Kad je riječ o popisu sastojaka, to pitanje prvi je put regulirano prvim općim propisima o označivanju donesenima na razini EU-a, kojima je utvrđeno da je Vijeće, kad je riječ o pićima koja sadržavaju više od 1,2 % vol. alkohola, dužno, djelujući na prijedlog Komisije, do 22. prosinca 1982. utvrditi pravila o navođenju popisa sastojaka.

Alkoholna pića na sebi ne smiju imati zdravstvene tvrdnje, a jedine prehrambene tvrdnje koje su dopuštene one su koje se odnose na nizak udio alkohola ili na smanjenje udjela alkohola ili na smanjenje energetskog sadržaja . Ako se navode prehrambene tvrdnje, zahtijeva se nutritivna deklaracija.

Aromatizirana vina, aromatizirana pića na bazi vina i aromatizirani kokteli na bazi vina moraju biti u skladu sa standardima u pogledu prerade i sastava, kao i u pogledu posebnih pravila označivanja za prodaju i označivanja vrste alkohola, to jest sirovine koja je upotrijebljena pri njegovoj proizvodnji.

Prema zakonodavstvu EU-a o jakim alkoholnim pićima , kada je pri označivanju jakih alkoholnih pića navedena sirovina koja se koristi za proizvodnju etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla, potrebno je navesti sve poljoprivredne alkohole koji su korišteni, i to silaznim redom po korištenim količinama. Tim je zakonodavnim aktom također regulirano označivanje razdoblja odležavanja ili starenja i zemljopisnog područja proizvodnje te definiran izraz „kupaža”.

Člankom 41. Uredbe dopušta se državama članicama da do donošenja harmoniziranih odredaba EU-a zadrže na snazi nacionalne mjere u pogledu navođenja sastojaka alkoholnih pića.

Prema Komisijinu prijedlogu Uredbe o informiranju potrošača o hrani, alkoholna pića, osim piva, vina i žestokih pića, ali uključujući ‚alkopops’ (alkoholna miješana pića, kao mješavina bezalkoholnog pića i jakog alkoholnog pića), bila su obuhvaćena zahtjevom obveznog navođenja popisa sastojaka i nutritivne deklaracije . Na inicijativu Europskog parlamenta to izuzeće prošireno je na sva alkoholna pića, a donesenom uredbom utvrđena je obveza Komisije da izradi ovo izvješće.

Slika 1: zanimanje za iste informacije o hranjivoj vrijednosti i sastojcima za sve prehrambene proizvode i pića, bez obzira na to sadržavaju li alkohol ili ne

Još je prerano je za procjenu učinka tih nedavnih dobrovoljnih inicijativa, no za očekivati je da bi mogle povećati zanimanje potrošača za sustavnije objavljivanje popisa sastojaka i nutritivne deklaracije.

Multinacionalna tvrtka za proizvodnju jakih alkoholnih pića, vina i piva obvezala se da će potrošačima na oznaci na piću pružiti cijelu nutritivnu deklaraciju po obroku na 100 ml proizvoda i da će to primijeniti na sva alkoholna pića u svojem asortimanu. Nova nutritivna oznaka na pakiranju već je razvijena na temelju istraživanja provedenog u cijelom svijetu kako bi se utvrdilo koje podatke treba uvrstiti i kako je to najbolje učiniti. Promjene će se postupno primijeniti na pakiranjima u cilju stavljanja u prodaju prvih proizvoda s novom oznakom početkom 2017 .

U sektoru jakih alkoholnih pića vlada mišljenje da bi potrošači imali koristi od jasnijih i razumljivijih podataka o tome što je u njihovu piću i da bi trebali dosljedno dobivati podatke o odgovornoj konzumaciji jakih alkoholnih pića kako bi im se omogućio izbor zdravijeg načina života. Taj sektor podržava objavu podataka o količini kalorija prilagođenih potrebama potrošača. Ti se podaci mogu pružiti i na drukčiji način od navođenja na oznaci. Time bi se mogao omogućiti puni pristup takvim podacima zahvaljujući alternativnim načinima koji su prilagođeniji potrošačima. Neki proizvođači žele takve podatke staviti na oznake, no mnogi proizvođači jakih alkoholnih pića već objavljuju energetsku vrijednost na svojim web-mjestima, društvenim medijima i drugim platformama , a neki su obećali da će proširiti sadržaj podataka kako bi uključivao cijelu nutritivnu deklaraciju .

7.3.Savjetovanje Komisije sa stručnjacima iz država članica

U pripremnoj fazi za ovo izvješće 28. listopada 2013. organiziran je sastanak radne skupine Komisije o Uredbi (EU) br. 1169/2011 kako bi se sa stručnjacima iz nacionalnih nadležnih tijela država članica raspravila pitanja obuhvaćena izvješćem; u toj je raspravi spomenuta i definicija izraza „alkopops”, pića koja su, čini se, mješavine alkoholnih/bezalkoholnih proizvoda. Mnogi stručnjaci iz država članica smatraju neopravdanim i nedosljednim da na oznaci bezalkoholnih pića sastojci pomiješani s alkoholom ne moraju biti deklarirani, a sastojci bezalkoholnog pića bi morali biti. Jednako tako ne postoji opravdanje za to da bezalkoholno piće mora imati nutritivnu deklaraciju kad bi to isto bezalkoholno piće pomiješano s jakim alkoholnim pićem bilo izuzeto od takve deklaracije.

