhvaćala izradu detaljnih 
specifikacija. Međutim naknadnim 
promjenama zahtjeva sustava stvorena 
je potreba za izmjenama ugovora o ra -
zvoju, što je pridonijelo kašnjenjima.
31 
Primjerice u prosincu 2006. godine za -
konski su akti o uspostavi, djelovanju 
i korištenju sustava SIS II u svrhu zado -
voljavanja potreba korisnika obuhva -
ćali dodatnu funkciju, odnosno izuzeće 
podataka od sukladnosti s relevantnim 
odredbama. To je zemljama članicama 
pružilo rok od tri godine za osigura -
vanje da su upozorenja prenesena iz 
sustava SIS 1 bila u skladu s odred -
bama zakonskih akata31. Podatkovna amnestija nije bila dio specifikacija 
natječaja te je uključena u izmjenu 
ugovora32.
32 
Neke su promjene, kao što je poveća -
nje kapaciteta, bile djelomično pove -
zane s trajanjem projekta koje je bilo 
duže nego očekivano. Početni ugovor 
iz 2004. godine odnosio se na sustav 
koji bi bio pušten u rad 2006. godine 
s kapacitetom od 15 milijuna upo -
zorenja s mogućim povećanjem na 
22 milijuna bez tehničkih izmjena. 
Nakon 2007. godine došlo je do naglog 
porasta stope rasta broja upozorenja 
što je dovelo do izmjena zahtjeva 
vezanih za kapacitet sustava. Izmjena 
za završnu fazu projekta odnosila se 
na sustav s kapacitetom od 70 milijuna 
upozorenja koji bi se mogao razmjerno 
povećati do 100 milijuna na temelju 
prognoza iz volumetrijske studije koju 
je Komisija provela 2009. godine. U tre -
nutku migracije u travnju 2013. godine, 
postojalo je 46 milijuna upozorenja. 
Slika 7.  prikazuje kretanje broja unosa 
u bazu podataka sustava SIS.30 Ugovor je bio podijeljen 
u dvije faze: faza I. odnosila 
se na izradu tehničkih 
specifikacija, a faza II. na razvoj 
sustava i isporuku.
31 Članak 54. stavak 1. Uredbe 
(EZ) br. 1987/2006 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
20. prosinca 2006. o uspostavi, 
djelovanju i korištenju druge 
generacije Schengenskog 
informacijskog sustava 
(SIS II) (SL L 381, 28.12.2006., 
str. 4.) i članak 70. stavak 1. 
Odluke Vijeća 2007/533/PUP 
od 12. lipnja 2007. godine 
o osnivanju, radu 
i korištenju druge generacije 
Schengenskog informacijskog 
sustava (SIS II) (SL L 205, 
7.8.2007., str. 63.).
32 Izmjena br. 4 ugovora 
JAI-C3-2003-01 od 30. travnja 
2008. godine.Slika 7.Razvoj broja unosa u bazu podataka sustava SIS
Izvor:  Europski revizorski sud na temelju statističkih podataka Vijeća, dokumentacija o projektu SIS II i volumetrijska studija iz 
2009. godine koju je provela Komisija.020406080100120140
2001. 2003. 2005. 2007. 2009. 2011. 2013. 2015. 2017. 2019. 2021. 2023. 2025.
Prognoze iz volumetrijske studije iz 2009. godineKapacitet planiran za SIS II Stvarni broj unosa u SIS 1milijuna unosa
24 Opažanja
Odjeljak 2. - Troškovi 
razvoja središnjeg sustava 
i mreže povećali su se sa 
23 milijuna  eura na 
189  milijuna  eura
Revizijski kriteriji
33 
Revizijom je ispitano:
(a) je li Komisija izradila realističan 
početni proračun;
(b) je li Komisija izbjegla kašnjenja 
koja su dovela do povećanja 
troškova;
(c) je li Komisija osigurala da pružatelj 
usluga ispunjava svoje obveze pra -
vovremeno i u skladu sa zahtijeva -
nom kvalitetom;(d) jesu li zahtjevi bili stabilni;
(e) jesu li dodatni radovi pružili dobru 
vrijednost za uloženi novac.
Komisija svoj opći proračun 
za projekt iz 2003. godine 
nije ažurirala do 2010. godine
34 
Vijeće je u lipnju 2001. godine tro -
šak razvoja sustava SIS II procijenilo 
na 14,6  milijuna  eura. Komisijinom 
komunikacijom iz 2001. godine33 
ovaj je iznos povećan na 23 miliju -
na eura. Dvije godine kasnije Komisija 
je procijenila da će trošak iznositi 
35,3  milijuna  eura34. Do kraja projekta 
2013. godine procijenjeni je trošak 
razvoja sustava porastao na 188,6 mili -
juna  eura (vidjeti sliku 8. ).33 COM(2001) 720 final.
34 COM(2003) 771 final.Slika 8.Razvoj proračuna za SIS II
Izvor:  Europski revizorski sud na temelju dokumentacije o projektu SIS II.milijuna eura
Uredba i  Odluka 
Vijeća iz 2001.Komunikacija 
Komisije iz 2001.Komunikacija 
Komisije iz 2003.Radni dokument 
osoblja Komisije iz 
2010.Obveze do kraja 
projekta u travnju 
2013.
Dizajn, razvoj i  migracija14,617, 2 31,3124,5122,8
Mreža 1,0 45,3
Ukupan broj ugovora 14,6 18,2 31,3 124,5 168,1
Komisijini troškovi za 
osoblje i  administrativni 
troškovinije dostupno 4,8 4,0 20,520,5  
(na temelju procjene 
iz 2010. godine)
Ukupno 14,6 23,0 35,3 145,0 188,6
25 Opažanja
35 
Komisija je naglasila da je njezina po -
četna procjena troškova iz 2001. godi -
ne, koja se temeljila na tada dostupnim 
informacijama, bila privremena te ju je 
opisala kao radnu pretpostavku. Ažuri -
rana je u prosincu 2003. godine kako bi 
se u obzir uzele novije informacije, uk -
ljučujući studiju izvedivosti. Međutim 
ona je ipak ostala radna pretpostavka 
uz mogućnost povećanja zbog odluka 
o zahtjevima korisnika ili zbog potrebe 
za vanjskom podrškom kako bi se ispo -
štovali kratki vremenski rokovi.
36 
Komisija nije predstavila realističniju 
izmijenjenu procjenu kada je ima -
la potpunije informacije o dizajnu 
sustava i mreže i kada je shvatila 
težinu i složenost projekta i njegovog 
okruženja. Na primjer troškovi mreže 
2001. godine procijenjeni su na 1 mili -
jun eura i nisu bili uključeni u procjene 
iz 2003. godine na temelju toga što su 
ti troškovi već bili pokriveni drugim 
dijelovima proračuna Zajednice. Komi -
sija je u svibnju 2005. godine predsta -
vila proračun od 132  milijuna  eura za 
tekuće troškove  sustava SIS II u raz -
doblju od 2007. do 2013. godine, nakon 
njegovog planiranog puštanja u rad 
početkom 2007. godine35. U njemu 
su sadržane informacije o troškovima 
mreže za namjenski vod za nacionalne 
pristupne točke za SIS II koji bi iznosio 
do 6  milijuna  eura godišnje. Međutim 
nije bilo daljnjeg predstavljanja općeg 
proračuna za projekt za razvoj  sustava 
SIS II do 2010. godine kada je Komisi -
ja utvrdila obveze preuzete do tada 
i vjerojatne troškove dovršetka sustava 
SIS II36.37 
Iako većina ispitanika ankete nije 
bila uključena u projekt SIS II prije 
2001. godine, 57 % njih smatralo je da 
na temelju informacija koje su tada 
bile dostupne da je početni proračun 
za projekt u iznosu 23 milijuna eura 
bio nerealan. Na primjer, zasnivao se 
na nerealnom roku (vidjeti odlomke 9. 
i 10.), kao i izmijenjena procjena iz 
2003. godine. Od ispitanika revizijske 
ankete zatraženo je da ponderiraju 
razloge povećanja troškova razvoja 
središnjeg sustava. Smatrali su da je 
povećanje djelomično uzrokovano 
početnim proračunom koji se nije za -
snivao na realističnoj tehničkoj analizi. 
Ovom su razlogu dodijelili važnost od 
24 % (vidjeti sliku 9. ).35 COM(2005) 236 final 
od 31. svibnja 2005. 
i COM(2005) 236 final/2 od 
23. kolovoza 2005. Proračunski 
okvir od 132 milijuna eura 
u financijskom je izvješću 
pokrio tekuće troškove 
središnjeg SIS II sustava 
i mreže i također obuhvatio 
40 milijuna eura za razvoj i rad 
pretraživača koji se zasniva na 
biometrijskom identifikatoru.
36 SEC(2010) 436 final od 
12. travnja 2010.
26 Opažanja
Kašnjenja u isporuci sustava 
SIS II dovela su do povećanja 
troškova
38 
Početni je rok dovršetka sustava SIS II 
bio planiran za prosinac 2006. go -
dine kako bi se zadovoljile potrebe 
šest novih zemalja članica, međutim 
isporučen je više od šest godina 
kasnije, u travnju 2013. godine (vidjeti 
odlomke 9. do 32.). Ispitanici ankete 
smatrali su da su povećanja troškova 
djelomično uzrokovana dugim od -
godama projektnih rokova. Ovom su razlogu dodijelili važnost od 31 % 
(vidjeti sliku 9. ). Dulje trajanje projek -
ta za posljedicu je imalo povećanje 
određenih troškova kao što su jamstvo 
kvalitete i korištenje mreže. Iako je 
glavnim ugovorom predviđena fiksna 
cijena za razvoj sustava SIS II, posljedi -
ca je kašnjenja, primjerice, bila potreba 
za nadogradnjom (vidjeti odlomak 43.) 
i povećanjem kapaciteta kao odgovor 
na velik porast broja upozorenja od 
2007. godine nadalje (vidjeti odlomak 
32.). Čimbenici koji su pridonijeli kaš -
njenju projekta SIS II stoga su također 
pridonijeli povećanju troškova.Slika 9.Razlozi povećanja troškova središnjeg sustava SIS II
Izvor:  Revizijska anketa među dionicima u projektu SIS II.Projekt je trajao dulje nego što 
je očekivano 31 %Početni proračun nije utemeljen na 
realnoj tehničkoj analizi 24 %
Snažni pregovarački položaj 
pružatelja usluga 5 %Izmjene zahtjeva 27 %Ostalo 3 %
Niska razina uspješnosti pružatelja usluga 10 %
27 Opažanja
Glavni pružatelj usluga 
razvoja sustava u prvom je 
dijelu projekta isporučio 
sustav koji nije postigao 
zadovoljavajuće rezultate
39 
Komisijini resursi bili su nedostatni za 
djelotvorno nadziranje glavnog pru -
žatelja usluga razvoja sustava (vidjeti 
odlomak 18.). Zemlje članice 2005. go -
dine istaknule su lošu kvalitetu prvih 
dokumenata koje je HPS isporučio37. 
Pet od šest zemalja članica s kojima 
su obavljeni razgovori, kao i pružatelj 
usluga osiguravanja kvalitete smatrali 
su da kvaliteta početnih specifikacija 
koje je HPS pružio nije bila na zado -
voljavajućoj razini. Neuspjeh testova 
nad operativnim sustavom u prosincu 
2008. godine ukazuje na to da je HPS 
isporučio sustav nezadovoljavajućih 
rezultata (vidjeti odlomak 19.). Njegov 
neuspjeh u isporuci koja je pravo -
vremena i u skladu sa zahtijevanom 
kvalitetom doprinio je kašnjenjima 
projektima, što je za posljedicu imalo 
povećanje troškova (vidjeti odlomak 
38.). Ispitanici ankete smatrali su da je 
povećanje troškova djelomično uzro -
kovano nedovoljnom uspješnosti glav -
nog pružatelja usluga razvoja sustava. 
Ovom su razlogu dodijelili važnost od 
10 % (vidjeti sliku 9. ).
40 
Komisija je društvu HPS u slučaju nje -
govog neuspjeha u pravovremenom 
isporučivanju izvještaja o testovima 
operativnog sustava samo mogla odre -
diti plaćanje ugovorne odštete u izno -
su od 390 000 eura (što je predstavljalo 
manje od 0,5 % ukupne vrijednosti 
ugovora u iznosu od 82,4 miliju -
na eura38 (vidjeti odlomak 44.)). Za 
druge probleme vezane za uspješnost 
nisu bile predviđene novčane kazne39.41 
Glavni pružatelj usluga razvoja sustava 
prošao je test u prvoj ključnoj točki 
u ožujku 2010. godine te uspješno pro -
veo završnu fazu projekta, uključujući 
i test u drugoj ključnoj točki u svibnju 
2012. godine (vidjeti odlomak 63.). 
Iako je u anketi samo 11 % ispitanika 
smatralo da je Komisija djelotvorno 
surađivala s glavnim pružateljem uslu -
ga razvoja sustava u razdoblju prije 
2009. godine, ovaj je omjer porastao 
na 64 % za razdoblje od 2009. godine 
nadalje. Četiri od šest zemalja članica 
s kojima su tijekom revizije obavljeni 
razgovori osvrnule su se na pozitivan 
utjecaj promjene u upravljačkom timu 
glavnog pružatelja usluga razvoja 
sustava na provedbu završne faze pro -
jekta od 2010. godine nadalje.
Promjene u zahtjevima 
sustava dovele su do poveća -
nja troškova
42 
Ispitanici ankete smatrali su da su 
povećanja troškova djelomično 
uzrokovana dodatnim ili izmijenjenim 
zahtjevima kao što je uvođenje izuzeća 
podataka od sukladnosti s relevantnim 
odredbama ili povećanje kapaciteta 
(vidjeti odlomke 31. do 32.). Ovom 
su razlogu dodijelili važnost od 27 % 
(vidjeti sliku 9. ).37 Primjedbe na izvješće Komisije 
o napretku projekta SIS II, 
Obavijest Vijeća Europske 
unije od radne skupine 
SIS-TECH za radnu skupinu 
SIS-SIRENE, 8861/05 od 
13. svibnja 2005.
38 Komisija je za ugovor 
s društvom HPS za Vizni 
informacijski sustav koji je 
bio spojen s ugovorom za 
SIS II odredila ugovorenu 
odštetu u okvirnom iznosu 
od 9 milijuna eura, što je 
predstavljalo više od 20 % 
vrijednosti ugovora za Vizni 
informacijski sustav.
39 U izvješću Službe za unutarnju 
reviziju o upravljanju 
informacijskom tehnologijom 
u Glavnoj upravi za pravosuđe, 
slobodu i sigurnost iz lipnja 
2006. godine navedeno je 
da je glavna uprava razinu 
kvalitete krajnjih rezultata 
smatrala nedostatnom. 
