KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU I REVIZORSKOM SUDU

Godišnja računovodstvena dokumentacija Europskog razvojnog fonda 2019.

(2020/C 387/01)

SADRŽAJ

POTVRDA RAČUNOVODSTVENE DOKUMENTACIJE 2

IZVRŠENJE I RAČUNOVODSTVENO EVIDENTIRANJE SREDSTAVA ERF-a 3

SREDSTVA KOJIMA UPRAVLJA EUROPSKA KOMISIJA 6

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI ERF-a 8

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI SKRBNIČKIH FONDOVA EU-a KONSOLIDIRANIH U ERF 44

KONSOLIDIRANI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI ERF-a I SKRBNIČKIH FONDOVA EU-a 58

IZVJEŠTAJ ERF-a O FINANCIJSKOM IZVRŠENJU 63

GODIŠNJI IZVJEŠTAJ O IZVRŠENJU – SREDSTVA KOJIMA UPRAVLJA EUROPSKA INVESTICIJSKA BANKA 95

POTVRDA RAČUNOVODSTVENE DOKUMENTACIJE

Godišnja računovodstvena dokumentacija Europskog razvojnog fonda za 2019. sastavljena je u skladu s glavom X. Financijske uredbe koja se primjenjuje na 11. Europski razvojni fond i računovodstvenim načelima, pravilima i metodama navedenima u bilješkama uz financijske izvještaje.

Potvrđujem svoju dogovornost za sastavljanje i prezentiranje godišnje računovodstvene dokumentacije Europskog razvojnog fonda u skladu s člankom 18. financijske uredbe koja se primjenjuje na 11. Europski razvojni fond.

Dužnosnik za ovjeravanje i EIB dostavili su mi sve informacije potrebne za sastavljanje računovodstvene dokumentacije u kojoj su prikazani imovina i obveze Europskog razvojnog fonda i izvršenje proračuna, i potvrdili su njihovu pouzdanost.

Ovime potvrđujem da na temelju navedenih informacija i provjera koje sam smatrala potrebnima za potpisivanje računovodstvene dokumentacije imam odgovarajuće jamstvo da prikazuje istinitu i vjernu sliku financijskog stanja Europskog razvojnog fonda u svim značajnim aspektima.

Rosa ALDEA BUSQUETS Računovodstvena službenica 16. lipnja 2020.

IZVRŠENJE I RAČUNOVODSTVENO EVIDENTIRANJE SREDSTAVA ERF-a

1. KONTEKST

Europska unija (dalje u tekstu: „EU”) surađuje s brojnim zemljama u razvoju. Glavni je cilj suradnje promicanje gospodarskog, društvenog i okolišnog razvoja s posebnim naglaskom na dugoročnom smanjenju i iskorjenjivanju siromaštva pružanjem razvojne i tehničke pomoći zemljama korisnicama. EU radi ostvarenja tog cilja zajedno s partnerskim zemljama izrađuje strategije suradnje i mobilizira financijska sredstva za njihovu provedbu. Ta sredstva EU-a namijenjena razvojnoj suradnji dolaze iz triju izvora:

— proračuna EU-a,

— Europskog razvojnog fonda,

— Europske investicijske banke.

Europski razvojni fond (dalje u tekstu: „ERF”) glavni je instrument za pružanje pomoći EU-a za razvojnu suradnju afričkim, karipskim i pacifičkim državama (dalje u tekstu: „države AKP-a”) te prekomorskim zemljama i područjima.

ERF se ne financira iz proračuna EU-a. Uspostavljen je unutarnjim sporazumom predstavnika država članica koji zasjedaju u okviru Vijeća, a njime upravlja poseban odbor. Europska komisija (dalje u tekstu: „Komisija”) nadležna je za financijsko izvršenje aktivnosti koje se financiraju sredstvima ERF-a. Europska investicijska banka (dalje u tekstu: „EIB”) upravlja Investicijskim instrumentom.

U razdoblju 2014.–2020. pomoć koja se državama AKP-a i prekomorskim zemljama i područjima dodjeljuje na temelju geografskog kriterija i dalje će se financirati uglavnom iz ERF-a. Svaki ERF obično se sklapa na razdoblje od oko pet godina i uređen je financijskom uredbom koja se na njega primjenjuje i kojom se propisuje izrada financijskih izvještaja za svaki pojedinačni ERF. U skladu s tim, financijski izvještaji za dijelove kojima upravlja Komisija izrađuju se zasebno za svaki ERF. Ti financijski izvještaji prikazuju se i objedinjeno kako bi se dobila ukupna slika financijskog stanja sredstava za koja je nadležna Komisija.

Unutarnji sporazum o uspostavi 11. ERF-a potpisale su države članice sudionice, koje su se sastale u okviru Vijeća, u lipnju 2013. (1). Sporazum je stupio na snagu 1. ožujka 2015.

Vijeće je u 2018. donijelo financijsku uredbu koja se primjenjuje na 11. ERF (2). Njome je izvan snage stavljena uredba koja je bila na snazi i ona se primjenjuje na operacije koje se financiraju iz prethodnih ERF-ova ne dovodeći u pitanje postojeće pravne obveze. Ova se Uredba ne primjenjuje na instrument pomoći ulaganju iz prethodnih ERF-ova.

U okviru Sporazuma o partnerstvu između AKP-a i EU-a uspostavljen je Investicijski instrument kojim upravlja EIB i koji se upotrebljava za potporu razvoju privatnog sektora u državama AKP-a uglavnom, ali ne isključivo, financiranjem privatnih ulaganja. Instrument je osmišljen kao obnovljivi fond, tako da se otplata zajmova može reinvestirati u druge operacije, zbog čega je to samoobnavljajući i financijski neovisan instrument. Budući da njime ne upravlja Komisija, instrument za pomoć ulaganju ne konsolidira se u prvom dijelu godišnje računovodstvene dokumentacije – financijskim izvještajima ERF-a i povezanom izvještaju o financijskom izvršenju. Financijski izvještaji o instrumentu za pomoć ulaganju uvršteni su kao zaseban dio godišnje računovodstvene dokumentacije (dio II.) kako bi se dobila cjelovita slika o razvojnoj pomoći u okviru ERF-a.

2. KAKO SE FINANCIRA ERF?

Na zasjedanju Europskog vijeća 2. prosinca 2013. donesen je višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020. U tom je kontekstu odlučeno da se geografska suradnja s državama AKP-a neće uključiti u proračun EU-a, nego će se i dalje financirati iz postojećeg međuvladina ERF-a.

Proračun EU-a donosi se za razdoblje od jedne godine te se rashodi i prihodi, u skladu s proračunskim načelom jedne godine, planiraju i odobravaju za jednu godinu. Za razliku od proračuna EU-a, ERF je višegodišnji fond. Za svaki ERF utvrđuje se ukupni fond sredstava za provedbu razvojne suradnje, obično tijekom petogodišnjeg razdoblja. Budući da se dodjeljuju za razdoblje od nekoliko godina, dodijeljena sredstva mogu se iskoristiti tijekom razdoblja djelovanja ERF-a. Nepostojanje načela jedne proračunske godine vidljivo je u proračunskom izvješćivanju, u kojem se izvršenje proračuna ERF-ova iskazuje u odnosu na ukupna sredstva.

Sredstva ERF-a čine ad hoc doprinosi država članica EU-a. Predstavnici država članica sastaju se približno svakih pet godina na međuvladinoj razini kako bi donijeli odluku o ukupnom iznosu sredstava koja će se dodijeliti fondu i nadzirali njegovo izvršenje. Nakon toga Komisija upravlja fondom u skladu s politikom Unije o razvojnoj suradnji. Budući da imaju vlastite razvojne politike i politike pomoći, koje se provode paralelno s politikom Unije, države članice svoje politike moraju usklađivati s EU-om kako bi se osigurala njihova komplementarnost.

Uz navedene doprinose države članice mogu sklopiti i sporazume o sufinanciranju ili uplatiti dobrovoljne financijske doprinose u ERF.

3. IZVJEŠĆIVANJE NA KRAJU GODINE

3.1. GODIŠNJA RAČUNOVODSTVENA DOKUMENTACIJA

U skladu s člankom 18. stavkom 3. Financijske uredbe o ERF-u na financijske izvještaje ERF-a primjenjuju se pravila o računovodstvu nastanka poslovnog događaja koja se temelje na Međunarodnim računovodstvenim standardima za javni sektor (MRSJS). Ta računovodstvena pravila, koja donosi računovodstveni službenik Komisije, primjenjuju sve institucije i tijela EU-a kako bi se primjenom ujednačenih pravila obračuna, vrednovanja i prezentiranja računa uskladio postupak sastavljanja financijskih izvještaja. Ta računovodstvena pravila EU-a primjenjuju se i na ERF vodeći računa o posebnoj prirodi njegovih aktivnosti.

Priprema godišnje računovodstvene dokumentacije ERF-a povjerena je računovodstvenom službeniku Komisije, koji je i računovodstveni službenik ERF-a. On osigurava da godišnja računovodstvena dokumentacija ERF-a prikazuje istinitu i vjernu sliku financijskog stanja ERF-a.

Godišnja računovodstvena dokumentacija sadržava sljedeće:

Dio I.: Sredstva kojima upravlja Komisija

(i) Financijski izvještaji i bilješke ERF-a (ii) Financijski izvještaji skrbničkih fondova EU-a konsolidiranih u ERF (iii) Konsolidirani financijski izvještaji ERF-a i skrbničkih fondova EU-a (iv) Izvještaj o financijskom izvršenju ERF-a

Dio II.: Godišnje izvješće o izvršenju – sredstva kojima upravlja EIB

(i) Financijski izvještaji o instrumentu pomoći ulaganju

Dio „Financijski izvještaji skrbničkih fondova EU-a konsolidiranih u ERF” obuhvaća financijske izvještaje dvaju skrbničkih fondova osnovanih u okviru ERF-a: skrbničkog fonda EU-a Bêkou (vidjeti odjeljak „Financijski izvještaji skrbničkog fonda EU-a Bêkou”) i skrbničkog fonda EU-a za Afriku (vidjeti odjeljak „Financijski izvještaji skrbničkog fonda EU-a za Afriku”). Za pripremu pojedinačnih financijskih izvještaja skrbničkih fondova odgovoran je računovodstveni službenik Komisije, a vanjsku reviziju tih izvještaja provodi privatni revizor. Iznosi za skrbničke fondove uvršteni u ovu godišnju računovodstvenu dokumentaciju privremeni su.

Komisija mora najkasnije 31. srpnja godine nakon datuma bilance donijeti godišnju računovodstvenu dokumentaciju ERF-a i podnijeti je Europskom Parlamentu i Vijeću radi davanja razrješnice.

4. REVIZIJA I RAZRJEŠNICA

4.1. REVIZIJA

Reviziju godišnje računovodstvene dokumentacije ERF-a obavlja vanjski revizor, Europski revizorski sud, koji sastavlja godišnje izvješće za Europski parlament i Vijeće.

4.2. RAZRJEŠNICA

Razrješnica je završna kontrola financijskog izvršenja ERF-a za određenu financijsku godinu. Nakon revizije i finalizacije godišnje računovodstvene dokumentacije Vijeće daje preporuku, a Europski parlament zatim odlučuje hoće li Komisiji dati razrješnicu za financijsko izvršenje sredstava ERF-a za određenu financijsku godinu. Ta se odluka temelji na pregledu računovodstvene dokumentacije i godišnjeg izvješća Revizorskog suda (koje sadržava službenu izjavu o jamstvu) te odgovorima Komisije na pitanja i zahtjeve za dodatne informacije koje je uputilo tijelo nadležno za davanje razrješnice.

SREDSTVA KOJIMA UPRAVLJA EUROPSKA KOMISIJA

SADRŽAJ

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI ERF-a 8

BILANCA ERF-a 9

IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU ERF-a 10

IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU ERF-a 11

IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE 12

BILANCA PO ERF-u 13

IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU PO ERF-u 15

IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE 16

BILJEŠKE UZ FINANCIJSKE IZVJEŠTAJE ERF-a 19

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI SKRBNIČKIH FONDOVA EU-a KONSOLIDIRANIH U ERF 44

PRIVREMENI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI SKRBNIČKOG FONDA BÊKOU ZA 2019. 45

PRIVREMENI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI SKRBNIČKOG FONDA EU-a ZA AFRIKU ZA 2019. 51

KONSOLIDIRANI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI ERF-a I SKRBNIČKIH FONDOVA EU-a 58

KONSOLIDIRANA BILANCA 59

KONSOLIDIRANI IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU 60

KONSOLIDIRANI IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU 61

IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA U NETO IMOVINI 62

IZVJEŠTAJ ERF-a O FINANCIJSKOM IZVRŠENJU 63

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI ERF-a (3)

BILANCA ERF-a

u milijunima EUR Bilješka 31.12.2019. 31.12.2018. DUGOTRAJNA IMOVINA Financijska imovina 2.1 36 — Pretfinanciranje 2.2 910 887 Doprinosi skrbničkim fondovima 2.3 266 201 1 213 1 088 KRATKOTRAJNA IMOVINA Pretfinanciranje 2.2 1 288 1 448 Potraživanja od razmjenskih transakcijama i naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija 2.4 123 138 Novac i novčani ekvivalenti 2.5 1 179 387 2 590 1 973 UKUPNA IMOVINA 3 803 3 061 DUGOROČNE OBVEZE Financijske obveze 2.6 (19) (18) (19) (18) KRATKOROČNE OBVEZE Obveze 2.7 (516) (241) Unaprijed obračunati troškovi i odgođeni prihodi 2.8 (1 319 ) (1 281 ) (1 835 ) (1 523 ) UKUPNE OBVEZE (1 854 ) (1 540 ) NETO IMOVINA 1 948 1 521 SREDSTVA I PRIČUVE Revalorizacijska pričuva 2.9 (2) — Upisani kapital fonda – aktivni ERF-ovi 2.10 54 809 50 423 Upisani kapital fonda prenesen iz zaključenih ERF-ova 2.10 2 252 2 252 Poslovni rezultat prenesen iz prethodnih godina (51 155 ) (47 037 ) Poslovni rezultat godine (3 956 ) (4 118 ) NETO IMOVINA 1 948 1 521





IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU ERF-a

u milijunima EUR Bilješka 2019. 2018. PRIHODI Prihodi od nerazmjenskih transakcija 3.1 Aktivnosti povrata 28 4 28 4 Prihodi od razmjenskih transakcija 3.2 Financijski prihodi 7 10 Ostali prihodi 39 46 46 57 Ukupni prihodi 74 60 RASHODI Instrumenti pomoći 3.3 (3 755 ) (4 054 ) Rashodi za sufinanciranje 3.4 (14) 17 Financijski troškovi 3.5 (1) 7 Ostali rashodi 3.6 (260) (148) Ukupni rashodi (4 030 ) (4 178 ) POSLOVNI REZULTAT GODINE (3 956 ) (4 118 )





IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU ERF-a

u milijunima EUR Bilješka 2019. 2018. Poslovni rezultat godine (3 956 ) (4 118 ) Poslovanje Povećanje kapitala – doprinosi (neto) 4 385 4 250 (Povećanje)/smanjenje doprinosa skrbničkim fondovima (65) (38) (Povećanje)/smanjenje pretfinanciranja 136 (235) (Povećanje)/smanjenje potraživanja od razmjenskih transakcija i naplativih sredstava od nerazmjenskih transakcija 15 (46) Povećanje/(smanjenje) rezervacija — (4) Povećanje/(smanjenje) financijskih obveza 2 3 Povećanje/(smanjenje) obveza 275 (322) Povećanje/(smanjenje) unaprijed obračunatih troškova i odgođenog prihoda 37 548 Ostala nenovčana kretanja (2) — Investicijske aktivnosti (Povećanje)/smanjenje financijske imovine raspoložive za prodaju (36) — NETO NOVČANI TOK 792 40 Neto povećanje/(smanjenje) novca i novčanih ekvivalenata 792 40 Novac i novčani ekvivalenti na početku godine 2.5 387 347 Novac i novčani ekvivalenti na kraju godine 2.5 1 179 387





IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE

u milijunima EUR Kapital fonda – aktivni ERF-ovi (A) Neupisana sredstva – aktivni ERF-ovi (B) Upisani kapital fonda – aktivni ERF-ovi (C) = (A) – (B) Kumulativne pričuve (D) Upisani kapital fonda prenesen iz zaključenih ERF-ova (E) Revalorizacijska pričuva (F) Ukupna neto imovina (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31.12.2017. 73 264 27 090 46 173 (47 037 ) 2 252 — 1 389 Povećanje kapitala – doprinosi — (4 250 ) 4 250 — — 4 250 Poslovni rezultat godine — — — (4 118 ) — (4 118 ) STANJE NA DAN 31.12.2018. 73 264 22 840 50 423 (51 155 ) 2 252 — 1 521 Promjene fer vrijednosti (2) (2) Povećanje kapitala – doprinosi — (4 385 ) 4 385 — — 4 385 Poslovni rezultat godine — — — (3 956 ) — (3 956 ) STANJE NA DAN 31.12.2019. 73 264 18 455 54 809 (55 111 ) 2 252 (2) 1 948





BILANCA PO ERF-u

u milijunima EUR 31.12.2019. 31.12.2018. Bilješka 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Ukupno 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Ukupno DUGOTRAJNA IMOVINA Financijska imovina 2.1 — — — 36 36 — — — — — Pretfinanciranje 2.2 — 6 325 580 910 — 23 520 344 887 Doprinosi skrbničkim fondovima 2.3 — — — 266 266 — — — 201 201 — 6 325 882 1 213 — 23 520 546 1 088 KRATKOTRAJNA IMOVINA Pretfinanciranje 2.2 0 26 441 821 1 288 0 19 445 984 1 448 Potraživanja od razmjenskih transakcijama i naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija 2.4 183 121 2 201 (2 382 ) 123 183 176 2 457 (2 679 ) 138 Dugovanja i potraživanja unutar ERF-a 182 53 2 160 (2 395 ) (0) 183 111 2 421 (2 715 ) (0) Novac i novčani ekvivalenti 2.5 — — — 1 179 1 179 — — — 387 387 365 201 4 801 (2 777 ) 2 590 367 306 5 323 (4 023 ) 1 973 UKUPNA IMOVINA 365 207 5 127 (1 896 ) 3 803 367 329 5 843 (3 477 ) 3 061 DUGOROČNE OBVEZE Financijske obveze 2.6 — — (1) (18) (19) — — (1) (16) (18) — — (1) (18) (19) — — (1) (16) (18) KRATKOROČNE OBVEZE Obveze 2.7 — (5) (108) (404) (516) (0) (6) (125) (111) (241) Unaprijed obračunati troškovi i odgođeni prihodi 2.8 — (96) (240) (983) (1 319 ) (0) (83) (358) (840) (1 281 ) — (101) (348) (1 386 ) (1 835 ) (0) (89) (482) (951) (1 522 ) UKUPNE OBVEZE — (101) (349) (1 405 ) (1 854 ) (0) (89) (484) (967) (1 540 ) NETO IMOVINA 365 106 4 778 (3 300 ) 1 948 366 240 5 359 (4 444 ) 1 521 Revalorizacijske pričuve 2.9 — — — (2) (2) — — — — — Upisani kapital fonda – aktivni ERF-ovi 2.10 12 164 10 758 20 960 10 927 54 809 12 164 10 773 20 960 6 527 50 423 Upisani kapital fonda prenesen iz zaključenih ERF-ova 2.10 627 1 625 — — 2 252 627 1 625 — — 2 252 Prijenosi upisanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova 2.10 (2 510 ) 2 109 265 136 — (2 509 ) 2 137 55 317 — Poslovni rezultat prenesen iz prethodnih godina (10 098 ) (14 406 ) (18 077 ) (8 573 ) (51 155 ) (10 098 ) (14 352 ) (17 078 ) (5 508 ) (47 037 ) Poslovni rezultat godine (0) (34) (529) (3 393 ) (3 956 ) 0 (53) (1 000 ) (3 065 ) (4 118 ) NETO IMOVINA 183 53 2 618 (905) 1 948 184 129 2 938 (1 729 ) 1 521





IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU PO ERF-u

u milijunima EUR 2019. 2018. Bilješka 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Ukupno 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Ukupno PRIHODI Prihodi od nerazmjenskih transakcija 3.1 Aktivnosti povrata 0 — 18 10 28 0 3 (3) 4 4 0 0 18 10 28 0 3 (3) 4 4 Prihodi od razmjenskih transakcija 3.2 Financijski prihodi (0) — 3 4 7 0 2 8 1 10 Ostali prihodi 1 6 21 12 39 1 6 27 12 46 1 6 24 16 46 1 8 35 13 57 Ukupni prihodi 1 6 42 26 74 1 11 32 17 60 RASHODI Instrumenti pomoći 3.3 (0) (35) (579) (3 141 ) (3 755 ) 0 (59) (984) (3 012 ) (4 054 ) Rashodi za sufinanciranje 3.4 — — (9) (5) (14) — — 18 (1) 17 Financijski troškovi 3.5 (0) 2 (2) (1) (1) 0 1 5 1 7 Ostali rashodi 3.6 (1) (8) 20 (272) (260) (1) (7) (71) (70) (148) Ukupni rashodi (1) (40) (571) (3 418 ) (4 030 ) (0) (64) (1 031 ) (3 082 ) (4 178 ) POSLOVNI REZULTAT GODINE (0) (34) (529) (3 393 ) (3 956 ) 0 (53) (1 000 ) (3 065 ) (4 118 )

IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE

u milijunima EUR Osmi ERF Kapital fonda – aktivni ERF-ovi (A) Neupisana sredstva – aktivni ERF-ovi (B) Upisani kapital fonda – aktivni ERF-ovi (C) = (A) – (B) Kumulativne pričuve (D) Upisani kapital fonda prenesen iz zaključenih ERF-ova (E) Prijenosi upisanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova (F) Ukupna neto imovina (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31.12.2017. 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 503 ) 190 Prijenosi u 10. ERF i iz 10. ERF-a — (7) (7) STANJE NA DAN 31.12.2018. 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 509 ) 183 Prijenosi u 10. ERF i iz 10. ERF-a — (1) (1) STANJE NA DAN 31.12.2019. 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 510 ) 183





u milijunima EUR Deveti ERF Kapital fonda – aktivni ERF-ovi (A) Neupisana sredstva – aktivni ERF-ovi (B) Upisani kapital fonda – aktivni ERF-ovi (C) = (A) – (B) Kumulativne pričuve (D) Upisani kapital fonda prenesen iz zaključenih ERF-ova (E) Prijenosi upisanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova (F) Ukupna neto imovina (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31.12.2017. 10 773 — 10 773 (14 352 ) 1 625 2 177 222 Prijenosi u 10. ERF i iz 10. ERF-a — (40) (40) Poslovni rezultat godine — (53) (53) STANJE NA DAN 31.12.2018. 10 773 — 10 773 (14 406 ) 1 625 2 137 129 Povećanje kapitala – doprinosi 15 (15) (15) Prijenosi u 10. ERF i iz 10. ERF-a — (27) (27) Poslovni rezultat godine — (34) — (34) STANJE NA DAN 31.12.2019. 10 773 15 10 758 (14 440 ) 1 625 2 109 53





u milijunima EUR 10. ERF Kapital fonda – aktivni ERF-ovi (A) Neupisana sredstva – aktivni ERF-ovi (B) Upisani kapital fonda – aktivni ERF-ovi (C) = (A) – (B) Kumulativne pričuve (D) Upisani kapital fonda prenesen iz zaključenih ERF-ova (E) Prijenosi upisanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova (F) Ukupna neto imovina (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31.12.2017. 20 960 0 20 960 (17 078 ) — 120 4 003 Prijenosi u osmi i deveti ERF i iz osmog i devetog ERF-a — 47 47 Prijenosi u 11. ERF i iz 11. ERF-a — (112) (112) Poslovni rezultat godine — (1 000 ) (1 000 ) STANJE NA DAN 31.12.2018. 20 960 0 20 960 (18 077 ) — 55 2 938 Prijenosi u osmi i deveti ERF i iz osmog i devetog ERF-a — 28 28 Prijenosi u 11. ERF i iz 11. ERF-a — 181 181 Poslovni rezultat godine — (529) — (529) STANJE NA DAN 31.12.2019. 20 960 — 20 960 (18 606 ) — 265 2 618





u milijunima EUR 11. ERF Kapital fonda – aktivni ERF-ovi (A) Neupisana sredstva – aktivni ERF-ovi (B) Upisani kapital fonda – aktivni ERF-ovi (C)=(A)–(B) Kumulativne pričuve (D) Upisani kapital fonda prenesen iz zaključenih ERF-ova (E) Prijenosi upisanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova (F) Revalorizacijska pričuva (G) Ukupna neto imovina (C)+(D)+(E)+(F)+(G) STANJE NA DAN 31.12.2017. 29 367 27 090 2 277 (5 508 ) — 206 — (3 025 ) Povećanje kapitala – doprinosi (4 250 ) 4 250 — 4 250 Prijenosi u osmi, deveti i 10. ERF i iz osmog, devetog i 10. ERF-a — — 112 112 Poslovni rezultat godine — (3 065 ) — (3 065 ) STANJE NA DAN 31.12.2018. 29 367 22 840 6 527 (8 573 ) — 317 — (1 729 ) Promjene fer vrijednosti (2) (2) Povećanje kapitala – doprinosi (4 400 ) 4 400 (181) 4 219 Poslovni rezultat godine — (3 393 ) — (3 393 ) STANJE NA DAN 31.12.2019. 29 367 18 440 10 927 (11 966 ) — 136 (2) (905)

BILJEŠKE UZ FINANCIJSKE IZVJEŠTAJE ERF-a (4)

1. ZNAČAJNE RAČUNOVODSTVENE POLITIKE

1.1. RAČUNOVODSTVENA NAČELA

Svrha je financijskih izvještaja pružiti informacije o financijskom položaju, uspješnosti i novčanim tokovima subjekta koje su korisne širem krugu korisnika.

Opće pretpostavke (ili računovodstvena načela) koje treba slijediti u sastavljanju financijskih izvještaja utvrđene su računovodstvenim pravilom EU-a br. 1 „Financijski izvještaji” i opisane u MRSJS-u 1: vjerno prikazivanje, načelo nastanka poslovnog događaja, načelo trajnosti poslovanja, dosljedno prikazivanje, značaj, zbirni prikaz, prijeboj i usporedne informacije. Kvalitativne su značajke financijskog izvještavanja relevantnost, vjerodostojnost (pouzdanost), razumljivost, pravovremenost, usporedivost i provjerljivost.

1.2. OSNOVA ZA SASTAVLJANJE IZVJEŠTAJA

1.2.1. Izvještajno razdoblje

Financijski izvještaji prezentiraju se jedanput godišnje. Računovodstvena godina počinje 1. siječnja i završava 31. prosinca.

1.2.2. Valuta i osnova za konverziju

Godišnja računovodstvena dokumentacija iskazuje se u tisućama eura jer je euro funkcionalna valuta EU-a. Transakcije u stranim valutama preračunavaju se u eure na temelju deviznih tečajeva koji se primjenjuju na dan transakcije. Dobit i gubici od tečajnih razlika koji su rezultat zaključenja transakcija u stranoj valuti i preračunavanja tečajeva na kraju godine koji se primjenjuju na monetarnu imovinu i obveze iskazane u stranim valutama, priznaju se u izvještaju o financijskom rezultatu. Drugačije metode konverzije primjenjuju se na imovinu, postrojenja i opremu te nematerijalnu imovinu, za koje se zadržava vrijednost u eurima na dan njihove kupnje.

Salda novčane imovine i obveza na kraju godine iskazana u stranim valutama preračunavaju se u eure na temelju deviznih tečajeva Europske središnje banke (ECB-a) koji se primjenjuju 31. prosinca.

Devizni tečajevi eura

Valuta 31.12.2019. 31.12.2018. Valuta 31.12.2019. 31.12.2018. BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,2568 4,3014 CZK 25,4080 25,7240 RON 4,783 4,6635 DKK 7,4715 7,4673 SEK 10,4468 10,2548 GBP 0,8508 0,8945 CHF 1,0854 1,1269 HRK 7,4395 7,4125 JPY 121,9400 125,8500 HUF 330,5300 320,9800 USD 1,1234 1,145

1.2.3. Primjena procjena

U skladu s načelima MRSJS-a i općeprihvaćenim računovodstvenim načelima financijski izvještaji obvezno sadržavaju iznose koji se temelje na procjenama i pretpostavkama uprave izrađenima na temelju najpouzdanijih dostupnih podataka. Značajne procjene uključuju, među ostalim: iznose obveza za primanja zaposlenih, unaprijed obračunate i odgođene prihode i troškove, rezervacije, financijski rizik potraživanja, nepredviđenu imovinu i obveze te stupanj umanjenja imovine. Stvarni rezultati mogu se razlikovati od tih procjena.

Odgovarajuće procjene bitan su element sastavljanja financijskih izvještaja i ne umanjuju njihovu pouzdanost. Procjena se može mijenjati ako se promijene okolnosti na kojima se ona temelji ili na temelju novih informacija ili iskustava. Promjena procjene po svojoj se prirodi ne odnosi na prethodna razdoblja i ne smatra se ispravljanjem greške. Učinak promjene računovodstvene procjene priznaje se u višak ili manjak u razdobljima u kojima je uočen.

1.3. BILANCA

1.3.1. Nematerijalna imovina

Nematerijalna imovina utvrdiva je nenovčana imovina bez fizičkog sadržaja. Imovina je utvrdiva ako je odvojiva (tj. moguće ju je odvojiti ili izdvojiti iz subjekta npr. prodajom, prijenosom, licenciranjem, davanjem u najam ili razmjenom, pojedinačno ili zajedno s povezanim ugovorom, utvrdivom imovinom ili obvezom, bez obzira na to namjerava li subjekt to učiniti) ili ako proizlazi iz obvezujućih sporazuma (uključujući ugovorna ili druga zakonska prava, bez obzira na to jesu li ta prava prenosiva ili odvojiva od subjekta ili drugih prava i obveza).

