RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE SAŽETAK PROCJENE UČINKA Popratni dokument uz prijedlog Uredbe Vijeća o zajedničkom poduzeću ECSEL /* SWD/2013/0256 final */





RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE SAŽETAK PROCJENE UČINKA Popratni dokument uz prijedlog Uredbe Vijeća o zajedničkom poduzeću ECSEL Uvod U ovom se dokumentu opisuje procjena učinka zajedničke tehnološke inicijative za elektroničke komponente i sustave uspostavljene u obliku zajedničkog poduzeća na temelju članka 187. UFEU-a i povezane s okvirnim programom EU-a za istraživanje i inovacije Obzor 2020. U okviru Sedmog okvirnog programa osnovana su dva zajednička poduzeća pod nazivom ENIAC i ARTEMIS, prvo u području nanoelektronike, a drugo u području ugrađenih računalnih sustava. Njihov je cilj bio povećati i potaknuti privatna i javna ulaganja u istraživanje i inovacije dvaju komplementarnih područja od velike važnosti za industrijski sektor Europe. Na temelju iskustva sa zajedničkim poduzećima ENIAC i ARTEMIS ova se inicijativa temelji na pojednostavnjenoj jedinstvenoj strukturi, usmjerenom području djelovanja koje jača sinergije između sektora elektroničkih komponenti i sustava te na pojednostavnjenim načinima provedbe. Ova je inicijativa ključni stup strategije EU-a u području elektroničkih komponenti i sustava u Europi. Postupak koji se pratio u skladu je sa smjernicama Komisije za ex ante procjene učinka. 1. UTVRĐIVANJE PROBLEMA 1.1 Kontekst Elektroničke komponente i sustavi, osim što su važna industrija s više od 1 bilijuna EUR svjetskog prometa, dovode do poboljšanja produktivnosti u gospodarstvu i igraju ključnu ulogu u rješavanju društvenih izazova. Konkretnije, Europa se suočava s dva glavna izazova u području elektroničkih komponenti i sustava. Prvi je ostvariti kontrolu nad ključnim elementima vrijednosnog lanca (tj. projektiranje, proizvodnja i integracija u konačne proizvode) koji su bitni kako bi se osigurala održivost stvaranja vrijednosti iz elektroničkih proizvoda u Europi te konkurentnost brojnih drugih europskih industrijskih sektora. Drugi je popuniti praznine u inovacijskim lancima Europe te na bolji način pretvoriti istraživačku izvrsnost u komercijalni uspjeh. Pri rješavanju gore navedenih izazova Europa se mora suočiti sa snažnom globalnom konkurencijom, smanjenjem tržišnog udjela njezine industrije, visokim troškovima istraživanja, razvoja i inovacija te brzim razvojem tehnologije. · Uska povezanost industrije elektroničkih komponenti i ostalih industrija od iznimne je važnosti za Europu. Slabljenje njezine proizvodne industrije u području elektronike najvjerojatnije će dovesti do postupnog nestanka ostatka vrijednosnog lanca, što neće samo imati učinak na industriju kao takvu, već i na radna mjesta i rast u velikom dijelu našeg gospodarstva. · Perspektiva europskih poduzeća za ugrađene računalne sustave pozitivnija je iako se i ona suočavaju s izazovima, tj. osnovnim platformama IKT-a na razini njihove primjene i sadržaja dominiraju dionici izvan EU-a, a ugrađeni sustavi sve su više umreženi i povezani s internetom što dovodi do novih poslovnih mogućnosti, ali i do pojave novih aktera i prijetnji koje predstavljaju poduzeća izvan EU-a, koja trenutačno dominiraju internetom. · Rast ukupnog tržišta elektroničkih komponenti i sustava bio je veći od 6 % godišnje tijekom zadnjih deset godina, a ista su predviđanja i za iduće desetljeće. Inovacije potiču razvoj u sektoru zahvaljujući ulaganju najmanje 15 % prometa u područje istraživanja i razvoja. Zbog sve većih troškova za istraživanje i razvoj te zbog značajnog učinka prelijevanja na cijelo gospodarstvo, javno-privatna partnerstva postala su neophodna. · Svladavanje sve veće složenosti tehnologije i