KOMUNIKACIJA KOMISIJE VIJEĆU Izjava Komisije priložena prijedlogu Komisije za Uredbu Vijeća o utvrđivanju pristojbi na proizvodnju u sektoru šećera za tržišne godine 2001./2002., 2002./2003., 2003./2004., 2004./2005., 2005./2006., koeficijent potreban za izračun dodatnih pristojbi za tržišne godine 2001./2002. i 2004./2005. te iznosi koje proizvođači šećera trebaju platiti prodavateljima šećerne repe na osnovi razlike između maksimalnog iznosa pristojbi i iznosa takvih pristojbi koje se zaračunavaju za tržišne godine 2002./2003., 2003./2004. i 2005./2006. /* COM/2013/0526 final */





KOMUNIKACIJA KOMISIJE VIJEĆU Izjava Komisije priložena prijedlogu Komisije za Uredbu Vijeća o utvrđivanju pristojbi na proizvodnju u sektoru šećera za tržišne godine 2001./2002., 2002./2003., 2003./2004., 2004./2005., 2005./2006., koeficijent potreban za izračun dodatnih pristojbi za tržišne godine 2001./2002. i 2004./2005. te iznosi koje proizvođači šećera trebaju platiti prodavateljima šećerne repe na osnovi razlike između maksimalnog iznosa pristojbi i iznosa takvih pristojbi koje se zaračunavaju za tržišne godine 2002./2003., 2003./2004. i 2005./2006. 1. POVRAT GLAVNICE I KAMATA U svojoj presudi od 27. rujna 2012.[1] Sud Europske unije odlučio je da, zbog nevaljanosti Uredbe Komisije (EZ) br. 1193/2009[2], proizvođači imaju pravo na povrat koji su neopravdano isplaćeni na osnovi nevaljanih proizvodnih pristojbi u navedenim tržišnim godinama. Takvi preplaćeni iznosi pripisani su proračunu Unije po odbitku naplatnih pristojbi (25%) koje su pripisane nacionalnim proračunima u skladu s člankom 2. stavkom 3. Odluke Vijeća 2000/597/(EZ, Euratom) o sustavu vlastitih sredstava Europskih zajednica[3]. Predloženom Uredbom Vijeća utvrđuju se pristojbe na proizvodnju šećera za tržišne godine 2001./2002., 2002./2003., 2003./2004., 2004./2005. i 2005./2006., čime će se omogućiti državama članicama da odrede iznose koje će povratiti proizvođačima šećera. Proizvođačima šećera vraća se samo razlika između starih i novih pristojbi, a ne puni iznosi koji su naplaćeni u dotičnom razdoblju. Na temelju općeg načela nepravednog bogaćenja državama članicama moralo bi biti omogućeno da im se iz proračuna EU-a nadoknade stvarno povraćeni iznosi, po odbitku od 25 % koje su zadržale kao troškove naplate. Sud je razjasnio da osobe, koje imaju pravo na povrat neopravdano isplaćenih iznosa na osnovi pristojbi na proizvodnju u sektoru šećera određenih na temelju nevažeće uredbe, imaju također pravo na isplatu kamata na takve iznose. Iz toga slijedi da, u vraćanju neopravdano isplaćenih iznosa u okviru zakonodavstva EU-a , koje države članice vraćaju gospodarskim subjektima, moraju uključivati i plaćanje kamate, u mjeri u kojoj je to predviđeno nacionalnim zakonodavstvom u sličnim situacijama. Države članice primjenjuju nacionalno zakonodavstvo pri izračunu iznosa kamata. 1. Povrat iznosa namijenjen prodavateljima šećerne repe Člankom 1. stavkom 3. predložene Uredbe Vijeća utvrđuju se revidirane dopunske cijene na temelju kojih proizvođači šećera izračunavaju iznose povrata namijenjenog prodavateljima šećerne repe. Treba naglasiti da se za izračun iznosa povrata namjenjenog prodavateljima šećerne repe treba koristiti samo razlika između starih i novih dopunskih cijena, uključujući i kamate koje se isplaćuju pod istim uvjetima navedenima u Odjeljku 1. Prije nego što se prodavateljima šećera povrate iznosi pristojbi koje su pretlatili tijekom navedenog razdoblja, države članice moraju uvesti administrativne postupke kojima će se osigurati da dotični proizvođači, po potrebi, povrate iznose koje su dužni isplatiti prodavateljima šećerne repe. U odsustvu takvog povrata, iznos povrata namijenjen proizvođačima šećera morao bi se proporcionalno smanjiti. 2. računovodstveni postupci Regulatorni okvir vlastitih sredstava ne uključuje odredbu kojom bi se omogućilo da EU plaća kamate državama članicama. Stoga države članice, kada od Komisije traže povrat nastalih izdataka, moraju obavijestiti Komisiju o iznosima koji su stvarno isplaćeni kao povrat dotičnim gospodarskim subjektima, pri čemu se glavnica i elementi kamate moraju razlikovati. 