Stečena nematerijalna imovina iskazuje se po povijesnom trošku umanjenom za akumuliranu amortizaciju i gubitke od umanjenja vrijednosti. Interno dobivena nematerijalna imovina kapitalizira se kad se ispune relevantni uvjeti računovodstvenih pravila EU-a i troškovi se odnose samo na fazu razvoja imovine. Troškovi koji se mogu kapitalizirati uključuju sve izravno pripisive troškove nužne za stvaranje, proizvodnju i pripremu imovine da bi bila spremna za rad u skladu s namjerama uprave. Troškovi povezani s istraživačkim aktivnostima, nekapitalizirani troškovi razvoja i troškovi održavanja priznaju se kao rashodi u razdoblju u kojem su nastali.

Nematerijalna imovina se amortizira primjenom linearne metode tijekom njezina predviđenog korisnog vijeka upotrebe (od 3 do 11 godina). Predviđeni korisni vijek upotrebe nematerijalne imovine ovisi o njezinu specifičnom ekonomskom vijeku ili zakonski ugovorenom vijeku upotrebe.

1.3.2. Nekretnine, postrojenja i oprema

Sve nekretnine, postrojenja i oprema obračunavaju se kao povijesni trošak umanjen za akumuliranu amortizaciju i gubitke od umanjenja vrijednosti. Trošak uključuje rashode koji se mogu izravno pripisati stjecanju, izgradnji ili prijenosu imovine. Naknadni troškovi uključuju se u knjigovodstvenu vrijednost imovine ili priznaju kao zasebna imovina, ovisno o slučaju, samo ako je vjerojatno da će buduće ekonomske koristi ili uslužni potencijal povezani s tom stavkom pritjecati u subjekt i da se njezin trošak može pouzdano izmjeriti. Troškovi popravaka i održavanja evidentiraju se u izvještaj o financijskom rezultatu tijekom financijskog razdoblja u kojem su nastali. Zemljište se ne amortizira jer se smatra da ima neodređeni korisni vijek upotrebe. Ne amortizira se ni imovina u izgradnji jer još nije dostupna za upotrebu. Amortizacija ostale imovine izračunava se na temelju linearne metode kako bi se njezin trošak umanjen za ostatak vrijednosti rasporedio tijekom razdoblja korisnog vijeka upotrebe kako slijedi:

Kategorija imovine Stopa amortizacije primjenom linearne metode Zgrade 4 % do 10 % Postrojenja i oprema 10 % do 25 % Namještaj i vozila 10 % do 25 % Računalni hardver 25 % do 33 % Ostalo 10 % do 33 %

Dobici ili gubici od otuđenja određuju se usporedbom prihoda umanjenih za rashode za prodaju s knjigovodstvenom vrijednosti otuđene imovine i uključeni su u izvještaj o financijskom rezultatu.

Najmovi

Najam je sporazum kojim najmodavac tijekom određenog razdoblja najmoprimcu prenosi pravo upotrebe imovine u zamjenu za plaćanje ili niz plaćanja. Najmovi se klasificiraju kao financijski najmovi ili poslovni najmovi.

Financijski najmovi jesu najmovi kojima se najmoprimcu prenose gotovo svi rizici i koristi povezani s vlasništvom. Pri sklapanju financijskog najma u svojstvu najmoprimca imovina stečena na temelju financijskog najma priznaje se kao imovina, a povezane obveze na temelju najma priznaju se kao obveze od početka razdoblja najma. Imovina i obveze priznaju se u iznosima koji odgovaraju fer vrijednosti unajmljene nekretnine ili, ako je ona niža, sadašnjoj vrijednosti minimalnih plaćanja najma, pri čemu se obje vrijednosti utvrđuju na početku najma. Imovina koja se drži u financijskom najmu amortizira se tijekom njezina korisnog vijeka upotrebe ili razdoblja najma, ovisno o tome što je kraće. Minimalna plaćanja najma razdjeljuju se između financijskih troškova (kamate) i smanjenja nepodmirene obveze (glavnica). Financijski se troškovi raspoređuju na svako razdoblje tijekom trajanja najma kako bi se dobila stalna periodična kamatna stopa na preostali saldo obveze, koja se prema potrebi iskazuje kao kratkoročna ili dugoročna. Nepredviđene najamnine priznaju se kao troškovi u razdoblju u kojem su nastale.

Operativni najam jest najam koji nije financijski, tj. najam pri kojem najmodavac zadržava gotovo sve rizike i koristi povezane s vlasništvom nad financijskom imovinom. Pri sklapanju operativnog najma u svojstvu najmoprimca plaćanja operativnog najma priznaju se kao rashod u izvještaju o financijskom rezultatu na linearnoj osnovi tijekom razdoblja najma, pri čemu se ni iznajmljena imovina ni obveza na temelju najma ne iskazuju u izvještaju o financijskom stanju.

1.3.3. Umanjenje vrijednosti nefinancijske imovine

Imovina s neodređenim korisnim vijekom upotrebe ne podliježe amortizaciji već se na godišnjoj osnovi testira za umanjenje vrijednosti. Umanjenje vrijednosti materijalne ili nematerijalne imovine koja se amortizira testira se kad god na izvještajni datum ima naznaka umanjenja vrijednosti imovine. Gubitak od umanjenja priznaje se u iznosu za koji je knjigovodstvena vrijednost imovine veća od njezine nadoknadive vrijednosti (uslužni potencijal). Nadoknadiva vrijednost (uslužni potencijal) jednaka je fer vrijednosti imovine umanjene za troškove prodaje ili njezinoj vrijednosti pri upotrebi, ovisno o tome koji je iznos veći.

Ostatak vrijednosti i korisni vijek upotrebe nematerijalne imovine te nekretnina, postrojenja i opreme revidiraju se i prema potrebi usklađuju barem jednom godišnje. Ako razlozi za umanjenje vrijednosti priznati za prethodne godine više ne vrijede, poništavaju se gubici od umanjenja vrijednosti.

1.3.4. Financijska imovina

Financijska imovina klasificirana je u sljedeće kategorije: „financijska imovina po fer vrijednosti kroz višak ili manjak”, „zajmovi i potraživanja”, „ulaganja koja se drže do dospijeća” i „financijska imovina raspoloživa za prodaju”. Klasifikacija financijskih instrumenata određuje se pri početnom priznavanju i preispituje na svaki datum bilance.

(i) Financijska imovina po fer vrijednosti kroz višak ili manjak

Financijska imovina klasificira se u ovu kategoriju ako je stečena prvenstveno radi prodaje u kratkom roku ili ako je tako odredio subjekt. U toj kategoriji iskazani su i izvedeni instrumenti. Imovina u ovoj kategoriji klasificira se u kratkotrajnu imovinu ako se njezina realizacija očekuje u roku od 12 mjeseci od datuma bilance. Tijekom ove financijske godine subjekt u ovoj kategoriji nije držao ulaganja.

(ii) Zajmovi i potraživanja

Zajmovi i potraživanja neizvedena su financijska imovina s fiksnim ili odredivim plaćanjima koja nije uvrštena na aktivnom tržištu. Nastaju kad subjekt osigura novac, robu ili usluge izravno dužniku bez namjere da trguje potraživanjem. Iskazuju se kao trajna imovina, osim ako dospijevaju u roku od 12 mjeseci od datuma bilance. Zajmovi i potraživanja uključuju oročene depozite s izvornim dospijećem duljim od tri mjeseca.

(iii) Ulaganja koja se drže do dospijeća

Ulaganja koja se drže do dospijeća neizvedena su financijska imovina s fiksnim ili odredivim plaćanjima i fiksnim dospijećima koju subjekt namjerava i može držati do dospijeća. Tijekom ove financijske godine subjekt u ovoj kategoriji nije držao ulaganja.

(iv) Financijska imovina raspoloživa za prodaju

Financijska imovina raspoloživa za prodaju neizvedena je imovina koja se klasificira ili u ovu kategoriju ili ni u jednu drugu kategoriju. Klasificira se kao kratkotrajna ili dugotrajna imovina ovisno o razdoblju u kojem subjekt očekuje da tom imovinom može raspolagati, što je obično do roka dospijeća. Tijekom ove financijske godine subjekt u ovoj kategoriji nije držao ulaganja.

Početno priznavanje i mjerenje

Kupnja i prodaja financijske imovine po fer vrijednosti kroz višak ili manjak, ulaganja koja se drže do dospijeća i financijska imovina raspoloživa za prodaju priznaju se na datum trgovanja, odnosno datum na koji subjekt preuzima obvezu kupnje ili prodaje imovine. Novčani ekvivalenti i zajmovi priznaju se kad se novac položi u financijsku instituciju ili doznači zajmoprimcima. Financijski instrumenti početno se priznaju po fer vrijednosti. Za svu financijsku imovinu koja se ne iskazuje po fer vrijednosti kroz višak ili manjak transakcijski troškovi dodaju se fer vrijednosti pri početnom priznavanju.

Financijski instrumenti prestaju se priznavati kad prava na primitak novčanih tokova iz ulaganja isteknu ili subjekt prenese gotovo sve rizike i koristi od vlasništva drugoj strani.

Naknadna mjerenja

Financijska imovina po fer vrijednosti kroz višak ili manjak naknadno se iskazuje po fer vrijednosti s dobicima i gubicima koji proizlaze iz promjena fer vrijednosti uključenih u izvještaj o financijskom rezultatu u razdoblju u kojem su nastali.

Zajmovi i potraživanja te ulaganja koja se drže do dospijeća iskazuju se po amortiziranom trošku primjenom metodom efektivne kamatne stope.

Financijska imovina raspoloživa za prodaju naknadno se obračunava po fer vrijednosti. Dobici i gubici koji nastanu zbog promjena fer vrijednosti priznaju se u revalorizacijskoj pričuvi. Kamate na financijsku imovinu raspoloživu za prodaju izračunate primjenom metode efektivne kamate priznaju se u izvještaju o financijskom rezultatu.

Subjekt na svaki datum bilance ocjenjuje postoje li objektivni dokazi da je financijska imovina umanjena i bi li to trebalo unijeti u izvještaj o financijskom rezultatu.

1.3.5. Iznosi pretfinanciranja

Pretfinanciranje je plaćanje kojem je svrha da korisniku osigura gotovinski predujam, tj. likvidna sredstva. Ono može biti podijeljeno na više plaćanja tijekom razdoblja utvrđenog u predmetnom ugovoru, odluci, sporazumu ili temeljnom pravnom aktu. Likvidna sredstva ili predujam koriste se za namjenu za koju su dobiveni tijekom razdoblja utvrđenog u sporazumu ili se vraćaju. Ako korisnik nema prihvatljivih izdataka, dužan je predujam dobiven pretfinanciranjem vratiti subjektu. Stoga, s obzirom na to da subjekt zadržava kontrolu nad pretfinanciranjem i ima pravo na povrat neprihvatljivog dijela, iznos se iskazuje kao imovina.

Pretfinanciranje se početno priznaje u bilanci kad se novac prenese primatelju. Izračunava se na temelju iznosa plaćene naknade. U sljedećim se razdobljima pretfinanciranje izračunava na temelju iznosa izvorno iskazanog u bilanci umanjenog za prihvatljive izdatke (po potrebi uključujući procijenjene iznose) nastale tijekom predmetnog razdoblja.

1.3.6. Potraživanja i naplativa sredstva

U skladu s računovodstvenim pravilima EU-a potrebno je zasebno prikazati razmjenske i nerazmjenske transakcije. Da bi se te dvije kategorije razlikovale, pojam „potraživanje” koristi se isključivo za razmjenske transakcije, dok se za nerazmjenske transakcije, tj. kada EU dobiva vrijednost od drugog subjekta, a pritom ne daje izravno zauzvrat približno jednaku vrijednost, upotrebljava pojam „naplativa sredstva” (npr. sredstva naplativa od država članica povezana s vlastitim sredstvima).

Potraživanja od razmjenskih transakcija odgovaraju definiciji financijskih instrumenata i stoga se razvrstavaju kao zajmovi i potraživanja te se u skladu s time i mjere (vidjeti bilješku 1.3.4 above.).

Naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija prenose se u izvornom iznosu (usklađenom za iznos kamata i kazni) umanjenom za umanjenje vrijednosti. Umanjenje vrijednosti utvrđuje se ako postoji objektivan dokaz da subjekt neće moći naplatiti sve iznose koji dospijevaju u skladu s izvornim uvjetima naplativih sredstava. Iznos umanjenja vrijednosti razlika je između iznosa knjigovodstvene vrijednosti imovine i nadoknadivog iznosa. Iznos umanjenja vrijednosti priznaje se u izvještaju o financijskom rezultatu.

1.3.7. Novac i novčani ekvivalenti

Novac i novčani ekvivalenti financijski su instrumenti, a uključuju novac u blagajni, bankovne depozite po viđenju ili u kratkom roku, ostala kratkoročna visoko likvidna ulaganja s izvornim dospijećem od najviše tri mjeseca.

1.3.8. Rezervacije

Rezervacije se priznaju kada je vjerojatno da će zbog podmirenja sadašnje pravne ili izvedene obveze subjekta prema trećim osobama koja je posljedica prošlih događaja doći do odljeva sredstava i kada se iznos kojim će se ona podmiriti može pouzdano procijeniti. Ne priznaju se rezervacije za gubitke iz budućeg poslovanja. Iznos rezerviranja najbolja je procjena izdataka potrebnih za podmirenje sadašnje obveze na datum izvješćivanja. Ako rezerviranje uključuje velik broj stavki, obveza se procjenjuje uspoređivanjem svih mogućih ishoda i njihovih vjerojatnosti (metoda „očekivane vrijednosti”).

Rezerviranja za štetne ugovore mjere se po sadašnjoj vrijednosti očekivanog troška raskida ugovora ili očekivanog neto troška nastavka provedbe ugovora, ovisno o tome koji je trošak manji.

1.3.9. Obveze

Obveze obuhvaćaju iznose koji se odnose na razmjenske transakcije, npr. nabavu robe i usluga, i nerazmjenske transakcije, npr. zahtjeve za povrat troškova korisnika, bespovratna sredstva i druga financijska sredstva EU-a ili primljeno pretfinanciranje (vidjeti bilješku 1.4.1).

Ako su korisnicima odobrena bespovratna ili druga financijska sredstva, zahtjevi za povrat troškova evidentiraju se u trenutku primitka zahtjeva kao obveze u visini zatraženog iznosa. Nakon provjere i prihvaćanja prihvatljivih troškova vrijednost obveza evidentira se u visini prihvaćenog i prihvatljivog iznosa.

Obveze prema dobavljačima za robu i usluge priznaju se po primitku računa u visini izvornog iznosa, a odgovarajući se rashodi računovodstveno evidentiraju nakon što subjekt prihvati isporučenu robu ili usluge.