proizvodnje ključno je za sudjelovalo na tržištu te iziskuje veća ulaganja u rasponu od više milijardi eura kako u pogledu istraživanja, razvoja i inovacija, tako i u pogledu proizvodnih i projektantskih kapaciteta. Dosada su europska ulaganja bila nedostatna, a politike previše fragmentirane, što je dovelo do smanjenja udjela europskih dionika na svjetskom tržištu poluvodiča, koji je trenutačno manji od 10 %. Iako države članice imaju svoje prioritete u promicanju vlastite industrije, razina potpore koja je potrebna za ovu industriju premašuje njihova pojedinačna sredstva. 1.2 Problematični elementi u provedbi Objema privremenim ocjenama zajedničkih poduzeća ARTEMIS i ENIAC ukazalo se na probleme koje je potrebno riješiti pri uspostavljanju novog zajedničkog poduzeća u cilju jačanja i poboljšanja njegove važnosti, djelotvornosti, učinkovitosti i kvalitete istraživanja. Integrirana europska strategija u području elektroničkih komponenti i sustava Drugom privremenom ocjenom preporučilo se da je za zajedničke tehnološke inicijative potrebna globalna strategija istraživanja na europskoj razini. Takvom bi se strategijom izbjeglo udvostručavanje napora, omogućio razvoj održivog industrijskog ekosustava elektroničkih komponenti i sustava te osiguralo europskim dionicima učinkovito sredstvo kako bi išli u korak s tehnologijom, imali pristup naprednim komponentama te ojačali vodeći položaj u području elektroničkih sustava namijenjenih ključnim gospodarskim sektorima. Osiguranje pravne osnove za učinkovitiju provedbu Objema privremenim ocjenama preporučilo se da se buduće zajedničko poduzeće provede na pravnoj osnovi koja je bolje prilagođena posebnostima javno-privatnog partnerstva, s manje administrativnih troškova i više fleksibilnosti. Poboljšano upravljanje i strateško planiranje Objema privremenim ocjenama utvrdilo se da upravni odbor previše vremena troši na praćenje djelovanja, a premalo na raspravljanje o strateškim pitanjima. Trebalo bi smanjiti administrativni teret kako bi se privuklo sudjelovanje predstavnika industrije na visokoj razini. Pojačana predanost i usklađenost s prioritetima država članica Objema privremenim ocjenama preporučilo se da bi se države članice trebale obvezati na višegodišnji sustav financiranja. Time bi se omogućilo uspostavljanje strateškog programa, a dionici bi mogli dugoročnije planirati svoje aktivnosti. Potonje je ključno ako se uzme u obzir veličina ulaganja i potreba da se istraživanje podupire kroz duže vrijeme. Usklađivanje uvjeta za sudjelovanje Privremenim ocjenama naglasila se potreba za usklađivanjem nacionalnih postupaka i kriterija među državama članicama sudionicama. Kad god je to moguće, potrebno je uskladiti pravila za sudjelovanje te stope i postupke financiranja država članica. Pojednostavnjeno djelovanje, bolje praćenje i ocjenjivanje Objema privremenim ocjenama donesene se razne preporuke o tome kako pojednostavniti djelovanje i osigurati bolje praćenje i ocjenjivanje. Posebno se preporučilo revidiranje postupka ocjenjivanja i odabira kako bi se poboljšala usklađenost portfelja projekata s globalnom strategijom. 2. Analiza supsidijarnosti Ova je europska inicijativa predložena u okviru provedbe Obzora 2020. „Zajednička poduzeća osnovana u okviru Sedmog okvirnog programa prema članku 187. Ugovora, za koje se može osigurati daljnja potpora prema gore navedenim uvjetima sljedeća su: Inicijativa za inovativne lijekove (IMI), Clean Sky, Program za istraživanja o upravljanju zračnim prometom jedinstvenog europskog neba (SESAR), Zajedničko poduzeće za gorive ćelije i vodik (FCH), Zajedničko poduzeće za ugrađene računalne sustave (ARTEMIS) i Zajedničko poduzeće za nanoelektroniku (ENIAC). Potonja dva mogu se povezati jednom