HR Službeni list Europske unije C 225/6

Objava zahtjeva za izmjenu u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2016/C 225/07)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev za izmjenu u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

ZAHTJEV ZA ODOBRENJE IZMJENE SPECIFIKACIJE KOJA NIJE MANJA ZA PROIZVOD ZAŠTIĆENE OZNAKE IZVORNOSTI/ZAŠTIĆENE OZNAKE ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA

Zahtjev za odobrenje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

„KARP ZATORSKI”

EU br.: PL-PDO-0105-01357 – 30.7.2015.

ZOI ( X ) ZOZP ( )

1. Skupina koja podnosi zahtjev i legitiman interes

Lokalna Grupa Producencka Karpia Zatorskiego Plac Kościuszki 5 POLSKA/POLAND 32-640 Zator Tel. +48 338412128, +48 602464243 Faks +48 338410585 E-adresa: fishrzd@man.pl

Skupina koja podnosi zahtjev u svojem svojstvu vodeće skupine u pogledu tog proizvoda ima legitiman interes za podnošenje zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije. Ista je skupina podnijela zahtjev za upis u registar naziva „Karp zatorski” kao ZOI-ja.

2. Država članica ili treća zemlja

Poljska

3. Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuju izmjene

— ☐ Naziv proizvoda — ☒ Opis proizvoda — ☐ Zemljopisno područje — ☐ Dokaz o podrijetlu — ☐ Metoda proizvodnje — ☐ Povezanost — ☐ Označivanje — ☐ Ostalo [navesti]

4. Vrsta izmjena

— ☒ Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012. — ☐ Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument) koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

5. Izmjene

Izmjena se odnosi na preinaku informacija o kemijskom sastavu mesa šarana „Karp zatorski” navedenih u točki 3.2. jedinstvenog dokumenta. Izmjena uključuje brisanje informacija o sadržaju suhe mase i sirovog pepela te navođenje ukupnog sadržaja bjelančevina i sirove masti u mesu šarana „Karp zatorski” u obliku raspona vrijednosti:

— ukupni sadržaj bjelančevina: 17,0–19,3 %,

— sirova mast: 3,2–5,9 %.

Informacije o sadržaju suhe mase i sirovog pepela nasumične su prirode i ne utječu na posebna svojstva šarana „Karp zatorski”. Posebna svojstva šarana „Karp zatorski” odražavaju se prije svega u ukupnom sadržaju bjelančevina i sirove masti. Kemijski sastav šarana „Karp zatorski” utvrđuje se u skladu s posebnim zahtjevima u različitim fazama njegove proizvodnje, uključujući hranjenje prirodnom hranom za životinje temeljenom na žitaricama. Kemijski sastav šarana „Karp zatorski” utvrđuje se i na temelju posebnih obilježja zemljopisnog područja na kojem se proizvodi, točnije guste mreže površinskih voda, dobre kvalitete podzemnih voda, umjerene klime i raznolikog zemljišnog pokrova. O jedinstvenim značajkama tog područja svjedoči njegovo uključivanje u program očuvanja prirode Natura 2000. U izvornom tekstu dokumenta navedene su vrijednosti u pogledu kemijskog sastava mesa šarana „Karp zatorski” koje su temeljene na ispitivanjima provedenima tijekom određene faze ciklusa proizvodnje. Te vrijednosti nije moguće ponoviti s točnošću od dva decimalna mjesta. Stoga se predlaže unošenje raspona vrijednosti za ukupan sadržaj bjelančevina i sirove masti radi utvrđivanja kemijskog sastava mesa šarana „Karp zatorski”. Predložena je izmjena potrebna i zbog odstupanja u kemijskom sastavu mesa šarana „Karp zatorski” u kojima se odražava intenzitet hranjenja, vrsta hrane za životinje temeljene na žitaricama (udjeli pšenice, ječma, pšenoraža i kukuruza), uzimajući u obzir relevantne zahtjeve utvrđene u specifikaciji i količine prirodne hrane koju šaran konzumira, a koje ovise o prirodnim uvjetima koji prevladavaju tijekom određene godine.

Brisanjem sadržaja suhe mase i sirovog pepela u odnosu na kemijski sastav mesa šarana „Karp zatorski” te uvođenje raspona vrijednosti ukupnih bjelančevina i sirove masti neće se utjecati na posebna obilježja šarana „Karp zatorski” ili na njegov okus.

Osim toga, informacije o posebnim obilježjima šarana „Karp zatorski” premještene su u točku 3.2. iz točke 5.2. bez promjena vrijednosti parametara.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„KARP ZATORSKI”

EU br.: PL-PDO-0105-01357 – 30.7.2015.