Preporučila je da bi naknade 
za isporučene proizvode 
trebale biti bolji odraz 
obavljenog rada i da bi 
u buduće ugovore trebale 
biti uključene djelotvorne 
odredbe o kaznama kojima 
bi se osigurala pravovremena 
isporuka proizvoda koji 
su u skladu s osnovnim 
standardima kvalitete.
28 Opažanja
43 
Izmjene zahtjeva stvorile su potrebu 
za izmjenama glavnog ugovora što 
je utjecalo na trošak. Trošak izuzeća 
podataka iznosio je 505 000 eura. 
Najznačajnija je bila izmjena br. 15 
u prosincu 2010. godine u iznosu od 
35,0  milijuna  eura koja se odnosila na 
završnu fazu projekta. Ova je izmjena 
uključivala znatne izmjene na projek -
tu40 i obuhvaćala nove uvjete vezane 
za kapacitet sustava, uspješnost, stra -
tegiju testiranja, dokument o nadzoru 
sučelja, nadogradnju softvera i migra -
ciju sustava41.Pregovorima su usuglašene 
izmjene zbog kojih je Komi -
sija povećala vrijednost 
glavnog ugovora o razvoju 
s 20  milijuna  eura na 
82 milijuna  eura
44 
Vrijednost početnog ugovora za razvoj 
sustava SIS II s društvom HPS u listo -
padu 2004. godine bila je 20,3 miliju -
na eura42. Cijena ugovora bila je fiksna 
i nije uključivala cijenu manjih, pažljivo 
definiranih radnih paketa koji su se 
mogli upotrijebiti kao osnova za prila -
godbu projekta bez novih pregovora. 
Izmjene ugovora učetverostručile su 
njegovu vrijednost do 2013. godine na 
82,4  milijuna  eura43. Slika 10.  prikazuje 
razvoj vrijednosti glavnog ugovora 
o razvoju sustava SIS II.40 Zaključci o pregovaračkom 
postupku s prvog sastanka 
odbora za evaluaciju C2-2009-
01 SIS II, 17. rujan 2010. godine.
41 SEC(2010) 1138 final.
42 Iznos od 3,3 milijuna eura za 
fazu I. (detaljan tehnički dizajn) 
i 17,0 milijuna eura za fazu II. 
(razvoj sustava i isporuka).
43 Glavni ugovor o razvoju za 
SIS II i Vizni informacijski 
sustav imao je ukupno 27 
izmjena (ugovori za oba 
sustava spojeni su u obliku 
jedinstvenog sporazuma).Slika 10.Razvoj vrijednosti glavnog ugovora o razvoju sustava SIS II
Izvor:  Europski revizorski sud na temelju izmjena ugovora o sustavu SIS II.0102030405060708090
2004. 2005. 2006. 2007. 2008. 2009. 2010. 2011. 2012. 2013.ukupno milijuna eurabr. 24., 25., 27.
br. 12., 13., 15.
(završna faza projekta)
br. 9., 11.br. 5.br. 4.Izmjena br. 2.
29 Opažanja
45 
Izmjenama koje su usuglašene izme -
đu 2006. i 2008. godine vrijednost 
ugovora s glavnim pružateljem usluga 
razvoja sustava povećala se s 14,1 mili -
juna  eura (69 %) na 34,4  milijuna  eura 
(vidjeti sliku 10. ). Prije prvog poveća -
nja u iznosu od 4 milijuna eura u pro -
sincu 2006. godine (izmjena br. 2), 
Glavna uprava za unutarnje poslove 
obratila se Glavnoj upravi za proračun 
za savjet o tome može li se s pružate -
ljem usluga dogovoriti oko povećanja 
vrijednosti ugovora. Glavna uprava za 
proračun preporučila je Glavnoj up -
ravi za unutarnje poslove da u skladu 
s člankom 126. stavkom 1. točkom (e) 
pravila o provedbi Financijske uredbe 
može dogovoriti izmjene o dodatnim 
uslugama koje nisu bile u početnom 
ugovoru, a za kojima se ukazala potre -
ba. U skladu s tim člankom, ukupna vri -
jednost izmjena ne može prelaziti 50 % 
iznosa početnog ugovora44. Početna 
vrijednost ugovora za SIS II bila je 
20,3  milijuna  eura te stoga vrijednost 
izmjena koje su dogovorene u okviru 
članka 126. stavka 1. točke (e) nije mo -
gla prelaziti 10,2  milijuna  eura.
46 
Ukupna je vrijednost izmjena 2008. go -
dine dosegla ograničenje od 50 %. 
Glavna uprava za unutarnje poslove 
daljnje je izmjene dogovorila u skladu 
s člankom 126. stavkom 1. točkom (b) 
pravila o provedbi Financijske uredbe45 
Ovim člankom nije utvrđena gornja 
granica ukupne vrijednosti izmjena. 
Međutim on se mogao primijeniti 
samo pod uvjetom da je ugovor mogu -
će dodijeliti samo jednom određenom 
društvu (tehničko ograničavanje na 
jednog pružatelja usluga, engl. techni ‑
cal lock‑in ).47 
U specifikacijama natječaja za SIS II su -
stav nije zamišljen kao skup sastavnica 
koje drugi pružatelj usluga lako može 
ponovno upotrijebiti46. Glavna uprava 
za unutarnje poslove odlučila je da se 
iz tehničkih razloga ugovor o izmjeni 
koji se odnosi na završnu fazu pro -
jekta u vrijednosti 35,0 milijuna eura 
iz 2010. godine može dodijeliti samo 
glavnom pružatelju usluga, društvu 
HPS. Smatrala je da ni jedan drugi 
pružatelj usluga ne bi bio u mogućno -
sti isporučiti SIS II u skladu s traženom 
kvalitetom i vremenskim okvirom za 
istu cijenu. Osim toga, novo bi raspisi -
vanje natječaja zahtijevalo još vreme -
na. Nadalje je Komisija smatrala da bi 
se raskidom ugovora za SIS II pore -
metio razvoj Viznog informacijskog 
sustava budući da je ugovor za potonji 
bio spojen s ugovorom za SIS II.
48 
Komisija je smatrala da, sa stajališta 
dobrog financijskog upravljanja, ne 
može opravdati novi konkurentni 
natječajni postupak. To je za posljedicu 
imalo povećanje vrijednosti ugovora 
s 20,3  milijuna  eura na 82,4  miliju -
na eura, s pružateljem usluga koji je 
2008. godine isporučio sustav čija 
uspješnost nije bila na zadovoljava -
jućoj razini47. To je postignuto nizom 
dogovorenih izmjena. Ovaj je postu -
pak predviđen Financijskom uredbom, 
ali je istovremeno u svakom postupku 
dogovaranja izmjena prisutan inheren -
tan rizik da cijene koje su plaćene nisu 
konkurentne.44 U članku 126. stavku 1. 
točki (e) provedbenih 
pravila Financijske uredbe 
navodi se da javni naručitelji 
mogu koristiti pregovarački 
postupak (tj. ne raspisuje se 
natječaj) za dodatne usluge 
koje nisu bile u početnom 
ugovoru ali koje su zbog 
nepredviđenih okolnosti 
postale potrebne za 
postizanje uspješnosti usluga 
i koje se ne mogu razdvojiti 
od glavnog ugovora, a da 
to ne prouzrokuje ozbiljne 
probleme. Ukupna vrijednost 
dodatnih ugovora ne smije 
prelaziti 50 % iznosa početnog 
ugovora.
45 U članku 126. stavku 1. 
točki (b) provedbenih 
pravila Financijske uredbe 
navodi se da javni naručitelji 
mogu koristiti pregovarački 
postupak (tj. ne raspisuje se 
natječaj) kada ugovor zbog 
tehničkih ili umjetničkih 
razloga ili zbog razloga koji 
su povezani sa zaštitom 
isključivih prava može biti 
dodijeljen samo jednom 
određenom društvu.
46 Pristup temeljen na 
komponentama opisan je 
u metodologiji za razvoj 
softvera koju koristi Europska 
komisija (RUP@EC).
47 Izmjenama iz 2012. godine 
u iznosu od 4,7 milijuna eura 
ukupna je vrijednost dosegla 
82,4  milijuna  eura.
30 Opažanja
49 
Svjesna tog rizika, Komisija je tijekom 
pregovaranja izmjene br. 15 koja se 
odnosi na završnu fazu projekta podu -
zela korake kako bi u određenoj mjeri 
osigurala razumnost cijene. Vrijednost 
početne ponude koju je podnio HPS 
iznosila je 49,9  milijuna  eura. Jednom 
kada je postignut konsenzus oko 
sadržaja ponude, Komisija je izradila 
svoju procjenu koja je iznosila 25,8 mi -
lijuna  eura. Nakon toga je usporedila 
cijene iz uzorka od 10 % hardverskih 
stavki s cijenama iz jednog okvirnog 
ugovora kojim je upravljala Glavna 
uprava za informatiku48. Utvrdila je 
da su predložene cijene dvostruko 
veće te je uspjela iskoristiti odredbu 
o najboljem kupcu kojom je Komisiji 
zajamčena najbolja cijena. Posljedica 
tih mjera bilo je smanjivanje početne 
ponude društva HPS za 30 %, odnosno 
sa 49,9  milijuna  eura na 35,0  miliju -
na eura. Korištenjem konkurentnog 
natječajnog postupka postojala bi još 
veća mogućnost uštede.Odjeljak 3. - Komisija za 
SIS II nije osigurala 
poslovnu studiju koja 
uključuje temeljitu 
ponovnu procjenu troš -
kova i očekivanih koristi 
i koja će se ažurirati kako 
bi se uzele u obzir veće 
promjene
Revizijski kriteriji
50 
Revizijom je ispitano je li Komisija iz -
vršila ponovnu procjenu poslovne stu -
dije za SIS II kada je došlo do znatnih 
izmjena troškova i očekivanih koristi.
Nakon što je Komisija preu -
zela odgovornost za projekt 
njezina ažurirana poslovna 
studija za SIS II nije uklju -
čivala temeljitu ponovnu 
procjenu svih troškova, oče -
kivanih koristi i alternativnih 
rješenja
51 
Schengenske su zemlje donijele odlu -
ku o razvoju sustava SIS II u prosincu 
1996. godine na temelju usporedbe 
prednosti i nedostataka nadogradnje 
sustava SIS 1. Procjene troškova za 
SIS II uključivale su procjenu troškova 
razvoja nacionalnih sustava kojima je 
utvrđeno da bi oni znatno nadmašili 
troškove razvoja središnjeg sustava49.48 Dopis Glavne uprave za 
unutarnje poslove glavnom 
pružatelju usluga razvoja 
sustava, 7. rujan 2010. g.
49 SCH/OR.SIS(96) 165 od 
15. prosinca 1996., u obavijesti 
predsjedništva upravljačkog 
odbora za SIS troškovi 
novog središnjeg sustava 
procijenjeni su na 50  -60 
milijuna francuskih franaka 
(8-9 milijuna eura), a troškovi 
svakog novog nacionalnog 
sustava na 20-25 milijuna 
francuskih franaka 
(3-4 milijuna  eura).
31 Opažanja
52 
U prosincu 2001. godine Vijeće je troš -
kove i koristi sustava SIS II opisalo na 
sljedeći način50:
(a) troškovi razvoja središnjeg sustava 
iznosili bi 14,6 milijuna eura;
(b) glavni je razlog za razvoj sustava 
SIS II bilo povezivanje poveća -
nog broja zemalja članica nakon 
proširenja. SIS II je također trebao 
iskoristiti prednosti najnovijih 
tehnoloških dostignuća i novih 
funkcija.
53 
Većina je ispitanika ankete (76 %) sma -
trala ovo početno obrazloženje za SIS II 
uvjerljivim te su smatrali da koristi 
opravdavaju troškove. 2001. godine 
nije bilo obvezno dostaviti prijedlog 
za projekt SIS II Glavnoj upravi za 
informatiku kako bi ga ona odobrila. 
Korporativno je upravljanje informa -
cijskom tehnologijom 2004. godine 
ojačano unutar Komisije putem komu -
nikacije o upravljanju informacijskom 
tehnologijom51 u kojoj se preporuču -
je da Glavna uprava za informatiku 
iznese mišljenje o razvoju bilo kojeg 
novog informacijskog sustava koji 
glavne uprave planiraju neovisno 
o izvoru proračuna (bio on admini -
strativan ili operativan). U praksi se 
od 2004. godine ovaj postupak pratio 
samo u projektima koji su financirani iz 
administrativnog proračuna, odnosno 
obično ne u projektima koji su financi -
rani iz operativnih proračuna, kao što 
je SIS II52.54 
Nakon što joj je dodijeljena odgovor -
nost za razvoj sustava SIS II, u prosincu 
2001. godine i prosincu 2003. godine 
Komisija je izdala komunikacije koje su 
se temeljile na obrazloženju iz zakon -
skih akata iz 2001. godine te je izmije -
nila procjenu troškova (vidjeti sliku 8. ). 
Međutim Komisijina ažurirana poslov -
na studija za SIS II nije uključivala te -
meljito ispitivanje troškova, očekivanih 
koristi i alternativnih rješenja:
(a) početnim indikativnim procjenama 
troškova, koje nisu izmijenjene 
do 2010. godine, znatno je podci -
jenjen stvarni opseg potrebnog 
ulaganja - oko 500  milijuna  eura do 
kraja projekta: 189  milijuna  eura za 
razvoj središnjeg sustava (vidjeti 
odlomak 34.) i procijenjenih više 
od 330 milijuna eura za razvoj na -
cionalnih sustava53. Trošak razvoja 
nacionalnih sustava pokriven je 
iz nacionalnih proračuna, ali je 
uključivao potporu u iznosu od 
95 milijuna eura iz fonda za vanjske 
granice EU -a. Nacionalni sustavi 
sastavni su dio Schengenskog 
informacijskog sustava budući da 
glavni krajnji korisnici sustava SIS II 
imaju pristup središnjem sustavu 
putem svog nacionalnog sustava 
(vidjeti sliku 1. ). Iako Komisija nije 
bila odgovorna za isporuku naci -
onalnih projekata SIS II, njihova je 
koordinacija bila ključna za uspjeh 
projekta54. Zemlje članice priznale 
su to u svojem početnom prijedlo -
gu za SIS II iz 1996. godine (vidjeti 
odlomak 51.). Međutim niti počet -
na, niti bilo koja sljedeća procjena 
koju je predstavila Komisija nije 
uključivala trošak njihovog razvoja;50 Uredba Vijeća (EC) 
br. 2424/2001, Odluka Vijeća 
2001/886/PUP i inicijativa 
Kraljevine Belgije i Kraljevine 
Švedske s ciljem donošenja 
Uredbe Vijeća o razvoju druge 
generacije Schengenskog 
informacijskog sustava (SIS II) 
(9844/2001).