inicijativom.” Jasno je da u nijednoj državi članici ne postoje sva poduzeća potrebna za pokrivanje cijelog lanca bilo koje primijenjene industrije koja ovisi o elektroničkim komponentama i sustavima. Zahvaljujući suradnji koja je obilježje inicijative moguće je stvarati konzorcije s partnerima iz cijele Europe kako bi se iz europskog ekosustava izvukao maksimum i smanjila fragmentacija. Postojeća zajednička poduzeća ARTEMIS i ENIAC predstavljala su glavnu priliku za suradnju diljem Europe, stvaranje kritične mase i poticanje ulaganja. Prvom i drugom privremenom ocjenom čvrsto se preporučilo da se u okviru Obzora 2020. nastavi sa sličnom inicijativom. 3. Ciljevi Kako bi bila konkurentna, Europa mora zadržati vodeći položaj u tehnološkom razvoju i što brže prijeći u fazu primjene. Predložena inicijativa ključni je stup industrijske strategije EU-a u području elektronike kojom se želi preokrenuti trenutačni trend smanjivanja tržišnog udjela proizvodnje u Europi, čime će se u tom sektoru u idućih sedam godina stvoriti dodatnih 250 000 radnih mjesta te u taj sektor privući više od 100 milijardi EUR dodatnih privatnih ulaganja u inovacije i proizvodnju u tom području[1]. Konkretnije, ciljevi su ove inicijative sljedeći: · pridonijeti razvoju snažne i globalno konkurentne industrije elektroničkih komponenti i sustava u Uniji, · osigurati raspoloživost elektroničkih komponenti i sustava za ključna tržišta rješavajući društvene izazove s ciljem da Europa zadrži vodeći položaj u tehnološkom razvoju, da se premosti jaz između istraživanja i primjene, ojačaju mogućnosti razvoja inovacija te ostvari gospodarski rast i rast zapošljavanja u Uniji, · uskladiti strategije s državama članicama kako bi se privukla privatna ulaganja i doprinijelo zdravim javnim financijama, izbjegavajući nepotrebno udvostručavanje i fragmentaciju napora te olakšavajući sudjelovanje dionika uključenih u istraživanje i inovacije, · održati i povećati kapacitete proizvodnje poluvodiča i pametnih sustava u Europi, uključujući vodeći položaj u području proizvodne opreme i obrade materijala, · osigurati vodeći položaj u projektnom i sistemskom inženjeringu uključujući ugrađene tehnologije, · omogućiti svim dionicima pristup vrhunskoj infrastrukturi za projektiranje i proizvodnju elektroničkih komponenti te ugrađenih i pametnih sustava, · razviti dinamični ekosustav koji uključuje mala i srednja inovativna poduzeća, jačati postojeće klastere i podupirati stvaranje novih klastera u obećavajućim novim područjima. Inicijativom se stoga želi (i) stvoriti kritična masa javnih i privatnih ulaganja na razini EU-a, (ii) premostiti jaz između istraživanja i tržišta, takozvanu „dolinu smrti”, omogućavanjem višedisciplinarnog istraživanja i tehnološkog razvoja uzduž inovacijskog lanca, na razinama tehnološke spremnosti od 2 do 8, uključujući probne linije i pokuse primjene velikih razmjera te (iii) udružiti dionike vrijednosnih i inovacijskih lanaca, uključujući korisnike i mala i srednja poduzeća, kako bi se savladala složenost projektiranja i proizvodnje elektroničkih komponenti i sustava. 4. Strateške opcije Pet je opcija ocijenjeno za provedbu zajedničke tehnološke inicijative u području elektroničkih komponenti i sustava: · (a) osloniti se na postojeće inicijative ENIAC i ARTEMIS obnovom i prilagodbom njihova mandata u novom okviru Obzora 2020., · (b) započeti planirane aktivnosti bez posebnog javno-privatnog partnerstva korištenjem uobičajene prakse koja se primjenjuje na projekte suradnje u okviru Obzora 2020., · osnovati jedno novo javno-privatno partnerstvo koje zamjenjuje ENIAC i ARTEMIS u sljedećem obliku: · (c) ugovorno javno-privatno partnerstvo (bez posebne pravne osobnosti), · (d) dvostrano institucionalno javno-privatno partnerstvo (s posebnom pravnom osobnošću, ali bez sudjelovanja država članica), · (e) trostrano institucionalno javno-privatno partnerstvo (s posebnom pravnom osobnošću uz sudjelovanje država članica). Dvije su opcije odbačene: „odsutnost djelovanja” (tj. prekidanje javne potpore na razini EU-a u tom području) te „prijevremena likvidacija postojećih zajedničkih poduzeća” (tj. obustavljanje djelovanja zajedničkih poduzeća ARTEMIS i ENIAC prije njihova predviđenog zatvaranja u 2017. godini). 