1.Uvod

Smanjenje broja divljih oprašivača i posljedice tog smanjenja za sigurnost opskrbe hranom, ljudsko zdravlje, kvalitetu života i funkcioniranje ekosustava izazivaju veliku zabrinutost u društvu. To je potaknulo mnoge, u prvom redu znanstvenike i civilno društvo, da pozovu na odlučno djelovanje kako bi se uklonili uzroci tog smanjenja. Nedavni je primjer europska građanska inicijativa „Spasimo pčele i poljoprivrednike” kojom se poziva na prelazak na poljoprivredu koja je pogodna za pčele. Inicijativa je uspješno predstavljena Europskoj komisiji u listopadu 2022. nakon što je od građana EU-a prikupljeno više od milijun izjava o potpori.

Otprilike četiri petine poljoprivrednih kultura i samoniklih biljaka u Europi barem u određenoj mjeri ovisi o oprašivanju koje vrše tisuće vrsta kukaca. Oprašivanje donosi konkretne koristi gospodarstvu: njegov doprinos poljoprivrednoj proizvodnji EU-a procjenjuje se na najmanje 5 milijardi EUR godišnje. Većina glavnih koristi koje pružaju oprašivači ostaje nekvantificirana, kao što je njihov doprinos sigurnosti prehrane i zdravlju ili održavanju zdravlja i otpornosti ekosustava oprašivanjem divljih biljaka.

Unatoč tome, Europa i svijet suočeni su s dramatičnim gubitkom divljih oprašivača. Prema europskom crvenom popisu smanjuje se populacija otprilike svake treće vrste pčela, leptira i osolikih muha. Osim toga, svakoj desetoj vrsti pčela i leptira te svakoj trećoj vrsti osolikih muha prijeti izumiranje. Iako su te brojke već znak za uzbunu, još nije poznato stvarno stanje. Kako budemo dobivali više podataka o stanju oprašivača, moglo bi se pokazati da je situacija mnogo ozbiljnija.

Smanjenje broja oprašivača ugrožava dobrobit ljudi i prirodu. Gubitak oprašivača narušava dugoročnu poljoprivrednu produktivnost, čime se dodatno pogoršava trend na koji utječu drugi čimbenici, prvenstveno trenutačna geopolitička situacija obilježena ruskom ratnom agresijom na Ukrajinu.

Na globalnoj razini pitanje krize bioraznolikosti razmotreno je na 15. konferenciji stranaka (COP 15) Konvencije Ujedinjenih naroda o biološkoj raznolikosti u prosincu 2022. Taj rad na globalnoj razini mora se popratiti ambicioznim mjerama za zaštitu i obnovu bioraznolikosti na razini EU-a, čiji su sastavni dio oprašivači.

Komisija je 2018. donijela prvi okvir EU-a za rješavanje problema smanjenja broja divljih oprašivača – Inicijativu EU-a za oprašivače. Tom su inicijativom utvrđeni dugoročni ciljevi za 2030. i sveobuhvatan skup mjera koje se trebaju provesti u kratkoročnom i srednjoročnom razdoblju. Inicijativa je dobila snažnu potporu brojnih skupina dionika i izazvala velik javni interes. Ciljevi inicijative podržani su europskim zelenim planom.

U Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030. utvrđen je opći cilj rasta broja oprašivača i obnove bioraznolikosti općenito do 2030. kao dio niza obveza i ciljeva za obnovu prirode u EU-u. Strategijom je uspostavljena i platforma EU-a za bioraznolikost u okviru koje je osnovana radna skupina za oprašivače kao glavna platforma za upravljanje u sklopu inicijative za oprašivače. Na suzbijanju prijetnji oprašivačima radi se i u okviru drugih inicijativa koje su dio europskog zelenog plana, kao što su strategija „od polja do stola”, akcijski plan za postizanje nulte stope onečišćenja, strategija za šume i strategija za prilagodbu klimatskim promjenama.

U ovoj Komunikaciji predstavlja se revidirani akcijski okvir za inicijativu EU-a za oprašivače, koji se temelji na sveobuhvatnim savjetovanjima s dionicima i institucijskim povratnim informacijama od Europskog parlamenta, Vijeća, Odbora regija i Europskog revizorskog suda. U njoj su utvrđene mjere koje EU i njegove države članice trebaju provesti kako bi se preokrenuo trend smanjivanja broja oprašivača do 2030.

Revizija se nadovezuje na pregled napretka u provedbi inicijative za oprašivače koji je Komisija provela 2021. Pregled je pokazao da, iako je inicijativa valjan instrument politike, i dalje postoje znatne poteškoće koje je potrebno svladati kako bi se spriječio i preokrenuo trend smanjivanja broja oprašivača. Konkretno, potrebno je provesti dodatne mjere kako bi se učinkovito uklonili uzroci smanjivanja broja oprašivača, a to se treba poduprijeti čvrstim mehanizmima praćenja i upravljanja. U pregledu se poziva na reviziju inicijative kako bi se ispunili njezini dugoročni ciljevi.

Revizija se nadovezuje i na tematsko izvješće Europskog revizorskog suda o mjerama EU-a za zaštitu divljih oprašivača. U tom su izvješću utvrđeni nedostaci u ključnim politikama EU-a koje su usmjerene na glavne opasnosti za divlje oprašivače te se preporučuje da Komisija procijeni potrebu za dodavanjem posebnih mjera kojima bi se uklonile opasnosti koje trenutačno u inicijativi za oprašivače nisu uzete u obzir. Ističe se i potreba za boljom integracijom mjera za zaštitu divljih oprašivača u politike EU-a za očuvanje bioraznolikosti i poljoprivredne politike te za poboljšanjem zaštite divljih oprašivača od pesticida.

Komisija je u lipnju 2022. predstavila prijedlog akta o obnovi prirode, kojemu je cilj da se u zakonodavstvo uvrste ciljevi strategije za bioraznolikost. Prijedlog uključuje pravno obvezujući cilj da države članice EU-a zaustave trend smanjenja broja oprašivača do 2030. i da nakon toga održavaju uzlazni trend. Akt o obnovi prirode i revidirana inicijativa za oprašivače se nadopunjuju: na temelju zakonodavnog prijedloga državama članicama daje se fleksibilnost da u okviru svojih nacionalnih planova obnove odaberu najdjelotvornije mjere za ostvarenje tog cilja. Mjerama u toj revidiranoj inicijativi, koje obuhvaćaju velik raspon politika EU-a, nastoje se poduprijeti i nadopuniti nacionalne mjere obnove koje se zahtijevaju na temelju predloženog akta o obnovi prirode.

2.Mjere EU-a za preokretanje trenda smanjenja broja oprašivača

Revidiranom inicijativom za oprašivače utvrđuju se ciljevi za 2030. i povezane mjere u okviru tri prioriteta:

I.: Poboljšanje znanja o smanjenju broja oprašivača, njegovim uzrocima i posljedicama

II.: Poboljšanje očuvanja oprašivača i uklanjanje uzroka smanjenja njihove brojnosti

III.: Mobilizacija društva i promicanje strateškog planiranja i suradnje na svim razinama

U sljedećim poglavljima detaljnije su opisani ti prioriteti i povezane mjere. Sve su mjere navedene u tablici u Prilogu.

2.1.PRIORITET I: Poboljšanje znanja o smanjenju broja oprašivača, njegovim uzrocima i posljedicama