51 SEC(2004) 1267 final. 
Korporativno upravljanje 
informacijskom tehnologijom 
i kontrole ojačani su daljnjim 
komunikacijama iz 2010. 
i 2011. godine, djelomično 
kao odgovor na svijest 
o riziku gubitka ugleda 
kojeg je podigla provedba 
opsežnih informatičkih 
projekata. SEC(2010) 1182 
i SEC(2011) 1500 od 
30. studenog 2011.
52 Radna skupina za 
metodologiju, arhitekturu 
i upravljanje portfeljem kojom 
predsjeda Glavna uprava za 
informatiku trebala bi prije 
oslobađanja sredstava iz 
administrativnog proračuna 
pregledati dokumentaciju 
vezanu za definiciju projekta 
koju pripremaju glavne 
uprave.
53 U izvješću radnoj skupini 
za SIS -TECH (8708/09 od 
19. svibnja 2009. godine, 
obavijest predsjedništva 
o dokumentu o procjeni 
alternativnih scenarija za 
SIS 1+RE) procijenjeno je da 
su troškovi koje su zemlje 
članice uložile u nacionalne 
sustave SIS II do svibnja 
2009. godine iznosili do 
170 milijuna  eura. Procjenama 
zemalja članica u okviru 
Komisijine srednjoročne 
evaluacije fonda za vanjske 
granice utvrdila su se daljnja 
ulaganja u nacionalne 
sustave SIS II u iznosu od 
otprilike 160  milijuna  eura 
između 2009. i 2012. godine. 
Ukupna su ulaganja znatno 
veća budući da iznosi za 
Dansku, Estoniju, Njemačku, 
Grčku, Luksemburg, 
Nizozemsku, Portugal, 
Španjolsku i Švicarsku nisu bili 
dostupni. Komisija je od ovog 
ukupnog iznosa ulaganja 
u nacionalne sustave od 
preko 330 milijuna eura do 
kraja 2012. godine kroz fond 
za vanjske granice osigurala 
76 milijuna  eura te daljnjih 
19 milijuna eura u 2013. godini.
32 Opažanja
(b) projektnim planom nisu određe -
ne koristi sustava SIS II u smislu 
njegovog doprinosa borbi protiv 
kaznenih djela ili jačanju vanjskih 
granica. Nisu navedeni ni problemi 
za čije je rješavanje SIS II i osmi -
šljen, niti kako će se mjeriti razina 
njegovog uspjeha;
(c) u njemu nisu razmotreni ni alter -
nativni scenariji. Primjerice nije 
objašnjeno zašto nije bilo moguće 
proširiti SIS 1 na dodatne zemlje 
članice. Pet od šest zemalja članica 
s kojima su tijekom revizije obav -
ljeni razgovori smatralo je da se 
SIS 1 mogao proširiti na nove 
zemlje članice. SIS 1 izmijenjen je 
nakon što SIS II nije bio dostupan 
na kraju 2006. godine, kao što je 
bilo planirano, dok je SISone4all 
pušten u rad u prosincu 2007. go -
dine kako bi uključio nove zemlje 
članice (vidjeti odlomak 11.).
Komisija tijekom pro -
jekta nije izvršila temeljitu 
ponovnu procjenu poslovne 
studije iako je došlo do većih 
izmjena troškova i očekiva -
nih koristi
55 
Ključne odluke, kao što je odluka iz 
2004. godine o početku detaljnog pla -
niranja, odluka iz 2005. godine o po -
kretanju faze II. projekta55 i odluka iz 
2009. i 2010. godine o nastavku projek -
ta SIS II nakon usporedbe sa sustavom SIS 1+RE (vidjeti odlomke 62. i 63.) 
donesene su unutar projektnog okvira 
donošenja odluka. Korporativni sustav 
koji je uveden u Komisiji od 2010. godi -
ne za donošenje odluka o nastavku ili 
obustavi nekog informatičkog projekta 
nije se mogao primijeniti na projekt 
SIS II56. Odluke o nastavku razvoja 
sustava SIS II financirane su iz proraču -
na koji je odobren za tekuće troškove 
sustava SIS II nakon njegovog puštanja 
u rad (vidjeti odlomak 36.)57. Odluke 
o nastavku projekta SIS II nisu uklju -
čivale temeljitu ponovnu procjenu 
ukupnih troškova i očekivanih koristi 
iako su oni bili znatno izmijenjeni.
56 
Troškovi razvoja središnjeg sustava bili 
su puno veći nego što je prvobitno 
procijenjeno (vidjeti odlomke 34. do 
49.). Trajanje projekta koje je bilo dulje 
nego očekivano također je dovelo do 
dodatnih troškova nadogradnje susta -
va SIS 1 (vidjeti odlomak 59.). Odgode 
i izmjene pri dizajnu sustava SIS II 
također su povećale troškove razvoja 
nacionalnih sustava. Četiri od šest 
zemalja članica s kojima su obavljeni 
razgovori opisalo je kako materijali 
kupljeni za njihove nacionalne susta -
ve nisu upotrijebljeni jer su zastarjeli. 
U revizijskoj je anketi 74 % ispitanika iz 
zemalja članica smatralo da je potreba 
za pronalaskom dodatnih sredstava za 
financiranje ponovljenih izmjena i pro -
duživanja rokova za projekt dovela 
u opasnost razvoj njihovih nacionalnih 
sustava.54 U projektnom je planu za SIS II 
od 3. ožujka 2008. godine 
opisano kako je projekt 
SIS II također uključivao 
koordinaciju nacionalnih 
priprema u svakoj zemlji koja 
sudjeluje u projektu. U njemu 
je navedeno da „Komisija 
nije zadužena za provedbu 
ovih projekata, no, budući da 
nacionalne pripreme utječu na 
projekt SIS II, one se smatraju 
ključnima“.
55 Ugovor o razvoju prvotno 
je pokrivao samo fazu I. 
(dizajn). Odluka o pokretanju 
faze II. (razvoj i isporuka) bila 
je prepuštena Komisijinoj 
slobodnoj procjeni 
utemeljenoj na rezultatima 
faze I. i raspoloživosti 
proračunskih sredstava.
56 Odbor za upravljanje 
projektima informacijskih 
sustava, kojim predsjeda 
ravnatelj Glavne uprave za 
informatiku, pregledava 
godišnja izvješća o napretku 
glavnih informatičkih 
projekata i osigurava rano 
upozoravanje na poteškoće 
na koje se naišlo. Glavna 
uprava za unutarnje poslove 
dogovorila se s Komisijinim 
tijelima za upravljanje 
informacijskom tehnologijom 
da Odbor za upravljanje 
projektima informacijskih 
sustava nije nadležan za 
projekt SIS II.
57 COM(2010) 633 final 
od 5. studenog 2010., 
COM(2011) 391 final od 
29. lipnja 2011.
33 Opažanja
57 
Dok su troškovi sustava SIS II rasli, 
glavna očekivana korist (poveziva -
nje povećanog broja zemalja članica 
nakon proširenja) bila je manje važna 
zbog provedbe sustava SISone4all 
u 2007. godini (vidjeti odlomak 11.). 
U revizijskoj je anketi od ispitanika 
zatraženo da ponderiraju razloge za 
razvoj sustava SIS II na početku i na 
kraju projekta. Ispitanici su smatrali da 
je najvažniji razlog na početku projek -
ta bio povezivanje većeg broja zemalja 
članica. Međutim do kraja projekta 
važnost ovog obrazloženja pala je sa 
36 % na 15 % (vidjeti sliku 11. ). Drugi 
razlozi za razvoj sustava SIS II također 
su na kraju projekta bili različiti u od -
nosu na početak. Primjerice izbjega -
vanje povrede ugleda EU -a58 i zaštita 
ulaganja koja su već izvršena bili su od 
važnosti na kraju projekta.58 Godišnje izvješće o radu 
Glavne uprave za unutarnje 
poslove za 2011. godinu 
sadržavalo je zadršku vezano 
za povredu Komisijinog 
ugleda projektom SIS II.Slika 11.Obrazloženja za razvoj sustava SIS II
Izvor:  Revizijska anketa među dionicima u projektu SIS II.0 %5 %10 %15 %20 %25 %30 %35 %40 %
dovršetak projekta početak projektaOstalo Zaštita izvršenih 
ulaganjaIzbjegavanje 
povrede ugleda 
EU-aPrijenos SIS-a na 
institucije EU-aKapacitet
i uspješnostNove funkcije Povećanje broja 
zemalja članica
34 Opažanja
58 
Drugo najvažnije obrazloženje za SIS II 
na početku projekta (omogućavanje 
novih funkcija) do kraja je projekta 
postalo najvažnije obrazloženje. SIS II 
krajnjim korisnicima pruža nove funk -
cije kao što su nove kategorije upozo -
renja (ukradeni zrakoplovi, brodovi, 
spremnici, sredstva plaćanja), moguć -
nost povezivanja upozorenja i kapa -
citet za pohranu dokumenata koji su 
povezani s određenim upozorenjem 
(npr. europski uhidbeni nalozi) uklju -
čujući biometrijske informacije. 82 % 
ispitanika smatralo je da je SIS II imao 
značajne dodatne funkcije koje su 
krajnjim korisnicima pružile praktične 
prednosti u odnosu na SIS 1 te koje su 
bile odmah vidljive (vidjeti sliku 12. ).59 
Međutim do kraja projekta, s iznimkom 
novih funkcija, ispitanici su bili manje 
sigurni u koristi sustava SIS II u uspo -
redbi sa sustavom SIS 1. Ispitanici an -
kete smatrali su da su drugo najvažnije 
obrazloženje za SIS II do kraja projekta 
predstavljale prednosti koje nisu veza -
ne za funkcije sustava, uključujući veći 
kapacitet i uspješnost. Međutim samo 
52 % ispitanika smatralo je da SIS II 
u odnosu na SIS 1 ima znatne predno -
sti koje nisu vezane za funkcije sustava 
(vidjeti sliku 12. ). Razlog tomu bio je 
niz nadogradnja sustava SIS 1 zbog 
kašnjenja s razvojem sustava SIS II 
(vidjeti kronologiju u  Prilogu ):Slika 12.Prednosti sustava SIS II u odnosu na SIS 1
Izvor:  Revizijska anketa među dionicima u projektu SIS II.0 %20 %40 %60 %80 %100 %
ne slažu se neopredijeljeni slažu sePostojao je djelotvoran 
mehanizam za 
odlučivanje o tome hoće 
li se SIS II obustaviti na 
temelju obrazloženja za 
projektKoristi sustava SIS II 
opravdavaju 
troškoveSIS II imao je važne 
dodatne funkcije koje 
su pružile praktične 
prednosti u odnosu 
na SIS 1SIS II je u odnosu na SIS 1 
imao prednosti koje nisu 
vezane za funkcije 
sustava (kapacitet
i uspješnost)Ispitanici
35 Opažanja
(a) kada je 2006. godine obnovljen 
hardver i kada su dodane funkcije, 
sustav je preimenovan u SIS 1+R;
(b) u 2007. godini dodatne su zemlje 
članice povezane putem sustava 
SISone4all;
(c) 2011. godine, zbog isteka ugovora 
o održavanju, SIS 1+R ponovno 
je dizajniran i programiran u Javi 
(umjesto prethodnog program -
skog jezika C++). Dvije od šest 
zemalja članica s kojima su tijekom 
revizije smatrale su da je uspješ -
nost novog modularnog sustava, 
koji je preimenovan u SIS 1+R2, 
bila istovjetna uspješnosti sustava 
SIS II.
60 
Do 2009. godine SIS II je za početnim 
rokom kasnio već dvije godine, troš -
kovi su se povećali, očekivane koristi 
su se smanjile, a sustav nije prošao 
testove operativnog sustava na kraju 
2008. godine. Unatoč poteškoćama, 
kašnjenjima i povećanjima troškovima, 
većina je dionika htjela nastaviti izradu 
sustava SIS II. Samo je 19 % ispitanika 
revizijske ankete smatralo da je razvoj 
sustava SIS II trebao biti zaustavljen. 
Neovisno o tome, projekt je došao 
do ključne točke odluke te je u veljači 
2009. godine predsjedništvo Vijeća 
pozvalo na pažljivo razmatranje alter -
nativnih scenarija59.61 
Međutim na temelju analize troškova 
i koristi nije donesena odluka ni o na -
stavku ni o obustavi projekta. Samo je 
30 % ispitanika ankete smatralo da je 
postojao djelotvoran sustav za dono -
šenje takve odluke (vidjeti sliku 12. ). 
Komisija nije izvršila ponovnu procjenu 
ukupnih troškova (uključujući troškove 
razvoja nacionalnih sustava) i očeki -
vanih koristi sustava SIS II (uključujući 
doprinos jačanju sigurnosti EU -a). Nije 
dokazala da je projekt i dalje prioritet 
za instituciju te da je njegova ispla -
tivost ulaganja veća nego ona dru -
gih mogućih rješenja. Samo je 38 % 
ispitanika revizijske ankete smatralo 
da su očekivane koristi sustava SIS II 
opravdale konačne troškove njegovog 
razvoja (vidjeti sliku 12. ).
62 
Iako nije izvršila ponovnu procjenu 
ukupnih troškova i koristi sustava SIS II, 
Komisija je u svibnju 2009. godine su -
djelovala u usporedbi s alternativnim 
scenarijem SIS 1+RE, koji je uključivao 
izmjene na sustavu SIS 1+R kako bi 
uključio funkcije sustava SIS II60. Time 
je prvi put potvrđeno da SIS II nema 
alternativno rješenje61. Komisija je 
priznala da su nacionalni projekti SIS II 
u zemljama članicama imali znatne 
financijske posljedice, no u uspored -
bu nisu bili uključeni troškovi razvoja 
nacionalnih sustava62. Pet od šest 
zemalja članica s kojima su tijekom 
revizije obavljeni razgovori izrazilo je 
da se tijekom usporedbe nepravedno 
dala prednost nastavku projekta SIS II. 
Smatrale su da su usporedbom pod -
cijenjeni vrijeme i troškovi potrebni 
za dovršetak projekta SIS II i naglasile 
su poteškoće vezane za prijelaz na 
SIS 1+RE.59 Dokument Vijeća 6067/09, 
3.2.2009., obavijest 
predsjedništva o mjerama 
provedbe sustava SIS II.