5. Procjena učinka Gospodarski učinak odnosi se: · na aspekte povezane s konkurentnošću, trgovinom i ulaganjima: učinak poluge koju ima inicijativa u odnosu na privatne i javne fondove, opseg ulaganja i kritična masa, potencijal u pogledu suradnje i premošćivanje jaza između istraživanja i tržišta, · na istraživanje i inovacije: sinergija s industrijskim i nacionalnim prioritetima, mjera u kojoj će inicijativa poticati izvrsnost i pospješiti napredak prema ostvarenju Europskog istraživačkog prostora, · na dionike: industrija, pružatelji i korisnici tehnologije, uključujući mala i srednja poduzeća, istraživačke i tehnološke organizacije i sveučilišta, EU, države članice i regije te građane/potrošače koji će imati koristi od inicijative. Društveni učinak odnosi se: · na zapošljavanje, što je povezano s gospodarskim učinkom; industrijski sektori na koje se odnosi inicijativa glavni su izravni poslodavci za visoko kvalificirano tehničko osoblje, · na potencijal za rješavanje društvenih izazova u područjima važnima za europske građane (npr. promet, zdravlje i energija); razvoj i primjena elektroničkih komponenti i sustava ključni su za te društvene pokretače. Učinak na okoliš prvenstveno se odnosi na smanjenje potrošnje energije. Doprinos EU-a od 1,2 milijarde EUR potaknuo bi sveukupni program ulaganja od prosječno 8 milijardi EUR do 2020. godine, što bi predstavljalo značajan dio ukupnog ulaganja koje je najavila industrija. Administrativni troškovi EU-a iznosili bi oko 2 % operativnog doprinosa. 6. Usporedba opcija Opcije su uspoređene na tri međusobno povezane razine. Prva razina odnosi se na odgovarajuće prednosti pet opcija u usporedbi s osnovnom opcijom (a) na temelju tri kriterija: djelotvornost, učinkovitost i usklađenost. || Ciljevi || Opcija (b) || Opcija (c) || Opcija (d) || Opcija (e) Djelotvornost || 1.1. Potaknuti konkurentnost || - || + || + || + 1.2. Pokriti inovacijski i vrijednosni lanac || - || + || + || + 1.3. Riješiti društvene izazove i stvoriti nova tržišta || - || - || = || + 3.1. Održati i povećati proizvodnju u EU-u || - || - || - || + 3.2. Vodeći položaj u području opreme i materijala || - || - || - || = 4.1. Raspoloživost elektroničkih komponenti || - || - || = || + 4.2. Vodeći položaj u sistemskom inženjeringu || - || = || + || + Učinkovitost || 2.1. Oblikovati i provoditi izvrsno višedisciplinarno istraživanje || = || = || + || + 2.3. Mobilizirati i udružiti sredstva || - || - || - || + 5.2. Učinkovito provoditi program || + || = || + || + 5.3. Sinergije za iskorištavanje rezultata i poticanje rasta malih i srednjih poduzeća || - || - || + || + 5.4. Olakšati suradnju u projektima snažne europske dimenzije || + || + || + || = 5.6. Suradnja i koordinacija dionika || - || = || + || + Usklađenost || 2.2. Uskladiti strategije || - || = || = || + 3.3. Poticati visoke TRL-ove || - || - || - || + 5.1. Uspostaviti strateški program za istraživanje i inovacije || - || = || + || + 5.5. Pristup infrastrukturi za projektiranje i proizvodnju || - || = || + || + 5.7. Održati kvalificiranu radnu snagu || = || = || = || = Druga razina odnosi se na kriterije navedene u prijedlogu za Obzor 2020. za utvrđivanje javno-privatnih partnerstva: · opcije (a) i (e) pružaju najveću dodanu