ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.2.5.

Međutim, Odbor se pita što je dovelo do toga da, iako su veleprodajne cijene električne energije pale zbog povećanog tržišnog natjecanja, to nije često dovelo do smanjenja sveukupnih cijena za krajnje potrošače (26).
4.8.

EGSO se slaže s odlukom o vraćanju na prijašnju energetsku ljestvicu s oznakama od A do G budući da je ona razumljivija za potrošače. Kao primjer naglašava da između hladnjaka razreda A+++ i hladnjaka razreda A+ postoji razlika u energetskoj potrošnji od 42 %, no uz pomoć sadašnjeg sustava označivanja nije moguće odmah uočiti razliku u pogledu energetske učinkovitosti i troškova. To znači da za određene kategorije proizvoda vrijedi načelo „tko više potroši, manje troši”, što potrošačima omogućuje nadoknadu troškova za proizvod više kategorije u kratkom vremenskom roku. Zbog toga je potrebno da oznake budu jasne, razumljive i usporedive.
4.6.5.

Započinje se s vrlo malim stvarima: već sada nastaju u potpunosti nove strukture, kao što to pokazuje fotonaponski sustav. Prije samo pet godina vlastita potrošnja električne energije dobivene iz fotonaponskih sustava iz gospodarske perspektive nije bila nimalo zanimljiva te se proizvedena električna energija jednostavno plasirala u mrežu. To se u međuvremenu iz temelja promijenilo. Danas se iz gospodarskih razloga više ne mogu koristiti fotonaponski krovni sustavi koji nisu usmjereni na maksimalno iskorištavanje vlastite proizvedene energije. To je u međuvremenu dovelo do povećane potražnje za tehnologijama za skladištenje energije te samim time i do njihova razvoja. Tako novi fotonaponski sustavi doprinose rasterećenju mreže, odnosno njezinu uravnoteženju. U kombinaciji s npr. predvidljivom elektromobilnošću, odnosno povezivanjem s proizvodnjom topline otvaraju se u potpunosti nove, dodatne decentralizirane mogućnosti proizvodnje i korištenja energije.
3.5.1.

Imajući u vidu nagle promjene koje se očekuju na tržištu rada, danas su više no ikad potrebna velika ulaganja u obrazovanje i osposobljavanje. No, politike vještina ne bi se trebale smatrati samo sredstvom kojim se ispunjavaju potrebe tržišta rada, već bi se njima trebalo prepoznati kompetencije stečene neformalnim obrazovanjem, podržavati provedbu politika cjeloživotnog učenja te bi u konačnici one trebale biti dio holističkog pristupa obrazovanju.
4.1.

EU i nacionalne energetske politike imaju izravan i znatan učinak na živote građana. Međutim, sadržaj i smisao tih politika često nije jasan široj javnosti, a civilno ga društvo može pogrešno shvatiti. To dovodi do općenito slabe javne potpore ili zabluda o bitnim vidovima budućeg razvoja EU-a. Štetne posljedice slijede i postoje brojni slučajevi neobavješćivanja i neuključivanja civilnog društva u nacionalne i europske energetske politike, što dovodi do općeg nedostatka povjerenja te do toga da politike ne postižu uvijek željene rezultate.
3.6.

Stavljanje na tržište proizvoda od tuljana dopušteno je samo ako su proizvodi od tuljana rezultat lova koji tradicionalno obavljaju inuitske i druge autohtone zajednice, ako su ispunjeni sljedeći uvjeti: (a) zajednica tradicionalno obavlja lov; (b) lovom se pridonosi egzistenciji zajednice te se on ne provodi prvenstveno u komercijalne svrhe; (c) lov se provodi na način kojim se umanjuju bol, stres, strah ili drugi oblici patnje ulovljenih životinja u mjeri u kojoj je to moguće, uzimajući u obzir tradicionalni način života i životne potrebe zajednice.
—

raspodjele i dodjeljivanja javnih sredstava, uključujući financiranje projekata EU-a, s obzirom na to da nejednakost spolova u donošenju odluka utječe na korištenje javnih proračunskih sredstava i javnih infrastruktura. To bi trebalo dovesti do uvođenja načela ravnopravnosti spolova pri donošenju proračuna za europsku prometnu politiku,
5.13.