60 Vijeće 10005/09 od 20. svibnja 
2009. godine, obavijest 
predsjedništva i Komisijinih 
službi odboru iz članka 36., 
Izvješće o daljnjem smjeru 
projekta SIS II i SEC(2010) 436 
final.
61 Sve su istražene mogućnosti, 
primjerice, u radnom 
dokumentu osoblja Komisije 
od 31. kolovoza 2006. 
o sveobuhvatnoj promjeni 
rasporeda za SIS II. uključivale 
nastavak razvoja sustava 
SIS II. Komisija je u studenome 
2006. godine ustrajala na 
tome da tehnički nije moguće 
pridodati nove funkcije 
sustavu SIS 1. Vidjeti izvješće 
Gornjeg doma parlamenta 
Ujedinjene Kraljevine, Odbor 
za Europsku uniju, 9. izvješće 
sa sjednice 2006.-07., 
Schengenski informacijski 
sustav II (SIS II), izvješće 
s dokazima, 2. ožujka 2007., 
odgovor na pitanje 441.
62 Zaključci Vijeća, pravosuđe 
i unutarnji poslovi, 26. 
i 27. veljače 2009.
36 Opažanja
63 
Vijeće je u lipnju 2009. godine odlu -
čilo nastaviti projekt SIS II63. Međutim 
uvelo je dva testa u ključnim točkama, 
kao i mehanizam za obustavu ugovo -
ra o razvoju i prijelaz na alternativni 
scenarij SIS 1+RE ako sustav ne prođe 
na jednom od testova64.Odjeljak 4. - Komisija je 
tijekom prvog dijela pro -
jekta stekla iskustva za 
dovršetak sustava SIS II 
i za pripremu budućih 
projekata
Revizijski kriteriji
64 
Revizijom je ispitano je li Komisija izvr -
šila evaluaciju projekta SIS II. Ispitano 
je i je li iskustvo koje je stekla kroz 
upravljanje projektom SIS II Komisija 
primijenila na kasnije faze projekta, na 
druge informatičke projekte unutar Ko -
misije i na novu Agenciju za opsežne 
informacijske sustave (eu -LISA).
Komisija je iskustva iz prvog 
dijela projekta primijenila na 
završnu fazu
65 
Komisija je primijenila znanje, iskustvo 
i razumijevanje koje je stekla tijekom 
prvog dijela projekta kako bi uspješno 
provela završnu fazu projekta. Revi -
zijskom je anketom naglašena jasna 
razlika između prvog dijela projekta do 
2009. godine i završne faze projekta od 
2010. godine nadalje. Slika 13.  poka -
zuje kako je Komisija promijenila svoj 
pristup u završnoj fazi projekta kako bi 
otklonila razloge kašnjenja i povećanja 
troškova te dovršila SIS II. Dvije od šest 
zemalja članica s kojima je obavljen 
razgovor napomenule su kako je način 
upravljanja završnom fazom projekta 
bio prikladan za opsežan informatički 
projekt.63 Vijeće 10708/09 od 5. lipnja 
2009. godine, zaključci Vijeća 
o daljnjem smjeru projekta 
SIS II.
64 Sustav je prošao test u prvoj 
ključnoj točki u ožujku 
2010. godine i test u drugoj 
ključnoj točki u svibnju 
2012. godine.
37 Opažanja
Komisija je iskustva iz pro -
jekta SIS II već primijenila na 
druge projekte
66 
Komisija nije provela službenu evalu -
aciju koja bi uključivala predstavnike 
svih dionika s ciljem utvrđivanja isku -
stava koja je stekla upravljajući pro -
jektom. Međutim neke je od iskustava 
stečenih kroz projekt SIS II primijenila 
na druge projekte unutar Komisije na 
sljedeće načine:(a) putem smjernica za upravljanje 
projektima;
(b) putem komunikacija koje sadrža -
vaju iskustva iz projekta SIS II i koje 
je potrebno primijeniti na razvoj 
budućih informacijskih sustava 
u području slobode, sigurnosti 
i pravde;
(c) tako što je već poduzela određe -
ne mjere pri planiranju budućih 
opsežnih informacijskih sustava.Slika 13.Iskustva stečena u neuspješnom prvom dijelu projekta
Izvor:  Europski revizorski sud na temelju ankete dionika u projektu SIS II.Razlozi kašnjenja i povećanih troškova 
projekta SIS II Promijenjen pristup u završnoj fazi projekta 
od 2010.  godine.
Nerealan rokRok dovršetka projekta predviđen za ožujak 
2013. godine koji je bio važeći od lipnja 2010. godine 
bio je realan te je ispoštovan 
Komisija nije raspolagala dovoljnim stručnim 
znanjem potrebnim za djelotvorno upravljanje 
razvojnim radom koji su obavljali vanjski pružatelji 
usluga Komisija je osigurala više resursa za projekt i uspjela 
je zaposliti osoblje s odgovarajućim iskustvom (npr. 
iz samog projekta SIS II, iz Glavne uprave za oporezi -
vanje i carinsku uniju i iz zemalja članica)
Odnosi između Komisije i nekih zemalja članica 
bili su nezadovoljavajući i nije osigurana njihova 
predanost projektuUsporedba sa sustavom SIS 1+RE iz 2009. godi -
ne pružila je dodatno obrazloženje za nastavak 
ulaganja
Uspostava Odbora za upravljanje globalnim projek -
tom 2009. godine omogućila je Komisiji da u većoj 
mjeri iskoristi iskustvo krajnjih korisnika u državama 
članicama
Nestabilnost zahtjeva sustavaZahtjevi sustava bili su stabilni tijekom završne faze 
projekta
38 Opažanja
67 
Komisijinom najnovijom metodolo -
gijom za upravljanje projektima  
(PM2)65 naglašeni su postupci koji nisu 
postojali u projektu SIS II kao što su:
(a) važna uloga poslovođe u osigu -
ravanju zadovoljavanja potreba 
korisnika;
(b) odobrenje upravljačkog odbo -
ra projekta za prijelaz projekta 
u sljedeću fazu na kraju početne 
faze, faze planiranja i izvršne faze 
projekta putem postupaka za 
odobrenje.
68 
U Komunikaciji  2011(680) o pametnim 
granicama66 ustrajalo se na tome da se 
iskustva stečena kroz razvoj opsežnih 
informatičkih projekata kao što je SIS II 
trebaju uzeti u obzir prilikom razvoja 
sustava ulaska/izlaska (EES) i programa 
registriranih putnika (RTP). U  Komuni -
kaciji  2010/385 o pregledu upravljanja 
informacijama u području slobode, 
sigurnosti i pravde67 opisano je kako će 
Komisija razvijati buduće informacijske 
sustave. Kao primjer je upotrijebljen 
SIS II kako bi se naglasak stavio na 
sljedeća dva iskustva:
(a) potrebu da se zahtjevi utvrde 
zakonskim aktima prije nego što se 
započne s radom na razvoju;
(b) važnost djelotvorne strukture 
upravljanja.69 
Komisija je prilikom planiranja pro -
jekta pametnih granica već poduzela 
konkretne korake  koji odražavaju 
iskustva stečena provedbom projekta 
SIS II:
(a) Zakonodavnim financijskim izvje -
štajima za sustav ulaska/izlaska 
i program registriranih putnika 
planirano je pokrivanje troškova 
razvoja nacionalnih sustava prora -
čunom EU -a.
(b) Svrha je nove Agencije za opsežne 
informacijske sustave (eu -LISA)68, 
koja je postala odgovorna za 
upravljanje i održavanje sustava 
SIS II nakon njegovog puštanja 
u rad, prikupiti stručno znanje koje 
je potrebno za razvoj budućih 
sustava i tako ograničiti rizik od 
problema poput onih koji su se 
pojavili tijekom razvoja sustava 
SIS II69. U revizijskoj je anketi 68 % 
ispitanika smatralo da će stvara -
nje nove Agencije olakšati razvoj 
budućih opsežnih informacijskih 
sustava. Međutim sve su države 
članice s kojima je tijekom revi -
zije obavljen razgovor istaknule 
činjenicu da će odnosi s državama 
članicama predstavljati glavni 
izazov za novu Agenciju. Budući 
da je riječ o regulatornoj agenciji, 
ona nije obuhvaćena Komisijinim 
sustavom za korporativno upravlja -
nje informacijskom tehnologijom70.65 PM2 je metodologija za 
upravljanje projektima koju 
Glavna uprava za informatiku 
preporuča glavnim upravama 
od 2011. godine.
66 COM(2011) 680 final od 
25. listopada 2011.
67 COM(2010) 385 final od 
20. srpnja 2010.
68 Uredba (EU) br. 1077/2011 
od 25. listopada 2011. 
o osnivanju Europske agencije 
za operativno upravljanje 
opsežnim informacijskim 
sustavima u području slobode, 
sigurnosti i pravde (SL L 286, 
1.11.2011., str. 1.).
69 COM(2011) 680 final.
70 U dokumentu SEC(2012) 492 
u okviru strategije e -Komisija 
za razdoblje od 2012. do 
2015. godine navedeno je 
da svi informacijski sustavi 
unutar Komisije, uključujući 
urede i  izvršne  agencije, 
bez obzira na to jesu li 
financirani iz operativnih ili 
administrativnih proračuna, 
podliježu Komisijinom sustavu 
za korporativno upravljanje 
informacijskom tehnologijom.
39
 Zaključci  
i preporuke
70 
Vijeće je zadužilo Komisiju za ra -
zvoj sustava SIS II i utvrdilo prosinac 
2006. godine kao ciljni rok za dovr -
šetak. Svrha je bila omogućiti novim 
zemljama članicama koje su se trebale 
pridružiti Europskoj uniji 2004. godine 
da postanu dio schengenskog područ -
ja. Međutim Komisija je središnji sustav 
isporučila u travnju 2013. godine, više 
od 6 godina kasnije nego što je bilo 
planirano i s troškovima osam puta 
većim od troškova planiranih početnim 
proračunom. Kašnjenje i prekomjer -
na potrošnja djelomično su proizašli 
iz konteksta zahtjevnog upravljanja 
projektom koji je ograničavao Komisi -
jinu mogućnost rješavanja operativnih 
problema, a djelomično iz nedostataka 
u Komisijinom upravljanju projektom. 
To je osobito bio slučaj u prvom dijela 
projekta do 2009. godine:
(a) Početni rok za projekt nije bio 
realan (vidjeti odlomke 9. do 12.).
(b) Komisija svoj opći proračun za pro -
jekt iz 2003. godine nije ažurirala 
do 2010. godine (vidjeti odlom -
ke 34. do 37.).
(c) Zahtjevi sustava razvijali su se 
rijekom projekta kako bi zadovo -
ljili potrebe korisnika i do početka 
završne faze projekta 2010. godine 
nisu bili dovoljno stabilni. Kapa -
citet sustava koji se sada koristi 
puno je veći od kapaciteta koji je 
predviđen 2001. godine (vidjeti 
odlomke 29. do 32. i 42. do 43.).(d) Komisija isprva nije osigurala do -
voljno osoblja sa stručnim znanjem 
potrebnim za djelotvorno uprav -
ljanje razvojnim radom koji su 
obavljali vanjski pružatelji usluga 
(vidjeti odlomke 13. do 20.).
(e) Glavni pružatelj usluga razvoja 
sustava u prvom je dijelu projekta 
isporučio sustav koji nije postigao 
zadovoljavajuće rezultate (vidjeti 
odlomke 39. do 41.).
(f) Radni odnosi između Komisije i ne -
kih država članica u početku su bili 
na nezadovoljavajućoj razini. Sve 
do osnivanja Odbora za upravlja -
nje globalnim projektom, Komisija 
nije uspjela iskoristiti iskustvo svih 
krajnjih korisnika (vidjeti odlom -
ke 21. do 25.).
(g) Nekim dionicima nije bilo jasno tko 
je donosio ključne odluke (vidjeti 
odlomke 26. do 28.).
(h) Pregovorima su usuglašene izmje -
ne zbog kojih je Komisija pove -
ćala vrijednost glavnog ugovora 
o razvoju sa 20 milijuna eura na 
82 milijuna  eura. Ovaj je postupak 
predviđen Financijskom ured -
bom, ali je istovremeno u svakom 
postupku dogovaranja izmjena 
prisutan inherentan rizik da cijene 
koje su plaćene nisu konkurentne. 
(vidjeti odlomke 44. do 49.).
40 Zaključci i preporuke 
71 
Nakon što je preuzela odgovornost 
za projekt 2001. godine, Komisijina 
ažurirana poslovna argumentacija za 
SIS II nije uključivala temeljito ispitiva -
nje svih troškova i očekivanih koristi. 
U tijeku projekta došlo je do znatnih 
izmjena troškova i očekivanih koristi. 
Početnim indikativnim procjenama 
troškova središnjeg sustava za prora -
čun EU -a znatno je podcijenjen stvarni 
opseg potrebnog ulaganja (vidjeti 
sliku 8. ). Ako se uzmu u obzir troškovi 
nacionalni sustava, ukupni je trošak 
sustava SIS II do kraja projekta iznosio 
oko 500 milijuna eura. Iako su susta -
vom SIS II omogućene nove funkcije 
i veći kapacitet, glavna korist koja je 
u početku očekivana (povezivanje po -
većanog broja zemalja članica nakon 
proširenja) postala je manje važna 
zbog provedbe sustava SISone4all 
u 2007. godini. Međutim usprkos ovim 
izmjenama, odluke o nastavku projek -
ta donesene su bez temeljite ponovne 
procjene poslovne studije za SIS II kako 
bi se pokazalo da je to i dalje prioritet 
za instituciju te da je njegova isplati -
vost ulaganja veća nego ona drugih 
mogućih rješenja (vidjeti odlomke 50. 
do 63.).72 
Komisija je tijekom prvog dijela pro -
jekta stekla potrebna iskustva kako bi 
promijenila pristup tijekom završne 
faze projekta i dovršila sustav SIS II. 
Osim toga, iako Komisija nije provela 
službenu evaluaciju projekta, neka 
od iskustava iz projekta SIS II već je 
primijenila u pripremi drugih opsežnih 
informatičkih projekata (vidjeti odlom -
ke 64. do 69.).
41 Zaključci i preporuke 
1. preporuka
Komisija bi rokove za projekte veza -
ne za razvoj opsežnih informacijskih 
sustava trebala zasnivati na tehničkoj 
analizi zadataka koje je potrebno oba -
viti, uzimajući u obzir rizike i složenost 
projekta.