U raspravi se pokazalo i to da izraz „alkopops” na nacionalnoj razini nije uvijek prikladan te da je previše nejasan da bi bilo moguće odrediti konstruktivnu definiciju. Razmatralo se i to da bi odnos prema svim alkoholnim pićima, uključujući „alkopops”, a priori i ne dovodeći u pitanje bilo koju opravdanu iznimku, trebao biti jednak odnosu prema pićima čije je označavanje predmet rasprave.

8.Zaključci

Prema sadašnjim pravilima, za razliku od drugih prehrambenih artikala, za alkoholna pića nije obvezno navođenje popisa sastojaka i nutritivne deklaracije. Budući da je nutritivna deklaracija od 13. prosinca 2016. postala obvezna za većinu zapakirane hrane, specifična situacija u pogledu alkoholnih pića sad je još važnija. Europski potrošači stoga imaju smanjeni pristup nutritivnoj deklaraciji i popisu sastojaka osim sastojaka koji mogu imati alergijski učinak.

Europski parlament, ali i Svjetska zdravstvena organizacija, udruge potrošača i organizacije javnog zdravstva sada traže nova pravila za označavanje alkoholnih pića, osobito u pogledu označavanja energetske vrijednosti. Stručnjaci iz država članica naznačili su neka očekivanja, osobito u pogledu nutritivne deklaracije, konkretno za obvezno označavanje energetske vrijednosti.

U prošlosti su predmetni gospodarski sektori izražavali protivljenje režimu obveznog označavanja. Danas se u tom sektoru priznaje pravo potrošača na to da znaju što piju. Na temelju toga javlja se sve više dobrovoljnih inicijativa koje potrošačima pružaju podatke o sastojcima, energetskoj vrijednosti ili cijelu nutritivnu deklaraciju alkoholnih pića i nastoje ispuniti očekivanja potrošača koji žele više podataka o pićima koja konzumiraju. Isprva su takvi dobrovoljni podaci bili dostupni samo s pomoću novih informacijskih i komunikacijskih tehnologija, no prema informacijama iz sektora to bi se sve više trebalo nalaziti na samim oznakama.

S obzirom na nedostatnu pravnu regulativu u tom području, neke su države članice donijele nacionalna pravila kojima se za određena alkoholna pića propisuje djelomično navođenje sastojaka. Iako su odredbe za nutritivnu deklaraciju potpuno usklađene, neke države članice izvješćuju i o nacionalnim mjerama u pogledu nutritivne deklaracije za alkoholna pića. Takve nacionalne inicijative pridonose povećanju rizika od rascjepkavanja tržišta.

Popis sastojaka i nutritivna deklaracija ključni su podaci koji pomažu potrošačima da donose svjesnije i zdravije odluke. Izuzeća nekih prehrambenih proizvoda od obveze objave popisa sastojaka i nutritivne deklaracije većinom obuhvaćaju proizvode s jednim sastojkom čiji je naziv dovoljan za informaciju potrošačima o njegovu sastavu, kao što su sol, voće i povrće. No, u slučaju alkoholnih pića ne može se pretpostaviti da su potrošači nužno svjesni općenito različitih sastojaka korištenih u procesu proizvodnje i njihove hranjive vrijednosti.

Na temelju pregledanih podataka Komisija nije utvrdila objektivne razloge koji bi opravdali nedostatak podataka o sastojcima i nutritivnim vrijednostima u alkoholnim pićima ili različit odnos prema nekim alkoholnim pićima, kao što su „alkopops”. U ovom trenutku Komisija stoga ne vidi potrebu ili jasnu dodanu vrijednost za posebnu definiciju „alkopops” za potrebe označavanja.

Ovo izvješće pokazuje da je sektor sve više pripravan pružiti odgovore na očekivanja potrošača da znaju što piju. To potvrđuje ekspanzija usklađenih ili neovisnih dobrovoljnih inicijativa koje razvija i provodi sektor kako bi potrošačima na oznaci ili izvan nje pružio podatke o popisu sastojaka, energetskoj vrijednosti i/ili cijelu nutritivnu deklaraciju. Posebno treba istaknuti da sve veći broj alkoholnih pića prisutnih na tržištu EU-a već ima cijelu nutritivnu deklaraciju.

Uzimajući u obzir takav razvoj događaja, Komisija smatra da kao prvi korak treba dopustiti daljnji razvoj sadašnjih dobrovoljnih inicijativa kako bi pružile popis sastojaka i nutritivnu deklaraciju. Stoga poziva industriju da odgovori na očekivanja potrošačâ i u roku od godine dana od donošenja ovog izvješća predstavi samoregulatorni prijedlog koji bi obuhvatio cijeli sektor alkoholnih pića. Komisija će ocijeniti prijedlog industrije.

Ocijeni li Komisija samoregulatorni pristup koji je predložila industrija nezadovoljavajućim, tada bi pokrenula procjenu učinka kako bi razmotrila daljnje raspoložive mogućnosti: u skladu s načelima bolje regulative tom bi se procjenom učinka razmotrile regulatorne i neregulatorne mogućnosti, konkretno – pružanje podataka o energetskoj vrijednosti alkoholnih pića; u toj bi procjeni trebalo pažljivo razmotriti učinak različitih mogućnosti na unutarnje tržište, na uključene gospodarske sektore, na potrebe potrošača i stvarnu uporabu tih podataka te na međunarodnu trgovinu.