Industrija i trgovina EU-a moraju doprinijeti smanjenju klimatskih promjena koje uzrokuju njegova poduzeća, u skladu s ciljem smanjenja emisija za 80 do 95 % do 2050. godine. Plan za postizanje tog cilja mogao bi se, međutim, razlikovati ovisno o sektoru i poduzeću. Industrija i trgovina u EU-u mogu poduprijeti druge zemlje u njihovim naporima za smanjenje emisija kroz razvoj, proizvodnju i izvoz proizvoda i usluga u druge zemlje. Ako bi se to odvijalo uz niži učinak na klimu u Europi nego u drugim predjelima, moglo bi se kratkoročno dozvoliti čak i više ukupne emisije, pod uvjetom da se ne ugrozi europski cilj smanjenja emisija do 2050. Stoga bi trebalo provjeriti jesu li specifični planovi EU-a korisni za svaki industrijski sektor.
4.7.

Kabotaža je definirana kao prijevoz robe u nacionalnom cestovnom prijevozu koji nerezidencijalni prijevoznici privremeno obavljaju u državi članici domaćinu. Izraz „privremeno” definiran je Uredbom (EZ) br. 1072/2009 kao tri kabotažne operacije obavljene u razdoblju ne duljem od sedam dana nakon međunarodnog puta u zemlju domaćina. Provedba i nadzor kabotaže su složeni jer propisi o pristupu tržištu provedbu ne čine jednostavnom. Oni sprečavaju da tijela nadležna za provedbu zatraže dodatne dokumente kako bi provjerili usklađenost s pravilima o kabotaži. Nadalje, ni sama pravila u pogledu brojnih elemenata nisu jasna te se u različitim državama članicama različito tumače. To je, primjerice, slučaj u pogledu definicije putovanja. To je dovelo do smanjenja stopa nadzora kako na cesti, tako i u poslovnim prostorima trgovačkog društva.
3.2.2.

Sve važnija uloga Kine u regiji pokazala se očitom 2013. kad je predsjednik Xi pokrenuo svoju inicijativu „Ekonomski pojas put svile” uz podršku fonda u iznosu od 16,3 milijardi USD čiji je cilj izgradnja čvršćih veza s Europom, no i uključivanje država na putu. Gospodarska aktivnost Kine u regiji potaknuta je njenom potrebom za energijom; Kina gradi i ceste i cjevovode s posebno velikim ulaganjima u plin iz Turkmenistana, možda više no što ta zemlja trenutno može crpiti, ali u skladu s njihovim velikim rezervama. Iako je ruska novinska agencija „Novosti” izvijestila (8) da je Rusija Tadžikistanu ponudila 6,7 milijuna USD pomoći za ruralno restrukturiranje, tadžički je ministar u međuvremenu za novine Financial Times izjavio da će Kina ondje uložiti najmanje 6 milijardi USD do 2017. (gotovo 70 % BDP-a Tadžikistana za 2013. te preko 40 puta više od njihovih godišnjih inozemnih izravnih ulaganja) (9).
2.15.

Uvjetovanost ex ante, kojom se uvodi niz uvjeta koje treba osigurati prije isplate sredstava, ne smije biti povod za isključivanje određenih najzaduženijih regija koje zbog stanja u kojem se nalaze nisu sposobne ulagati ili privlačiti ulaganja za stvaranje takvih uvjeta. Uvjetovanost ex ante treba provoditi s oprezom ili je čak privremeno dokinuti, dok god postoji opasnost od izbijanja krize ili deflacije, budući da bi to moglo dodatno pogoršati ionako osjetljiv položaj nekih regija koje nemaju nikakve mogućnosti za dobivanje financijskih sredstava za poticanje rasta, što će dodatno otežati njihove probleme.
2.7.