1.3.10. Unaprijed obračunati i odgođeni prihodi i obveze

Transakcije i događaji priznaju se u financijskim izvještajima u razdoblju na koje se odnose. Ako na kraju godine subjekt još nije izdao račun za uslugu koju je pružio ili robu koju je isporučio na temelju postojećeg ugovora (npr. pozivanjem na ugovor), obračunati prihodi priznaju se u financijskim izvještajima. S druge strane, ako je na kraju godine izdan račun za robu ili usluge koji još nisu isporučeni, prihod se odgađa i priznaje u budućem računovodstvenom razdoblju.

Rashodi se obračunavaju u razdoblju na koje se odnose. Na kraju obračunskog razdoblja obračunati troškovi priznaju se na temelju procijenjenog iznosa obveze prijenosa u tom razdoblju. Unaprijed obračunati troškovi izračunavaju se u skladu s detaljnim operativnim i praktičnim smjernicama Komisije kojima se želi osigurati da se u financijskim izvještajima točno prezentiraju gospodarske i ostale pojave koje trebaju odražavati. Analogno tomu, ako je plaćanje za usluge ili robu koji još nisu isporučeni izvršena unaprijed, rashodi se odgađaju i priznaju u sljedećem obračunskom razdoblju.

1.4. IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU

1.4.1. Prihodi

Prihodi obuhvaćaju bruto priljeve ekonomskih koristi ili uslužnog potencijala koje je subjekt primio ili treba primiti, koji predstavljaju povećanje neto imovine, osim povećanja doprinosa od vlasnika.

Ovisno o prirodi odnosnih transakcija u izvještaju o financijskom rezultatu razlikuju se:

(i) Prihodi od nerazmjenskih transakcija

Prihodi od nerazmjenskih transakcija uključuju poreze i prijenose jer prenositelj osigurava resurse subjektu primatelju koji u zamjenu ne daje otprilike jednaku vrijednost.

Prijenosi su priljevi budućih ekonomskih koristi ili uslužnog potencijala od nerazmjenskih transakcija, osim poreza. Imovinu nastalu prijenosom subjekt priznaje kada stekne kontrolu nad resursima kao rezultat prošlog događaja (prijenos) i kada očekuje da će od tih resursa ostvariti buduće ekonomske koristi ili uslužni potencijal i kada se fer vrijednost može pouzdano izmjeriti. Priljev sredstava iz nerazmjenske transakcije koji je priznat kao imovina (tj. novac) priznaje se i kao prihod, osim ako je prijenosom za subjekta nastala sadašnja obveza (uvjet) koju treba podmiriti prije priznavanja prihoda. Dok se taj uvjet ne ispuni, prihod se odgađa i priznaje kao obveza (primljeno pretfinanciranje).

(ii) Prihodi od razmjenskih transakcija

Prihodi od prodaje robe i usluga priznaju se kada su na kupca preneseni značajan rizik i koristi od vlasništva nad robom. Prihodi od transakcije koja uključuje pružanje usluga priznaju se s obzirom na stupanj dovršenosti transakcije na datum izvještavanja.

1.4.2. Rashodi

Rashodi su smanjenja ekonomskih koristi ili uslužnog potencijala tijekom izvještajnog razdoblja u obliku odljeva ili uporabe sredstava ili nastanka obveza koje uzrokuju smanjenja neto imovine/kapitala. Uključuju rashode od razmjenskih i nerazmjenskih transakcija.

Rashodi od razmjenskih transakcija koji nastanu zbog kupnje robe i usluga priznaju se poslije isporuke subjektu i njihova primitka. Vrednuju se prema iznosu iz izvornog računa. Osim toga, na datum bilance rashodi za usluge pružene tijekom predmetnog razdoblja za koje još nije primljen ili prihvaćen račun priznaju se u izvještaju o financijskom rezultatu.

Rashodi od nerazmjenskih transakcija odnose se na tri vrste prijenosa korisnicima: prijenosi prava, prijenosi na temelju ugovora te bespovratna sredstva, doprinosi i donacije na diskrecijskoj osnovi. Prijenosi se priznaju kao rashodi u razdoblju u kojem su nastali događaji koji su bili osnova za prijenose ako je određena vrsta prijenosa dopuštena na temelju propisa ili odobrena na temelju sklopljenog sporazuma, ako je korisnik ispunio sve kriterije prihvatljivosti i ako se iznos može realno procijeniti.

Po primitku zahtjeva za plaćanja ili izjave o troškovima koji zadovoljavaju kriterije za priznavanje, njihov prihvatljivi iznos priznaje se kao rashod. Na kraju godine, nastali prihvatljivi troškovi koji su korisnicima dospjeli, ali ih oni još nisu prijavili, procjenjuju se i knjiže kao unaprijed obračunati troškovi.

1.5. NEPREDVIĐENA IMOVINA I NEPREDVIĐENE OBVEZE

1.5.1. Nepredviđena imovina

Nepredviđena imovina moguća je imovina koja proizlazi iz prošlih događaja i čije će se postojanje potvrditi samo nastankom ili izostankom jednoga ili više neizvjesnih budućih događaja na koje subjekt ne može u cijelosti utjecati. Nepredviđena imovina objavljuje se kada je priljev ekonomske koristi ili uslužnog potencijala postao vjerojatan.

1.5.2. Nepredviđene obveze

Nepredviđena obveza moguća je obveza koja proizlazi iz prošlih događaja i čije će se postojanje potvrditi samo nastankom ili izostankom jednoga ili više neizvjesnih budućih događaja na koje subjekt ne može u cijelosti utjecati ili sadašnja obveza koja proizlazi iz prošlih događaja, ali nije priznata jer nije vjerojatno da će za namirenje obveze biti potreban odljev sredstava s ekonomskim koristima ili uslužnim potencijalom ili ako se, u rijetkim okolnostima, iznos obveze ne može dovoljno pouzdano izmjeriti. Nepredviđena obveza iskazuje se osim u slučajevima u kojima mogućnost odljeva sredstava s ekonomskim koristima ili uslužnim potencijalom nije vjerojatna.

1.6. SUFINANCIRANJE

Primljeni doprinosi za sufinanciranje ispunjavaju kriterije za prihode od uvjetnih nerazmjenskih transakcija i iskazuju se kao obveze prema državama članicama, državama nečlanicama i drugima. ERF je dužan iskoristiti doprinose za pružanje usluga trećim osobama, a u suprotnom je ta sredstva (primljene doprinose) dužan vratiti. Nepodmirene obveze koje se odnose na sporazume o sufinanciranju predstavljaju primljene doprinose za sufinanciranje umanjene za nastale rashode projekta. One ne utječu na neto imovinu.

Rashodi koji se odnose na projekte sufinanciranja priznaju se u trenutku njihova nastanka. Odgovarajući iznos doprinosa priznaje se kao prihod od poslovanja i ne utječe na poslovni rezultat godine.

2. BILJEŠKE UZ BILANCU

IMOVINA

2.1. FINANCIJSKA IMOVINA

Financijska imovina ERF-a 31. prosinca 2019. iznosila je 36 milijuna EUR (2018.: jednaka nuli). Ona obuhvaća financijsku imovinu raspoloživu za prodaju koja se gotovo u cijelosti sastoji od vlasničkih instrumenata.

2.2. PRETFINANCIRANJE

U mnogim se ugovorima predviđa isplata predujmova prije početka radova ili isporuke robe ili usluga. Ponekad su rasporedom plaćanja predviđena plaćanja na temelju izvješća o napretku. Sredstva za pretfinanciranje obično se isplaćuju u valuti zemlje ili područja u kojem se projekt provodi.

O trenutku njihove upotrebe ovisi hoće li se sredstva za pretfinanciranje iskazati kao kratkoročno ili dugoročno pretfinanciranje. Upotreba se definira temeljnim sporazumom o projektu. Svaka upotreba koja dospijeva u roku od dvanaest mjeseci nakon izvještajnog datuma iskazuje se kao kratkoročno pretfinanciranje. Budući da su brojni projekti ERF-a dugoročne naravi, nužno je da s njima povezani predujmovi budu dostupni dulje od godinu dana. Zato se neki iznosi pretfinanciranja iskazuju kao dugotrajna imovina.

u milijunima EUR Bilješka Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2019. 31.12.2018. Dugotrajna imovina pretfinanciranja 2.2.1 — 6 325 580 910 887 Kratkotrajna imovina pretfinanciranja 2.2.2 0 26 441 821 1 288 1 448 Ukupno 0 32 766 1 401 2 199 2 335

Smanjenje ukupnih sredstava pretfinanciranja do 31. prosinca 2019. uglavnom je obrazloženo smanjenjem sredstava pretfinanciranja u okviru 10. ERF-a (2018.: 964 milijuna EUR). U skladu sa životnim ciklusom ERF-a mnogi ugovori povezani s 10. ERF-om izvršeni su i zaključeni. Broj otvorenih ugovora u okviru tog ERF-a smanjio se s približno 2 600 ugovora 2018. na oko 2 300 ugovora 2019. U skladu s tim, smanjila se razina isplata sredstava pretfinanciranja korisnicima, a povećalo se poravnanje pretfinanciranja.

To je smanjenje djelomično nadoknađeno povećanjem sredstava pretfinanciranja povezanih s 11. ERF-om (2018.: 1 328 milijuna EUR). Provedba 11. ERF-a započela je 2015. te se do 2019. ustalila provedba donesenih mjera. Broj otvorenih ugovora povećao se s oko 2 300 ugovora 2018. na 3 400 ugovora 2019., što je dovelo do povećanja ukupnog otvorenog pretfinanciranja za 73 milijuna EUR.

2.2.1. Dugoročno pretfinanciranje

u milijunima EUR 31.12.2019. 31.12.2018. Izravno upravljanje Provoditelj: Komisija 190 140 Izvršne agencije EU-a 6 — Delegacije EU-a 49 48 244 188 Neizravno upravljanje Provoditelj: EIB i EIF 313 367 Međunarodne organizacije 291 280 Tijela privatnog prava kojima je povjerena zadaća pružanja javnih usluga 22 6 Tijela javnog prava 22 24 Treće zemlje 17 21 Tijela EU-a i javno-privatno partnerstvo 1 — 665 698 Ukupno 910 887

2.2.2. Kratkotrajna imovina pretfinanciranja

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2019. 31.12.2018. Pretfinanciranje (bruto) 0 115 1 627 3 288 5 030 5 153 Poravnano na temelju datuma zaključenja — (89) (1 186 ) (2 467 ) (3 742 ) (3 705 ) Ukupno 0 26 441 821 1 288 1 448

2.2.3. Primljena jamstva u vezi s pretfinanciranjem

Jamstvima se osigurava pretfinanciranje, a vraćaju se nakon naplate završnog potraživanja u okviru projekta. Jamstva koja je ERF primio u vezi s pretfinanciranjem do 31. prosinca 2019. smanjila su se na 46 milijuna EUR (2018.: 79 milijuna EUR).

Većina pretfinanciranja isplaćuje se u okviru neizravnog upravljanja. U tom slučaju korisnik jamstva nije ERF, već javni naručitelj. Iako ERF nije korisnik, tim jamstvima osigurava se njegova imovina.

2.3. DOPRINOSI SKRBNIČKIM FONDOVIMA

Pod ovim naslovom iskazuje se iznos uplaćenog doprinosa skrbničkom fondu EU-a Bêkou i skrbničkom fondu EU-a za Afriku. Doprinosi su iskazani bez troškova skrbničkih fondova koji se mogu pripisati ERF-u.

Doprinose skrbničkim fondovima izvršava ERF u okviru izravnog upravljanja.

u milijunima EUR Neto doprinos na dan 31.12.2018. Uplaćeni doprinosi u 2019. Dodjela neto rashoda skrbničkog fonda 2019. Neto doprinos na dan 31.12.2019. Afrika 193 600 (530) 263 Bêkou 9 — (5) 4 Ukupno 201 600 (535) 266

2.4. POTRAŽIVANJA OD RAZMJENSKIH TRANSAKCIJA I NAPLATIVA SREDSTVA OD NERAZMJENSKIH TRANSAKCIJA

u milijunima EUR Bilješka 31.12.2019. 31.12.2018. Naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija 2.4.1 32 37 Potraživanja od razmjenskih transakcija 2.4.2 91 101 Ukupno 123 138

2.4.1. Naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija

u milijunima EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2019. 31.12.2018. Države članice — 0 — 1 1 5 Klijenti 1 4 17 4 27 26 Javna tijela — 9 11 1 21 25 Treće zemlje 0 2 4 0 7 5 Smanjenje vrijednosti (2) (13) (12) (1) (27) (27) Međusobna dugovanja i potraživanja s institucijama EU-a — — — 4 4 3 Ukupno 0 3 20 9 32 37

2.4.2. Potraživanja od razmjenskih transakcija

u milijunima EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2019. 31.12.2018. Obračunati prihodi 1 65 21 0 88 81 Potraživanja od EU-a — — — 4 4 20 Dugovanja i potraživanja unutar ERF-a 182 53 2 160 (2 395 ) (0) (0) Ukupno 183 119 2 181 (2 391 ) 91 101

U unaprijed obračunate prihode uključeni su iznosi obračunatih kamata na pretfinanciranje projekata (65 milijuna EUR) i na pretfinanciranje uzajamnog fonda EU-a za Afriku (21 milijun EUR).

Potraživanja od EU-a iznos je koji je bio uplaćen na skrbnički račun u vlasništvu Europske komisije.

Radi veće učinkovitosti 11. ERF-u dodijeljena je jedinstvena riznica kojom su obuhvaćeni svi ERF-ovi, što za posljedicu ima operacije između različitih ERF-ova koje se poravnavaju dugovanjima i potraživanjima unutar ERF-a u bilancama različitih ERF-ova.

Dugovanja i potraživanja unutar ERF-a iskazana su samo u pojedinačnim ERF-ovima. Ukupni iznos dugovanja i potraživanja unutar ERF-a jednak je nuli.

2.5. NOVAC I NOVČANI EKVIVALENTI (5)

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2019. 31.12.2018. Posebni računi Središnje banke — — — 729 729 276 — — — 729 729 276 Tekući računi Komercijalne banke — — — 421 421 87 Novčana sredstva financijskih instrumenata — — — 30 30 24 — — — 450 450 111 Ukupno — — — 1 179 1 179 387

Povećanje iznosa pod tim naslovom za 792 milijuna EUR može se u prvom redu objasniti razinom izvršenih plaćanja nižom od predviđene. Isplate u okviru ERF-a na dan 31. prosinca 2019. iznosile su ukupno 3 910 milijuna EUR, u usporedbi s godišnjim ciljem od 4 400 milijuna EUR. Dva su ključna razloga za tu razliku obustavljano potpisivanje ugovora o Globalnom partnerstvu za obrazovanje sa Svjetskom bankom i odgođene isplate proračunske potpore za Čad, Haiti i Benin.

Osim toga, povećanje pod naslovom „Komercijalne banke” odnosi se na iznos doprinosa kapitalu za 2020. od 264 milijuna EUR primljen od Ujedinjene Kraljevine na račun u banci Natwest krajem prosinca (vidjeti bilješku 2.7.2.1.).