2. preporuka
Komisija bi svojim sustavom za kor -
porativno upravljanje informacijskom 
tehnologijom trebala osigurati svoju 
nadležnost za sve opsežne informatič -
ke projekte. Ne bi trebala razlikovati in -
formatičke projekte koji su financirani 
iz operativnih proračuna od projekata 
koji su financirani iz administrativnog 
proračuna. Komisija bi na početku pro -
vedbe opsežnih informatičkih projeka -
ta trebala uključiti informatičke struč -
njake iz Glavne uprave za informatiku 
i iz drugih glavnih uprava. U odbor 
za upravljanje projektom trebala bi 
uključiti predstavnika iz Glavne uprave 
za informatiku. Komisija bi prilikom an -
gažiranja vanjskih pružatelja usluga za 
rad na razvoju sustava trebala osigurati 
da za djelotvorno upravljanje ugovo -
rom i nadzor nad radom pružatelja 
usluga razvoja sustava u potpunosti 
iskoristi vlastito stručno znanje kako bi 
smanjila rizik od neuspješnosti.
3. preporuka
Komisija bi trebala osigurati da pred -
stavnici korisnika sustava razumiju 
i uzimaju u obzir poslovne potrebe 
i zahtjeve krajnjih korisnika.4. preporuka
Odbor za upravljanje projektom trebao 
bi odobriti prijelaz projekta u sljedeću 
ključnu projektnu fazu uz pomoć po -
stupka za odobrenje. Odbor za uprav -
ljanje projektom i relevantno Komisiji -
no tijelo za upravljanje informacijskom 
tehnologijom trebali bi odobriti 
poslovnu argumentaciju prije nego se 
s faze pokretanja projekta prijeđe na 
njegovo planiranje.
Poslovna bi studija trebala uključivati 
moguća alternativna rješenja, sveobu -
hvatnu analizu troškova i koristi kojom 
se utvrđuju svi troškovi projekta i plan 
resursa kojim se utvrđuje potrebno 
osoblje sa strane korisnika i s informa -
tičke strane.
Poslovna bi se studija trebala ažurirati 
te bi se u slučaju većih izmjena troško -
va projekta, očekivanih koristi, rizika ili 
alternativnih rješenja trebalo zahtijeva -
ti ponovno odobrenje.
5. preporuka
Komisija bi ključne odluke vezane za 
projekt trebala dokumentirati u dnev -
niku odluka kako bi im se lako moglo 
ući u trag.
6. preporuka
U slučaju kada je u okviru projekta po -
trebno da razni dionici razviju različite, 
ali međusobno ovisne sustave, Komi -
sija bi trebala osigurati djelotvorno 
opće upravljanje projektom kako bi se 
koordinirao cijeli projekt.
42 Zaključci i preporuke 
7. preporuka
Komisija bi trebala osigurati da ugo -
vori o razvoju opsežnih informacijskih 
sustava sadrže cijene manjih, pažljivo 
definiranih radnih paketa koji se mogu 
upotrijebiti kao osnova za prilagodbu 
projekta bez novih pregovora. Nada -
lje bi Komisija trebala razviti opsežne 
informacijske sustave, i to korištenjem 
povezanih sastavnica koje se lako 
mogu ponovno upotrijebiti, na primjer 
s ciljem prosljeđivanja dovršenog 
rada jednog pružatelja usluga drugo -
me. Iako zahtijeva ulaganje u dizajn 
sustava, ovim se pristupom razvoju 
softvera temeljenim na komponenta -
ma smanjuje utjecaj izmjena zahtjeva 
i omogućuje iskorištavanje prednosti 
tehnoloških dostignuća te izbjegava -
nje efekta tehničke ograničenosti na 
jednog pružatelja usluga.8. preporuka
Komisija bi iskustva koja je stekla 
zaključcima revizije Suda trebala 
proslijediti glavnim upravama, kao 
i institucijama, agencijama te drugim 
tijelima EU -a. Komisija bi trebala prove -
sti evaluaciju kojom bi se utvrdilo jesu 
li postignute očekivane koristi sustava 
SIS II.
IV. sudsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog suda gospodin  
Louis GALEA usvojilo je ovo izvješće na sastanku održanom u Luxembourgu 
18 ožujka 2014. godine.
Za Revizorski sud
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Predsjednik

43
 Prilog
Kronologija sustava SIS II
Izvor:  Europski revizorski sud.Prilog
1985.
potpisivanje 
Schengenskog 
sporazuma
lipanj 2010.
izmjena 
planiranog 
roka za 
dovršetakprosinac 2008.
izmjena 
planiranog roka 
dovršetka
izrada sustava SIS II u tijekuizrada sustava SIS II u tijekuSIS 1+R2lipanj 2010.
Vijeće odobrava 
završnu fazu 
projektaprosinac 2006. 
prvobitni rok 
dovršetka
2011.
 ponovno 
programiranje 
u Javi
SIS 1+R22006.
obnova hardvera
SIS 1+R1996.
schengenske 
zemlje odlučuju 
razviti SIS II
SIS I+RESIS 1+RSIS 1
svibanj 2012.
prolazak druge 
ključne točkeožujak 2010.
prolazak prve 
ključne točkeizrada sustava SIS II u tijekuizrada sustava SIS II u tijekuizrada sustava SIS II u tijekuSIS 1+SIS 1+RPOZADINA
POČETAK
SUSTAVA SIS II
travanj 
2013.
SIS II pušten 
u radlistopad 2011.
Uredba (EU) br. 1077/2011
o osnivanju Europske agencije za 
operativno upravljanje opsežnim 
informacijskim sustavima2009.
Komisija osniva Odbor za upravljanje 
globalnim projektom
lipanj 2009. 
zaključcima Vijeća dogovoreno 
da je SIS 1+RE alternativno 
rješenjeprosinac 2007.
SISone4all pušten 
u rad, 9 novih 
zemalja članicaMoselle
Princeza Marie-Astrid1990.
Konvencija o provedbi 
Schengenskog sporazuma – 
postavljen temelj za Schen-
genski informacijski sustav 
(SIS)
2006.
Uredba (EZ) br. 1987/2006 
o uspostavi, djelovanju
i korištenju sustava SIS II2001.
Uredbom (EZ) 
br.2424/2001 Komisija 
preuzima odgovornost za 
razvoj Sustava SIS II
2001.
nordijske zemlje 
uključene u SIS 1+ od studenog 2004. do 
siječnja 2005.
privremeni prekid 
projekta zbog žalbe 
neuspješnog ponuđačalistopad 2004.
potpisivanje 
ugovora s tvrtkom 
Hewlett Packard 
SteriaSIS 11995.
uspostava schengenskog prostora 
i puštanje u rad sustava SIS 1 
prosinac 2008.
pad na testovima operativnog 
sustava
44
IV (b)
Komisija je predstavila realan proračun za projekt 
2010. kad je raspolagala potpunim informacijama, 
posebno o zahtjevima sustava.
IV (c)
Zahtjevi sustava stalno su se razvijali (najčešće 
nakon što bi to zatražile države članice) što je prou -
zročilo spomenuta kašnjenja i povećanje troškova. 
Osim toga, to je u velikoj mjeri utjecalo i na aspekt 
projekta povezan s upravljanjem ugovorima s obzi -
rom na to da je zbog toga bilo potrebno nekoliko 
puta revidirati ugovor, čime nije olakšan odnos 
s izvođačem koji se morao neprestano suočavati 
s promjenama zahtjeva.
IV (d)
U tom cijelom području politike koje se vrlo brzo 
razvijalo došlo je do nedostatka osoblja.
IV (f)
Radni odnosi između Komisije i nekih država članica 
katkad su bili nategnuti tijekom početne faze pro -
jekta SIS II. Međutim, Glavna uprava za unutarnje 
poslove razvila je na temelju istog ugovora s istim 
izvođačima još jedan opsežan informacijski sustav 
(VIS) u konstruktivnoj i skladnoj radnoj atmosferi s 
državama članicama i bez ikakvih nejasnoća/izazova 
u pogledu postupka donošenja odluka. To vrijedi 
i za razvoj baze podataka EURODAC.
Odnos sa Zajednicom za SIS nije bio tako jednosta -
van zbog niza razloga kao što su prethodni sustav, 
složena struktura upravljanja, politička razmatranja 
koja se odnose na općeniti pristup nekih država 
članica prema povećanju schengenskog prostora.
Struktura upravljanja bila je složena, a odražavala je 
i zakonodavne zahtjeve i razvoj potreba dionika.Sažetak
II
Razvoj sustava SIS II bio je pokrenut na temelju vrlo 
specifičnog pravnog i institucionalnog okvira koji 
se u to vrijeme primjenjivao na to područje politike. 
Vijeće je odlučilo razviti sustav SIS II na vlastitu inici -
jativu i bez prijedloga Komisije.
Brojni zahtjevi nisu bili predviđeni od početka, već 
su dodani naknadno. Stoga ih Vijeće nije adekvat-
no procijenilo pri utvrđivanju ciljnog datuma ili 
proračuna.
III
To što sustav SIS II nije bio isporučen u skladu 
s procjenom ciljnog datuma i proračuna iz 2001. 
nije upitno i već je neko vrijeme poznato. Međutim, 
sustav koji je isporučen u mnogočemu se razlikovao 
od predviđenog. Komisija smatra da sustav SIS II pri -
mjereno funkcionira i ispunjava potrebe korisnika.
IV
Komisija je u više navrata opsežno izvješćivala 
o tome da će se sustav isporučiti kasnije i uz veći 
trošak nego što je početno bilo planirano i pred -
viđeno. Objasnila je i da su glavni razlog za to bile 
znatne promjene zahtjeva sustava.
IV (a)
Vijeće je početni rok za projekt odredilo na temelju 
vlastite analize i bez sudjelovanja Komisije.
Komisija je komunikacijama iz 2001. i 2003. privukla 
pozornost država članica na rizike povezane s tim 
rokom i pretpostavkama koje bi trebalo ispuniti 
(a koje na kraju nisu ispunjene) ako bi se nastojalo 
ispoštovati rok.Odgovori  
Komisije
Odgovori Komisije 45
VII (h)
Komisija može prihvatiti tu preporuku. Iskustva 
stečena iz revizije Suda podijelit će se s ostalim 
glavnim upravama i na tehničkoj razini i na razini 
upravljanja, te preko odgovarajućih mreža dosta -
viti relevantnim agencijama, uključujući agenciju 
eu-LISA.
Utjecaj sustava SIS II procijenit će se 2016. (tri 
godine nakon što je SIS II pušten u rad) kako 
zahtijeva pravna osnova (članak 50. stavci 4. i 5. 
Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i članak 66. stavci 4. i 5. 
Odluke 2007/533/PUP).
Uvod
01
Početni Schengenski informacijski sustav (SIS 1) 
razvijen je kao međuvladin projekt koji je vodila 
Francuska i pušten je u rad 1995. (također ranije 
nego što je bilo predviđeno). Nastavio je s radom 
pod francuskim rukovodstvom do 2013., kad ga je 
zamijenio SIS II, iako se struktura i funkcije tih dvaju 
sustava znatno razlikuju.
Komisija smatra da bi se u usporedbi između počet -
nog roka i stvarnog datuma isporuke trebala u obzir 
uzeti velika razlika između prirode početno zami -
šljenog sustava i prirode onog koji je isporučen.
02
Godinu dana nakon što je SIS 1 započeo s radom, 
schengenske zemlje u prosincu 1996. odlučile su 
početi s radom na određivanju elemenata i zahtjeva 
za SIS II. Vijeće je odlučilo izraditi SIS II na temelju 
studije izvedivosti provedene 1998. i niza savjeto -
vanja među državama članicama koja su dosegnula 
vrhunac švedsko -belgijskom inicijativom koja je bila 
temelj za prvu pravnu osnovu sustava SIS II.IV (g)
Tijekom projekta SIS II Komisija je u potpunosti 
slijedila pravila Financijske uredbe i pregovarala 
u najboljem interesu proračuna Unije.
V
Početni poslovni argumenti bili su analizirani 
u Vijeću bez službene uloge Komisije. Projekt je tije -
kom svojeg trajanja počeo ovisiti o suodlučivanju 
i suzakonodavci su potvrdili da SIS II nastavlja biti 
apsolutni prioritet bez obzira na probleme na koje 
su naišli.
Komisija je provela sustavnu ponovnu procjenu 
troškova u ključnim točkama projekta kad je to bilo 
opravdano zbog uvođenja novih elemenata i uvijek 
je transparentno obavješćivala o proračunskim pita -
njima, kako je određeno odlomkom 70. točkom (b).
Od Komisije se nije zahtijevalo da procjenjuje ili 
prati nacionalne izdatke za SIS II.
VI
Komisija potvrđuje da je zaista stekla i primije -
nila ključna iskustva iz razvoja ovog sustava. Ipak, 
potrebno je prepoznati da su razvoj sustava SIS II 
i njegova provedba vrlo specifični poduhvati čije 
je korake teško ponoviti u drugim informacijskim 
sustavima.
VII
Većina preporuka Suda odražava Komisijine sustave 
upravljanja informacijskom tehnologijom koji su 
uspostavljeni 2010.
Odgovori Komisije 46
Opažanja
09
Vijeće je odlučilo izraditi SIS II na temelju studije 
izvedivosti provedene 1998. i niza savjetovanja 
među državama članicama koja su dosegnula 
vrhunac švedsko/belgijskom inicijativom koja je bila 
temelj za prvu pravnu osnovu sustava SIS II. Odlu -
kom Vijeća datum početka rada fiksno je predviđen 
za kraj 2006. Komisija nije imala službenu ulogu 
u zakonodavnom postupku.
Osim izvješćivanja u svakom Godišnjem izvješću 
o radu od 2001. o napretku i glavnim poteškoćama 
u projektu, Komisija je u komunikacijama iz 2001. 
i 2003. usmjerila pozornost država članica na rizike 
povezane s tim rokom i pretpostavkama koje bi tre -
balo ispuniti (a koje na kraju nisu ispunjene) bude li 
se pokušalo ispoštovati taj rok.
Kako u Komunikaciji iz 2001. (COM(2001) 720), tako 
i detaljno u naknadnoj studiji izvedivosti koju je 
proveo vanjski izvođač pažljivo su procijenjene 
poslovne potrebe koje bi trebao ispunjavati novi 
sustav, tehnički odabiri i njihov utjecaj, vremenski 
slijed i proračun projekta te rizici i ograničenja 
povezana s njegovim razvojem.
Na temelju toga Vijeće se za potrebe nastavka 
projekta u 2003. odlučilo za jednu od predloženih 
opcija provedbe (ali ne za onu koja je preporučena 
na temelju studije izvedivosti).
Pravni okvir sustava SIS II finaliziran je tek krajem 
2006.
10
Početni rok koji je postavilo Vijeće zaista nije bio 
realan s obzirom na to da je bio utvrđen uglavnom 
na temelju političkih razmatranja, a ne stabilnog 
skupa zahtjeva sustava i realne tehničke analize 
opsega posla.Države članice surađivale su unutar međuvladina 
okvira i Komisija nije bila uključena.