vrijednost djelovanja na razini EU-a (maksimalna usklađenost), · opcija (e) ima najširi doseg u pogledu industrijske konkurentnosti, održivog rasta i društveno-gospodarskih pitanja (maksimalna djelotvornost), · opcije (a) i (e) imaju najjači učinak na dugoročne obveze svih partnera na temelju zajedničke vizije i jasno utvrđenih ciljeva (maksimalna djelotvornost i usklađenost), · opcija (e) ima najjači učinak na razinu uključenih sredstava i sposobnost poticanja dodatnih ulaganja u istraživanje i inovacije (maksimalna učinkovitost), · opcije (c), (d) i (e) omogućuju jasno određivanje uloge svakog partnera (maksimalna učinkovitost i usklađenost). Treća razina odnosi se na opcije u pogledu poboljšanja utvrđenih u privremenim ocjenama. || Opcija (b) || Opcija (c) || Opcija (d) || Opcija (e) Integrirana europska strategija || - || - || + || + Omogućivanje učinkovitije provedbe || - || = || = || + Poboljšano upravljanje i strateško planiranje || - || - || + || + Pojačana predanost i usklađenost s prioritetima država članica || - || - || - || = Usklađivanje uvjeta za sudjelovanje || = || + || + || = Pojednostavnjeno djelovanje, bolje praćenje i ocjenjivanje || = || = || + || + Zaključno, najpoželjnija je opcija za postizanje kritične mase i visokog povrata ulaganja opcija (e) „Uspostavljanje trostranog institucionalnog javno-privatnog partnerstva”, tj. partnerstva utemeljenog na planu za istraživanje, razvoj i inovacije s područjem primjene koje seže od komponenti do sustava, koje omogućuje udruživanje sredstava za podupiranje velikog broja opsežnih aktivnosti, tako premošćujući „dolinu smrti”, te usklađivanje strategija i financiranja (na regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini). Opcija (e) provodi se osnivanjem nove pravne osobe u skladu s člankom 187. UFEU-a koja bi imala oblik „tijela javno-privatnog partnerstva” prema oglednoj financijskoj uredbi za tijela javno-privatnih partnerstava iz članka 209. financijskih pravila, sa zadaćom neizravnog upravljanja u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (c) podtočkom iv. Ona bi preuzela sva prava i obveze postojećih zajedničkih poduzeća ARTEMIS i ENIAC. 7 Ocjena i praćenje Ocjena i praćenje bit će organizirani na tri razine. Na razini inicijative Komisija će provesti srednjoročnu i konačnu ocjenu zajedničkog poduzeća uz pomoć neovisnih stručnjaka. U tim će se ocjenama analizirati napredak u postizanju strateških ciljeva, učinkovitost/djelotvornost provedbe i aktivna uključenost privatnih članova u okviru projekata i izvan njih. Komisija će o svojim zaključcima obavijestiti Vijeće i Europski parlament. Na razini projekata pokrenut će se mehanizam za mjerenje napretka i kvalitete svakog projekta. Nadalje, u skladu s preporukama povjerenstva za drugu privremenu ocjenu, upotreba i širenje rezultata pratit će se tijekom trajanja projekta i nakon njegova završetka. Napredovanje prema prethodno navedenim ciljevima zajedničke tehnološke inicijative godišnje će se pratiti s obzirom na ključne pokazatelje uspješnosti utvrđene u procjeni učinka. Račune zajedničkog poduzeća svake će godine provjeravati neovisno revizorsko tijelo. Isto će se tako godišnje provjeravati i operativna sposobnost zajedničkog poduzeća na temelju izvješća izvršnog direktora s obzirom na sedam ključnih pokazatelja uspješnosti utvrđenih u procjeni učinka. Nadalje, provodit će se kvalitativno praćenje ostalih važnih aspekata kao što su: · otvorenost i transparentnost postupaka, · usklađenost među zajedničkim tehnološkim inicijativama, ostalim inicijativama te nacionalnim i regionalnim aktivnostima, · izbjegavanje sukoba interesa, · financijska revizija, · praćenje dobrog upravljanja. [1] Kako je za predloženo partnerstvo najavila industrija.