Slično kao prethodnih godina, da bi se ograničio rizik druge ugovorne strane, više se novca drži na računima u središnjim bankama nego u komercijalnim bankama (vidjeti bilješku 5.1.).

OBVEZE

2.6. FINANCIJSKE OBVEZE

2.6.1. Obveze za sufinanciranje

Obveze za sufinanciranje sredstva su koja je ERF primio u okviru sporazuma o sufinanciranju. ERF te doprinose mora iskoristiti za pružanje dogovorenih usluga trećim stranama, a neiskorištena sredstva mora vratiti subjektima koji doprinose. Iznosi za sufinanciranje iskazuju se kao kratkoročni ili dugoročni ovisno o trenutku njihova korištenja.

Na kraju godine provodi se procjena svih obveza za sufinanciranje za svaki pojedinačni slučaj, a svi iznosi za koje nije vjerojatno da će se iskoristiti u sljedećih 12 mjeseci smatraju se dugoročnima.

u milijunima EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2019. 31.12.2018. Dugoročne obveze za sufinancir. — — 1 18 19 18 Kratkoročne obveze za sufinancir. — — 38 31 69 68 Ukupno — — 39 50 88 86

Povećanje ukupnih obveza za sufinanciranje u iznosu od 2,6 milijuna EUR posljedica je novih iznosa za sufinanciranje primljenih 2019. (17 milijuna EUR) i rashoda nastalih u okviru projekata sufinanciranja (14,4 milijuna EUR). U skladu s računovodstvenim pravilima o sufinanciranju nastali iznosi nisu utjecali na rezultat godine jer su priznati u rashodima za sufinanciranje (bilješka 3.4.1.) i u prihodima od sufinanciranja (bilješka 3.1.1.).

2.7. OBVEZE

u milijunima EUR Bilješka 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2019. 31.12.2018. Kratkoročne obveze 2.7.1 — 5 72 106 182 173 Razne obveze 2.7.2 — (0) 36 298 334 68 Ukupno — 5 108 404 516 241

2.7.1. Kratkoročne obveze

u milijunima EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2019. 31.12.2018. Dobavljači — 4 67 27 97 102 Države članice — 0 0 2 2 1 Treće zemlje 0 — 4 74 78 37 Javna tijela — 2 70 20 92 43 Ostale kratkoročne obveze (0) (1) (70) (17) (88) (10) Ukupno — 5 72 106 182 173

Obveze uključuju troškovnike koje je ERF primio za aktivnosti dodjele bespovratnih sredstava. Knjiže se u zatraženom iznosu od trenutka zaprimanja zahtjeva za plaćanje. Isti se postupak primjenjuje za račune i financijska odobrenja primljene za aktivnosti nabave. Predmetni zahtjevi za povrat troškova uzimaju se u obzir u postupku zaključenja poslovnih knjiga na kraju financijske godine. Nakon unosa zaključnih podataka u izvještaju o financijskom rezultatu priznaju se procijenjeni prihvatljivi iznosi. Neprihvatljivi iznosi iskazuju se kao ostale kratkoročne obveze.

2.7.2. Razne obveze

u milijunima EUR Bilješka 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2019. 31.12.2018. Obveze za sufinanciranje 2.6.1 — — 38 31 69 68 Odgođeni doprinosi kapitalu 2.7.2.1 — — — 264 264 — Razne obveze — — (2) 3 1 0 Ukupno — — 36 298 334 68

2.7.2.1. Odgođeni doprinosi kapitalu

Na dan 31. prosinca 2019. ukupni iznos od 264 milijuna EUR odnosi se na doprinos koji je krajem prosinca Ujedinjena Kraljevina uplatila u ERF za 2020. Na dan 31. prosinca 2018. nije bilo unaprijed uplaćenih doprinosa kapitalu.

2.8. UNAPRIJED OBRAČUNATI TROŠKOVI I ODGOĐENI PRIHODI

u milijunima EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2019. 31.12.2018. Unaprijed obračunati troškovi — 96 240 982 1 318 1 279 Ostala aktivna i pasivna vremenska razgraničenja — — 0 1 1 3 Ukupno — 96 240 983 1 319 1 281

Unaprijed obračunati troškovi obuhvaćaju procijenjene rashode poslovanja za tekuće ili izvršene ugovore bez validiranih zahtjeva za povrat troškova, pri čemu su prihvatljivi troškovi korisnika procijenjeni na temelju najboljih dostupnih informacija. Dio procijenjenih unaprijed obračunatih troškova koji se odnosi na plaćeno pretfinanciranje evidentiran je kao smanjenje iznosâ pretfinanciranja (vidjeti prethodnu bilješku 2.2 above.).

Povećanje pod tim naslovom kombinirani je učinak povećanja unaprijed obračunatih troškova u okviru 11. ERF-a (2018.: 838 milijuna EUR) i smanjenja unaprijed obračunatih troškova u okviru 10. ERF-a (2018.: 358 milijuna EUR). To je u skladu sa životnim ciklusom ERF-a i isto je tako povezano s kretanjem broja otvorenih ugovora u okviru tih ERF-ova: provedba 11. ERF-a potpuno se ustalila do 2019. te je stoga 31. prosinca 2019. bilo znatno više otvorenih ugovora za koje su se morali procijeniti i obračunati troškovi. S druge strane, mnogi su ugovori u okviru 10. ERF-a izvršeni i zaključeni 2019., što je dovelo do smanjenja broja otvorenih ugovora i manjih unaprijed obračunatih troškova u okviru tog ERF-a.

NETO IMOVINA

2.9. REVALORIZACIJSKA PRIČUVA

U skladu s računovodstvenim pravilima, usklađenje fer vrijednosti financijske imovine raspoložive za prodaju obračunava se u revalorizacijskoj pričuvi.

u milijunima EUR 31.12.2019. 31.12.2018. Uključeno u revalorizacijsku pričuvu (2) — Uključeno u izvještaj o financijskom rezultatu — — Ukupno (2) —

2.10. KAPITAL FONDA

2.10.1. Upisani kapital fonda – aktivni ERF-ovi

u milijunima EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Ukupno Kapital fonda 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Neupisani kapital fonda — (0) (0) (22 840 ) (22 840 ) Upisani kapital fonda na dan 31.12.2018. 12 164 10 773 20 960 6 527 50 423 Kapital fonda 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Neupisani kapital fonda — (15) (0) (18 440 ) (18 455 ) Upisani kapital fonda na dan 31.12.2019. 12 164 10 758 20 960 10 927 54 809

Kapital fonda ukupni je iznos doprinosa država članica odgovarajućem fondu ERF-a kako je utvrđeno u svakom od unutarnjih sporazuma. Neupisana sredstva iznosi su koje države članice još nisu uplatile. Upisani kapital fonda obuhvaća doprinose koji su upisani u ERF i koje su države članice prenijele na račune riznice (vidjeti bilješku 2.10.2. u nastavku).

2.10.2. Upisani i neupisani kapital fonda po državama članicama

u milijunima EUR Doprinosi 11. ERF-u % Neupisani kapital na dan 31.12.2018. Kapital upisan u 2019. Neupisani kapital na dan 31.12.2019. Austrija 2,40 548 (105) 442 Belgija 3,25 742 (143) 599 Bugarska 0,22 50 (10) 40 Hrvatska 0,23 51 (10) 42 Cipar 0,11 25 (5) 21 Češka 0,80 182 (35) 147 Danska 1,98 452 (87) 365 Estonija 0,09 20 (4) 16 Finska 1,51 345 (66) 278 Francuska 17,81 4 068 (784) 3 285 Njemačka 20,58 4 700 (906) 3 795 Grčka 1,51 344 (66) 278 Mađarska 0,61 140 (27) 113 Irska 0,94 215 (41) 173 Italija 12,53 2 862 (551) 2 311 Latvija 0,12 27 (5) 21 Litva 0,18 41 (8) 33 Luksemburg 0,26 58 (11) 47 Malta 0,04 9 (2) 7 Nizozemska 4,78 1 091 (210) 881 Poljska 2,01 458 (88) 370 Portugal 1,20 273 (53) 221 Rumunjska 0,72 164 (32) 132 Slovačka 0,38 86 (17) 69 Slovenija 0,22 51 (10) 41 Španjolska 7,93 1 812 (349) 1 463 Švedska 2,94 671 (129) 542 Ujedinjena Kraljevina 14,68 3 353 (646) 2 707 Ukupno 100,00 22 840 (4 400 ) 18 440

Budući da je kapital osmog, devetog i 10. ERF-a u prethodnim godinama upisan i uplaćen u cijelosti, 2019. upisan je iznos od 4 400 milijuna EUR koji se u potpunosti odnosi na 11. ERF.

2.10.3. Upisani kapital fonda prenesen iz zaključenih ERF-ova

u milijunima EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2019. 31.12.2018. Sredstva prenesena iz zaključenih ERF-ova 627 1 625 — — 2 252 2 252

Ovaj naslov obuhvaća sredstva prenesena iz zaključenih ERF-ova u osmi i deveti ERF.

2.10.4. Prijenosi upisanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova

u milijunima EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Ukupno Stanje na dan 31.12.2017. (2 503 ) 2 177 120 206 — Prijenos opozvanih iznosa iz prethodnih ERF-ova u pričuvu za uspješnost 10. ERF-a (7) (40) 47 — 0 Prijenos opozvanih iznosa iz prethodnih ERF-ova u pričuvu za uspješnost 11. ERF-a — — (112) 112 — Stanje na dan 31.12.2018. (2 509 ) 2 137 55 317 — Prijenos opozvanih iznosa iz prethodnih ERF-ova u pričuvu za uspješnost 10. ERF-a (1) (27) 28 — (0) Prijenos opozvanih iznosa iz prethodnih ERF-ova u pričuvu za uspješnost 11. ERF-a — — 181 (181) — Stanje na dan 31.12.2019. (2 510 ) 2 109 265 136 —

Ovaj naslov uključuje sredstva prenesena između aktivnih ERF-ova.

Od stupanja na snagu Sporazuma iz Cotonoua, sva nepotrošena sredstva iz prethodnih aktivnih ERF-ova prenose se u najnoviji ERF nakon opoziva. Prijenosom sredstava iz drugih ERF-ova povećava se iznos odobrenih sredstva fonda primatelja, a smanjuje iznos odobrenih sredstva fonda podrijetla. Za sredstva prenesena u pričuvu za uspješnost 10. i 11. ERF-a obveze se mogu preuzeti samo pod posebnim uvjetima utvrđenim unutarnjim sporazumima.

3. BILJEŠKE UZ IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU

PRIHODI

u milijunima EUR Bilješka 2019. 2018. Prihodi od nerazmjenskih transakcija 3.1 28 4 Prihodi od razmjenskih transakcija 3.2 46 57 Ukupno 74 60

3.1. PRIHODI OD NERAZMJENSKIH TRANSAKCIJA

u milijunima EUR Bilješka 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2019. 2018. Povrat troškova 0 0 9 4 13 21 Povrat sredstava STABEX-a — — 0 — 0 0 Prihodi od sufinanciranja 3.1.1 — — 9 5 14 (17) Ukupno 0 0 18 10 28 4

Nerazmjenski prihodi mogu se raščlaniti po načinu upravljanja, kako slijedi:

u milijunima EUR 2019. 2018. Izravno upravljanje Provoditelj: Komisija 1 1 Delegacije EU-a 6 3 6 4 Neizravno upravljanje Provoditelj: Treće zemlje 15 (13) Međunarodne organizacije 5 12 Tijela privatnog prava kojima je povjerena zadaća pružanja javnih usluga 2 1 22 — Ukupno 28 4

3.1.1. Prihodi od sufinanciranja

Primljeni doprinosi za sufinanciranje ispunjavaju kriterije za prihode od uvjetnih nerazmjenskih transakcija i kao takvi po primitku ne bi trebali utjecati na izvještaj o financijskom rezultatu. Doprinosi se evidentiraju kao obveze (vidjeti bilješku 2.6.1.) dok se ne ispune uvjeti za donirana sredstva, npr. nastanak prihvatljivih rashoda (vidjeti bilješku 3.4.). Odgovarajući iznos tada se priznaje u izvještaju o financijskom rezultatu kao nerazmjenski prihod od sufinanciranja. U skladu s tim, učinak na poslovni rezultat godine jednak je nuli.

3.2. PRIHODI OD RAZMJENSKIH TRANSAKCIJA

u milijunima EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2019. 2018. Financijski prihodi (0) (0) 3 4 7 10 Ostali prihodi 1 6 21 12 39 46 Ukupno 1 6 24 16 46 57

Financijski prihodi uglavnom obuhvaćaju obračunate kamate na dospjele naloge za povrat (6,6 milijuna EUR) i kamate na pretfinanciranje. Ostali prihodi u cijelosti se odnose na dobitke od tečajnih razlika. Odgovarajući gubici od tečajnih razlika bilježe se pod ostalim rashodima (vidjeti bilješku 3.6.).

RASHODI

3.3. INSTRUMENTI POMOĆI

u milijunima EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2019. 2018. Programska pomoć 0 (0) 295 1 824 2 119 2 001 Makroekonomska potpora — 29 — — 29 26 Sektorska politika — 0 — — 0 2 Projekti unutar AKP-a — 2 272 678 951 827 Pomoć u nuždi — 4 12 97 112 873 Institucijska potpora — — 0 7 7 18 Doprinosi skrbničkim fondovima — — — 535 535 307 Ukupno 0 35 579 3 141 3 755 4 054

Rashodi poslovanja ERF-a odnose se na različite instrumente pomoći i razlikuju se ovisno o načinu isplate novčanih sredstva i vrsti upravljanja.

Smanjenje pod tim naslovom kombinirani je učinak povećanja rashoda u okviru 11. ERF-a (2018.: 3 012 milijuna EUR) i smanjenja rashoda u okviru 10. ERF-a (2018.: 984 milijuna EUR). To je u skladu sa životnim ciklusom ERF-a i isto je tako povezano s kretanjem broja otvorenih ugovora u okviru tih ERF-ova: provedba 11. ERF-a potpuno se ustalila do 2019. te je stoga 31. prosinca 2019. bilo znatno više otvorenih ugovora u okviru kojih su nastali rashodi. S druge strane, mnogi su ugovori u okviru 10. ERF-a izvršeni i zaključeni 2019., što je dovelo do smanjenja rashoda nastalih u okviru tog ERF-a.

Kako je navedeno, u okviru 11. ERF-a struktura rashoda za instrumente pomoći promijenila se u odnosu na 2018. U okviru tog ERF-a pomoć u nuždi iskazana kao rashod znatno se smanjila (2018.: 811 milijuna EUR), dok su se rashodi povezani s programskom pomoći, projektima unutar AKP-a i doprinosima skrbničkim fondovima znatno povećali (2018.: 1 468 milijuna EUR, 410 milijuna EUR odnosno 307 milijuna EUR).