Europska komisija u Komunikaciji ukazuje na potrebu stvaranja uvjeta za unapređivanje računalstva u oblaku, infrastrukture za računalstvo visoke učinkovitosti (HPC) te platformi i usluga koje koriste ta rješenja. Prema procjenama Europske komisije (1), usluge računalstva u oblaku mogle bi do 2020. godine dovesti do povećanja broja radnih mjesta u Europi za 2,5 milijuna te do povećanja BDP-a država članica EU-a za 160 milijardi eura.
4.2.10.

Kad bi ESA-e racionalizirale troškove putem logističke reorganizacije to bi doprinijelo njihovoj održivosti. EGSO pozdravlja prijedlog Komisije o jedinstvenom sjedištu ESA-a, budući da bi to također dovelo do učinkovitijeg dijaloga i koordinacije među tijelima.
1.8.

Iako Komunikacija na to upućuje, no ne obrađuje izravno to pitanje, Odbor se zalaže za veću vidljivost pilot-projekata na terenu, čime bi se promicala izraženija uloga dionika, a time i dodatna privatna ulaganja koja bi poticanjem inovacija unaprijedila strategiju iz Komunikacije.
3.4.

Motori izvancestovnih pokretnih strojeva rade u različitim okolnostima od motora ugrađenih u cestovna vozila. Većina izvancestovnih pokretnih strojeva ne radi kao kamion kod kojega dolazi do odgođenog prijelaza iz stanja mirovanja do postizanja najveće snage. Izvancestovni pokretni strojevi većinom od početka koriste maksimalnu snagu, nakon čega slijedi kratko razdoblje mirovanja, onda maksimalna snaga i nakon toga prekid. Zatim se ciklus ponavlja. To su uobičajeni radni uvjeti većine izvancestovnih pokretnih strojeva. Za razliku od toga, kod cestovnih vozila su broj okretaja i snaga motora gotovo konstantno isti.
3.1.7.

U usporedbi s Komisijom EGSO je mnogo manje uvjeren da ciljne vrijednosti strukturnog deficita koje su u skladu s postupkom u slučaju prekomjernog deficita omogućuju preciznije i transparentnije strateške preporuke. Odbor prihvaća da ta mjera daje transparentniju sliku, jer se njome isključuju anomalije uzrokovane gospodarskim ciklusima i jednokratnim fiskalnim mjerama, no smatra da je to i dalje varijabla koju je nemoguće izravno mjeriti, utemeljena na teorijskim i upitnim izračunima potencijalnog proizvodnog jaza te podložna značajnim izmjenama, pa će stoga vjerojatno u nekim slučajevima dovesti do uvođenja loših mjera.
1.3.

Odluka da se korištenje zemljišta, prenamjena zemljišta i šumarstvo (LULUCF) uključe u politički okvir za razdoblje nakon 2020. godine stvara visok stupanj nesigurnosti za sektor poljoprivrede, a u nekim slučajevima i šumarstva. Još nije jasno hoće li to dovesti do učinka ponora ili će uključivanje dovesti do dodatnih emisija u velikom broju regija. Sve odluke moraju biti znanstveno potkrijepljene i treba ih donijeti nakon odgovarajuće ocjene učinka različitih mogućnosti na razini država članica.
1.5.

EGSO, budući da se radi o projektu dobrovoljne prirode te s obzirom na značaj političke volje kao i kulturnih prepreka koje proizlaze, između ostalog, iz svjetonazora, stereotipa i ukorijenjenih radnih navika, poziva Komisiju da se usmjeri na aktivnosti obrazovanja ili stručnog osposobljavanja te na vlastite inicijative za izgradnju povjerenja uzimajući u obzir već postojeća pozitivna iskustva poput Foruma obalnih straža sjevernog Atlantika (North Atlantic Coast Guard Forum) ili Međunarodnog udruženja uprava pomorske signalizacije (International Association of Marine Aids to Navigation and Lighthouse Authorities, IALA).
2.2.

McKinsey tvrdi da 60 do 80 % resursa propada na kraju linearnog puta od uzimanja prirodnih resursa preko proizvodnje i potrošnje do otpada. U trenutku u kojem se tri milijarde potrošača na svijetu nalazi na pragu srednjeg staleža, to stanje više nije održivo.
5.1.2.