2.1. Iznosi Glavnice Povrat pristojbi na šećer čini ispravku u vlastitim sredstvima EU-a. To znači da države članice mogu odbiti 75 % stvarno preplaćenog iznosa koristeći vlastita sredstva EU-a. Na temelju članka 2. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1150/2000 od 22. svibnja 2000. o provedbi Odluke 2007/436/EZ, Euratom o sustavu vlastitih sredstava Zajednica[4], države članice moraju utvrditi ispravljene pristojbe na šećer koje vrijede za dotične godine do datuma utvrđenog člankom 2. predložene Uredbe Vijeća o utvrđivanju pristojbi na šećer. Budući da se predložena Uredba Vijeća odnosi na ispravak prvotno plaćenih pristojbi na šećer, države članice raspolažu svim elementima potrebnim da utvrde točne iznose koji će im se povratiti. Državama članicama mogu se nadoknaditi stvarno isplaćeni iznosi, negativnim ispravkom u tzv. „računu A”, kao povrat neopravdano naplaćenih prekomjernih iznosa. Treba naglasiti da u računu A, države članice prvo trebaju uključiti puni iznos (100 %) koji je povraćen kao ispravak. Potom se neto iznosi koje su zadržale kao troškove naplate (75%) unose u posljednji odlomak iskaza računa. To je uobičajeni postupak kojim se u obzir uzimaju troškovi naplate. U skladu s člankom 2. predložene Uredbe Vijeća, države članice moraju utvrditi vlastita sredstva najkasnije zadnjeg dana četvrtog mjeseca koji slijedi nakon dana stupanja na snagu navedene Uredbe. Države članice moraju unijeti rezultat utvrđivanja u račune A koje moraju dostaviti Komisiji najkasnije prvog radnog dana nakon 19. dana drugog mjeseca koji slijedi nakon mjeseca u kojem je pravo utvrđeno. Stoga, u praksi, države članice moraju utvrditi ispravak vlastitih sredstava najkasnije zadnjeg dana[….]. Moraju unijeti pravo u račune A koje će Komisiji dostaviti najkasnije [….]. Ovisno o datumu usvajanja Uredbe Vijeća, financijski učinak na prihode proračuna EU-a mogao bi se osjetiti u 2013. ili 2014. ili u obje financijske godine. 2.2. Kamate Kao što je prethodno navedeno, na temelju općeg principa nepravednog bogaćenja osobe koje imaju pravo na povrat neopravdano isplaćenih iznosa kao rezultat pristojbi na proizvodnju u sektoru šećera, utvrđenih na temelju nevažeće uredbe, također imaju pravo na isplatu kamata na takve iznose u mjeri predviđenoj nacionalnim zakonodavstvom u sličnim situacijama. Stvarno isplaćena kamata treba se prijaviti, u skladu s postupkom mjesečnih plaćanja iz članka 15. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1290/2005 o financiranju zajedničke poljoprivredne politike, pod stavkom proračuna 05 07 02 namijenjenom „rješavanju sporova”. Ta je stavka proračuna posebice namijenjena prilagođavanju, ako je potrebno, odobrenih proračunskih sredstava za pokriće izdataka (pozitivnih ili negativnih) za koja Komisija može biti odgovorna na temelju odluke Suda, uključujući troškove podmirivanja odštetnih zahtjeva i kamate”. 3. Praćenje postupka povrata Za potrebe potreba nadzora države članice trebale bi Komisiji dostaviti pregled iznosa koji se vraća proizvođačima šećera, pri čemu se glavnica i elementi kamate moraju razlikovati, prije nego što se započne postupak povrata i u svakom slučaju najkasnije do drugog mjeseca koji slijedi nakon stupanja na snagu Uredbe. Ova obavijest trebala bi uključivati detaljno objašnjenje pravne osnove nacionalnog zakonodavstva koja se koristila pri određivanju kamata koje treba isplatiti i primjenjenu stopu i razdoblje koje se uzima u obzir za izračun iznosa kamate. U skladu s načelom ekvivalentnosti, Komisija želi naglasiti da kamatna stopa koja se primjenjuje treba biti u skladu s onom koja se obično primjenjuje za slične nacionalne povrate. Komisija zadržava pravo da zatraži dodatna obrazloženja iznosa koji su prijavljeni kao isplaćeni te da poduzme primjerene mjere kako bi zaštitila financijske interese Unije. [1] Spojeni predmeti C-113/10, C-147/10 i C-234/10, još nisu objavljeni [2] SL L 321, 8.12.2009., str. 1. [3] SL L 253, 7.10.2000., str. 42. [4] SL L 130, 31.5.2000., str. 1.