Tematsko izvješće Sustav za identifikaciju 
zemljišnih parcela koristan 
je alat za utvrđivanje 
prihvatljivosti 
poljoprivrednog zemljišta, 
no upravljanje tim 
sustavom moglo bi  
se još poboljšatiHR 2016  BR. 25
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD

EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel.: +352 4398-1
Upiti:  eca.europa.eu/hr/Pages/ContactForm.aspx
Internetske stranice:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2016.
Print ISBN 978-92-872-5962-2 ISSN 2315-0548 doi:10.2865/760625 QJ-AB-16-025-HR-C
PDF ISBN 978-92-872-5906-6 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/23613 QJ-AB-16-025-HR-N
EPUB ISBN 978-92-872-5909-7 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/10208 QJ-AB-16-025-HR-E
© Europska unija, 2016.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Za svaku uporabu ili umnažanje slika koje nisu u vlasništvu Europskog revizorskog suda na str. 17., 18., 19., 22. i 23. 
potrebno je zatražiti dopuštenje izravno od nositelja autorskih prava.
Sustav za identifikaciju 
zemljišnih parcela 
koristan je alat za 
utvrđivanje prihvatljivosti 
poljoprivrednog zemljišta, 
no upravljanje tim 
sustavom moglo bi  
se još poboljšati
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom UFEU-a)Tematsko izvješćeHR 2016  BR. 25
02
 Revizorski tim
U tematskim izvješćima Suda iznose se rezultati revizija uspješnosti i usklađenosti koje su provedene za posebna pro -
računska područja ili teme povezane s upravljanjem. U odabiru i osmišljavanju takvih revizijskih zadataka Sud nastoji 
postići što veći učinak uzimajući u obzir rizike za uspješnost ili usklađenost, vrijednost predmetnih prihoda ili rashoda, 
predstojeće razvojne promjene te politički i javni interes.
Ovu reviziju uspješnosti provelo je I. revizijsko vijeće, kojem je na čelu član Suda Phil Wynn Owen i koje je specijalizi -
rano za održivu uporabu prirodnih resursa. Reviziju je predvodio član Suda Nikolaos Milionis, a potporu su mu pružali 
voditeljica njegova ureda Ioulia Papatheodorou, ataše u uredu Kristian Sniter, glavni rukovoditelj Helder Faria Viegas, 
voditelj radnog zadatka Jan Huth i zamjenica voditelja radnog zadatka Ramona Bortnowschi. Revizorski tim činili 
su revizori Marius Cerchez, Jindrich Dolezal, Blanka Happach, Christine Kleinsasser, Sven Kölling, Ioannis Papadakis, 
Roberto Resegotti, Bruno Scheckenbach i Maciej Szymura. Jezičnu potporu pružili su Tom Everett i Michael Pyper, 
a pomoć u tajničkim poslovima Monika Schmidt.
Slijeva nadesno: I. Papadakis, I. Papatheodorou, H. Faria Viegas, N. Milionis, M. Szymura, J. Huth,  
K. Sniter, R. Bortnowschi, R. Resegotti.
03
 Sadržaj
Odlomak
 Pojmovnik
I.-IV. Sažetak
1.-7. Uvod
1.-3. Osnovne informacije
4.-7. Specifikacije LPIS-a
8.-12. Opseg i ciljevi revizije te revizijski pristup
13.-33. Dio I. – Postignuti su dobri rezultati u primjeni sustava za identifikaciju zemljišnih 
parcela, no još ima prostora za poboljšanja
14.-15. Dobri rezultati u primjeni LPIS-a
16.-20. Ortofotografije su većinom bile ažurne
21.-25. Tumačenje fotografija nije uvijek bilo pouzdano ni uvjerljivo
26.-28. Načelo proporcionalnosti nije se uvijek primjenjivalo na pouzdan način
29. Ispitivanje alata za poluautomatizirano otkrivanje bilo je u tijeku, no oni još nisu bili u funkciji
30.-31. Informacije o tome raspolaže li poljoprivrednik doista predmetnim zemljištem bile su uvrštene u 
neke LPIS-e
32.-33. Informacije potrebne za cjelovitu procjenu isplativosti primjene LPIS-a nisu dostatne
34.-55. Dio II. – Nadogradnja sustava za identifikaciju zemljišnih parcela bila je u tijeku 
kako bi se zadovoljili zahtjevi reforme ZPP-a
35.-43. Države članice ostvarile su napredak u prilagođavanju LPIS-a u pogledu ekologizacije, no 
postupak prilagođavanja još nije bio dovršen
44.-55. Provodi se pojednostavnjenje sustava, no ta je zadaća i dalje izazov
04 Sadržaj 
56.-72. Dio III. – Način na koji Komisija prati primjenu LPIS-a poboljšao se, no nije bilo 
dovoljno usmjerenosti na uspješnost LPIS-a
57.-59. Smjernice Komisije u vezi s LPIS-om poboljšale su se u odnosu na prethodno razdoblje ZPP-a
60.-64. Odgovor na nedostatke LPIS-a ponuđen je u obliku akcijskih planova i financijskih ispravaka
65.-69. Pouzdanost rezultata procjene kvalitete LPIS-a bila je narušena nedostatcima u metodologiji i 
primjeni procjene
70.-72. Rezultati procjene kvalitete bili su nedostatni za poboljšanje kvalitete podataka u LPIS-u
73.-80. Zaključci i preporuke
 Prilog I. — Slojevi LPIS-a kako je navedeno u članku 5. stavku 1. i 2. Uredbe (EU) br. 640/2014
 Prilog II. —  Postupak procjene kvalitete za 2015. godinu – sastavnice kvalitete po razredu 
usklađenosti
 Odgovori Komisije
05
 Pojmovnik
Administrativne provjere : formalizirane i automatizirane provjere koje agencije za plaćanja provode na svim 
zahtjevima kako bi provjerile prihvatljivost i otkrile moguće nepravilnosti.
Agencija za plaćanja : tijelo države članice odgovorno za upravljanje subvencijama za poljoprivredne djelatnosti.
Ažuriranje LPIS-a : aktivnosti u vezi s LPIS-om koje države članice poduzimaju kako bi vodile evidenciju 
o promjenama u vezi sa zemljištem koje nastaju tijekom vremena, npr. iscrtavanje točnih granica parcela, 
utvrđivanje stupnja prihvatljivosti poljoprivrednog zemljišta, razgraničenje neprihvatljivih površina, utvrđivanje 
proporcionalnih kategorija za svaku predmetnu referentnu parcelu itd. Obuhvaća i aktivnosti u vezi s LPIS-om koje 
države članice poduzimaju kako bi zajamčile da njihovi LPIS-i ispunjavaju najnovije zakonodavne i tehničke zahtjeve.
Ekološki značajna površina (EZP) : površina koja je u skladu s člankom 46. Uredbe (EU) br. 1307/20131 namijenjena 
za ostvarivanje koristi u vezi s okolišem, poboljšanje biološke raznolikosti i očuvanje privlačnih krajolika. Ekološki 
značajne površine mogu obuhvaćati obilježja krajolika, granične pojaseve, pošumljena područja, zemljišta na ugaru, 
područja s usjevima s fiksacijom dušika itd.
Europski fond za jamstva u poljoprivredi (EFJP) : riječ je o fondu u okviru kojeg se pružaju financijska sredstva 
za izravna plaćanja poljoprivrednicima, upravljanje poljoprivrednim tržištima i niz drugih namjena, kao što su 
veterinarske i fitosanitarne mjere, programi za hranu i aktivnosti informiranja.
Glavna uprava Europske komisije za poljoprivredu i ruralni razvoj (GU za poljoprivredu i ruralni razvoj) : 
GU za poljoprivredu i ruralni razvoj odgovoran je za provedbu politike u području poljoprivrede i ruralnog razvoja, 
uključujući potporu poljoprivrednim gospodarstvima, tržišne mjere, ruralni razvoj, politiku kvalitete, financijska 
i pravna pitanja, analizu i evaluaciju te međunarodne odnose u vezi s poljoprivredom.
Integrirani administrativni i kontrolni sustav (IAKS) : integrirani sustav koji sadržava baze podataka 
gospodarstava, zahtjeva, poljoprivrednih površina i prava na plaćanja (u onim državama članicama koje primjenjuju 
program jedinstvenih plaćanja). Te baze podataka upotrebljavaju se za administrativne, unakrsne provjere svih 
zahtjeva za potpore za većinu mjera u okviru EFJP-a (npr. program jedinstvenih plaćanja, program jedinstvenih 
plaćanja po površini ili ostala izravna plaćanja).