3.4. RASHODI ZA SUFINANCIRANJE

u milijunima EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2019. 2018. Sufinanciranje — — 9 5 14 (17)

U ovaj su naslov uključeni rashodi za sufinanciranje projekata nastali u 2019. Potrebno je napomenuti da nastali rashodi uključuju iznose procijenjene u postupku zaključenja poslovnih knjiga (pa stoga i poništenje procijenjenih iznosa za prethodnu godinu).

Odgovarajući iznosi prihoda priznati su u izvještaju o financijskom rezultatu (vidjeti bilješku 3.1.1.).

Instrumenti pomoći i rashodi za sufinanciranje po vrstama upravljanja

u milijunima EUR 2019. 2018. Izravno upravljanje Provoditelj: Komisija 86 122 Izvršne agencije EU-a (13) 31 Skrbnički fondovi 483 594 Delegacije EU-a 1 141 1 003 1 697 1 750 Neizravno upravljanje Provoditelj: EIB i EIF 145 44 Međunarodne organizacije 1 003 920 Tijela privatnog prava kojima je povjerena zadaća pružanja javnih usluga 126 114 Tijela javnog prava 184 231 Treće zemlje 613 977 Tijela EU-a i javno-privatno partnerstvo 1 1 2 073 2 287 Ukupno 3 770 4 037

3.5. FINANCIJSKI TROŠKOVI

u milijunima EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2019. 2018. Otpis potraživanja 0 (2) 2 1 1 (7)

U ovaj su naslov uključeni procijenjeni rashodi za nenaplative iznose.

3.6. OSTALI RASHODI

u milijunima EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2019. 2018. Administrativni rashodi i rashodi za IT — — (41) 262 220 112 Rezervacija za rizike i troškove — — — — — (4) Ostvareni gubici od potraživanja od kupaca — 2 1 1 3 1 Gubici od tečajnih razlika 1 6 21 9 37 39 Ukupno 1 8 (20) 272 260 148

Ovaj naslov uglavnom obuhvaća rashode za potpore, tj. administrativne troškove programiranja i provedbe ERF-ova. Obuhvaća rashode za pripremu, praćenje, nadzor i evaluaciju projekata te rashode za računalne mreže, tehničku pomoć itd.

4. NEPREDVIĐENA IMOVINA I NEPREDVIĐENE OBVEZE TE OSTALA VAŽNA OBJAVLJIVANJA

4.1. NEPREDVIĐENA IMOVINA

u milijunima EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2019. 31.12.2018. Jamstva za ispunjenje obveza — 10 5 0 15 11 Jamstva za zadržane iznose — 5 4 — 9 7 Ukupno — 15 8 0 24 17

Jamstva za ispunjenje obveza zahtijevaju se kako bi se osiguralo da korisnici sredstava ERF-a ispunjavaju obveze iz ugovora s ERF-om.

Jamstva za zadržane iznose odnose se samo na ugovore o radovima. Obično se zadržava 10 % privremenih plaćanja korisnicima kao jamstvo da će izvođači radova ispuniti svoje obveze. Ti se zadržani iznosi iskazuju kao obveze. Ovisno o odobrenju javnog naručitelja, izvođač radova može umjesto toga dostaviti jamstvo za zadržane iznose kojim se zamjenjuju iznosi zadržani od privremenih plaćanja. Ta primljena jamstva iskazuju se kao nepredviđena imovina.

U slučaju ugovora kojima se neizravno upravlja jamstva pripadaju naručitelju, a ne ERF-u, i stoga ih ERF ne iskazuje.

4.2. OSTALA VAŽNA OBJAVLJIVANJA

4.2.1. Nepodmirene preuzete obveze koje još nisu iskazane kao rashod

Iznos objavljen u nastavku odnosi se na proračunski RAL („Reste à Liquider”) umanjen za povezane iznose koji su u izvještaju o financijskom rezultatu iskazani kao rashodi. Proračunski RAL iznos je preuzetih obveza za koje još nije izvršeno plaćanje i/ili koje još nisu opozvane. To je uobičajena posljedica višegodišnjih programa.

u milijunima EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2019. 31.12.2018. Nepodmirene proračunske obveze koje još nisu iskazane kao rashod (0) 42 576 7 946 8 564 9 071

Proračunski RAL na dan 31. prosinca 2019. iznosio je ukupno 10 270 milijuna eura (2018.: 10 616 milijuna EUR).

5. UPRAVLJANJE FINANCIJSKIM RIZICIMA

Sljedeća objavljivanja o upravljanju financijskim rizicima ERF-a odnose se na operacije riznice koje u ime ERF-a radi izvršenja sredstva Fonda izvršava Komisija.

5.1. POLITIKE UPRAVLJANJA RIZICIMA I AKTIVNOSTI ZAŠTITE OD RIZIKA

Pravila i načela upravljanja operacijama riznice utvrđeni su Financijskom uredbom o 11. ERF-u i Unutarnjim sporazumom.

Na temelju navedenih propisa primjenjuju se sljedeća glavna načela:

(a) Države članice doprinose za ERF uplaćuju na posebne račune otvorene pri središnjoj banci svake države članice ili financijske institucije koju država članica odredi. Iznosi doprinosa ostaju na tim posebnim računima do trenutka plaćanja ERF-u.

(b) Države članice doprinose za ERF uplaćuju u eurima, dok se plaćanja ERF-a iskazuju u eurima i drugim valutama.

(c) Na bankovnim računima koje Komisija otvori u ime ERF-a nije dopušteno prekoračenje.

Uz posebne račune Komisija u ime ERF-a u financijskim institucijama (središnje banke i komercijalne banke) otvara i druge bankovne račune za potrebe isplata i uplata, osim za doprinose koje države članice uplaćuju u proračun.

Operacije riznice i plaćanja visoko su automatizirane i provode se suvremenim informatičkim sustavima. Kako bi se jamčila sigurnost sustava i osiguralo razdvajanje dužnosti u skladu s Financijskom uredbom, standardima unutarnje kontrole Komisije i revizijskim načelima, primjenjuju se posebni postupci.

Upravljanje operacijama riznice i plaćanja uređeno je pisanim smjernicama i postupcima kojima je cilj ograničiti operativni i financijski rizik i osigurati odgovarajuću razinu kontrole. Njima su obuhvaćene različite operacije, a poštovanje smjernica i postupaka redovito se provjerava.

5.2. VALUTNI RIZIK

Izloženost ERF-a valutnom riziku na kraju godine – neto pozicija

u milijunima EUR 31.12.2019. 31.12.2018. USD GBP DKK SEK EUR Ostalo Ukupno USD GBP DKK SEK EUR Ostalo Ukupno Financijska imovina Potraživanja i naplativa sredstva — — — — 115 8 123 63 — 0 — 67 8 138 Novac i novčani ekvivalenti 1 — — — 1 178 — 1 179 1 0 — — 386 — 387 1 — — — 1 293 8 1 302 64 0 0 — 453 8 525 Financijske obveze Dugoročne financijske obveze — — — — (19) — (19) — — — — (18) — (18) Obveze (7) — — — (509) — (516) (1) — — — (218) (22) (241) (7) — — — (528) — (535) (1) — — — (236) (22) (259) Ukupno (6) — — — 765 8 767 63 0 0 — 217 (14) 267

Svi doprinosi drže se u eurima, a druge se valute kupuju samo kada su potrebne za izvršenje plaćanja. Stoga operacije riznice ERF-a nisu izložene valutnom riziku.

5.3. KAMATNI RIZIK

ERF ne uzajmljuje novac te stoga nije izložen kamatnom riziku.

Kamate se obračunavaju na sredstva koja ERF drži na različitim bankovnim računima. Stoga je Komisija u ime ERF-a uvela mjere kojima se osigurava redovito usklađivanje kamatnih prihoda s tržišnim kamatnim stopama i njihovim eventualnim fluktuacijama.

Doprinose proračunu ERF-a svaka država članica uplaćuje na poseban račun otvoren pri financijskoj instituciji koju odredi država članica. Budući da kamata koja se obračunava na neke od tih računa može u određenom trenutku biti negativna, uvedeni su postupci upravljanja gotovinom kako bi ti iznosi na tim računima bili što manji. Osim toga, u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2016/888 (6) sve negativne kamate po tim računima snosi relevantna država članica.

Na prekonoćna salda na računima otvorenim u komercijalnim bankama kamate se obračunavaju svakodnevno. Kamate na sredstva na tim računima obračunavaju se primjenom promjenjivih tržišnih kamatnih stopa na koje se primjenjuje (pozitivna ili negativna) ugovorna marža. Za većinu računa kamate se obračunavaju primjenom tržišne referentne kamatne stope uz usklađenje za njezine fluktuacije. Stoga ERF nije izložen riziku obračuna kamate po stopi nižoj od tržišne.

5.4. KREDITNI RIZIK (RIZIK DRUGE UGOVORNE STRANE)

Financijska imovina koja nije dospjela niti joj je vrijednost umanjena:

u milijunima EUR Ukupno Nedospjela i neumanjena Dospjela, ali neumanjena > 1 god. 1-5 god. > 5 god. Potraživanja od razmjenskih transakcija i naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija 123 100 16 7 — Ukupno na dan 31.12.2019. 123 100 16 7 — Potraživanja od razmjenskih transakcija i naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija 138 121 12 5 — Ukupno na dan 31.12.2018. 138 121 12 5 —





Financijska imovina po kategorijama rizika:

u milijunima EUR 31.12.2019. 31.12.2018. Potraživanja Novac Ukupno Potraživanja Novac Ukupno Druge ugovorne strane s vanjskim kreditnim rejtingom Izvrstan i visok rejting 7 958 965 5 303 308 Viši srednji rejting — 220 220 — 80 80 Niži srednji rejting — 1 1 — 4 4 Neinvesticijski rejting — 0 0 — 0 0 7 1 179 1 186 5 387 391 Druge ugovorne strane bez vanjskog kreditnog rejtinga Skupina 1. (dužnici koji u prošlosti nisu bili u statusu neispunjavanja obveza) 116 0 116 133 0 134 Skupina 2. (dužnici koji su u prošlosti bili u statusu neispunjavanja obveza) — — — — — — Ukupno 116 0 116 133 0 134 Ukupno 123 1 179 1 302 138 387 525

Sredstva u kategorijama rejtinga neulagački stupanj i niži srednji stupanj odnose se prvenstveno na doprinose država članica ERF-u koji se uplaćuju na posebne račune koje su države članice otvorile u skladu s člankom 20. stavkom 3. Financijske uredbe koja se primjenjuje na ERF. U skladu s tom uredbom iznos takvih doprinosa mora ostati na tim posebnim računima dok ne bude potrebno izvršiti plaćanja.

U skladu s Financijskom uredbom koja se primjenjuje na ERF većina sredstava riznice ERF-a drži se na posebnim računima koje su države članice otvorile u svrhu plaćanja svojih doprinosa. Svi ti računi vode se u riznicama država članica ili središnjim nacionalnim bankama. Te su institucije izložene najnižem riziku druge ugovorne strane za ERF (riziku su izložene države članice).

Kada je riječ o dijelu sredstava iz riznice ERF-a koji se drži u komercijalnim bankama u svrhu izvršenja plaćanja, na te se račune sredstva uplaćuju neposredno prije roka i time automatski upravlja Komisijin sustav za upravljanje gotovinom riznice. Na svim se računima drži najmanji iznos novca, razmjerno prosječnom iznosu dnevnih isplata s tih računa. Stoga se na tim računima preko noći stalno drže mali iznosi i tako ograničava izloženost ERF-a riziku.

Osim toga, pri odabiru komercijalnih banaka primjenjuju se posebne smjernice radi smanjenja rizika druge ugovorne strane kojem je ERF izložen.

Sve komercijalne banke biraju se pozivom na podnošenje ponuda. Najniži kratkoročni kreditni rejting potreban za sudjelovanje u natječajima jest P-1 kreditne agencije Moody ili istovjetni rejting (A-1 agencije S&P ili F1 agencije Fitch). U posebnim i propisno opravdanim okolnostima može se prihvatiti i niži rejting.

5.5. RIZIK LIKVIDNOSTI

Analiza dospijeća financijskih obveza prema preostalom ugovornom dospijeću

u milijunima EUR < 1 god. 1-5 god. > 5 god. Ukupno Financijske obveze 516 2 17 535 Ukupno na dan 31.12.2019. 516 6 22 516 Financijske obveze 241 7 11 259 Ukupno na dan 31.12.2018. 241 7 11 259

Proračunskim načelima koja se primjenjuju na ERF osigurava se da su ukupna gotovinska sredstva za proračunsko razdoblje uvijek dovoljna za izvršenje plaćanja. Ukupni doprinosi država članica jednaki su iznosu odobrenih sredstava za plaćanje u relevantnom proračunskom razdoblju.

Doprinosi država članica ERF-u uplaćuju se, međutim, u tri obroka godišnje, dok je u plaćanjima prisutna sezonalnost.

Kako bi se u svakom trenutku osigurao dovoljan iznos sredstava riznice za plaćanja u određenom mjesecu, riznica Komisije i odgovarajuće službe koje izvršavaju plaćanja redovito razmjenjuju informacije o stanju riznice.

Osim toga, u kontekstu dnevnih operacija riznice ERF-a automatiziranim upravljanjem novčanim sredstvima osigurava se dovoljna likvidnost svih bankovnih računa ERF-a na dnevnoj osnovi.

6. IZVJEŠĆIVANJE POVEZANIH STRANAKA

Povezane stranke ERF-a su Skrbnički fond EU-a Bêkou, Skrbnički fond EU-a za Afriku te Europska komisija. Transakcije između tih subjekata provode se u okviru redovnih aktivnosti ERF-a te stoga u skladu s računovodstvenim pravilima EU-a nisu potrebni posebni zahtjevi za izvješćivanje o tim transakcijama.

ERF nema zasebno upravljanje jer njime upravlja Komisija. Prava osoba na ključnim upravljačkim položajima u EU-u, uključujući Komisiju, objavljena su u konsolidiranoj godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji Europske unije pod naslovom 7.2. „Prava osoba na ključnim upravljačkim položajima”.

7. DOGAĐAJI NAKON DATUMA BILANCE

Do datuma slanja ove privremene računovodstvene dokumentacije, osim pitanja istaknutog u nastavku, računovodstveni službenik ERF-a nije otkrio nikakva značajna pitanja koja bi nalagala zasebno objavljivanje u ovom odjeljku niti su mu takva pitanja prijavljena. Godišnja računovodstvena dokumentacija i s njome povezane bilješke izrađene su na temelju najnovijih dostupnih informacija i to se odražava u objavljenim informacijama.

Izlazak Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije

Ujedinjena Kraljevina 1. veljače 2020. prestala je biti država članica Europske unije. Nakon sklapanja Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju („Sporazum o povlačenju”) između dviju strana Ujedinjena Kraljevina obvezala se podmiriti sve svoje obveze iz postojećeg VFO-a i prethodnih financijskih okvira kao da je i dalje država članica.