ZOI ( X ) ZOZP ( )

1. Naziv

„Karp zatorski”

2. Država članica ili treća zemlja

Poljska

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1. Vrsta proizvoda

Razred 1.7. Svježa riba, mekušci i rakovi te proizvodi dobiveni od njih

3.2. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Karp zatorski” (Cyprinus carpio) križanac je nastao križanjem čistokrvne linije šarana karp zatorski sa sljedećim čistokrvnim linijama: mađarskom, jugoslavenskom, goliškom i izraelskom (Dor-70). „Karp zatorski” živa je riba koja se prodaje svježa i neprerađena. „Karp zatorski” uzgaja se isključivo u zemljanim ribnjacima za uzgoj šarana, u skladu sa zatorskom uzgojnom metodom koja se temelji na dvogodišnjem ciklusu uzgoja.

Izgled:

— tjelesna masa ribe za prodaju: 1 100–1 800 g,

— boja: maslinasta ili maslinastoplava,

— ljuske: zrcalne ljuske koje oblikuju uzorak strijele, pruge ili sedla,

— kompaktni oblik,

— čimbenik dubine tijela: 2,2–2,4,

— brz rast,

— prinos mesa: 61–64 %,

— koeficijent kondicije (Fultonov faktor): 3,9–5,0,

— meso koje nema miris blata, već svjež miris ribe i blag okus,

— omjer konverzije hrane za žitarice: 5,

— stopa preživljavanja: 86 %,

— iznadprosječna otpornost na bolesti.

Kemijski sastav mesa šarana „Karp zatorski”:

— ukupni sadržaj bjelančevina: 17,0–19,3 %,

— sirova mast: 3,2–5,9 %.

3.3. Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Šarani se u najvećoj mjeri hrane hranom koja je prirodno dostupna u ribnjacima. Zahvaljujući visokoj produktivnosti ribnjaka šarana na tom području, prehrana šarana temelji se na hrani koja je prirodno prisutna u ribnjacima. U svim fazama proizvodnje dodaje joj se samo prirodna hrana temeljena na žitaricama (pšenica, ječam, pšenoraž, kukuruz), pri čemu je najmanje 70 % tih žitarica podrijetlom s područja određenog u točki 4. i koje su, zahvaljujući posebnim svojstvima tla i klimatskim značajkama, visoke kvalitete i u skladu sa strogim sanitarnim normama. Pri kupnji žitarica uzima se u obzir njihova kvaliteta i sadržaj vlage, koji ne smije biti viši od 11 %. Hrana kupljena izvan područja proizvodnje šarana „Karp zatorski” upotrebljava se samo ako nema dovoljno hrane na području određenom u točki 4. U proizvodnji šarana „Karp zatorski” ne upotrebljavaju se umjetna hrana i dodaci hrani za životinje.

3.4. Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Cijeli ciklus proizvodnje šarana „Karp zatorski” mora se provesti na zemljopisnom području određenom u točki 4. Ciklus proizvodnje šarana „Karp zatorski” sastoji se od sljedećih pet faza:

1. Mrijest

2. Uzgoj mlađa

3. Uzgoj i prezimljavanje jesenskog mlađa

4. Poribljavanje komercijalnih ribnjaka

5. Uklanjanje šarana iz objekata za skladištenje ribe.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6. Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Naziv „Karp zatorski” upotrebljava se za potrebe stavljanja na tržište žive ribe te se stoga u slučaju isporuka na veliko ribe u spremnicima za prijevoz motornim vozilima taj naziv nalazi na računima, potvrdama o isporuci i dokumentima o prijevozu, a može se nalaziti i na spremniku ili motornom vozilu. Na maloprodajnim se mjestima riba drži u posebnim spremnicima u koje se dovodi kisik. Na spremnicima se nalaze vidljive oznake na kojima je napisano „Karp zatorski”.

4. Sažeta definicija zemljopisnog područja

Šaran „Karp zatorski” proizvodi se u tri općine koje se nalaze u zapadnom dijelu pokrajine Malopoljsko. To su: Zator i Przeciszów u okrugu Oświęcimski te Spytkowice u okrugu Wadowicki. Područje se proteže na 134 km2, ali je proizvodnja koncentrirana uglavnom u općini Zator.

5. Povezanost sa zemljopisnim područjem

Ribarstvo i uzgoj šarana u Zatoru datiraju s kraja 11. i početka 12. stoljeća otkad se na tom području počinje razvijati tradicija ribarstva i kasnije uzgoja ribe. Riječ je o najstarijem takvom centru u regiji. Razvoju uzgoja ribe pogodovala je gusta mreža vodnih putova (rijeke Soła i Skawa i gornji tok rijeke Visle), odgovarajući uvjeti tla za uzgoj četiriju najvažnijih vrsta žitarica za prehranu šarana, umjerena klima i mogućnost prijevoza ribe rijekom do Krakova i okolnih područja. Ribnjaci su konstruirani poput nizova perlica uz rijeke. Time se omogućio gravitacijski dotok i istjecanje vode, uključujući isušivanje dna ribnjaka. Uzgoj riba znatno se razvio nakon završetka Prvog svjetskog rata, kad je započela obnova ribnjaka uništenih tijekom rata, kad su uvedene nove tehnologije i uređena trgovina ribom kojom su se bavili mali trgovci, pri čemu je prva ribarnica otvorena u Krakovu. Državni posjed u Zatoru preuzelo je 1946. sveučilište Jagiellonian te je osnovan Zootehnički institut u kojem se radilo na poboljšanju kvalitete šarana.