EGSO se slaže s Komisijom u pogledu nužnosti da države članice, u suradnji s Europskom agencijom za sigurnost i zdravlje na radu (European Agency for Safety and Health at Work, EU-OSHA), stvore bazu podataka o zdravlju i sigurnosti na radu te da se u okviru agencije EU-OSHA održavaju redoviti sastanci (barem dvaput godišnje) Savjetodavnog odbora za sigurnost i zaštitu zdravlja na radu (Advisory Committee on Safety and Health at Work, ACSH) i Odbora viših inspektora rada (Senior Labour Inspector’s Committee, SLIC).
4.4.4

Aplikacije za osobnu dobrobit moraju zadovoljavati iste uvjete kao i one koje se koriste u zdravstvene svrhe s obzirom na to da i one prikupljaju podatke o zdravstvenom stanju osobe.
2.8

Mora koja okružuju Europu jesu: Jadransko i Jonsko more, Arktički ocean, Atlantski ocean i Irsko more, Baltičko more, Crno more, Sredozemno more i Sjeverno more.
2.5

Predviđa se da će provedba predložene direktive imati pozitivan gospodarski učinak zbog veće transparentnosti, pravne sigurnosti i poslovne predvidljivosti u vezi sa širenjem podataka dobivenih iz svemira. Pozitivni učinci predviđaju se za osnivanje i rast poduzeća, prodaju podataka dobivenih promatranjem Zemlje i međunarodnu konkurentnost. Pored izravnog povećanja broja radnih mjesta u sektoru preprodaje podataka/usluga visoke dodane vrijednosti i u sektoru pružanja podataka, vjerojatno će doći i do povećanja broja radnih mjesta na drugim razinama vrijednosnog lanca (tj. kod poduzeća koja koriste HRSD-e, proizvođača satelita i operatera), zbog kvalitetnijih usluga i konkurentnijih cijena. Očekuje se i dodatno neizravno povećanje broja radnih mjesta jer stvaranje jednog novog radnog mjesta u svemirskoj industriji dovodi do stvaranja i do pet novih radnih mjesta u drugim sektorima.
4.3

Kako sve više javnih usluga postaje „u pravilu digitalno”, važno je do najveće moguće razine povećati učinkovitost javne potrošnje na rješenja IKT-a. To treba omogućiti tako da se osigura raspoloživost IKT rješenja isplaniranih u dovoljno ranoj fazi i, gdje je to moguće, razmjena i ponovna uporaba rješenja kako bi se do najveće moguće razine povećala vrijednost javne potrošnje. ISA2 predstavlja dobrodošao doprinos tom cilju.
—

zaključke i preporuke studije koju je naručio EGSO-ov Upravljački odbor strategije Europa 2020. i koju je izradio A. Bellagamba, pod nazivom Priorities, challenges and prospects for civil society: involvement in the Europe 2020 strategy beyond 2015 – Case study of four Member States (BE – FR – IT – NL) („Prioriteti, izazovi i perspektive za razvoj civilnog društva: uključenost u strategiju Europa 2020. u razdoblju nakon 2015. – Analiza slučaja iz četiri države članice (BE – FR – IT – NL”).
3.7

Komisija cijeni te inicijative, no one se bave samo jednim dijelom problema. One ne obuhvaćaju područje cijelog EU-a, kao niti sve oblike putničkog prijevoza te nisu u potpunosti u stvarnom vremenu.
6.3.3

Još nije ostvareno jedinstveno telekomunikacijsko tržište. Iako je došlo do sniženja naknada, one su i dalje visoke te nanose štetu poduzećima i obiteljima. Postupno smanjivanje naknada roaminga koje će kulminirati njihovim ukidanjem krajem 2015. godine pohvalna je mjera, no sad se treba usredotočiti na stvarno smanjenje preostalih naknada te na opću dostupnost kvalitetne širokopojasne mreže. EGSO ponovno izražava svoju uvjerenost da bi uspostava jedinstvenog regulatora u EU-u mogla pridonijeti ostvarenju tih ciljeva.
1.16