Izjava o jamstvu : rezultat postupka godišnje financijske revizije i revizije usklađenosti kojim ispitujemo pouzdanost 
računovodstvene dokumentacije EU-a i pravilnost povezanih transakcija. Nalaze i zaključke izjave o jamstvu 
objavljujemo u godišnjem izvješću.
Kontrolno područje za procjenu kvalitete LPIS-a : nasumično odabrano područje koje se upotrebljava za 
inspekciju s ciljem procjene kvalitete, pri čemu su dostupni ažurirani nacionalni ortofotografski podatci ili podatci 
vrlo visoke rezolucije dobiveni daljinskim istraživanjem.
Mjere u području poljoprivrede, okoliša i klime : mjere u području poljoprivrede, okoliša i klime ubrajaju se 
u najvažnije mjere ruralnog razvoja u pogledu dodjele financijskih sredstava iz Europskog poljoprivrednog fonda za 
ruralni razvoj i njima se nastoje postići javne koristi u vezi s okolišem i klimatskim pitanjima.
1 Uredba (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima 
potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 637/2008 i Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 (SL L 347, 
20.12.2013., str. 608.).
06 Pojmovnik 
Najveća prihvatljiva površina : broj potencijalno prihvatljivih hektara u okviru određenog programa potpore 
ili mjere potpore. U kontekstu LPIS-a najveća prihvatljiva površina ograničava se, među ostalim, referentnom 
površinom referentne parcele.
Ortofotografije : ispravljene (ispravljanjem iskrivljenosti) fotografije ili druge snimke snimljene sa zrakoplovnih ili 
satelitskih platformi.
Poljoprivredna djelatnost : (i) proizvodnja, uzgoj ili sadnja poljoprivrednih proizvoda i držanje stoke za potrebe 
uzgoja, (ii) održavanje poljoprivrednog zemljišta u stanju pogodnom za ispašu ili uzgoj ili (iii) obavljanje minimalne 
djelatnosti koju određuju države članice na poljoprivrednim područjima koja se prirodno održavaju u stanju 
pogodnom za ispašu ili uzgoj.
Poljoprivredna parcela : neprekinuta površina zemlje koju je prijavio jedan poljoprivrednik i koja ne obuhvaća više 
od jedne skupine usjeva.
Poljoprivredna površina : bilo koja površina koja se upotrebljava kao obradivo zemljište, trajni travnjak i trajni 
pašnjak ili trajni nasad.
Prijavljena površina : ukupna prijavljena površina (svih poljoprivrednika) na temelju referentne parcele koja se 
upotrebljava za daljnju obradu koju provode agencije za plaćanja.
Procijenjena stopa pogreške : najbolja godišnja procjena pogreške koju izračunava Sud, a koja utječe na razred 
plaćanja. Izračunava se na temelju rezultata ispitivanja provedenih na reprezentativnom uzorku transakcija. Izražava 
se kao postotak pogrešnih plaćanja u ukupnoj vrijednosti plaćanja. Taj se postotak, s vjerojatnošću od 95 %, nalazi 
unutar intervala pouzdanosti koji se određuje s pomoću donje i gornje granice.
Procjena kvalitete : godišnji postupak kojim države članice ili regije ispituju pouzdanost podataka u svojim LPIS-
ima na temelju određenih sastavnica kvalitete. Metodologiju za procjenu kvalitete razrađuje i usavršuje Zajednički 
istraživački centar. Rezultate postupka prati GU za poljoprivredu i ruralni razvoj.
Program osnovnih plaćanja : poljoprivredni program koji djeluje na temelju prava na plaćanje dodijeljenih po 
poljoprivredniku u prvoj godini provedbe programa i koji poljoprivrednici pokreću svake godine.
Računalni paket probnih slučajeva : zbirka probnih slučajeva (sastavnica kvalitete) namijenjena za ispitivanje 
LPIS-a kako bi se utvrdilo da posjeduje određeni niz ponašanja.
Referentna parcela : geografski određena površina s jedinstvenom identifikacijskom oznakom, evidentirana 
u sustavu za identifikaciju poljoprivrednih parcela iz članka 70. Uredbe (EU) br. 1306/2013, sa zadanom vrijednošću 
potencijalno prihvatljivih hektara u okviru određenog programa potpore ili mjere potpore.
Sastavnica kvalitete : jedna od šest posebnih sastavnica koja se upotrebljava pri procjeni kvalitete kako bi se 
procijenila kvaliteta LPIS-a i utvrdili nedostatci sustava (članak 6. Uredbe (EU) br. 640/2014).
Sloj LPIS-a : vizualno predstavljanje geografskog skupa podataka u bilo kojem okruženju digitalne karte. Riječ je 
o sloju geografske stvarnosti u određenom području.
07 Pojmovnik 
Sustav za identifikaciju zemljišnih parcela (LPIS) : geografski informacijski sustav iz članka 70. Uredbe (EU) 
br. 1306/2013 i članka 5. Uredbe (EU) br. 640/20142 koji IAKS-u omogućuje geografsko lociranje, prikaz i prostorno 
integriranje sastavnih podataka. Sadržava različite skupove prostornih podataka iz više izvora koji zajedno čine zapis 
o svim poljoprivrednim površinama (referentnim parcelama) u relevantnoj državi članici i najvećim prihvatljivim 
površinama u okviru različitih programa potpore EU-a u sklopu 1. i 2. stupa ZPP-a. LPIS sadržava alfanumeričke 
i grafičke sastavnice.
Terenska provjera : provjera zakonitosti i pravilnosti transakcija u području potpore koju provode inspektori 
agencije za plaćanja i koja uključuje posjete prostorima podnositelja zahtjeva ili pregled najnovijih satelitskih snimki 
parcela (tj. daljinsko istraživanje). Takve je provjere potrebno provoditi sustavno, na godišnjoj osnovi, na određenom 
uzorku poljoprivrednih gospodarstava. Kad je riječ o glavnim programima i njihovim odredbama, npr. programu 
osnovnih plaćanja, programu jedinstvenih plaćanja po površini ili većini mjera u području ruralnog razvoja, 
terenskim provjerama potrebno je obuhvatiti 5 % svih relevantnih korisnika.
Terenski posjeti : terenski posjeti koji se obavljaju na ad-hoc  osnovi u sklopu ažuriranja LPIS-a ili procjene kvalitete 
radi razjašnjenja slučajeva u kojima tumačenje stanja nije dostatno za procjenu mjere prihvatljivosti referentne 
parcele.
Trajni travnjak i trajni pašnjak (zajedno trajni travnjak) : zemljište koje se upotrebljava za uzgoj trava ili ostale 
travolike paše na prirodan način (samoniklo) ili uzgojem (zasijano) i koje nije bilo uključeno u izmjenu nasada 
poljoprivrednog gospodarstva u razdoblju od najmanje pet godina. Može uključivati druge vrste vegetacije 
prikladne za ispašu, npr. grmlje i/ili drveće, uz uvjet da trave i ostala travolika paša i dalje prevladavaju. Države 
članice mogu po vlastitom nahođenju odlučiti je li tom definicijom obuhvaćeno i zemljište koje se može 
upotrebljavati za ispašu i koje čini dio uspostavljene lokalne prakse koja podrazumijeva da trave i druge travolike 
paše tradicionalno ne prevladavaju na područjima za ispašu.
Trave ili ostala travolika paša : sve travolike biljke koje se obično nalaze na prirodnim pašnjacima ili su obično 
sastavni dio mješavine sjemena za pašnjake ili livade u državama članicama, bez obzira na to upotrebljavaju li se za 
ispašu životinja.
Višestruka sukladnost : mehanizam kojim se poljoprivrednici obvezuju poštovati niz temeljnih pravila koja se 
odnose na okoliš, javno zdravlje i zdravlje životinja, dobrobit životinja i/ili upravljanje zemljištem kako bi ostvarili 
pravo na plaćanja u cjelokupnom iznosu.
Zahtjev za geoprostornu potporu : prethodno određeni obrazac zahtjeva za potporu i odgovarajući grafički 
materijal za poljoprivrednike koji se pruža s pomoću sučelja temeljnog na računalnom geografskom informacijskom 
sustavu iz članka 72. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1306/20133, koji se upotrebljava za obradu prostornih i alfanumeričkih 
podataka o prijavljenim površinama.