U Sporazumu o povlačenju navedeno je da će Ujedinjena Kraljevina ostati stranka ERF-a do zaključenja 11. ERF-a i svih prethodnih nezaključenih ERF-ova te da će u tom pogledu preuzeti jednake obveze kao i države članice u skladu s unutarnjim sporazumom kojim je predmetni ERF uspostavljen, kao i obveze na temelju prethodnih ERF-ova do njihova zaključenja. Ujedinjena Kraljevina može sudjelovati u radu Odbora ERF-a kao promatrač bez glasačkih prava.

U Sporazumu o povlačenju navedeno je i da se, ako na dan stupanja na snagu tog sporazuma za iznose iz projekata u okviru 10. ERF-a ili iz prethodnih ERF-ova ne budu preuzete obveze ili ako ti iznosi budu opozvani, udio Ujedinjene Kraljevine u tim iznosima ne smije ponovno upotrijebiti. Isto vrijedi i za udio Ujedinjene Kraljevine u sredstvima za koja se ne preuzmu obveze ili u iznosima koji se u okviru 11. ERF-a opozovu nakon 31. prosinca 2020.

U trenutku slanja ove privremene računovodstvene dokumentacije te na temelju Sporazuma o povlačenju koji je sklopljen i već se primjenjuje, nema financijskog učinka na godišnju računovodstvenu dokumentaciju ERF-a za 2019. o kojem bi trebalo izvijestiti.

Koronavirusna bolest 2019 (COVID-19)

Tijekom prve polovine 2020. pandemija bolesti COVID-19 imala je goleme posljedice na svjetskoj razini, među ostalim i na financijska tržišta, na kojima je zabilježen znatan pad svih glavnih indeksa. To je dovelo do povećane volatilnosti vrijednosti financijskih instrumenata koji se knjiže po fer vrijednosti, uključujući one u bilanci ERF-a. Budući da je riječ o događaju koji ne nalaže usklađenje, pandemija bolesti COVID-19 ne zahtijeva usklađenja podataka o kojima se izvješćuje. U sljedećim izvještajnim razdobljima COVID-19 vjerojatno će utjecati na priznavanje i mjerenje određene imovine i obveza u financijskim izvještajima. Na temelju informacija dostupnih u trenutku slanja ove privremene računovodstvene dokumentacije financijske posljedice pandemije bolesti COVID-19 ne mogu se pouzdano procijeniti.

8. USKLAĐENJE POSLOVNOG REZULTATA S PRORAČUNSKIM REZULTATOM

Poslovni rezultat godine izračunava se primjenom računovodstvenih načela nastanka poslovnog događaja. Proračunski rezultat izračunava se međutim na primjenom računovodstvenog načela blagajne. Budući da poslovni rezultat i proračunski rezultat obuhvaćaju iste poslovne transakcije, korisna je kontrola kojom se osigurava njihova usklađenost. U sljedećoj tablici prikazano je njihovo usklađenje, istaknuti su ključni iznosi usklađenja te razdvajanje stavki prihoda i rashoda. U bilješkama uz tablicu nalaze se dodatne informacije o prirodi ključnih usklađenih stavki.

u milijunima EUR 2019. 2018. POSLOVNI REZULTAT GODINE (3 956 ) (4 118 ) Prihodi Prava koja ne utječu na realizaciju proračuna — (1) Prava utvrđena u tekućoj godini koja još nisu naplaćena (16) (11) Prava utvrđena u prethodnim godinama naplaćena u tekućoj godini 23 11 Neto učinak pretfinanciranja 53 36 Obračunati prihodi (neto) (67) (39) Ostalo (3) (1) Rashodi Rashodi tekuće godine koji još nisu plaćeni 107 115 Rashodi prethodnih godina plaćeni u tekućoj godini (672) (366) Neto učinak pretfinanciranja (44) (179) Unaprijed obračunati troškovi (neto) 719 484 PRORAČUNSKI REZULTAT GODINE (3 856 ) (4 069 )

8.1. USKLAĐENE STAVKE – PRIHODI

Proračunski prihodi za financijsku godinu odgovaraju prihodima naplaćenima od dodijeljenih prava utvrđenih tijekom godine i iznosima naplaćenima od dodijeljenih prava utvrđenih u prethodnim godinama.

Dodijeljena prava koja ne utječu na proračunski rezultat evidentiraju se u poslovnom rezultatu, ali se iz proračunske perspektive ne mogu smatrati prihodima jer se naplaćeni iznos prenosi u pričuve i ne može se preraspodijeliti u druge svrhe bez odluke Vijeća.

U svrhu usklađenja od poslovnog rezultata treba oduzeti dodijeljena prava utvrđena tijekom tekuće godine koja još nisu naplaćena jer nisu dio proračunskih prihoda. S druge strane, u svrhu usklađenja poslovnom rezultatu treba dodati dodijeljena prava utvrđena prethodnih godina naplaćena u tekućoj godini.

Redak s neto učinkom pretfinanciranja odnosi se na poravnanje pretfinanciranja iznosima koje su korisnici vratili. Ti novčani primici čine proračunske prihode, no ne utječu na poslovni rezultat i stoga mu se trebaju dodati za potrebe usklađenja.

Neto unaprijed obračunati prihodi uglavnom se sastoje od stavki vremenskih razgraničenja obračunatih radi zaključenja poslovnih knjiga na kraju godine. U obzir se uzima samo neto učinak, tj. unaprijed obračunati prihodi za tekuću godinu umanjeni za poništene unaprijed obračunate prihode iz prethodnih godina.

8.2. USKLAĐENE STAVKE – RASHODI

Rashodi tekuće godine koji još nisu plaćeni dodaju se zbog usklađenja jer su uključeni u poslovni rezultat, ali nisu dio proračunskih rashoda. S druge strane, rashodi prethodnih godina plaćeni u tekućoj godini oduzimaju se za potrebe usklađenja od poslovnog rezultata jer iako su dio proračunskih rashoda tekuće godine ne utječu na poslovni rezultat niti, u slučaju ispravaka, umanjuju rashode.

Novčani primici od ukinutih plaćanja ne utječu na poslovni rezultat, ali utječu na proračunski rezultat.

Neto učinak pretfinanciranja kombinacija je novih iznosa pretfinanciranja plaćenih u tekućoj godini (koji se priznaju kao proračunski rashodi godine) i poravnanja pretfinanciranja plaćenog u tekućoj godini ili prethodnih godina prihvaćanjem prihvatljivih troškova. Potonji predstavljaju rashod u smislu računovodstva na temelju nastanka poslovnih događaja, ali ne i u smislu proračunskog računovodstva jer se plaćanje početnog iznosa pretfinanciranja već uzelo u obzir kao proračunski rashod u trenutku njegova plaćanja.

Neto unaprijed obračunati troškovi uglavnom su iznosi vremenskih razgraničenja obračunatih za potrebe zaključenja poslovnih knjiga na kraju godine, tj. prihvatljivi troškovi korisnika sredstava ERF-a koji ERF-u još nisu prijavljeni. U obzir se uzima samo neto učinak, tj. unaprijed obračunati troškovi za tekuću godinu umanjeni za poništene unaprijed obračunate troškove prethodnih godina.

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI SKRBNIČKIH FONDOVA EU-a KONSOLIDIRANIH U ERF

PRIVREMENI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI SKRBNIČKOG FONDA BÊKOU ZA 2019. (7)

INFORMACIJE O SKRBNIČKOM FONDU EU-a BÊKOU

Opće informacije o skrbničkim fondovima Unije

U skladu s člancima 234. i 235. Financijske uredbe koja se primjenjuje na opći proračun Unije (8) i člankom 35. Financijske uredbe koja se primjenjuje na 11. Europski razvojni fond (9) Europska komisija može osnivati skrbničke fondove Unije za vanjska djelovanja („skrbnički fondovi EU-a”). Skrbnički fondovi unije osnivaju se na temelju sporazuma zaključenog s drugim donatorima za djelovanja u nuždi i djelovanja nakon nužde potrebna u svrhu odgovora na krizu ili za tematska djelovanja.

Skrbničke fondove Unije osniva Europska komisija odlukom koju donosi nakon savjetovanja s Europskim parlamentom i Vijećem ili njihova odobrenja. Ta odluka sadržava osnivački sporazum sklopljen s drugim donatorima.

Skrbnički fondovi Unije osnivaju se i izvršavaju pod sljedećim uvjetima:

— postoji dodana vrijednost intervencije Unije: ciljevi skrbničkih fondova Unije, posebno zbog njihova opsega ili potencijalnih učinaka, mogu se bolje postići na razini Unije nego na nacionalnoj razini te se primjenom postojećih instrumenata financiranja ne bi mogli dostatno postići ciljevi politika Unije,

— skrbnički fondovi Unije osiguravaju jasnu političku vidljivost Unije i upravljačke prednosti te bolju kontrolu Unije nad rizicima i isplatama doprinosa Unije i ostalih donatora,

— skrbnički fondovi Unije ne udvostručavaju ostale postojeće kanale financiranja ili slične instrumente bez pružanja ikakve dodatnosti,

— ciljevi skrbničkih fondova Unije usklađeni su s ciljevima instrumenta Unije ili ciljevima proračunske stavke iz koje se financiraju.

Za svaki skrbnički fond Unije osniva se odbor kojim predsjedava Komisija kako bi se osigurala pravedna zastupljenost donatora i odlučilo o korištenju sredstava. U radu Odbora kao promatrači sudjeluju predstavnici država članica koje ne daje doprinos. Pravila o sastavu odbora i njegova interna pravila utvrđuju se osnivačkim sporazumom skrbničkog fonda Unije.

Skrbnički fondovi Unije osnivaju se s ograničenim trajanjem utvrđenim sporazumom o njihovu osnivanju. Njihovo se trajanje može produljiti na zahtjev odbora skrbničkog fonda Unije i nakon Komisijina izvješća kojim se obrazlaže produljenje. Europski parlament i/ili Vijeće mogu od Komisije zatražiti da ukine odobrena sredstva za skrbnički fond ili da revidira osnivački akt u cilju likvidacije fonda.

Računovodstveni službenik Komisije djeluje kao računovodstveni službenik skrbničkih fondova Unije. Računovodstveni službenik odgovoran je za utvrđivanje računovodstvenih postupaka i računskog plana koji je zajednički svim skrbničkim fondovima Unije. Unutarnji revizor Komisije, OLAF i Revizorski sud imaju iste ovlasti nad skrbničkim fondovima Unije kakve imaju i nad drugim djelovanjima koje provodi Komisija. Skrbnički fondovi Unije svake godine podliježu neovisnoj vanjskoj reviziji.

Postojeći skrbnički fondovi EU-a

Komisija je dosad osnovala četiri skrbnička fonda EU-a:

— Skrbnički fond EU-a BÊKOU, čiji je cilj poduprijeti sve aspekte izlaska Srednjoafričke Republike iz krize i njezinu obnovu. Osnovan je 15. srpnja 2014.

— Skrbnički fond EU-a MADAD, regionalni skrbnički fond Europske unije kao odgovor na krizu u Siriji. Osnovan je 15. prosinca 2014.

— Skrbnički fond EU-a za Afriku, krizni skrbnički fond Europske unije za stabilnost i borbu protiv temeljnih uzroka nezakonitih migracija i raseljavanja u Africi. Osnovan je 12. studenoga 2015.

— Skrbnički fond EU-a za Kolumbiju, čiji je cilj poduprijeti provedbu mirovnog sporazuma na početku razdoblja oporavka i stabilizaciju nakon sukoba. Osnovan je 12. prosinca 2016.

Skrbnički fond EU-a Bêkou

Prvi skrbnički fond EU-a s više donatora pod nazivom Bêkou, što na jeziku Sango znači „nada”, 15. srpnja 2014. osnovali su Komisija (zastupana po glavnim upravama DEVCO i ECHO te ESVD) i tri države članice EU-a (Njemačka, Francuska i Nizozemska) u cilju promicanja stabilizacije i obnove Srednjoafričke Republike. Osnovan je na razdoblje od najviše 60 mjeseci. U svibnju 2019. EU je odobrio produljenje Skrbničkog fonda EU-a Bêkou do prosinca 2020. pa njegovo ukupno trajanje sada iznosi 78 mjeseci.

Članovi odbora i operativnog odbora Skrbničkog fonda EU-a Bêkou predstavnici su donatora i Komisije te promatrači. Odbor donosi i revidira strategiju tog skrbničkog fonda EU-a. Odbor se sastaje najmanje jedanput godišnje.

Operativni odbor provjerava, odobrava i nadzire provedbu mjera koje se financiraju sredstvima fonda. Osim toga, odbor odobrava godišnju računovodstvenu dokumentaciju i godišnja izvješća o aktivnostima koje se financiraju sredstvima skrbničkog fonda.

Godišnja računovodstvena dokumentacija skrbničkog fonda EU-a Bêkou

U skladu s člankom 8. Ugovora o osnivanju skrbničkog fonda Europske unije za Srednjoafričku Republiku (skrbnički fond EU-a Bêkou) i člankom 11.2.1. Osnivačkog sporazuma godišnja računovodstvena dokumentacija sastoji se od dva dijela: 1. od godišnjeg financijskog izvještaja koji sastavlja upravitelj skrbničkog fonda EU-a i 2. od godišnjih financijskih izvještaja koje sastavlja računovodstveni službenik Komisije, koji je na temelju istog članka ujedno računovodstveni službenik skrbničkog fonda.

U skladu s člankom 8. Osnivačkog sporazuma financijski izvještaji sastavljaju se u skladu s računovodstvenim pravilima koja je donio računovodstveni službenik Komisije (računovodstvena pravila EU-a), koja se temelje na Međunarodnim računovodstvenim standardima za javni sektor (MRSJS).

Reviziju godišnje računovodstvene dokumentacije provodi neovisni vanjski revizor, dok konačnu godišnju računovodstvenu dokumentaciju upravitelj skrbničkog fonda EU-a i računovodstveni službenik podnose operativnom odboru na odobrenje (članak 8.3.4. točka (c)).

Godišnja računovodstvena dokumentacija Skrbničkog fonda EU-a Bêkou konsolidirana je u godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji Europskog razvojnog fonda.

Najvažnija postignuća godine

Skrbnički fond EU-a Bêkou od svojeg je osnivanja u srpnju 2014. donio 19 programa za više od 2,5 milijuna korisnika. Programi su usmjereni na pomoć Srednjoafričkoj Republici i njezinim stanovnicima nakon krize 2013. Konkretno, Skrbnički fond EU-a Bêkou namijenjen je osiguranju pristupa osnovnim uslugama (u prvom redu zdravstvu, vodoopskrbi i odvodnji) te promicanju socijalne kohezije i pomirenja.

Unatoč postojanju demokratski izabrane vlade i potpisivanju mirovnog sporazuma u veljači 2019. sigurnosna je situacija u Srednjoafričkoj Republici i dalje nestabilna. U tom složenom i nesigurnom okruženju Skrbnički fond EU-a Bêkou iskorištava svoje komparativne prednosti u smislu fleksibilnosti i prilagodljivosti promjenjivim okolnostima. Osim toga, Skrbnički fond EU-a Bêkou i dalje je jedini instrument kojim se gradi otpornost stanovništva i države istinskim pristupom povezivanja pomoći, obnove i razvoja.