Od ključne su važnosti također potpore i razvojni programi, na temelju načela pozitivnog uvjetovanja ( more for more ), koji se istovremeno tiču različitih čimbenika imigracije, uključujući politiku vraćanja i ponovnog prihvata. Osnaživanje organizacija civilnog društva i njihovo sudjelovanje u partnerstvima za mobilnost također su važni.
5.4

EGSO ne smatra da su administrativna opterećenja koja ova uredba nameće financijskom sustavu prekomjerna, ali se pribrajaju drugim administrativnim i upravnim opterećenjima koja nameću ostali propisi. EGSO naglašava rizik da se ta opterećenja, barem djelomično, prebace na obitelji i poduzeća. To bi dovelo ili do poskupljenje financijskog sustava za korisnike ili do smanjenja dobiti banaka, što nije poželjno s obzira na tešku situaciju u kojoj se europski sustav kreditiranja trenutačno nalazi.
3.3

Tijekom revizije strategije o onečišćenju zraka nastoji se zaustaviti trenutno kršenje postojećih normi kvalitete kako bi se postiglo puno poštivanje normi od 2020. godine kao najkasnijeg roka i smanjilo emisije NOx iz laganih dizelskih motora uz primjenu Euro 6 mjerenim na temelju „stvarnih emisija u vožnji”. EGSO sumnja da će te mjere uspjeti dovesti do željenih rezultata već od 2020. godine s obzirom na to da će obaveza stupiti na snagu tek 2017. godine, a obnavljanje postojećeg voznog parka moglo bi zahtijevati više vremena nego od sada do 2020. godine.
—

da se riješi problem nepostojanja detaljnog i komparativnog statističkog okvira o lancu operacija od trenutka internetske narudžbe do prekogranične dostave proizvoda uz pomoć pojednostavljenih postupaka po načelu one size fits all (isti pristup za sve);
4.2.1

Ako građani s ičim povezuju naziv Schengen, to je da on predstavlja slobodno kretanje osoba diljem država potpisnica. Pravo na slobodu kretanja i boravka građana EU-a zaštićeno je i propisano ugovorima. Dovršetak i fleksibilnost zajedničke politike o vizama, zasebna procjena svakog zahtjeva bez predrasuda prema određenim nacionalnostima, uspostavljanje konzularnih centara za schengenske vize, revizija popisa zemalja kojima je potrebna viza. Sve su to važni aspekti i zaslužuju zajedničko djelovanje radi osiguravanja lakšeg usvajanja i bolje provedbe.
2.1

Sindikalne organizacije i organizacije poslodavaca uključile su se u izgradnju Europe i to ne iz nužde već zato što su, unatoč međusobnim razlikama, uvjerene da je Europska zajednica jedini način da se naši narodi sjedine u miru, demokraciji, gospodarskom rastu i socijalnom napretku. Zato je povijest sudjelovanja socijalnih partnera u razvoju europskog projekta, od EZUČ-a do EMU-a, obilježena ovom istinskom predanosti te ukazuje na ključnu ulogu koju su organizacije poslodavaca i sindikalne organizacije igrale te koju moraju nastaviti igrati u današnjoj situaciji EMU-a, kako bi odgovorile na trenutne izazove gospodarske krize i strukturne promjene s kojima su naše zemlje suočene. U tom kontekstu, EMU mora osigurati održiv gospodarski i socijalni oporavak svih država Europske unije kojim će se otvoriti kvalitetna radna mjesta. U to mora uključiti sve aktere, u okviru njihovih nadležnosti. U europskoj dimenziji socijalnog dijaloga u obzir treba uzeti i kontekst globalizacije te EU-u omogućiti da sudjeluje u globalnoj regulaciji koja je potrebna da bi se, kako je to EGSO najavio u svom mišljenju iz svibnja 2007.g. (2), osigurala „ljudska dimenzija globalizacije, kao i europske integracije”, kako bi one postale „stvar građana i organiziranog civilnog društva”.
1.5