Zajednički istraživački centar Europske komisije (ZIC) : interna znanstvena služba Europske komisije koja 
zapošljava znanstvenike kako bi provodili istraživanja i pružali neovisne znanstvene savjete i potporu politici EU-a. 
U sklopu ZIC-a djeluje „Odjel MARS“ koji se bavi razvojem i ažuriranjem metodologije za procjenu kvalitete.
2 Delegirana uredba Komisije (EU) br. 640/2014 od 11. ožujka 2014. o dopuni Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu 
integriranog administrativnog i kontrolnog sustava te uvjeta za odbijanje ili ukidanje plaćanja i administrativne kazne koje se primjenjuju za izravna 
plaćanja, potporu ruralnom razvoju i višestruku sukladnost (SL L 181, 20.6.2014., str. 48.).
3 Uredba (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike i o 
stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 352/78, (EZ) br. 165/94, (EZ) br. 2799/98, (EZ) br. 814/2000, (EZ) br. 1290/2005 i (EZ) br. 485/2008 (SL L 347, 
20.12.2013., str. 549.).
08
 Sažetak
I
Sustav za identifikaciju zemljišnih parcela (LPIS) sustav je IT-a koji se temelji na fotografijama snimljenima iz zraka 
ili satelitskim fotografijama i koji služi za evidentiranje svih poljoprivrednih parcela u državama članicama. Riječ je 
o ključnom kontrolnom mehanizmu u okviru zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) koji je namijenjen za pro -
vjeru prihvatljivosti za subvencije po površini koje su 2015. godine iznosile približno 45,5 milijardi eura. Izjavom 
o jamstvu koju je objavio Sud procijenjeno je da stopa pogreške za Europski fond za jamstva u poljoprivredi (EFJP) 
2014. godine iznosi 2,9 % (2,2 % bez pogrešaka vezi s uvjetom višestruke sukladnosti). Gotovo polovica tih pogre -
šaka odnosila se na površinu. Sustav ima sve veću ulogu i u provjeri usklađenosti s različitim obvezama u pogledu 
zaštite okoliša. U 28 država članica trenutačno su u uporabi 44 nacionalna ili regionalna LPIS-a, koji sadržavaju više 
od 135 milijuna referentnih parcela.
II
Ispitali smo jesu li države članice dobro upravljale LPIS-ima te je li Komisija prikladno pratila upravljanje LPIS-ima. 
Revizijskim posjetima obuhvatili smo Komisiju i pet država članica (uključujući šest LPIS-a). Poslali smo i upitnik svim 
državama članicama.
III
Zaključili smo da je LPIS koristan alat za utvrđivanje prihvatljivosti poljoprivrednog zemljišta, no upravljanje tim 
sustavom moglo bi se još poboljšati. Rezultati naše izjave o jamstvu tijekom posljednjih godina pokazali su da su se 
nedostatci LPIS-a u predmetnim državama članicama rješavali s pomoću akcijskih planova i financijskih ispravaka. 
Međutim, i dalje ima prostora za poboljšanja, ponajprije zbog sljedećih razloga:
– Utvrdili smo određene nedostatke u procesima u vezi s LPIS-om koji utječu na sposobnost država članica da na 
pouzdan način provjeravaju prihvatljivost zemljišta. Iako su ortofotografije u okviru LPIS-a većinom bile ažurne, 
tumačenje fotografija nije uvijek bilo pouzdano ni uvjerljivo. U neke su LPIS-e bile uvrštene dodatne informacije 
o pravima na vlasništvo i zakup kako bi se zajamčilo da je svaku parcelu prijavio odgovarajući poljoprivrednik. 
Osim toga, države članice nisu analizirale isplativost svojih LPIS-a u pogledu boljeg osmišljavanja povezanih 
provjera.
– Utvrdili smo da su države članice postigle napredak u nadograđivanju svojih LPIS-a kako bi se zadovoljili za -
htjevi ZPP-a za razdoblje 2014. – 2020. Međutim, LPIS-i još nisu potpuno prilagođeni potrebama ekologizacije. 
Određeni napori koje je Komisija uložila u pojednostavnjenje ZPP-a urodili su neujednačenim rezultatima.
– Uspješnost Komisije u obavljanju zadataka praćenja povećala se zahvaljujući poboljšanim smjernicama u vezi 
s LPIS-om, redovitim revizijama i praćenju akcijskih planova i financijskih ispravaka koje provode države člani -
ce. Međutim, pouzdanost postupka godišnje procjene kvalitete u pogledu djelotvornosti LPIS-a u državama 
članicama bila je narušena nedostatcima u primijenjenoj metodologiji i činjenicom da je Komisija na nedostatan 
način provjeravala i pratila poduzete mjere.
09 Sažetak 
IV
Na temelju revizijskih opažanja preporučujemo sljedeće:
(a) Države članice trebale bi, na temelju kvantificirane analize troškova i koristi te procjene rizika, uložiti više napora 
kako bi se povećala pouzdanost podataka (poboljšanjem procesa ažuriranja, pojašnjenjem primjene sustava 
proporcionalnosti i provjerom činjenice raspolaže li poljoprivrednik predmetnim zemljištem).
(b) Države članice trebale bi uz potporu Komisije osmisliti i uspostaviti okvir za procjenu troškova vođenja i ažurira -
nja LPIS-a kako bi se mjerile uspješnost LPIS-a i isplativost poboljšanja sustava.
(c) Države članice trebale bi zajamčiti da uporabom LPIS-a mogu na pouzdan način utvrditi i evidentirati ekološki 
značajne površine, trajne travnjake i nove kategorije zemljišta te da ih potom mogu djelotvorno pratiti.
(d) Komisija bi trebala preispitati trenutačni pravni okvir LPIS-a kako bi se za sljedeće razdoblje ZPP-a određena 
pravila pojednostavnila i racionalizirala.
(e) Komisija bi trebala obaviti analizu troškova i koristi kako bi se utvrdilo može li se poboljšati reprezentativnost 
uzoraka za procjenu kvalitete radi postizanja bolje pokrivenosti skupine parcela u LPIS-u.
(f) Komisija bi trebala poboljšati svoje praćenje rezultata procjene kvalitete analizom nedosljednosti u izvješćima 
o procjeni kvalitete, praćenjem poduzetih mjera, davanjem povratnih informacija državama članicama i jamče -
njem da se izrađuju i po potrebi izvršavaju planovi korektivnih mjera.
10
 Uvod
Osnovne informacije
01 
U okviru zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) financiraju se, s pomoću 
Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP), izravna plaćanja poljopri -
vrednicima i mjere za pružanje odgovora na nestabilnosti na tržištu i probleme 
u vezi sa zaštitom okoliša („1. stup“). U okviru ZPP-a, s pomoću Europskog poljo -
privrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR), sufinanciraju se i programi ruralnog 
razvoja unutar država članica EU-a („2. stup“). Reformiranim ZPP-om za razdoblje 
2014. – 2020. nastoji se postići plaćanje izravnih potpora koje je bolje usmjereno, 
ravnomjernije i ekološki prihvatljivije („zelenije“).
02 
Kako bi se zajamčila pravilnost plaćanja, ZPP se temelji na integriranom admini -
strativnom i kontrolnom sustavu (IAKS), tj. nizu sveobuhvatnih administrativnih 
i terenskih provjera zahtjeva za subvencije, kojim upravljaju države članice. Sustav 
za identifikaciju zemljišnih parcela (LPIS) ključna je sastavnica IAKS-a. Riječ je 
o sustavu IT-a koji se temelji na ortofotografijama (fotografijama snimljenima iz 
zraka ili satelitskim fotografijama) i koji služi za evidentiranje svih poljoprivrednih 
parcela u državama članicama. Sustav ima sljedeće dvije glavne namjene: pre -
cizno lociranje sveg prihvatljivog poljoprivrednog zemljišta unutar referentnih 
parcela i izračun njihove najveće prihvatljive površine. Agencija za plaćanja upo -
trebljava LPIS za unakrsne provjere tijekom postupaka administrativne kontrole 
i kao osnovu za terenske provjere4.