Nakon što je Komisiji povjeren razvoj sustava SIS II, 
ona je pokrenula studiju izvedivosti kako bi proci -
jenila poslovne potrebe koje bi trebao ispunjavati 
novi sustav, tehničke odabire i njihov utjecaj, vre -
menski slijed i proračun projekta te rizike i ograni -
čenja povezana s razvojem. Tu studiju izvedivosti 
provelo je 2003. konzultantsko društvo. Na temelju 
toga Vijeće se za potrebe nastavka projekta odlu -
čilo za jednu od predloženih opcija provedbe (ali 
ne za onu koja je preporučena na temelju studije 
izvedivosti).
03
Iako je istina da su glavni razlozi za razvoj sustava 
SIS II bili potreba za povezivanjem novih država čla -
nica schengenskog prostora i iskorištavanje najnovi -
jih tehnoloških postignuća, važni politički događaji 
poput napada u rujnu 2001. promijenili su područje 
primjene projekata te se konačni sustav uvelike 
razlikuje od onog zamišljenog u početku.
Revizijski opseg i pristup
05
Komisija je izvijestila o razlozima za kašnjenje 
i troškove veće nego što se na početku planiralo te 
za poteškoće nastale u vezi s projektom uključujući 
u svakom Godišnjem izvješću o radu Glavne uprave 
za pravosuđe, slobodu i sigurnost, kasnije Glavna 
uprava za unutarnje poslove, od 2001.
Odgovori Komisije 47
16
U pogledu stručnog znanja u timu Komisija pod -
sjeća da se stručni tim za SIS II uglavnom sastojao 
od osoba koje su ili bivši članovi osoblja iz bivših 
projekata za SIS 1 država članica ili koje su bile 
zaposlene u društvima za informacijsku tehnologiju 
prije pridruživanja Komisiji. U projektu za VIS bilo je 
dostupno jednako stručno znanje. Glavna uprava za 
informatiku, Glavna uprava za informatičko druš -
tvo i Glavna uprava za poduzetništvo i industriju 
pružile su Glavnoj upravi za unutarnje poslove 
potporu, posebno tijekom prvih godina projekta. 
Usto je u vrlo ranoj fazi projekta (u travnju 2002.) 
potpisan namjenski ugovor s društvom Unisys kako 
bi se nadoknadio nedostatak unutarnjih resursa 
u području upravljanja kvalitetom.
Komisija smatra da se učinkovito upravljalo tim 
ugovorom. Na primjer, Komisija je od početka 
upotrebljavala tjedne sastanke s izvođačem kako 
bi izrazila svoje razočaranje s kvalitetom isporuče -
nog proizvoda i zatražila korektivne mjere. Komi -
sija je već u listopadu 2005. od izvođača zatražila 
promjenu voditelja projekta te joj je taj zahtjev 
ispunjen. Međutim, kako je navedeno u dokazima 
Gornjeg doma parlamenta Ujedinjene Kraljevine 
iz bilješke 22., razina osoblja značila je da nije bilo 
moguće predvidjeti i spriječiti nedovoljnu uspješ -
nost izvođača razvoja sustava. Kako je navedeno 
u bilješci 21., Služba za unutarnju reviziju utvrdila je 
da za upravljanje sve većom razinom eksternaliza -
cije usluga nije bilo dovoljno osoba.
17
Obustava ugovora u trajanju od nekoliko mjeseci 
bila je posljedica toga što je ponuđač iskoristio 
svoje pravo osporavanja pred Sudom odluke 
o dodjeli ugovora. Vrednovanje ponuda provedeno 
je u skladi s objavljenim kriterijima i metodom koji 
su bili poznati svim ponuđačima koji su se odlučili 
prijaviti i koje su svi ti ponuđači prihvatili.11
Svaki raspored za SIS II temeljio se na najboljim 
informacijama dostupnima u to vrijeme i o njemu se 
prethodno raspravljalo s državama članicama.
Nakon donošenja pravne osnove, jedini parametar 
specifikacija koji je podlijegao promjenama bila 
je veličina sustava, što je povezano s upotrebom 
sustava u državama članicama. Taj rizik, koji se 
tijekom projekta procjenjuje u kontekstu upotrebe 
sustava SIS 1+ u novim državama članicama, zaista 
se ostvario jer je upotreba bila intenzivnija nego 
što se u početku bilo očekivalo. Međutim, čak da je 
SIS II dostavljen u skladu s početnim rasporedom 
koji je Vijeće donijelo 2001., sustavu bi bila potrebna 
nadogradnja kapaciteta jednakih razmjera kao ona 
provedena u okviru proširenja projekta iz 2010. (vidi 
sliku 7.) (konačna delta vrijednost).
14
Unutar Glavne uprave za pravosuđe, slobodu 
i sigurnost od 12. prosinca 2002. stvorena je nova 
jedinica „Opsežni informacijski sustavi” za iskorišta -
vanje sinergija između većih projekata povezanih 
s informacijskom tehnologijom i područja politike 
unutarnjih poslova: SIS II, EURODAC i VIS (Vizni 
informacijski sustav)
15
Komisija se slaže da je za projekt u početnim godi -
nama predviđen nedovoljan broj osoblja i da je 
osoblje projekta SIS II predano i stručno, iako je pod 
stalnim preopterećenjem. U uzastopnim godišnjim 
izvješćima o radu iz GU JLS ukazivalo se na općeniti 
nedostatak osoblja s kojim je općenito suočen GU, 
a posebno u pogledu sustava SIS II.
Međutim, Komisija ne smatra da se razina prometa 
razlikovala od one usporedivih službi Komisije. 
Dapače, ključni dionici kao što je programski službe -
nik ostali su na dužnosti od početka do kraja.
Odgovori Komisije 48
19
Testovi operativnog sustava 2008. (koji nisu uspjeli) 
bili su tek jedna faza testiranja sustava SIS II. Struk -
tura testova sustava SIS II osmišljena je kako bi se 
omogućilo postupno povećanje razine njihove 
složenosti. S takvim pristupom testiranju moguće je 
u zadanoj fazi utvrditi probleme koji nisu bili pret -
hodno otkriveni (zbog same prirode već provedenih 
testova). Cijela je svrha iskoristiti različite faze kako 
bi se utvrdili (po mogućnosti svi) mogući problemi 
prije nego što se sustav pusti u rad. Tako je bilo 
2008. te tijekom završne faze projekta nakon 2009. 
(a pristup testiranju ostao je isti tijekom projekta).
Dodatna radna mjesta od 2007. omogućila su pro -
jektnom timu da zaposli više osoblja s odgovaraju -
ćim iskustvom.
22
Komisija napominje da se odbor za SISVIS bavio 
i sustavom VIS zbog čega je ostalo manje slobod -
nog vremena za raspravljanje o sustavu SIS II. To 
je za većinu stručnjaka za SIS II bio izvor frustra -
cije. Točnije, većina problema o kojima bi se inače 
bilo raspravljalo na odboru za SISVIS zapravo se 
raspravljalo na radnoj skupini SIS -TECH koja je bila 
odgovorna za probleme povezane sa sustavom 
SIS 1. Mnogi tehnički problemi povezani sa susta -
vom SIS II mogli bi imati utjecaj na SIS 1, što je 
razlog zašto su mnoge države članice zahtijevale 
da se i o tim problemima raspravi na radnoj skupini 
SIS-TECH.Zaključci predsjednika Suda doneseni su 
u postupku naloga u kojem Sud prema definiciji 
ne zauzima konačni stav do svršetka potpunog 
kontradiktornog postupka, ali mora zauzeti privre -
meni stav kako bi izdao nalog i to mora učiniti bez 
potpune rasprave o predmetu. Zaključi su stoga 
bitni samo za postupak naloga, ali ne omogućuju 
donošenje zaključaka o konačnom stavu Suda te ni 
na koji način ne postavljaju temelj za konačnu pre -
sudu. Metoda vrednovanja stoga nikad nije ispitana 
pred Sudom jer je podnositelj žalbe povukao svoj 
zahtjev.
Vrednovanje ponuda provedeno je u skladu s objav -
ljenim kriterijima i metodom.
Ne postoje dokazi da se izračunom ponderiranog 
prosjeka bi ili ne bi dobio drukčiji rezultat za rezul -
tate stavki fiksnih cijena. S metodološke strane ne 
postoji savršeno rješenje za donošenje odluka na 
temelju odabira s više kriterija.
Komisija bi htjela jasno izjaviti da je primila dvije 
dobre ponude koje su bile vrlo slične, a odluka 
je donesena uz poštovanje pravila. Druga pravila 
mogla bi dovesti do drukčije odluke, ali se Komisija 
obvezala na poštovanje odabranih pravila.
Odgovori Komisije 49
24 (c)
Komisija je poticala i organizirala izravni kontakt 
između glavnog izvođača razvoja sustava i država 
članica, ali, kao što je preporučeno u skladu 
s metodologijom i najboljom praksom za projekte 
informacijske tehnologije, takav kontakt/interak -
cija morali su se organizirati u određenom okviru. 
Izvođači bili su prisutni na sastancima odbora i naci -
onalnih voditelja projekta koji su se održavali barem 
jednom mjesečno. Postojao je i službeni ciklus revi -
zije dokumenata, čime se nacionalnim stručnjacima 
omogućilo da ocijene tehničke specifikacije koje su 
se zatim službeno podnosile Odboru za SISVIS na 
odobrenje.
U pogledu objave ugovora, jedan se član konzorcija 
HPS -a protivio objavi ugovora.
24 (d)
Vijeće je odlučilo da je u 2001. sustav SIS II potreban 
i zadržalo svoj stav u sljedećim odlukama Vijeća pri 
kojima je opisalo dosljednu provedbu sustava SIS II 
kao „apsolutni prioritet”.
25 (a)
Nakon obustave testa operativnog sustava 2008. 
zbog niza problema sa središnjim sustavom, Komi -
sija je od siječnja 2009. na snagu stavila pristup za 
upravljanje globalnim projektom SIS II. To je učinila 
kako bi se osigurala potrebna dosljednost između 
razvoja središnjeg sustava i nacionalnih sustava. 
(COM(2009)133). Taj je pristup uključivao nesluž -
beno tijelo koje se sastojalo od ograničenog broja 
(osam) stručnjaka iz država članica imenovanih 
u „Odbor za upravljanje globalnim projektom” koji 
je uspostavljen radi poboljšanja suradnje i pru -
žanja izravne potpore država članica središnjem 
projektu za SIS II. Taj globalni pristup pozdravljen 
je u zaključcima Vijeća o sustavu SIS II od 26. do 
27. veljače 2009.23
Okruženje u kojem se razvijao sustav SIS II bilo je 
složenije od okruženja koje je doživjela Glavna 
uprava za oporezivanje i carinsku uniju. Za to su 
postojali brojni razlozi, poput činjenice da se sustav 
SIS II temeljio na prethodnom sustavu, da je imao 
složenu strukturu upravljanja te zbog razmatranja 
povezanih s politikom u pogledu općenitog pri -
stupa nekih država članica proširenju schengenske 
zone i promjenjivim zahtjevima sustava.
Okvir 2.
Prevladavajuća okružja za razvoj novog kompjuteri -
ziranog tranzitnog sustava i sustava SIS II značajno 
su se razlikovala u smislu političkih i institucionalnih 
izazova. Nadalje, razvoj novog kompjuteriziranog 
tranzitnog sustava odvijao se u okruženju koje se 
temeljilo na dugoj tradiciji suradnje s državama čla -
nicama (koja je započela početkom 90-ih godina). 
Potpora povjerenju među svim uključenim partne -
rima bile su odavno uspostavljene mreže.
24 (a)
Komisija prihvaća da u ranoj fazi na projektu nije 
zaposlila dovoljno osoblja. To je bilo vrlo jasno 
objavljeno u Godišnjem izvješću o radu Glavne 
uprave.
Komisija potvrđuje da nije bila jedan od krajnjih 
korisnika sustava ni krajnji korisnik sustava VIS 
i baze podataka Eurodac. U skladu s tim morala se 
osloniti na doprinos poslanika iz država članica na 
sastancima nacionalnih voditelja projekta i  ad hoc  
radnih skupina te na stručnjake iz država članica koji 
su bili nacionalni stručnjaci koje su Komisiji uputile 
države članice.
Odgovori Komisije 50
30
Komisija se slaže da je zbog naknadnih promjena 
zahtjeva sustava postalo potrebno izmijeniti 
ugovor o razvoju, čime se pridonijelo kašnjenju. 
Komisija nije mogla kontrolirati koliko će vremena 
biti potrebno za postizanje dogovora o zahtje -
vima sustava i donošenje odgovarajućih pravnih 
instrumenata.
32
Promjena kapaciteta sustava nije posljedica kaš -
njenja, dapače, ona je pridonijela kašnjenju. Do nje 
je došlo najvećim dijelom zbog toga što su države 
članice podnijele veći broj transakcija nego što 
su na početku bile predvidjele (čime se neizravno 
pokazuje dodana vrijednost sustava SIS). To sed -
merostruko povećanje kapaciteta (tj. trenutačni 
se kapacitet sustava može proširiti na sto milijuna 
zapisa) moralo je imati utjecaj na rok i troškove. 
S druge strane, iz toga je vidljivo da je nestabilnost 
zahtjeva sustava bila glavni uzrok kašnjenja i pove -
ćanja troškova.
34
Komisija smatra da je razvoj troškova potrebno 
staviti u kontekst. Svaka se procjena temeljila na 
promijenjenom skupu zahtjeva: Zahtjevi i veli -
čina sustava SIS II znatno su se promijenili tijekom 
projekta, najčešće nakon što bi to zatražile države 
članice ili krajnji korisnici:
• za sustav SIS II na početku se pretpostavljalo da 
će raditi s najvećim kapacitetom od 15 milijuna 
zapisa, što je prošireno na 70 milijuna (uz daljnju 
mogućnost proširenja na 100 milijuna zapisa pre -
ma potrebi);
• testni je pristup revidiran te je u njega uključen 
test usklađenosti za sustave svih država članica;25 (b)
Zahvaljujući povećanom broju osoblja koje 
je Komisija osigurala za projekt nakon 2007., 
mogla je poboljšati svoje upravljanje projektom 
i komunikaciju.
26
Komisija u potpunosti podupire nalaze Centra za 
europske političke studije (CEPS) u pogledu složene 
strukture upravljanja za sustav SIS II. CEPS zaista 
navodi da „ ...čak i nakon što se Europskoj komisiji 
omogućila stručnost za upravljanje projektom SIS II 
i nakon proširenja postupka suodlučivanja čime 
je dodatno ojačana zakonodavna uloga Komisije 
i Europskog parlamenta, (određene) države članice 
nisu bile spremne prepustiti kontrolu nad alatom koji 
je toliko bitan za upravljanje sigurnošću i migracijom. 