EGSO je mišljenja da SUP ne bi smio biti upisan u mjestu u kojem ne obavlja nikakvu gospodarsku djelatnost (poduzeća poštanskih sandučića). Stoga razlikovanje registriranog i administrativnog sjedišta, kakvo dosad nije bilo predviđeno za neki europski oblik trgovačkog društva, predstavlja presedan zbog kojeg EGSO izražava zabrinutost. To razlikovanje, u kombinaciji s odredbom da se na SUP primjenjuje pravo one države u kojoj je registriran, može dovesti do ugrožavanja prava radnika na suodlučivanje, ali i do zaobilaženja nacionalnih poreznih propisa.
3.1.4

U prioritete Europske unije ubrajaju se i teritorijalni razvoj te socijalna ravnoteža, kao i sigurnost opskrbe hranom. Međutim, razvoj je daleko od uravnoteženog i to se stanje ne popravlja. S druge strane, u više je država članica stupanj sigurnosti opskrbe upravo pao na vrlo zabrinjavajuću razinu: u Slovačkoj, na primjer, stupanj samodostatnosti je svega 47 %. Učinkovita poljoprivreda bez sumnje je ključni uvjet za postizanje dvaju spomenutih ciljeva, a poljoprivreda ne može ispravno funkcionirati ako je nedovoljno prisutna na tržištu. Slabljenje poljoprivrede u pojedinim državama članicama izravno je povezano sa smanjenom prodajom domaćih poljoprivredno-prehrambenih proizvoda na unutarnjem tržištu zemlje. Razlozi za to su složeni, no oporavak poljoprivrede iziskuje, između ostalog, informativne kampanje koje se obraćaju potrošačima pojedine zemlje i ističu vrline domaćih proizvoda.
3.5.13

Jedan od primjera za to jest bilateralni sporazum između Njemačke i Španjolske, koji predviđa mogućnost zapošljavanja i strukovnog osposobljavanja za otprilike 5000 mladih Španjolaca do 2017. godine; drugi su primjeri njemački programi poticaja „The job of my life” i „Make it in Germany”, čiji je cilj dovođenje mladih u Njemačku kako bi se tamo osposobili za zanimanja u kojima vlada manjak kvalificirane radne snage. Pritom im se plaća pripremni tečaj njemačkog jezika u zemlji podrijetla, dio putnih troškova i troškova selidbe te tečaj jezika u Njemačkoj u sklopu pripreme za pripravništvo. Ako je poslodavac nakon obavljenog pripravništva zadovoljan, može se pohađati i program strukovnog osposobljavanja u trajanju od 3 do 3,5 godine, za koji se pored naknade za naukovanje isplaćuje dodatna potpora, a mladi dobivaju mentore za pomoć u školi, poduzeću i svakodnevnom životu.
4.2

Energija je u cjelini, u svojim raznolikim oblicima, po vrijednosti vjerojatno roba kojom se na svijetu najviše trguje. Središnja uloga energije u gospodarskom razvoju osigurava da će istraživanja, razvoj te proizvodnja i prijenos energije u sagledivoj budućnosti zahtijevati golema ulaganja. To također vrijedi i za nedavno istaknutu potrebu da se pribavi sigurna opskrba energijom. To se obično obilježava frazom „Svjetla moraju ostati upaljena”, pri čemu se pod „svjetlom” podrazumijeva neophodna uloga energije u suvremenom društvu. Nužno je priznati da je, trenutačno, izgledno da će drugi ciljevi energetske politike, nacionalni ili na razini EU-a, ovisiti o sigurnosti opskrbe, činitelju koji treba jače naglasiti u komunikaciji, te da osiguranje toga može dovesti i do dodatnih troškova.
2.7

Među ciljevima za konkurentan sustav prijevoza s učinkovitim iskorištavanjem resursa koje Komisija predlaže je "do 2030. godine smanjiti za 50 % broj vozila gradskog prijevoza koja koriste tradicionalna goriva i potpuno ih odstraniti do 2050. te ih do 2030. u najvećim gradovima zamijeniti sustavom bez emisija C02 kao i „približiti se do 2050. godine cilju niti jedne ljudske žrtve cestovnog prijevoza” (3).
4.1