03 
LPIS-i su prvotno bili namijenjeni za provjere u vezi s potporama po površini, 
za koje su trenutačno5 izdvojena plaćanja u visini do 40 milijardi eura za 1. stup 
ZPP-a6 te približno 5,5 milijardi eura za 2. stup ZPP-a7. Neke države članice kori -
stile su se LPIS-om kako bi provjerile poštuju li poljoprivrednici određena pravila 
u vezi sa zaštitom okoliša u okviru višestruke sukladnosti ili programa ruralnog 
razvoja temeljenih na površini, primjerice potpore u vezi s poljoprivrednim 
i ekološkim uvjetima te potpore za slabije razvijena područja. Tijekom razdoblja 
ZPP-a 2014. – 2020. dio izravnih potpora poljoprivrednicima treba se isplaćivati 
za poljoprivredne prakse koje su korisne za klimu i okoliš. Neke od tih obveza 
u vezi s ekologizacijom (vidi 35. odlomak u dijelu II.) potrebno je pratiti s pomoću 
LPIS-a.4 Za razdoblje ZPP-a 
2007. – 2013. ključne su 
zakonske odredbe u pogledu 
LPIS-a sadržane u članku 17. 
Uredbe Vijeća (EZ) 
br. 73/2009 od 
19. siječnja 2009. o utvrđivanju 
zajedničkih pravila za 
programe izravne potpore za 
poljoprivrednike u okviru 
zajedničke poljoprivredne 
politike i utvrđivanju 
određenih programa potpore 
za poljoprivrednike, o izmjeni 
uredaba (EZ) br. 1290/2005, 
(EZ) br. 247/2006, (EZ) 
br. 378/2007 i stavljanju izvan 
snage Uredbe (EZ) 
br. 1782/2003 (SL L 30, 
31.1.2009., str. 16.). i članku 6. 
Uredbe Komisije (EZ) 
br. 1122/2009 od 
30. studenoga 2009. 
o utvrđivanju detaljnih pravila 
za provedbu Uredbe Vijeća 
(EZ) br. 73/2009 u pogledu 
višestruke sukladnosti, 
modulacije i integriranog 
administrativnog i kontrolnog 
sustava, u okviru programa 
izravne potpore za 
poljoprivrednike predviđenih 
u navedenoj Uredbi, kao i za 
provedbu Uredbe Vijeća (EZ) 
br. 1234/2007 u pogledu 
višestruke sukladnosti u okviru 
programa potpore 
predviđenog za sektor vina, 
a za razdoblje 2014. – 2020. 
u članku 70. Uredbe (EU) 
br. 1306/2013 i člancima 5. i 6. 
Uredbe (EU) br. 640/2014.
5 Prema podatcima iz općeg 
proračuna EU-a za 2015.
6 Odobrena sredstva za plaćanja 
odnose se većinom na 
proračunske linije 05 03 01 01, 
program jedinstvenih 
plaćanja, 28 342 milijuna eura; 
05 03 01 02, program 
jedinstvenih plaćanja po 
površini, 7 806 milijuna eura 
i integralne dijelove linija 
05 03 01 03 do 05 03 03, druge 
izravne potpore, u ukupnom 
iznosu od 4 328 milijuna eura 
(preraspodjela plaćanja, 
poseban program za 
najudaljenije regije, potpora 
po površini za pamuk 
i djelomično posebna potpora 
(članak 68.)).
7 Na programe ruralnog razvoja 
temeljene na površini u okviru 
proračunske linije 
05 04 Ruralni razvoj odnosi se 
približno polovica odobrenih 
sredstava za plaćanja u visini 
od 11 162 milijuna eura.
11 Uvod 
Specifikacije LPIS-a
04 
Djelovanje LPIS-a temelji se na referentnim parcelama. Referentnu parcelu čini 
geografski određena poljoprivredna površina s jedinstvenom identifikacijskom 
oznakom8. Od poljoprivrednika se očekuje da pažljivo ispitaju svaku kartu i utvr -
de sve poljoprivredne površine koje se ne obrađuju, kao i neprihvatljiva obilježja 
na parcelama, npr. zgrade, dvorišta gospodarstava, grmlje, ceste, šume, jezera itd. 
te da ih isključe iz svojih zahtjeva.
05 
Tehničke specifikacije LPIS-a razlikuju se od jedne države članice do druge jer po -
stoje različite vrste referentnih parcela (vidi tablicu  1.). U nastavku slijedi kratak 
opis glavnih vrsta.8 Vidi članak 2. točku 25. 
i članak 5. točku 1. Uredbe (EU) 
br. 640/2014 i članak 4. 
stavak 1. točku (e) Uredbe (EU) 
br. 1307/2013.Tablica 1.Obilježja različitih vrsta referentnih parcela
Poljoprivredna parcela Katastarska čestica Poljoprivredni blok Fizički/topografski blok
Glavna obilježja – jedna skupina usjeva
– jedan poljoprivrednik–  jedan poljoprivrednik ili 
više njih
– na temelju vlasništva
–  jedna skupina usjeva ili više 
njih– jedan poljoprivrednik
–  jedna skupina usjeva ili više 
njih
– bez prirodnih granica–  jedan poljoprivrednik ili 
više njih
–  površina ograničena odre -
đenim obilježjima (kanali, 
živice, zidovi itd.)
–  jedna skupina usjeva ili više 
njih
Glavni izvor 
podatakazahtjev poljoprivrednika katastar, zemljišna knjiga zahtjev poljoprivrednika administrativno razvrstavanje
Izvor:  Europski revizorski sud i Europska komisija (ZIC).

12 Uvod 
06 
 Belgija, Njemačka i Ujedinjena Kraljevina imaju LPIS za svaku regiju. Sve ostale 
države članice EU-a imaju po jedan LPIS koji pokriva cijelu zemlju. Trenutačno 
postoje ukupno 44 LPIS-a, koji sadržavaju više od 135 milijuna referentnih parcela 
(vidi sliku  1.).
07 
LPIS-ima upravljaju države članice i one su odgovorne za kvalitetu podataka 
unesenih u sustav. Komisija ima zadaću praćenja. Ona pruža smjernice i potporu 
državama članicama, obavlja reviziju djelotvornosti LPIS-a, može primjenjivati 
financijske ispravke ako se pokažu nedostatci pri provjeri LPIS-a te prati mjere 
poduzete na temelju akcijskih planova. Komisija također uspostavlja postupak za 
procjenu kvalitete LPIS-a, kojim se od država članica traži da provode godišnje 
ispitivanje kvalitete LPIS-a. Slika 1.LPIS-i u EU-u prema vrsti
Izvor:  Europski revizorski sud na temelju izvješća o procjeni kvalitete LPIS-a za 2014. i 2015. godinu. 
 
  
Poljoprivredna parcela
Katastarska čestica
Poljoprivredni blok
Fizički/topografski blok
13
 Opseg i ciljevi revizije 
te revizijski pristup
08 
Cilj je ove revizije bio odrediti je li sustav za identifikaciju zemljišnih parcela koji 
se primjenjuje u okviru zajedničke poljoprivredne politike prilagođen svojoj svrsi.
09 
Revizijom smo nastojali odgovoriti na sljedeće pitanje:
Upravlja li se sustavom za identifikaciju zemljišnih parcela (LPIS) na dobar 
način?
10 
Kako bismo odgovorili na to pitanje, provjerili smo je li se LPIS-om državama čla -
nicama omogućilo da pouzdano provjere mjerenje i prihvatljivost zemljišta koje 
su poljoprivrednici prijavili u svojim zahtjevima ( Dio I. ) te jesu li sustavi bili pri -
lagođeni kako bi zadovoljili zahtjeve ZPP-a za razdoblje 2014. – 2020., ponajprije 
zahtjeve u vezi s obvezama ekologizacije te potrebu pojednostavnjenja provedbe 
politike ( Dio  II.). Na kraju, ispitali smo je li Komisija na prikladan način obavljala 
svoju zadaću praćenja ( Dio  III.).
11 
Reviziju smo proveli od srpnja 2015. do travnja 2016. godine. Posjetili smo Eu -
ropsku komisiju i pet država članica (Austriju, Njemačku (Saarland i Sjevernu 
Rajnu – Vestfaliju), Irsku, Poljsku i Ujedinjenu Kraljevinu (Škotsku)). Te su države 
odabrane na temelju iznosa isplaćenih u predmetnim državama, njihovih sustava 
referentnih parcela i revizija koje su nedavno obavili Sud i Komisija. U svakoj dr -
žavi članici obavili smo razgovore, analizirali postupke i podatke te ispitali uzorak 
parcela kako bismo provjerili pouzdanost podataka unesenih u sustav. Ukupno 
smo na računalu, u nazočnosti predstavnika nacionalnih tijela, provjerili više od 
400 referentnih parcela9, od kojih smo na terenu posjetili više od 10010. Taj je uzo -
rak odabran na temelju rizika kako bi se utvrdila moguća područja za poboljšanje 
LPIS-a.