Autohtona linija šarana razvijena je na zemljopisnom području opisanom u točki 4. te se od 1955. održava kao samooplodna linija i nikad nije komercijalizirana. Na temelju vlastitih zapažanja, istraživanja i iskustva, lokalni su uzgajivači riba i znanstvenici uzgojili križanca čistokrvnog šarana „Karp zatorski” i drugih linija šarana koji je bio najbolje prilagođen uvjetima koji prevladavaju na tom području. Zatorska uzgojna metoda utemeljena na dvogodišnjem sustavu postupno je uvođena od 1946., a njezin je rezultat povećanje tjelesne mase ribe sa 60 na 150 g u prvoj godini i stopu preživljavanja od najviše 86 %. U kombinaciji s obiljem prirodne hrane iz voda regije, tom je metodom omogućeno skraćivanje ciklusa uzgoja šarana na dvije godine. Njome se dobivaju šarani mase od 1 100 do 1 800 g, pri čemu se iskorištava velik potencijal rasta ribe u drugoj godini ciklusa proizvodnje. Većina se radnji povezanih s proizvodnjom šarana „Karp zatorski” provodi ručno, pri čemu veliku ulogu imaju znanje i iskustvo. Poljoprivrednici su na temelju dugogodišnjeg iskustva razvili mogućnost provođenja različitih radnji koje su dio postupka proizvodnje, na primjer odabir početne gustoće populacije od 200 000 mlađi po hektaru u ribnjacima, čime se smanjuje rizik širenja bolesti, ograničavaju gubici i na najučinkovitiji način iskorištavaju prirodni izvori hrane. Iznimno je važna i mogućnost prilagodbe zrnatosti i doze hrane za životinje temeljene na žitaricama ovisno o masi riba.

Značajke zemljopisnog područja određenog u točki 4. opisane su u nastavku i imaju važnu ulogu u stvaranju povoljnih uvjeta za uzgoj riba i određivanju posebnih obilježja šarana „Karp zatorski”.

Posebna je značajka područja proizvodnje šarana „Karp zatorski” gusta mreža vodnih putova: riječna mreža koju nadopunjuje gusta mreža jaraka za odvodnju i kanala koji vodom opskrbljuju pojedinačne ribnjake. Ribnjacima je prekriveno oko 22 % površine općine Zator. Oni imaju visoku stopu prirodne produktivnosti, odnosno brz rast biomase. Ribnjaci su na tom području bogati prirodnom hranom za ribe: zooplanktonom, fitoplanktonom i bentosom. Zahvaljujući brojnim sustavima jezera, ribnjaka i bazena na zemljopisnom području određenom u točki 4., to je područje poznato pod nazivom „Dolina Karpia” (Dolina šarana).

Područje proizvodnje šarana „Karp zatorski” smješteno je u podkarpatskoj hidrogeološkoj regiji. Podzemne vode nalaze se 5–10 m ispod površine. Prosječna debljina vodonosnog sloja procijenjena je na 4,8 m, s koeficijentom infiltracije od 244/24 h. Voda je dobre kvalitete (razred Ib).

Područje proizvodnje šarana „Karp zatorski” smješteno je unutar srednjoeuropske klimatske zone, u karpatskoj klimatskoj regiji, u nižem dijelu umjereno toplih klimatskih uvjeta. Klimatski uvjeti područja pod kontinentalnim su i morskim utjecajima. Na klimatske uvjete utječe i blizina planinskih područja. Razdoblje vegetacije (s prosječnom dnevnom temperaturom iznad 5 °C) traje 224 dana, a razdoblje intenzivne vegetacije (s prosječnom dnevnom temperaturom iznad 10 °C) traje od kraja travnja do sredine listopada. Razdoblje u kojem nema mraza traje 172 dana.

Područje proizvodnje šarana „Karp zatorski” odlikuje se vrlo raznolikim zemljišnim pokrovom: smeđe tlo i pseudopodzol, riječno blato, glej, crnica te treset i močvarno tlo.