Pojavile su se strategije za zadržavanje vlasništva 
nad projektom, uključujući širenje stručnih skupina 
i prijedlog za SIS 1 + RE kao „međuvladinu” alternativu 
sustavu SIS II.”
28
Komisija može samo izraziti žaljenje što velik dio 
ispitanika nije bio upoznat sa strukturom za dono -
šenje odluka s kojom su se složile države članice.
29
Komisija smatra da je to što su se zahtjevi sustava 
stalno razvijali (najčešće nakon što bi to zatražile 
države članice) bilo glavni uzrok kašnjenja i pove -
ćanja troškova. To je utjecalo i na aspekte projekta 
povezane s upravljanjem ugovorima s obzirom na 
to da je zbog toga bilo potrebno nekoliko puta revi -
dirati ugovor, čime nije olakšan odnos s izvođačem 
koji se morao neprestano suočavati s promjenama 
zahtjeva. Zato se povećao i opseg Komisijina posla 
povezanog s upravljanjem ugovorima.
Odgovori Komisije 51
41
Prije 2009. program i struktura za upravljanje pro -
jektom glavnog izvođača nekoliko puta nisu uspjeli 
ispuniti ugovorne obveze. Komisija nije oklijevala 
zatražiti nekoliko promjena sastava upravljačkog 
tima glavnog izvođača.
42
Komisija se slaže da su promjene zahtjeva sustava 
uzrokovale povećanje troškova. Uzrokovale su 
i kašnjenje.
43
U primjeru Suda prikazan je utjecaj nestabilnosti 
zahtjeva sustava.
44
Obujam tako nastalih povećanja troškova 
(izmjene 12., 13., 15.) odgovarao je glavnim pro -
mjenama zahtjeva projekta, odnosno: veličini 
i kapacitetu sustava SIS II, uspješnosti, pristupu 
migraciji, pristupu testiranju i službama za potporu 
državama članicama tijekom testiranja, ili potpori 
koju je trebalo dati za operativno upravljanje susta -
vom. Komisija smatra da predloženi pristup radnih 
paketa može biti uspješan jedino kad su svi zahtjevi 
poznati od početka. U ovom slučaju nije bilo tako 
zbog nestabilnosti zahtjeva sustava. Pristupom 
radnih paketa ne bi se spriječilo povećanje troškova 
povezano s različitim dizajnom mreže ili novim 
zahtjevima u pogledu kapaciteta.• dodatni testovi u ključnim točkama 1. i 2. koje je 
uvelo Vijeće morali su se dodati u postojeći plan 
testiranja, što je dovelo do produženog trajanja 
i dodatnih zadataka zbog čega su nastali dodatni 
troškovi;
• Novi pristup migraciji nakon 2010. koji je zahtijeva -
lo Vijeće uključivao je rezervno rješenje za koje je 
bio potreban pretvarač s pomoću kojeg bi se mo -
gla provesti ne samo pretvorba podataka za SIS 1 
u podatke za SIS II već i pretvorba u suprotnom 
smjeru, što je opet dovelo do dodatnih troškova.
36
Komisija je stalno nastojala prikazati jasnu sliku 
troškova na temelju raspoloživih podataka. To je 
posebno učinjeno u kontekstu Godišnjeg prora -
čunskog postupka te u svakom izvješću o napretku 
u pogledu sustava SIS II. Sud daje primjer mreže: 
prijelaz, na zahtjev država članica, na namjensku 
mrežnu infrastrukturu koja se temelji na virtualnoj 
privatnoj mreži (VPN) na mreži s -TESTA umjesto 
upotrebe već postojeće infrastrukture na mreži 
s-TESTA (europska domena) kako je početno bilo 
predviđeno zaista je znatno utjecao na proračun. Da 
je Komisija upotrijebila europsku domenu kako je 
početno bilo predviđeno i kako čini za bazu poda -
taka Eurodac, troškovi bi bili puno manji. Komisija 
je tek 2005., kad je bio poznat završni dizajn mreže, 
mogla ponovno procijeniti troškove mreže, što je 
i učinila u Komunikaciji COM(2005)236. Ipak, troš -
kovi mreže objavljivani su svake godine u nacrtu 
proračuna koji je predložen proračunskom tijelu.
40
Iznos ugovorne kazne nametnute izvođaču izraču -
nan je nakon temeljitog vrednovanja ugovornog 
stanja koje su proveli i pravna služba Komisije i vanj -
sko odvjetničko društvo: U tom je trenutku to bio 
najveći mogući iznos u skladu sa zakonom.
Odgovori Komisije 52
49
Komisija smatra da su pregovori o izmjeni 15. prove -
deni u skladu s najboljom praksom za pregovaračke 
postupke.
Nije bitno jesu li cijene koje je izvođač bio predlo -
žio na početku bile dvostruko više ili ne. Bitna je 
konačna razina cijena postignuta nakon pregovora 
i pravno jamstvo najboljih cijena za kupce u slučaju 
bilo kakvih odstupanja pri provedbi/isporuci. To što 
je Komisija provjerila cijene uzorka stavki u uspo -
redbi s onima koje upotrebljava Glavna uprava za 
informatiku u svojim okvirnim ugovorima daljnje 
je jamstvo da je u postupku dobivena najbolja 
moguća cijena.
Komisija ponavlja da smatra da je primijenjeno 
rješenje zaista bilo financijski realno.
53
Kako napominje Sud, s obzirom na to da je sustav 
SIS II bio projekt informacijske tehnologije razvi -
jen za države članice, a ne za Komisiju, nije spadao 
u opseg Komisijina programa za upravljanja infor -
macijskom tehnologijom koji je pušten u rad 2004. 
Ne dovodeći to u pitanje, Glavna uprava za infor -
matiku sustavno je sudjelovala u mjesečnim sastan -
cima Odbora za upravljanje projektom do kraja 
2008. uz samo jedan prekid između svibnja i listo -
pada 2008. Nadalje, Glavnoj upravi za informatiku 
svake su godine dostavljane informacije o razvoju 
sustava SIS II u okviru vježbe „Schema Directeur”.
54
Nakon što je postala odgovorna za projekt, Komi -
sija je morala započeti s razvojem sustava SIS II na 
temelju poslovne argumentacije koju je pripremilo 
Vijeće, a koja nije uključivala temeljitu procjenu svih 
troškova, očekivanih koristi i alternativa.Zajednički odgovor na odlomke 45 i 46
Već u vrijeme prve izmjene ugovora Komisija je 
utvrdila tehničke razloge (tj. situaciju u kojoj se 
tehnički mora ekskluzivno poslovati s pobjednikom 
početnog ugovora) kao temelj za izmjenu ugovora 
pregovaračkim postupkom. Međutim, za prvu su 
izmjenu dvije opcije predviđene u Financijskoj 
uredbi (tj. opcija ”najviše 50 % dodatnih usluga” 
i opcija „tehničke ekskluzivnosti”) bile su jednako 
opravdane i odgovarajuće. U tom je kontekstu 
Komisija odlučila za prve izmjene primijeniti prvu 
opciju. Za drugu se opciju odlučila tek kada je preo -
stala kao jedina moguća opcija.
47
Komisija smatra da, iako se modularnom pri -
stupu daje prednost kad ga je moguće primijeniti 
i posebno kad su zahtjevi sustava stabilni, to nije 
bio slučaj sa sustavom SIS II. Osim toga, sustav 
SIS II vrlo je složen, posebno prilagođen sustav koji 
uključuje migraciju prethodnog sustava. Modularni 
pristup doveo bi do znatnih problema za prelazak 
i u konačnici problem odgovornosti jer bi izvođač 
za jedan modul mogao izbjeći odgovornost okriv -
ljujući pretpostavljene nedostatke drugih modula 
za tehničke probleme. Odluka o odabiru stoga 
je donesena namjerno (i potpuno transparentno 
s obzirom na to da su poziv za ponudu revidirali 
stručnjaci iz država članica) kako se ne bi upotrije -
bio modularni pristup. Usto, potrebno je napome -
nuti da u vrijeme pokretanja projekta metodologija 
RUP nije bila na snazi u Komisiji.
48
Izvođač u određenim fazama ugovora nije bio 
dovoljno uspješan, za što je platio kazne u skladu 
s ugovorom.
Odgovori Komisije 53
56
U pogledu financiranja nacionalnih razvoja, Komi -
sija je 2011. poduzela znatne napore kako bi sma -
njila rizik od kašnjenja zbog nedostatka financijskih 
sredstava za države članice pozivanjem nacionalnih 
nadležnih tijela da daju veću važnost sustavu SIS II 
u okviru svojih postojećih nacionalnih dodjela sred -
stava iz Fonda za vanjske granice i organiziranjem 
poziva za podnošenje prijedloga za hitne mjere 
u okviru mjera Zajednice u okviru Fonda za vanj -
ske granice iz kojeg se s dodatnih 7,5 milijuna EUR 
financira osam država članica kojima su dodatni 
resursi najpotrebniji (zemlje kojima su dodijeljene 
vrlo male potpore iz Fonda za vanjske granice i/ili 
za koje su sredstva iz Fonda raspodijeljena na druge 
ključne prioritete u području vanjskih granica). Ti su 
projekti pokrenuti krajem 2011.
57
Države članice izvijestile su da je sustav SIS II donio 
znatne koristi u smislu uspješnosti i kapaciteta.
Komisija potvrđuje da je rizik od povrede ugleda 
u slučaju neuspjeha u razvoju postao važniji pri 
kraju projekta kako je vidljivo iz zadrški izraženih 
u godišnjim izvješćima o radu Glavne uprave za 
unutarnje poslove od 2008. do 2012. To odražava 
realno razmatranje o financijskom upravljanju (da se 
već izvršena ulaganja ne troše uzalud).
58
Poput velike većine ispitanika, i Komisija smatra da 
je sustav SIS II imao znatne dodatne funkcije kojima 
su krajnjim korisnicima pružene neposredne vidljive 
praktične prednosti u odnosu na sustav SIS 1.54 (a)
U pravnim instrumentima sustava SIS II navodi se da 
su države članice odgovorne za razvoj nacionalnih 
sustava. Vijeće je tijekom projekta stvorilo dvije 
skupine kako bi pratilo nacionalni razvoj (što uklju -
čuje troškove): projektnu skupinu za SIS II i prijatelje 
projekta SIS II. Komisija je bila članica tih dviju sku -
pina te je neprestano nastojala prikupiti informacije 
o nacionalnim projektima, ali joj to nije uspijevalo.
U Komunikaciji iz 2003. opisan je temelj za raspo -
djelu troškova za razvoj sustava SIS II koji su ras -
podijeljeni između Unije i država članica. U njoj je 
opisan i proračun za razvoj središnjih sustava, ali 
ne i procjena troškova razvoja nacionalnih sustava 
s obzirom na to da taj razvoj nije bio u okviru pod -
ručja primjene te Komunikacije. Komisija nije imala 
kontrolu nad tim troškovima ni informacije o njima 
(osim kad su sufinancirani iz Fonda za vanjske 
granice).
54 (b)
Komisija se ne slaže da je trebala predstaviti novu 
analizu koristi od projekta nakon što je Vijeće doni -
jelo odluku. U to je vrijeme Vijeće imalo isključivu 
nadležnost za donošenje početne pravne osnove za 
sustav SIS II.
54 (c)
Vijeće je samo isključilo mogućnost proširenja 
sustava SIS 1 u svojoj odluci od 6. prosinca 2001. 
o razvoju druge generacije Schengenskog infor -
macijskog sustava (SIS II) (2001/886/PUP). Komisija 
nije imala službenu ulogu u tom zakonodavnom 
postupku.
Odgovori Komisije 54
61
Vijeće je u veljači 2009. ponovno potvrdilo da je 
brzo puštanje u rad sustava SIS II i dalje apsolutan 
prioritet. (usporedi bilješku 63.)
U lipnju 2009. Vijeće je odlučilo nastaviti s razvojem 
sustava SIS II na temelju detaljnog izvješća pred -
sjedništva i Komisije o budućem smjeru sustava 
SIS II koje je sadržavalo analizu utjecaja dvaju sce -
narija na, među ostalim, troškove za proračun EU -a, 
tehničku izvedivost i rizike.
62
Kako je Komisija objasnila u dokumentu 
SEC(2010) 436, završna verzija, bilo je vjerojatno da 
će razvoj sustava SIS II na temelju rješenja SIS 1 + RE 
imati znatan utjecaj na nacionalne projekte. Te bi 
troškove države članice mogle procijeniti samo za 
svaki projekt zasebno, zbog čega oni nisu bili dio 
izvješća o usporedbi.
63
Komisija bi htjela naglasiti da je zbog uključivanja 
dvaju testova u ključnim točkama, kao što je to 
zatražilo Vijeće u svojim Zaključcima iz lipnja 2009., 
došlo do produženja trajanja i povećanja troškova 
projekta.
66
Komisija je iskustvo stečeno iz projekta SIS II opi -
sala u svojoj Komunikaciji iz 2010. (COM(2010)385, 
str. 27.) i u prijedlogu za uspostavu agencije nami -
jenjene za upravljanje i razvoj opsežnih sustava za 
informacijsku tehnologiju u području te politike 
(COM(2010)93).59
Komisija smatra da je, u usporedbi s prethodnim 
sustavom, SIS II korisnicima donio znatne funkcio -
nalne i nefunkcionalne koristi.
Na primjer, zahvaljujući mnogo bogatijem sadržaju 
(kao što su fotografije, preslike europskih uhidbenih 
naloga...) veličina upozorenja u sustavu SIS II u pro -
sjeku je znatno veća nego u okviru sustava SIS 1. 
Međutim, ta se upozorenja prenose bez smanjenja 
uspješnosti. Sustav SIS 1 nije izrađen za prijenos 
takvih upozorenja.
Konačno, sustav SIS II pruža mogućnost rukovanja 
velikim obujmom izravnih upita u središnjoj bazi 
podataka (240 upita u sekundi), dok SIS 1 nije imao 
tu funkciju. Pet država članica za sve svoje transak -
cije u okviru sustava SIS II oslanja se isključivo na tu 
funkciju.
60
Razmjer problema s kojima se suočava projekt SIS II 
postao je jasan tek u fazi neuspjelog testa operativ -
nog sustava (krajem 2008.) kad je započeta interak -
cija središnjeg sustava s podsustavima nacionalnih 
sustava. Komisija je izrazila zadršku u pogledu 
sustava SIS II u Godišnjem izvješću o radu Glavne 
uprave za unutarnje poslove iz 2008. i najavila akcij -
ski plan.