12 
Nadalje, državama članicama poslali smo upitnik kojim su bila obuhvaćena 
sva 44 LPIS-a kako bismo dobili ključne podatke i informacije o uspostavljanju 
i primjeni sustava. Osim toga, obavili smo analizu dokumenata u vezi s prethod -
nim revizijskim nalazima koje su utvrdili Sud i Komisija, kao i pregled prethodnih 
studija. Obavili smo i dodatne preglede dokumentacije kako bismo analizirali 
dodatne informacije o LPIS-ima koji se primjenjuju u državama članicama ili 
regijama koje nismo posjetili tijekom ove revizije. Na kraju, vodili smo razgovore 
s dužnosnicima Komisije te smo u tom kontekstu ispitali relevantne dokumente.9 Ta brojka ne uključuje sve 
referentne parcele analizirane 
na računalu u Sjevernoj 
Rajni – Vestfaliji. Revizorski tim 
imao je prije, tijekom i nakon 
revizijskog posjeta 
neograničen pristup verziji 
LPIS-a namijenjenoj samo za 
čitanje.
10 Opseg terenskih posjeta 
obuhvatio je uglavnom 
procjenu pravilnosti 
određivanja prihvatljivih 
poljoprivrednih površina 
i usklađenosti informacija 
unesenih u LPIS sa stvarnim 
stanjem referentne parcele.
14
 Dio I.
Postignuti su dobri rezultati u primjeni sustava 
za identifikaciju zemljišnih parcela, no još ima 
prostora za poboljšanja
13 
Kako bi služili predviđenoj svrsi i omogućili djelotvorne administrativne provjere, 
podatci u okviru LPIS-a moraju biti ažurni, pouzdani i potpuni. Države članice 
moraju redovito ažurirati svoje ortofotografije i pravilno ih procjenjivati. U slu -
čajevima u kojima se tumačenjem fotografija ne mogu dobiti uvjerljivi rezultati, 
države članice trebale bi na temelju procjene rizika i troškova dodatnih kontrola 
razmotriti mogućnost posjeta predmetnim parcelama kako bi se točno odredila 
njihova najveća prihvatljiva površina. U LPIS treba uključiti sve informacije koje 
su bitne za procjenu prihvatljivosti zemljišta. Uz potporu Komisije, države članice 
moraju također prikupljati informacije o uspješnosti LPIS-a kako bi se troškovi 
dodatnih poboljšanja usporedili s očekivanim koristima.
Dobri rezultati u primjeni LPIS-a
14 
U kontekstu godišnje izjave o jamstvu redovito ispitujemo primjenu LPIS-a u dr -
žavama članicama. Ako se grafičke informacije sadržane u LPIS-u pravilno ažu -
riraju i analiziraju, LPIS-om se znatno doprinosi sprječavanju i otkrivanju pogre -
šaka povezanih s površinom u zahtjevima za potporu. Zahvaljujući poboljšanim 
smjernicama koje je izdala Komisija (vidi odlomke 57. – 59.) i akcijskim planovima 
koje su uspostavile Komisija i države članice (vidi odlomke 60. i 61.), pouzdanost 
podataka u LPIS-ima posljednjih se godina stalno povećava. Korektivne mjere 
dovele su do brisanja neprihvatljivih površina iz LPIS-a u nekoliko država članica, 
a Komisija je uvela znatne financijske ispravke (vidi odlomke 62. – 64.).
15 
U okviru izjave o jamstvu svake godine procjenjujemo stopu pogreške za EFJP . 
Na temelju 183 transakcije obuhvaćene revizijom 2014. godine procijenili smo da 
stopa pogreške iznosi 2,9 %11. Ta je brojka bila blizu praga značajnosti od 2 %, no 
ipak ga je prekoračila. Pogreške povezane s površinom činile su 44 % procijenje -
ne stope pogreške za EFJP 2014. godine. Polovica tih pogrešaka iznosila je manje 
od 2 % te stoga one nisu u velikoj mjeri utjecale na ukupnu procijenjenu stopu 
pogreške.
Ortofotografije su većinom bile ažurne
16 
Države članice moraju redovito ažurirati svoje LPIS-e kako bi mogle provjeriti 
isplaćuju li se potpore poljoprivrednicima samo za prihvatljive poljoprivredne 
površine. Uzimajući u obzir potencijalne prirodne ili antropogene izmjene parce -
la, države članice većinom usmjeravaju svoje napore na često pribavljanje novih 
ortofotografija i njihovo ažurno unošenje u LPIS-e. To je neophodno kako bi se 
zajamčilo da se u sustavu pouzdano i točno odražavaju posebni uvjeti lokacije.11 Ako se izuzme uvjet višestruke 
sukladnosti, procijenjena 
stopa pogreške za EFJP 
iznosila je 2014. godine 2,2 %.
15
Dio I. – Postignuti su dobri rezultati u primjeni sustava za 
identifikaciju zemljišnih parcela, no još ima prostora za 
poboljšanja
17 
Zastarjele ortofotografije dovode do rizika da podatci u okviru LPIS-a više nisu 
točni. Komisija je preporučila da bi se skupovi podataka u okviru LPIS-a u načelu 
trebali ažurirati u razdoblju od 3 do 5 godina12 kako bi se u sustavu odražavalo 
stanje na terenu. Za znatan dio parcela u Škotskoj utvrdili smo da fotografije 
u LPIS-u nisu uvijek bile obnavljane svakih pet godina (vidi okvir  1.).12 GU za poljoprivredu i ruralni 
razvoj, Godišnje izvješće 
o radu za 2014., završno 
izvješće, prilog 10., dio 3.2., 
ABB 03: „Stoga je neophodno 
održavati LPIS ažurnim. Kako 
bi se to postiglo, države 
članice trebale bi razmotriti 
stalno obnavljanje 
ortofotografija tijekom 
razdoblja od 3 do 5 godina 
ovisno o razvojnim 
promjenama na terenu 
(izazvanih intervencijom 
čovjeka ili zbog izostanka 
takve intervencije).“
Primjeri zastarjelih ortofotografija u LPIS-u
U Škotskoj  smo naišli na fotografije snimljene 2008. i 2009. godine, što znači da su bile stare više od se -
dam godina. Tijela vlasti procijenila su da su fotografije za više od 35 000 parcela u LPIS-u (6,9 % ukupnog 
broja parcela) snimljene prije 2010. godine.Okvir 1.
18 
Tijekom revizije utvrdili smo dobre prakse u pogledu redovitog snimanja ortofo -
tografija u okviru LPIS-a u Austriji, Njemačkoj (Sjeverna Rajna – Vestfalija i Saar -
land) i Poljskoj.
19 
Određene države članice uložile su posebne napore kako bi pravodobno unijele 
novi skup ortofotografija. U Sjevernoj Rajni – Vestfaliji su 2015. godine u LPIS 
unesene ortofotografije snimljene u proljeće te godine (kao „privremene digital -
ne fotografije snimljene iz zraka“). Takvim brzim djelovanjem pomaže se u odr -
žavanju sustava ažurnim i smanjuje se broj dugotrajnih i napornih postupaka za 
povrat troškova u slučaju izmjena u pogledu prihvatljivosti zemljišta. Osim toga, 
ortofotografije iz prethodnih razdoblja čuvaju se u sustavu i mogu se prikazivati 
radi utvrđivanja prethodnog stanja referentne parcele u LPIS-u.
16
Dio I. – Postignuti su dobri rezultati u primjeni sustava za 
identifikaciju zemljišnih parcela, no još ima prostora za 
poboljšanja
20 
Utvrdili smo i slučajeve dugotrajnijih kašnjenja u unošenju novih ortofotografija 
u LPIS. Taj je postupak u Austriji trajao dulje od jedne godine. U Škotskoj je tako -
đer bilo znatnih kašnjenja13 u ažuriranju LPIS-a, ponajviše zbog manjka osoblja za 
tumačenje fotografija, no i zbog kašnjenja u dobivanju novih ortofotografija od 
izvođača.