Područje uzgoja šarana „Karp zatorski” odlikuje se prije svega čistim zrakom i obiljem rijetkih primjeraka flore i faune. Zahvaljujući velikom bogatstvu divljih vrsta ta je područja poljsko Udruženje za zaštitu ptica (OTOP) na temelju kriterija organizacije Birdlife International odabralo za uključivanje u mrežu Natura 2000, a dolina nižeg toka rijeke Skawa (PL 125) uključena je kao posebno zaštićeno područje. Ta mreža ima ključnu ulogu u zaštiti prirodnih resursa Europske unije.

Iznimna kvaliteta šarana „Karp zatorski” neodvojivo je povezana s prirodnim okolišem zemljopisnog područja na kojem se proizvodi. Kvaliteta šarana „Karp zatorski” proizlazi iz jedinstvenih svojstava prirodnog okoliša, ali i iz lokalnih tradicija i tehnika uzgoja riba. Šaran s posebnim obilježjima dobiva se samo ako su prisutni svi prethodno navedeni čimbenici. Prirodni čimbenici pogoduju nastanku dostatnih količina visokokvalitetne prirodne hrane u ribnjacima. Uvjeti tla i klime na području proizvodnje šarana „Karp zatorski” pogodni su i za uzgoj četiriju glavnih žitarica. Zahvaljujući prije svega iznimno produktivnim ribnjacima, prehrana šarana temelji se na prirodnoj hrani, bez upotrebe umjetne hrane za životinje i dodataka hrani. Prisutnost patogena koji uzrokuju bolesti ograničen je zahvaljujući visokoj produktivnosti ribnjaka i činjenici da se ne upotrebljava umjetna hrana za životinje bogata ugljikohidratima koja brzo fermentira. To se odražava u zdravlju šarana „Karp zatorski” i iznimnim organoleptičkim svojstvima proizvoda, a posebno u svježem mirisu i blagom okusu ribe. Zahvaljujući značajkama prethodno opisanog zemljopisnog područja dobiveni šarani imaju dobru dubinu tijela i razvijenost mesa, što dokazuje njihov visok koeficijent kondicije. Proizvodnja šarana „Karp zatorski” usko je povezana s mjestom podrijetla jer blizina prirodnih vodnih tokova i vodnih tijela, uključujući rijeke i njihove pritoke, znači da je to područje bogato vodom, što je ključno za uzgoj riba. Izgradnja tako velikih i funkcionalnih kompleksa ribnjaka moguća je zahvaljujući terenu tog područja. Tla na kojima su izgrađeni ribnjaci i klimatski uvjeti (ponajprije dugo razdoblje vegetacije) te obilje i kvaliteta prirodne hrane imaju izravan utjecaj na visoku prirodnu produktivnost ribnjaka (odnosno količinu ribe koju je moguće dobiti po hektaru bez hrane), koja iznosi od 150 do 300 kg/ha. Jedinstvene značajke šarana „Karp zatorski” proizlaze i iz činjenice da su lokalni uzgajivači i znanstvenici na temelju svojih zapažanja, istraživanja i iskustva odabrali šarane koji su najbolje prilagođeni uvjetima koji prevladavaju na tom području. Stoga je uzgojena čistokrvna linija šarana „Karp zatorski”, koji je križan s čistokrvnim mađarskim, jugoslavenskim, goliškim i izraelskim (Dor-70) linijama. Dobiveni potomci imaju izvrsne proizvodne značajke, kao što su visoka stopa preživljavanja i dobra konverzija hrane, što se odražava u niskim omjerima konverzije hrane. Učinak heteroze podrazumijeva da brže rastu, otporniji su na bolesti, imaju bolji prinos mesa te su vrlo dobro prilagođeni lokalnim prirodnim uvjetima. Primjenom zatorske proizvodne metode prilagođene okolišnim uvjetima definiranima u točki 4. dobivaju se proizvodi s posebnim značajkama. Skraćivanjem razdoblja razmnožavanja na dvije godine omogućena je proizvodnja mladih šarana izvrsnog okusa i organoleptičkih svojstava te mesa s nižim sadržajem masti nego kod starijih komercijalnih riba, čija su svojstva rezultat duljeg ciklusa proizvodnje koji se obično upotrebljava. Upravo zbog toga što je riječ o mladoj ribi, šaran „Karp zatorski” ima blag okus kojim se razlikuje od šarana koji se proizvodi na drugim zemljopisnim područjima. Isti čimbenik utječe i na kvalitetu mesa i njegova organoleptička svojstva koji su vrlo cijenjeni među potrošačima. Potrošači prepoznaju svojstva šarana „Karp zatorski”, što je dokazano njegovim cijenama koje su 10 do 15 % više od cijena šarana s drugih zemljopisnih područja.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

http://www.minrol.gov.pl/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Zlozone-wnioski-o-rejestracje-Produkty-regionalne-i-tradycyjne/OGLOSZENIE-MINISTRA-ROLNICTWA-I-ROZWOJU-WSI-z-dnia-3-czerwca-2015-roku

(1) SL L 343, 14.12.2012., str. 1.