Reguliranje usklađenih normi direktivama, kao što je to dosada bilo, izvor je nestabilnosti i neprekidnih te ponekad nepotrebnih napora poduzeća da se prilagode. Zapravo, takvo reguliranje moglo bi dovesti do geografske heterogenosti zakonodavstva koje bi se razlikovalo od jedne države članice do druge. Čini se da je takva heterogenost neznatna, ali ona postaje bitna kad se ulazi u razinu preciznosti potrebnu za usklađivanje industrijskog proizvoda s normom. Ova geografska heterogenost povećava se zbog vremenske heterogenosti, odnosno različitih datuma prijenosa direktive u svaki od 28 nacionalnih pravnih sustava. S obzirom da razdoblje prijenosa može trajati do 36 mjeseci te da se norme mogu aktualizirati jednako često ili još i češće u izrazito inovativnim sektorima, poduzeća bi se neprestano mogla nalaziti u nesigurnim i konfuznim situacijama prijelaznih razdoblja.
4.5

Geopolitičke procjene moraju se također uzeti u obzir, osobito u svjetlu najnovijeg razvoja događaja u Ukrajini, koji je uslijedio nakon objavljivanja Komunikacije i Preporuka. One se odnose na sigurnost opskrbe energijom u slučaju nastavljanja napetosti kod bliskih susjeda EU-a, ili trgovinskog rata s Rusijom. No, one su također povezane s kretanjima u drugim dijelovima svijeta i postupnim smanjenjem uloge EU-a u glavnim trgovinskim blokovima.
2.2

Postignut je znatan napredak na ciljevima postavljenima za 2020. g. Emisije stakleničkih plinova smanjile su se u 2012. g. za 18 % u odnosu na razinu iz 1990., a temeljem do sada usvojenih mjera očekuje se da će se još smanjiti za 24 % do 2020. g. te za 32 % do 2030. g. Udio energije iz obnovljivih izvora u krajnjoj potrošnji energije iznosio je 2012. g. 13 %. Europska komisija očekuje daljnji porast na 21 % pa na 24 % do 2020. g. odnosno do 2030. g. Energetski intenzitet gospodarstva EU-a pao je za 24 % od 1995. do 2011., iako se čini da se okvirni cilj od 20 % poboljšane energetske učinkovitosti neće postići. Te se brojke djelomice objašnjavaju produljenim usporavanjem gospodarstva, istjecanjem CO2 i boljom energetskom učinkovitošću.
3.3.1.

Najviši dozvoljeni iznos investicijske potpore: — do 25 % za zračne luke s prometom od 3 do 5 milijuna putnika godišnje, — do 50 % za zračne luke s prometom od 1 do 3 milijuna putnika godišnje, — do 75 % za zračne luke s prometom manjim od 1 milijuna putnika godišnje, — potpora nije moguća za zračne luke s prometom većim od 5 milijuna putnika godišnje (uz manje izuzetke, npr. premještanje).
3.4

Budući da bi predložena direktiva uvela nove uvjete za institucije za strukovno mirovinsko osiguranje koji podrazumijevaju dodatne troškove, Odbor bi se založio za uvođenje mogućih izuzeća iz područja primjene ove direktive u početnoj fazi osnivanja institucija za strukovno mirovinsko osiguranje (do najviše 12 mjeseci). To bi omogućilo pokrovitelju da uspostavi instituciju za strukovno mirovinsko osiguranje bez relativno visokih administrativnih troškova od prvog dana djelovanja institucije te da kasnije donese odluku želi li nastaviti financirati svoju „vlastitu” instituciju za strukovno mirovinsko osiguranje ili mu je draže priključiti se nekoj koja već postoji. EGSO vjeruje da bi to mogao biti jedan od čimbenika kada poslodavac odlučuje o uspostavi institucije za strukovno mirovinsko osiguranje.