Tumačenje fotografija nije uvijek bilo pouzdano ni 
uvjerljivo
21 
Uz redovito obnavljanje ortofotografija, ključnu važnost ima sustavno i točno 
tumačenje novih ortofotografija kako bi se zajamčilo da se prihvatljive poljopri -
vredne površine pravilno evidentiraju u LPIS-u, tj. da se neprihvatljive površine 
na pravilan način isključe iz sustava. Nacionalna tijela moći će provoditi pouzdane 
administrativne provjere zahtjeva poljoprivrednika samo ako se dobivene foto -
grafije budu mogle pravilno tumačiti. Komisija preporučuje da bi nacionalna tijela 
nakon dobivanja novih ortofotografija trebala na sustavan način provoditi po -
stupak tumačenja fotografija. U jednoj agenciji za plaćanja koju smo posjetili (u 
Saarlandu) nije bio uspostavljen takav sustavan postupak tumačenja fotografija.
22 
Revizijom smo potvrdili14 da postupak tumačenja fotografija koji se primjenjuje ti -
jekom ažuriranja LPIS-a nije uvijek bio pouzdan te su u LPIS-ima bile evidentirane 
netočne najveće prihvatljive površine. Konkretno, površine s očito neprihvatljivim 
obilježjima nisu bile pravilno razgraničene (vidi okvir 2. ).13 Kad je riječ o letovima 
2014. godine, od 
160 000 obuhvaćenih parcela, 
tek je njih 90 000 bilo 
obrađeno do listopada 2015.
14 U tom kontekstu vidi također 
naše godišnje izvješće 
za 2014., posebice 
1. preporuku poglavlja 7.: 
„države članice trebale bi 
uložiti dodatne napore kako bi 
u baze podataka LPIS-a 
uvrstile pouzdane i ažurirane 
informacije o veličini 
i prihvatljivosti poljoprivrednih 
zemljišta, posebno kad je riječ 
o trajnim pašnjacima, 
i sustavno analizirati 
i upotrebljavati sve dostupne 
informacije u sklopu 
administrativnih provjera, 
uključujući ažurirane 
ortofotografije, ne bi li izbjegle 
plaćanja za neprihvatljiva 
zemljišta“ (SL C 373, 
10.11.2015.).
17
Dio I. – Postignuti su dobri rezultati u primjeni sustava za 
identifikaciju zemljišnih parcela, no još ima prostora za 
poboljšanja
Primjeri netočne procjene najveće prihvatljive površine koju je bilo moguće 
utvrditi tumačenjem fotografija
Nepravilno procijenjena neprihvatljiva površina
U Saarlandu  smo utvrdili parcele koje su bile unesene kao potpuno prihvatljive, a zapravo je iz novih fotogra -
fija bilo očito da su većinom neprihvatljive (zarasle).Okvir 2.
Fotografija u LPIS-u u Saarlandu:
© Agencija za plaćanja Saarland
Stanje utvrđeno na terenu:
Izvor:  Europski revizorski sud© Škotska agencija za plaćanjaU Škotskoj  smo utvrdili neprihvatljive površine koje su bile nepravilno evidentirane u LPIS-u. U LPIS je kao 
potpuno prihvatljiva bila uvrštena referentna parcela koja je djelomično obuhvaćala strmu padinu i kamenito 
zemljište bez zelenog pokrivača. Problematične površine označene su crvenim strelicama.
18
Dio I. – Postignuti su dobri rezultati u primjeni sustava za 
identifikaciju zemljišnih parcela, no još ima prostora za 
poboljšanja
23 
Tumačenje fotografija u nekim slučajevima nije dostatno za točnu procjenu 
prihvatljivosti zemljišta na ortofotografijama. Kad je riječ o obradivom zemljištu 
ili običnom travnjaku, tumačenjem fotografija općenito se može na pouzdan 
način utvrditi prihvatljiva površina koju treba evidentirati u LPIS-u. To, međutim, 
nije uvijek slučaj kad je riječ o posebnim vrstama travnjaka, primjerice pašnjač -
ko-šumskom zemljištu ili alpskim pašnjacima (vidi okvir 3. ).Neprihvatljiva obilježja nisu bila propisno isključena
U Austriji  je nepravilno razgraničeno jedno jezero. U najveću prihvatljivu površinu parcele bila je uvrštena 
i kuća.
U Irskoj  je jednoj parceli u LPIS-u dodijeljena najveća prihvatljiva površina od 1,4 ha nakon što je poljoprivred -
nik prijavio izmjenu površine unatoč činjenici da je parcela obuhvaćala dvorište gospodarstva i staju te je stoga 
bila potpuno neprihvatljiva.
U Sjevernoj Rajni – Vestfaliji  utvrdili smo i druge primjere nedostataka u određivanju točne najveće prihvat -
ljive površine.Okvir 2.
© Austrijska agencija za plaćanja (AMA)
19
Dio I. – Postignuti su dobri rezultati u primjeni sustava za 
identifikaciju zemljišnih parcela, no još ima prostora za 
poboljšanja
Samim tumačenjem fotografija ne dobivaju se uvijek uvjerljivi rezultati
U Škotskoj  smo utvrdili parcele koje su bile prijavljene kao pašnjačko-šumsko zemljište (vidi fotografiju iz 
LPIS-a lijevo), no zapravo nisu bile prihvatljive za plaćanje jer se nisu upotrebljavale za ispašu ili ispaša uopće 
nije bila moguća zbog toga što na njima nije bilo trave (vidi fotografiju iz LPIS-a desno). To se moglo potvrditi 
samo tijekom terenskog posjeta. Parcele su nepravilno bile uvrštene u najveću prihvatljivu površinu i za njih je 
u prošlosti bilo odobreno plaćanje.Okvir 3.
Fotografija u  škotskom LPIS-u:
© Škotska agencija za plaćanja
Stanje utvrđeno na terenu:
Izvor:  Europski revizorski sud
Fotografija u  škotskom LPIS-u:
© Škotska agencija za plaćanja
Stanje utvrđeno na terenu:
Izvor:  Europski revizorski sud
20
Dio I. – Postignuti su dobri rezultati u primjeni sustava za 
identifikaciju zemljišnih parcela, no još ima prostora za 
poboljšanja
24 
Kad postoji sumnja o tome upotrebljavaju li se parcele (posebice travnjaci) doista 
za poljoprivredne namjene, tijela nekih država članica obavljaju terenske posje -
te u sklopu procesa ažuriranja kako bi poduprle rezultate tumačenja fotografija 
na računalu. Nastojanja da se to postigne utvrdili smo u Austriji (alpski pašnjaci) 
i Škotskoj, no u slučaju Škotske utvrdili smo također da postoji zaostatak u obav -
ljanju posjeta (za više od 76 000 posjeta za pregled zemljišta). Ti su posjeti bili 
zakazani kako bi se zajamčilo da su informacije u okviru LPIS-a ažurne, no još 
uvijek nisu bili obavljeni, ponajviše zbog nedostatnih resursa.
25 
Terenski posjeti na ad-hoc  osnovi jedini su način kojim se jamči točnost u slu -
čajevima u kojima rezultati tumačenja fotografija nisu uvjerljivi, no ti su posjeti 
povezani s troškovima. Stoga bi njihov broj i opseg trebalo pažljivo planirati te 
usporediti troškove dodatnih provjera točnosti s očekivanim koristima u pogledu 
pravilnosti plaćanja.U određenim slučajevima prihvatljivost parcele ovisi o tome ima li ispod drveća trave ili druge vegetacije, npr. 
paprati, štipavca ili bujadi. U ekstremnim slučajevima, kako je potvrđeno u  Irskoj , to bi moglo drastično pro -
mijeniti procjenu prihvatljivosti, no ne bi se moglo utvrditi tumačenjem fotografija.
Bujad ispod koje ima trave  
(prihvatljivo ili djelomično prihvatljivo u  Irskoj)
Izvor:  Europski revizorski sud
Bujad ispod koje nema trave  
(neprihvatljivo u  Irskoj)
Izvor:  Europski revizorski sud
Dodatne primjere nedostataka u vezi s parcelama pokrivenim travnjacima utvrdili smo u  Austriji  i Sjevernoj  
Rajni – Vestfaliji .Okvir 3.