U svibnju 2019. EU je s obzirom na trenutačnu situaciju u Srednjoafričkoj Republici odobrio produljenje Skrbničkog fonda EU-a Bêkou do prosinca 2020., čime je njegovo ukupno trajanje produljeno sa 60 na 78 mjeseci. Službeni je postupak pokrenut 2018. nakon službenog zahtjeva odbora Skrbničkog fonda EU-a, a uključivao je savjetovanje s Europskim parlamentom i Vijećem.

Najvažnija operativna postignuća 2019. uključuju sljedeće:

— Skrbnički fond EU-a Bêkou donio je u svibnju, nakon potpisivanja Mirovnog sporazuma, novu višesektorsku mjeru potpore društveno-gospodarskom oporavku na jugoistoku, području koje je dotad bilo nedostupno. Cilj je te mjere obnoviti društveni ugovor između države i stanovništva podupiranjem gospodarskog oporavka, ponovnom uspostavom osnovnih zdravstvenih usluga te usluga vodoopskrbe i odvodnje, promicanjem dijaloga i socijalne kohezije, jačanjem lokalnih tijela i razmještanjem državne uprave. Dodijeljeni proračun: 18 milijuna EUR;

— Skrbnički fond EU-a Bêkou donio je u listopadu program kojim se pridonosi promicanju poduzetništva u gradskim i ruralnim područjima u vrijednosti od ukupno 15 milijuna EUR. Donesen je i novi instrument za tehničku i komunikacijsku pomoć. Osim toga, Skrbnički fond EU-a Bêkou povećao je proračun triju mjera koje se trenutačno provode u područjima zdravstva (dodatnih 21,76 milijuna EUR), rodne ravnopravnosti (dodatnih 0,5 milijuna EUR) i društveno-gospodarskog oporavka (dodatnih 0,78 milijuna EUR);

— nakon produljenja Skrbničkog fonda EU-a Bêkou na zasjedanju odbora u studenome donesena je operativna strategija za razdoblje 2019.–2020. U njoj su utvrđena tri opsežna područja djelovanja koja su i dalje ključna za Skrbnički fond EU-a: i. socijalni sektor (uglavnom zdravstvo te vodoopskrba i odvodnja); ii. mjere u korist gospodarske otpornosti i oporavka; i iii. ojačana potpora razmještaju državne uprave i promicanju pomirenja;

— projekti u okviru Skrbničkog fonda EU-a Bêkou obilježeni su promjenjivom sigurnosnom situacijom (lokalizirani sukobi u Banguiju i unutrašnjosti nakon kojih slijede razdoblja relativne stabilnosti), ali i ojačanom koordinacijom između vlade, partnera i humanitarnih djelatnika.

Na financijskoj strani krajem 2019. doprinosi subjekata Skrbničkom fondu EU-a iznosili su gotovo 296 milijuna EUR. To je povećanje od 53 milijuna EUR u odnosu na 2018. Od tih 295 milijuna EUR iznos od 31 milijun EUR još treba potvrditi.

Kad je riječ o ugovorima, Skrbnički fond EU-a Bêkou 2019. potpisao je 11 novih ugovora u ukupnoj vrijednosti većoj od 28 milijuna EUR. Oni pridonose provedbi programa fonda u sektorima zdravstva, ruralne otpornosti i otvaranja radnih mjesta, otvaranja regija i društveno-gospodarskog oporavka.

Naposljetku, uz isplate izvršene prethodnih godina 2019. isplaćen je iznos od gotovo 32 milijuna EUR; od osnivanja Skrbničkog fonda EU-a Bêkou ukupni iznos isplata dosegnuo je gotovo 151 milijun EUR.

U financijskim izvještajima učinak te pojačane aktivnosti najvidljiviji je u sljedećim područjima:

— pretfinanciranje: smanjenje u iznosu od 11 405 000 EUR jer su otvoreni iznosi s kraja 2018. iskazani kao rashodi 2019. te je isplaćeno manje predujmova,

— novac i novčani ekvivalenti: povećanje od 3 506 000 EUR (vidjeti izvještaj o novčanom toku) uglavnom je posljedica smanjenja sredstava pretfinanciranja.

BILANCA

u tisućama EUR Bilješka 31.12.2019. 31.12.2018. DUGOTRAJNA IMOVINA Pretfinanciranje 3 273 3 443 3 273 3 443 KRATKOTRAJNA IMOVINA Pretfinanciranje 18 312 29 546 Potraživanja od razmjenskih transakcijama i naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija 1 853 1 138 Novac i novčani ekvivalenti 17 432 13 926 37 597 44 611 UKUPNA IMOVINA 40 870 48 054 DUGOROČNE OBVEZE Financijske obveze (29 727 ) (42 737 ) (29 727 ) (42 737 ) KRATKOROČNE OBVEZE Obveze (10) (918) Unaprijed obračunati troškovi i odgođeni prihodi (11 133 ) (4 399 ) (11 143 ) (5 317 ) UKUPNE OBVEZE (40 870 ) (48 054 ) NETO IMOVINA — — SREDSTVA I PRIČUVE Doprinos država članica — — Akumulirani višak — — Poslovni rezultat godine — — NETO IMOVINA — —

IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU

u tisućama EUR Bilješka 2019. 2018. PRIHODI Prihodi od nerazmjenskih transakcija Prihodi od donacija 48 343 33 682 Povrat troškova 68 — 48 410 33 682 Prihodi od razmjenskih transakcija Financijski prihodi (2) 1 (2) 1 Ukupni prihodi 48 408 33 683 RASHODI Rashodi poslovanja (47 620 ) (32 825 ) Ostali rashodi (789) (858) Ukupni rashodi (48 408 ) (33 683 ) POSLOVNI REZULTAT GODINE — —

IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU

u tisućama EUR 2019. 2018. (Povećanje)/smanjenje iznosa pretfinanciranja 11 405 (24 839 ) (Povećanje)/smanjenje potraživanja od razmjenskih transakcija i naplativih sredstava od nerazmjenskih transakcija (715) (261) Povećanje/(smanjenje) financijskih obveza (13 010 ) (1 982 ) Povećanje/(smanjenje) obveza (908) 202 Povećanje/(smanjenje) unaprijed obračunatih troškova i odgođenih prihoda 6 734 863 NETO NOVČANI TOK 3 506 (26 017 ) Neto povećanje/(smanjenje) novca i novčanih ekvivalenata 3 506 (26 017 ) Novac i novčani ekvivalenti na početku godine 13 926 39 943 Novac i novčani ekvivalenti na kraju godine 17 432 13 926

PRIVREMENI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI SKRBNIČKOG FONDA EU-a ZA AFRIKU ZA 2019. (10)

INFORMACIJE O SKRBNIČKOM FONDU EU-a ZA AFRIKU

Opće informacije o skrbničkim fondovima EU-a

U skladu s člancima 234. i 235. Financijske uredbe koja se primjenjuje na opći proračun Unije (11) i člankom 35. Financijske uredbe koja se primjenjuje na 11. Europski razvojni fond (12), Europska komisija može osnivati skrbničke fondove Unije za vanjska djelovanja („skrbnički fondovi Unije”). Skrbnički fondovi unije osnivaju se na temelju sporazuma zaključenog s drugim donatorima za djelovanja u nuždi i djelovanja nakon nužde potrebna u svrhu odgovora na krizu ili za tematska djelovanja.

Skrbničke fondove Unije osniva Europska komisija odlukom koju donosi nakon savjetovanja s Europskim parlamentom i Vijećem i njihova odobrenja. Ta odluka sadržava osnivački sporazum sklopljen s drugim donatorima.

Skrbnički fondovi Unije osnivaju se i izvršavaju pod sljedećim uvjetima:

— postoji dodana vrijednost intervencije Unije: ciljevi skrbničkih fondova Unije, posebno zbog njihova opsega ili potencijalnih učinaka, mogu se bolje postići na razini Unije nego na nacionalnoj razini te se primjenom postojećih instrumenata financiranja ne bi mogli dostatno postići ciljevi politika Unije,

— skrbnički fondovi Unije osiguravaju jasnu političku vidljivost Unije i upravljačke prednosti te bolju kontrolu Unije nad rizicima i isplatama doprinosa Unije i ostalih donatora,

— skrbnički fondovi Unije ne udvostručavaju ostale postojeće kanale financiranja ili slične instrumente bez pružanja ikakve dodatnosti,

— ciljevi skrbničkih fondova Unije usklađeni su s ciljevima instrumenta Unije ili ciljevima proračunske stavke iz koje se financiraju.

Za svaki skrbnički fond Unije osniva se odbor kojim predsjedava Komisija kako bi se osigurala pravedna zastupljenost donatora i odlučilo o korištenju sredstava. U radu Odbora kao promatrači sudjeluju predstavnici država članica koje ne daje doprinos. Pravila o sastavu odbora i njegova interna pravila utvrđuju se osnivačkim sporazumom skrbničkog fonda Unije.

Skrbnički fondovi Unije osnivaju se s ograničenim trajanjem utvrđenim sporazumom o njihovu osnivanju. Njihovo se trajanje može produljiti na zahtjev odbora skrbničkog fonda Unije i nakon Komisijina izvješća kojim se obrazlaže produljenje. Europski parlament i/ili Vijeće mogu od Komisije zatražiti da ukine odobrena sredstva za skrbnički fond ili da revidira osnivački akt u cilju likvidacije fonda.

Računovodstveni službenik Komisije djeluje kao računovodstveni službenik skrbničkih fondova Unije. Računovodstveni službenik odgovoran je za utvrđivanje računovodstvenih postupaka i računskog plana koji je zajednički svim skrbničkim fondovima Unije. Unutarnji revizor Komisije, OLAF i Revizorski sud imaju iste ovlasti nad skrbničkim fondovima Unije kakve imaju i nad drugim djelovanjima koje provodi Komisija. Skrbnički fondovi Unije svake godine podliježu neovisnoj vanjskoj reviziji.

Postojeći skrbnički fondovi EU-a

Komisija je dosad osnovala četiri skrbnička fonda EU-a:

— Skrbnički fond EU-a BÊKOU, čiji je cilj poduprijeti sve aspekte izlaska Srednjoafričke Republike iz krize i njezinu obnovu. Osnovan je 15. srpnja 2014.

— Skrbnički fond EU-a MADAD, regionalni skrbnički fond Europske unije kao odgovor na krizu u Siriji. Osnovan je 15. prosinca 2014.

— Skrbnički fond EU-a za Afriku, krizni skrbnički fond Europske unije za stabilnost i borbu protiv temeljnih uzroka nezakonitih migracija i raseljavanja u Africi. Osnovan je 12. studenoga 2015.

— Skrbnički fond EU-a za Kolumbiju, čiji je cilj poduprijeti provedbu mirovnog sporazuma na početku razdoblja oporavka i stabilizacije nakon sukoba. Osnovan je 12. prosinca 2016.

Skrbnički fond EU-a za Afriku

Krizni skrbnički fond Europske unije za stabilnost i rješavanje temeljnih uzroka nezakonitih migracija i raseljenih osoba u Africi („Skrbnički fond EU-a za Afriku”) osnovan je 12. studenoga 2015. tijekom Sastanka na vrhu o migracijama u Valletti. Glavni su ciljevi tog skrbničkog fonda pružiti potporu svim aspektima stabilnosti i pridonijeti boljem upravljanju migracijama te pokušati riješiti osnovne uzroke destabilizacije, nasilnog raseljavanja i nezakonitih migracija, posebno promicanjem otpornosti, gospodarskih i jednakih mogućnosti, sigurnosti i razvoja te rješavanjem problema kršenja ljudskih prava.

Skrbnički fond djeluje u trima glavnim zemljopisnim područjima, i to u regiji Sahel i na području jezera Čad, u regiji Roga Afrike te u regiji sjeverne Afrike. Susjedne zemlje zemalja koje ispunjavaju uvjete mogu u određenim slučajevima ostvariti koristi od projekata skrbničkog fonda. Skrbnički fond osnovan je na ograničeno razdoblje do 31. prosinca 2020. kako bi se odgovorilo na kratkoročne i dugoročne izazove u tim regijama. Skrbničkim fondom upravlja se iz Bruxellesa.

Članovi odbora i operativnog odbora skrbničkog fonda EU-a za Afriku predstavnici su donatora i Komisije te kao promatrači predstavnici država članica EU-a koje ne doprinose, tijela zemalja koje ispunjavaju uvjete i regionalne organizacije.

Odbor utvrđuje i revidira strategiju tog skrbničkog fonda EU-a. Odbor se sastaje najmanje jedanput godišnje.

Operativni odbor provjerava, odobrava i nadzire provedbu mjera koje se financiraju sredstvima fonda. Osim toga, odbor odobrava godišnju računovodstvenu dokumentaciju i godišnja izvješća o aktivnostima koje se financiraju sredstvima skrbničkog fonda.

Godišnja računovodstvena dokumentacija skrbničkog fonda EU-a Afriku

U skladu s člankom 7. sporazuma o osnivanju kriznog skrbničkog fonda Europske unije za stabilnost i otklanjanje glavnih uzroka nezakonitih migracija i problema raseljenih osoba u Africi i njegovih internih pravila („Osnivački sporazum”) godišnja računovodstvena dokumentacija sastoji se od dva dijela: 1. godišnjeg financijskog izvještaja koji sastavlja upravitelj skrbničkog fonda EU-a i 2. godišnjih financijskih izvještaja koje sastavlja računovodstveni službenik Komisije, koji je na temelju istog članka ujedno i računovodstveni službenik skrbničkog fonda.

U skladu s člankom 8. Osnivačkog sporazuma financijski izvještaji sastavljaju se u skladu s računovodstvenim pravilima koja je donio računovodstveni službenik Komisije (računovodstvena pravila EU-a), koja se temelje na Međunarodnim računovodstvenim standardima za javni sektor (MRSJS).

Reviziju godišnje računovodstvene dokumentacije provodi neovisni vanjski revizor, dok konačnu godišnju računovodstvenu dokumentaciju upravitelj skrbničkog fonda EU-a i računovodstveni službenik podnose operativnom odboru na odobrenje (članak 8.3.4. točka (c)).

Najvažnija postignuća godine

Krizni skrbnički fond EU-a za Afriku 2019. ponovno se pokazao kao brz i učinkovit provedbeni instrument. Omogućio je dijalog o politikama s partnerskim zemljama u Africi, primjenjivao inovativne pristupe te ostvario konkretne rezultate u trima regijama obuhvaćenima Skrbničkim fondom EU-a (Sahel i jezero Čad, Rog Afrike i sjeverna Afrika) objedinjavanjem financijskih sredstava i stručnog znanja raznih dionika.

Skrbnički fond EU-a za Afriku dodatno je konsolidirao svoja ostvarenja u partnerstvu s razvojnim agencijama država članica EU-a, organizacijama UN-a, nevladinim organizacijama i partnerskim zemljama, i to tako što su operativni odbori odobrili dodatnih 36 programa te 16 dodatnih dodjela sredstava u trima regijama u ukupnom iznosu od 851 milijun EUR (13). Ukupan broj odobrenih p