U pristupu oko kojeg su se složili svi dionici i Komi -
sija zajedno s državama članicama i za koji je pomoć 
pružio Odbor za upravljanje globalnim projektom 
revidirane su specifikacije u pogledu veličine, 
provedene tehničke promjene u cilju poboljšanja 
čvrstoće i pouzdanosti sustava te provedene pro -
mjene u načinu testiranja sustava SIS II i provedbe 
same migracije.
Na kraju tog postupka za koji je bilo potrebno 
podosta vremena, iako je proveden u najkraćem 
mogućem roku, Komisija je donijela novi, realan ras -
pored koji su poduprli svi dionici i finalizirala razvoj 
projekta SIS II u skladu s tim rasporedom.
Odgovori Komisije 55
- u travnju 2010. u Izvješću o globalnom raspore -
du i proračunu za puštanje u rad druge genera -
cije Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) 
(SEC(2010) 436),
- u rujnu 2010. u Izvješću o globalnom rasporedu 
i proračunu za puštanje u rad druge generaci -
je Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) 
(SEC(2010) 1138).
Nadalje, svako izvješće o napretku od 2003. sadrža -
valo je odjeljak o izvršenju proračuna.
70 (c)
Zahtjevi sustava stalno su se razvijali (najčešće 
nakon što bi to zatražile države članice) što je pro -
uzročilo kašnjenja i povećanje troškova. Osim toga, 
to je utjecalo i na aspekt projekta povezan s uprav -
ljanjem ugovorima s obzirom na to da je zbog 
toga bilo potrebno nekoliko puta revidirati ugovor, 
čime nije olakšan odnos s izvođačem koji se morao 
neprestano suočavati s promjenama zahtjeva.
70 (d)
Nedostatak osoblja zabilježen je na cijelom tom 
području politike koje se vrlo brzo razvijalo.
70 (f)
Ista jedinica Glavne uprave za unutarnje poslove 
koja je radila na projektu SIS II na temelju istog 
ugovora s istim izvođačima isporučila je još jedan 
opsežan informacijski sustav (VIS) u konstruktivnoj 
i skladnoj radnoj atmosferi s državama članicama, 
i bez dvosmislenosti/izazova u pogledu postupka 
donošenja odluka. To vrijedi i za razvoj baze poda -
taka EURODAC.
Postojali su razlozi u temelju lošeg odnosa za zajed -
nicom za SIS (npr. prethodni sustav, složena struk -
tura upravljanja, nerealno političko usmjerivanje 
projekta itd.).67
Komisija bi htjela naglasiti da metodologija za 
upravljanje projektima (PM2) ili slična metodologija 
nisu postojale kad je pokrenut projekt SIS II.
68 (a)
Revizija Ugovora znači da bi se o svim novim zako -
nodavnim aktima o razvoju opsežnih projekata 
informacijske tehnologije odlučivalo između Vijeća 
i Parlamenta na temelju prijedloga Komisije. U 2001. 
nije bilo tako.
69 (a)
U Komisijinim prijedlozima iz 2011. za Višegodišnji 
okvir 2014.–2020. (COM(2011) 749, str. 8.) predviđeno 
je financiranje razvoja i rada središnjih i nacionalnih 
sustava.
Zaključci i preporuke
70 (a)
Komisija je komunikacijama iz 2001. i 2003. privukla 
pozornost država članica na rizike povezane s tim 
rokom i pretpostavkama koje bi trebalo ispuniti 
(što se na kraju nije dogodilo) ako bi se nastojalo 
ispoštovati rok.
70 (b)
Komisija je sustavno ponovno procjenjivala troš -
kove u ključnim točkama projekta kad bi to bilo 
opravdano zbog novih elemenata te je transpa -
rentno obavješćivala o pitanjima povezanima 
s proračunom:
- troškovi mreže ponovno su vrednovani 2005. 
(COM(2005)236),
- u svibnju 2009. u zajedničkom izvješću Komisije/
predsjedništva o daljnjem smjeru sustava SIS II 
(dokument Vijeća 10005/09),
Odgovori Komisije 56
Komisija nije u mogućnosti potvrditi iznos od 
500 milijuna EUR koji je navelo Vijeće. S obzirom na 
to da su nacionalni troškovi izvan opsega razvoja 
financirani centralno iz proračuna EU -a, nije posto -
jao razlog da ih se uključi u financijska izvješća 
priložena uz prijedlog zakona. Od Komisije se nije 
zahtijevalo da procjenjuje ili prati nacionalne troš -
kove za SIS II.
Komisija je provela sustavnu ponovnu procjenu 
troškova u ključnim točkama projekta kad je to bilo 
opravdano zbog uvođenja novih elemenata i uvijek 
je transparentno obavještavala o proračunskim pita -
njima, kako je određeno odlomkom 70. točkom (b).
72
Komisija potvrđuje da je zaista stekla ključno isku -
stvo iz razvoja opsežnih informacijskih sustava koje 
je već primijenila, posebno u dizajnu paketa mjera 
za pametne granice. Međutim, za taj se projekt 
mora smatrati da je projekt svoje vrste zbog razloga 
navedenih u prethodnim odlomcima.
1. preporuka
Komisija može prihvatiti tu preporuku koja odražava 
njezine sustave upravljanja informacijskom tehno -
logijom koji su uspostavljeni 2010. Točnije, tijekom 
analize projekata povezanih s informacijskom 
tehnologijom koje je proveo Odbor za upravljanje 
projektima informacijskih sustava (osnovan krajem 
2010)., ta su razmatranja pomno ispitana. Provodi 
se savjetovanje i s glavnom upravom nadležnom 
za informacijsku tehnologiju (Glavna uprava za 
informatiku) na razini faze procjene utjecaja kad 
nova inicijativa Komisije sadržava element povezan 
s informacijskom tehnologijom.70 (g)
Komisija može samo izraziti žaljenje što općenito 
mnogi dionici nisu uvažili dogovor o donošenju 
odluka koji je vrijedio za projekt SIS II.
Složena struktura upravljanja bila je izvor poteškoća 
pri upravljanju projektom.
70 (h)
Tijekom projekta SIS II Komisija je u potpunosti pra -
tila pravila Financijske uredbe i pregovarala u najbo -
ljem interesu proračuna Unije.
71
Komisija podsjeća da su države članice sastavile 
poslovnu argumentaciju i provele potrebne pripre -
mne procjene unutar međuvladina okvira. Vijeće 
je svoju odluku o izradi sustava SIS II donijelo na 
temelju studije izvedivosti provedene 1998. i niza 
savjetovanja među državama članica koja su dose -
gnula vrhunac švedsko -belgijskom inicijativom koja 
je bila temelj za prvu pravnu osnovu sustava SIS II.
Komisija nije bila nadležna za pravno osporavanje ili 
reviziju zakonodavnih akata koji potječu od Vijeća. 
Jedina je obveza Komisije bila provedba odluke 
Vijeća. Potrebno je podsjetiti i da je Vijeće u više 
navrata ponovilo da je puštanje u rad sustava SIS II 
apsolutni prioritet.
Nakon što je Komisiji povjeren razvoj sustava SIS II, 
ona je pokrenula studiju izvedivosti kako bi proci -
jenila poslovne potrebe koje bi trebao ispunjavati 
novi sustav, tehničke odabire i njihov utjecaj, vre -
menski slijed i proračun projekta te rizike i ograniče -
nja povezana s razvojem.
Odgovori Komisije 57
4. preporuka
Komisija može prihvatiti tu preporuku koja odražava 
njezine sustave upravljanja informacijskom tehno -
logijom koji su uspostavljeni 2010. Komisija prati 
metodologiju upravljanja projektima PM2 i proizvo -
dima projekta već su omogućeni unosi alternativ -
nih opcija, procjena troškova, sredstava itd. Za sve 
projekte s ukupnim troškom vlasništva većim od 
500 000 EUR (tijekom pet godina) mora se podni -
jeti poslovna argumentacija/strateški dokument 
Odboru za upravljanje projektima informacijskih 
sustava i o njima izvješćivati svake godine.
5. preporuka
Komisija može prihvatiti tu preporuku koja odra -
žava njezine sustave upravljanja informacijskom 
tehnologijom koji su uspostavljeni 2010. Istina je 
da proizvodi projekta PM2 već uključuju četiri vrste 
unosa koje upravitelji projekata mogu upotreblja -
vati: unos rizika, unos problema, unos odluke i unos 
promjene. Nadalje, dokumenti svakog projekta 
(poslovna argumentacija, strateški dokument, 
izvješća o napretku) dostupni su preko središnjeg 
sustava pod nazivom GOVIS.
6. preporuka
Komisija može prihvatiti tu preporuku koja odražava 
njezine sustave upravljanja informacijskom tehno -
logijom koji su uspostavljeni 2010. To se odražava 
u pristupu „domena” koji se primjenjuje u procesu 
racionalizacije informacijske tehnologije od 2010. 
Sustavi su raspoređeni u skupine prema poslovnim 
domenama („upravljanje bespovratnim sredstvima”, 
„financijsko upravljanje”, „javna nabava” itd.). Tre -
nutačno postoji 19 domena, a svaku vodi voditelj 
domene koji je odgovoran za usklađenost i raciona -
lizaciju u svojoj domeni. Novi sustavi trebaju dobiti 
odobrenje voditelja domene prije njihova razvoja, 
čime se osigurava usklađenost tih sustava sa stra -
tegijom domene i njihova dosljednost s postojećim 
sustavima.2. preporuka
Komisija može prihvatiti tu preporuku koja odražava 
njezine sustave upravljanja informacijskom tehno -
logijom koji su uspostavljeni 2010. Proces raciona -
lizacije informacijske tehnologije koji je u Komisiji 
pokrenut 2010. već uključuje sve projekte povezane 
s informacijskom tehnologijom kojima upravlja 
Komisija, neovisno o izvoru njihova financiranja. 
U Komunikaciji SEC(2011) 1500 podsjeća se da „ uz 
Projekt konsolidacije infrastrukture, u koji će biti uklju ‑
čene sve službe, svi informacijski sustavi  Komisije, 
uključujući urede i izvršne agencije, koji se financiraju 
iz operativnih i administrativnih proračuna  podli ‑
ježu procesu racionalizacije ”.
U pogledu opsežnih projekata povezanih s informa -
cijskom tehnologijom koji pripadaju Komisiji, meha -
nizmima upravljanja koji su uspostavljeni 2010. 
osigurava se da te projekte pomno ispituje ne samo 
Glavna uprava za informatiku, nego i Odbor za 
upravljanje projektima informacijskih sustava, čiji su 
članovi ne samo ostale horizontalne glavne uprave, 
nego i pet glavnih uprava koje predstavljaju razli -
čite vrste politika.  Točnije, domenu „transeuropskih 
sustava” (vidi i odgovor na 6. preporuku) nadgleda 
Viši odbor za informacijsku tehnologiju.
3. preporuka
Komisija može prihvatiti tu preporuku koja odražava 
njezine sustave upravljanja informacijskom tehno -
logijom koji su uspostavljeni 2010. Prije početka 
projekta glavne uprave imaju obvezu u skladu s pra -
vilima o upravljanju informacijskom tehnologijom 
koja su stupila na snagu 2010. podnijeti poslovnu 
argumentaciju ili strateški dokument Odboru za 
upravljanje projektima informacijskih sustava 
u kojima je detaljno opisan, među ostalim, ustroj 
strukture upravljanja projektom. Taj odbor posebnu 
pozornost posvećuje odgovarajućoj uključenosti 
korisnika u upravljanje projektom. Nadalje, o svim 
je projektima potrebno godišnje izvješćivati Odbor, 
čime se osigurava temeljito praćenje obavljenog 
rada i mogućih odstupanja od početnog opsega 
posla, vremenskog rasporeda i proračuna.
Odgovori Komisije 58
7. preporuka
Komisija može prihvatiti tu preporuku koja odražava 
njezine sustave upravljanja informacijskom tehno -
logijom koji su uspostavljeni 2010. Službe Komisije 
upravo rade na definiciji korporativne arhitek -
ture koja se temelji na cjelovitom skupu ponovno 
upotrebljivih modula. Nekoliko takvih modula već 
je utvrđeno te je, kad postanu dostupni, njihova 
upotreba obvezna za nove sustave ili sustave koje 
se revidira u velikoj mjeri. Trenutačno se utvrđuju 
potrebni moduli koji nedostaju. Glavna uprava za 
informatiku nedavno je uspostavila Ured za arhitek -
turu. U okviru programa ISA i, odnedavno, inicijative 
za Instrument za povezivanje Europe isto se tako 
preporučuje povećana upotreba transverzalnih 
zajedničkih službi kako bi se obuhvatile općenite 
potrebe (npr. siguran prijenos, elektronički potpisi, 
semantički alati)
8. preporuka
Komisija može prihvatiti tu preporuku. Iskustva 
stečena iz revizije Suda podijelit će se s ostalim 
glavnim upravama i na tehničkoj razini i na razini 
upravljanja, te preko odgovarajućih mreža dostaviti 
relevantnim agencijama.
Utjecaj sustava SIS II ocijenit će se u 2016. 
(tri godine nakon što je SIS II pušten u rad) kako 
zahtijeva pravna osnova (članak 50. stavci 4. i 5. 
Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i članak 66. stavci 4. i 5. 
Odluke 2007/533/PUP). 
KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU- a
Besplatne publikacije:
•  jedan primjerak:  
u knjižari EU-a ( http://bookshop.europa.eu );
•  više od jednog primjerka ili posteri/karte:  
u predstavništvima Europske unije ( http://ec.europa.eu/represent_en.htm ), 
kod delegacija u zemljama koje nisu članice EU-a ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_en.htm ), 
kontaktiranjem službe Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_en.htm ) 
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatan poziv bilo gdje iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (mada neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
• u knjižari EU-a ( http://bookshop.europa.eu ).
Pretplate koje se plaćaju:
•  kod jednog od prodajnih predstavnika Ureda za publikacije Europske unije 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_en.htm ). 
QJ-AB-14-003-HR-C ISSN 2315-0548
Schengenski informacijski sustav sadrži informacije 
o osobama i imovini koje koriste granična policija 
i policija u schengenskom području. U ovom je 
izvješću Europski revizorski sud ispitao Komisijino 
upravljanje projektom kojemu je cilj bio razviti novu, 
drugu generaciju Schengenskog informacijskog 
sustava (SIS II). U njemu je objašnjeno zašto je sustav 
isporučen šest godina kasnije nego što je planirano 
i s troškovima osam puta većim od onih 
procijenjenih početnim proračunom.
EUROPSKI
REVIZORSKI
SUD