21
Dio I. – Postignuti su dobri rezultati u primjeni sustava za 
identifikaciju zemljišnih parcela, no još ima prostora za 
poboljšanja
Načelo proporcionalnosti nije se uvijek primjenjivalo 
na pouzdan način
26 
Države članice mogu primijeniti sustav proporcionalnosti u svojim LPIS-ima za 
referentne parcele s trajnim travnjacima koje sadržavaju i prihvatljivo poljopri -
vredno zemljište i neprihvatljiva prirodna obilježja poput grmlja, drveća, kame -
nja, šikare ili rogoza. Kako bi utvrdile prihvatljivu površinu u okviru referentne 
parcele, države članice uspostavljaju različite raspone postotaka prihvatljivosti 
koji razmjerno utječu na plaćanja15. Time se nastoji pojednostavniti određivanje 
prihvatljive površine na parcelama na kojima točna stopa prihvatljivosti nije očita. 
Objekti koje je izgradio čovjek, poput zgrada, trajnih cesta ili betonskih zidova, ne 
ubrajaju se u tu kategoriju te ih se prije primjene sustava proporcionalnosti mora 
izuzeti i razgraničiti u LPIS-u.
27 
U okviru sustava proporcionalnosti tumačenje fotografija ili automatska procje -
na općenito nisu dostatni za pouzdano utvrđivanje točnih prihvatljivih površina 
ako se u obzir ne uzme, i po potrebi provjeri, stanje na terenu. Tijekom revizije 
posjetili smo niz alpskih pašnjaka u Austriji16 te pašnjaka s više vlasnika u Irskoj17, 
u kojima je primijenjena procjena u okviru sustava proporcionalnosti. Na terenu 
smo uočili da su nacionalni inspektori i/ili osobe koje su tumačile fotografije imali 
poteškoća pri dosljednom razgraničenju parcela, primjeni raspona koeficijenata 
prihvatljivosti i utvrđivanju pojedinačnih postotaka prihvatljivosti (vidi okvir 4. ). 
Nacionalna tijela nisu izradila odgovarajuće strategije za upravljanje rizikom 
poput sveobuhvatnih i ilustrativnih kataloga za sustav proporcionalnosti s jasnim 
opisom i kriterijima procjene za svaki raspon, terenske posjete u svim dvojbe -
nim slučajevima ili dopunske tehničke alate za zadovoljavajuće rješavanje tih 
poteškoća.
28 
Komisija preporučuje državama članicama da posvete veliku pozornost procje -
ni travnjaka s koeficijentom prihvatljivosti nižim od 50 % jer pri takvoj procjeni 
postoji velik rizik od pogreške18. U Austriji je uveden sustav za izračun površine 
planinskih pašnjaka pokrivenih drvećem, kamenjem i stijenjem. I u austrijskom 
i u irskom sustavu proporcionalnosti dopušteni su niski koeficijenti prihvatljivosti 
(primjer koji se odnosi na Austriju prikazan je u  okviru  5.).15 Članak 10. Delegirane uredbe 
Komisije (EU) br. 640/2014.
16 Pet alpskih pašnjaka 
u regijama Donja Austrija, 
Štajerska, Salzburg i Gornja 
Austrija.
17 Četiri parcele s pašnjacima 
u Irskoj. Riječ je o većim 
pašnjacima koji imaju više od 
jednog vlasnika. Svaki dioničar 
vlasnik je zamišljenog udjela 
u ukupnoj površini.
18 ZIC, Technical guidance on the 
pro rata system for permanent 
grassland  (Tehničke smjernice 
u vezi sa sustavom 
proporcionalnosti za trajne 
travnjake), 
DS-CDP-2015. – 06. final.
22
Dio I. – Postignuti su dobri rezultati u primjeni sustava za 
identifikaciju zemljišnih parcela, no još ima prostora za 
poboljšanja
Primjer netočnih procjena u okviru sustava proporcionalnosti koji pokazuje 
ograničenja fotografija u LPIS-u
Parcela s travnjakom koja je djelomično bila pokrivena šikarom, drvećem, paprati i vrijeskom uvrštena je u LPIS 
u Irskoj  s koeficijentom prihvatljivosti od 90 %. Tijekom revizije procijenjeno je da koeficijent prihvatljivosti te 
parcele iznosi samo 70 %, što znači da bi dio plaćanja mogao biti prekomjeran.
Primjer parcela s niskim koeficijentima prihvatljivosti
Referentna parcela na šumskom zemljištu prikazana u nastavku, s malo travnatog pokrivača ispod drveća, 
uvrštena je u  austrijski  LPIS s koeficijentom prihvatljivosti od 21 %. Na terenu smo utvrdili da je taj koeficijent 
bio prekomjeran.Okvir 4. Okvir 5.Fotografija u irskom LPIS-u:
Fotografija u  austrijskom LPIS-u:
© Irska agencija za plaćanja (DAFM) © Austrijska agencija za plaćanja (AMA)Stanje utvrđeno na terenu:
Stanje utvrđeno na terenu:
Izvor:  Europski revizorski sud Izvor:  Europski revizorski sud

23
Dio I. – Postignuti su dobri rezultati u primjeni sustava za 
identifikaciju zemljišnih parcela, no još ima prostora za 
poboljšanja
Ispitivanje alata za poluautomatizirano otkrivanje bilo 
je u tijeku, no oni još nisu bili u funkciji
29 
Razvojem i primjenom alata za automatizirano otkrivanje izmjena može se sma -
njiti rizik od netočnog evidentiranja prihvatljive površine u LPIS-u i postići objek -
tivnije rezultate. Tim bi se računalnim programom, koji se temelji na ortofotogra -
fijama, moglo pomoći pri tumačenju fotografija identifikacijom oblika, predmeta, 
tekstura ili položaja u odnosu na susjedne segmente. Države članice poput 
Austrije i Irske razmatrale su mogućnost uvođenja niza takvih alata za tumačenje 
podataka u okviru LPIS-a. Iako rezultati ispitivanja još nisu konačni (vidi okvir 6. ), 
priznajemo zanimanje navedenih država članica za stalna poboljšanja u pogledu 
pouzdanosti podataka i primjenu inovativnih tehnika kako bi se istodobno pove -
ćala pouzdanost i smanjili administrativni troškovi.
Rezultati ostvareni u Austriji s pomoću alata za poluautomatizirano otkrivanje
U Austriji  je nedavno provedena studija za ispitivanje pouzdanosti alata za poluautomatizirano otkrivanje koji 
je razvilo Sveučilište za prirodne resurse i bioznanosti u Beču. Usporedbom rezultata za prihvatljive površine 
unesene u austrijski LPIS (fotografija lijevo) s rezultatima utvrđenima s pomoću alata za poluautomatizirano 
otkrivanje (fotografija desno) pokazuju se znatne razlike.Okvir 6.
Izvor:  ©Atzberger,  C., „The current capabilities of (semi-)automatic determination of pasture grazing areas using remote 
sensing “ (Trenutačne mogućnosti (polu)automatiziranog utvrđivanja površina s  pašnjacima daljinskim istraživanjem), 
Beč 2014.

24
Dio I. – Postignuti su dobri rezultati u primjeni sustava za 
identifikaciju zemljišnih parcela, no još ima prostora za 
poboljšanja
Informacije o tome raspolaže li poljoprivrednik doista 
predmetnim zemljištem bile su uvrštene u neke LPIS-e
30 
Poljoprivrednici moraju raspolagati (npr. na temelju vlasništva ili prava na zakup) 
zemljištem koje su prijavili u svojem zahtjevu kako bi imali pravo na plaćanja za 
poljoprivrednu djelatnost. Ako se od poljoprivrednika ne traži da pruže dokaz 
o zakonskim pravima na zemljište koje su prijavili, to dovodi do rizika da prime 
plaćanja za zemljište kojim ne raspolažu, kao što je javno zemljište ili privatno 
zemljište u vlasništvu drugih subjekata. Iako se zakonskim aktima EU-a ne traži 
da se LPIS dopuni informacijama o tome raspolaže li poljoprivrednik određenim 
parcelama, smatramo da je unošenje takvih informacija, kad god je izvedivo 
i isplativo, dobra praksa kojom bi se državama članicama omogućilo da na susta -
van način unakrsno provjeravaju te informacije u odnosu na zahtjeve za potporu, 
kako smo utvrdili u Škotskoj (vidi ok vir  7.).
Dobra praksa u pogledu provjere dokaza o pravu na korištenje zemljištem
U Škotskoj  se svaka prijavljena izmjena u pogledu vlasništva nad parcelom ili prava na korištenje njome mora 
potkrijepiti odgovarajućim popratnim dokumentima koje su potpisale obje strane pri prijenosu. Na sličan 
način, svaka nova prijava parcele mora se potkrijepiti dokumentom kojim se dokazuje pravo na korištenje 
zemljištem. Škotski LPIS sadržava informacije o vlasništvu nad zemljištem i/ili ugovore o zakupu.Okvir 7.
31 
U preostale četiri države članice obuhvaćene revizijom od poljoprivrednika se 
samo povremeno traži da pruže dokaz o vlasništvu, zakupu ili nekom drugom 
pravu na zemljište koje su prijavili te se stoga ne može sa sigurnošću utvrditi 
raspolažu li poljoprivrednici potpuno i zakonito referentnim parcelama uneseni -
ma u LPIS. U Austriji i Sjevernoj Rajni – Vestfaliji utvrdili smo slučajeve u kojima 
su dijelovi parcela uz šumsko zemljište ili ceste prijavljeni u zahtjevima te je za 
njih bila isplaćena potpora iako poljoprivrednik nije raspolagao tim dijelovima. 
Relevantne informacije iz zemljišnih knjiga, koje su već bile uvrštene u LPIS, nisu 
se upotrijebile kao dodatan izvor informacija.
25
Dio I. – Postignuti su dobri rezultati u primjeni sustava za 
identifikaciju zemljišnih parcela, no još ima prostora za 
poboljšanja
Informacije potrebne za cjelovitu procjenu isplativosti 
primjene LPIS-a nisu dostatne
32 
Glavne su funkcije LPIS-a lociranje, identifikacija i kvantificiranje poljoprivrednog 
zemljišta. Kako je opisano u odlomcima 16. – 29., države članice uložile su znatna 
financijska sredstva u uspostavu, vođenje i ažuriranje LPIS-a. Stoga smo od drža -
va članica i Komisije pokušali prikupiti informacije o troškovima u vezi s LPIS-om. 
Države članice nisu bile u stanju pružiti pouzdane i usporedive informacije o troš -
kovima. Imale su poteškoća pri kvantificiranju ukupnih troškova ulaganja u vezi 
s LPIS-om, godišnjih tekućih troškova i troškova u vezi s posebnim značajkama, 
poput procesa ažuriranja LPIS-a, različitih slojeva LPIS-a ili procjene kvalitete. 
Države članice stoga nisu u stanju procijeniti isplativost poboljšanja sustava.
33 
Komisija raspolaže informacijama o uspostavi LPIS-a u novim državama članica -
ma, kao i informacijama o troškovima u vezi s fotografijama. Međutim, Komisija 
nije zatražila od država članica informacije o tekućim troškovima, a nije pružila ni 
smjernice za izradu takvih podataka na pouzdan i usporediv način. Komisija stoga 
ne može procijeniti troškove povezane sa zahtjevima novog sustava ili razvojnim 
promjenama politike.
26
 Dio II.
Nadogradnja sustava za identifikaciju zemljišnih 
parcela bila je u tijeku kako bi se zadovoljili 
zahtjevi reforme ZPP-a
34 
Kako bi se zadovoljili novi zahtjevi ZPP-a za razdoblje 2014. – 2020., države članice 
trebaju nadograditi svoje LPIS-e. Izmjene se većinom odnose na nove obvezne 
zahtjeve u vezi s ekologizacijom, prema kojima se izdvaja dodatnih 30 % povrh 
osnovnih plaćanja za određene prakse koje su potencijalno korisne za klimu 
i okoliš u cijelom EU-u. Analizirali smo mjeru u kojoj LPIS-i mogu služiti za pra -
ćenje pridržavanja tih zahtjeva u vezi s ekologizacijom. U tom smo kontekstu 
ispitali i slučajeve u nekim državama članicama koje su u svoje LPIS-e dobrovolj -
no uvrstile određena obilježja krajolika zaštićena u okviru višestruke sukladnosti 
i ruralnog razvoja. Osim toga, uzevši u obzir da je pojednostavnjenje ZPP-a jedan 
od ključnih prioriteta Komisije kako bi se postigli bolji rezultati primjenom manje 
složenih pravila, analizirali smo i napore koje Komisija ulaže u tom kontekstu.
Države članice ostvarile su napredak u prilagođavanju 
LPIS-a u pogledu ekologizacije, no postupak 
prilagođavanja još nije bio dovršen
35 
Novom zajedničkom poljoprivrednom politikom (ZPP) za razdoblje 2014. – 2020. 
uvedena su „zelena izravna plaćanja“. Kako bi primili takva plaćanja, od poljo -
privrednika se traži da održavaju trajne travnjake, primjenjuju raznolikost usjeva 
i odvoje dio obradivog zemljišta za ekološki značajne površine19 (vidi sliku 2. ).
36 
Iako LPIS-i mogu biti djelotvoran alat za praćenje trajnih travnjaka i nekih eko -
loški značajnih površina ( vidi odlomke 37. – 41.), manje su djelotvorni kad je riječ 
o zahtjevima privremene naravi poput raznolikosti usjeva (vidi sliku 2. ). Ortofoto -
grafije u LPIS-ima obično ne omogućuju agencijama za plaćanja da provjere jesu 
li doista upotrijebljeni raznoliki usjevi.19 Uredba (EU) br. 1307/2013.
27
Dio II. – Nadogradnja sustava za identifikaciju zemljišnih parcela 
bila je u tijeku kako bi se zadovoljili zahtjevi reforme ZPP-aSlika 2.Ekologizacija: osnovni pregled
Izvor : Europska komisija.
30 % omotnice izravnih plaćanja za primjenu tri najbolje prakse:
Jednakovrijednost: države članice mogu odlučiti da umjesto tih triju praksa poljoprivrednici mogu poduzeti prakse koje 
se smatraju jednakovrijednima (npr. izmjena usjeva umjesto raznolikosti usjeva). Održavanje „ekološki značajne površine“ na razini od najmanje 5 % obradivog zemljišta gospodarstva 
 √   vrijedi samo za gospodarstva s više od 15 hektara obradivog zemljišta
 √   omjer se može povećati na 7 % nakon izvješća Komisije za 2017. godinu i nakon zakonodavnog prijedloga 
 √   Ekološki značajne površine mogu uključivati: granična područja, tampon zone, zemljišta na ugaru, 
       obilježja krajolika, pošumljena područja, terase, površine s postrnim usjevima, zeleni pokrivač i usjeve s ﬁksacijom      dušika, kulture kratkih ophodnji, područja za poljoprivredno šumarstvo, pojaseve zemljišta uz rubove šumeRaznolikost usjeva 
 √   najmanje 2 usjeva u slučajevima u kojima obradivo zemljište gospodarstva prelazi 10 hektara 
 √   najmanje 3 usjeva u slučajevima u kojima obradivo zemljište gospodarstva prelazi 30 hektara 
 √   
glavni usjev može obuhvatiti najviše 75 % obradivog zemljišta, a dva glavna usjeva najviše 95 % obradivog zemljištaOdržavanje trajnih travnjaka   
√   zabrana oranja na određenim područjima 
 √   nacionalni/regionalni omjer s granicom ﬂeksibilnosti od 5 %
28
Dio II. – Nadogradnja sustava za identifikaciju zemljišnih parcela 
bila je u tijeku kako bi se zadovoljili zahtjevi reforme ZPP-a
Nedostatci u načinu na koji države članice određuju 
trajne travnjake
37 
Trajne travnjake trebalo bi zaštititi zbog njihovih općepriznatih povoljnih učinaka 
na okoliš. Riječ je o zemljištu koje se upotrebljava za uzgoj trava ili ostale travolike 
paše na prirodan način (samoniklo) ili uzgojem (zasijano) i koje nije bilo uključeno 
u izmjenu nasada poljoprivrednog gospodarstva u razdoblju od najmanje pet go -
dina20. Zakonom su uvedena ograničenja za ponovno pretvaranje trajnih travnja -
ka u obradivo zemljište. Kako bi se spriječilo znatno smanjenje, od država članica 
traži se da zajamče da se omjer površina trajnih travnjaka prema ukupnoj poljo -
privrednoj površini koju su poljoprivrednici prijavili ne smanji za više od 5 %21.
38 
Utvrdili smo primjer dobre prakse u Saarlandu, gdje je s pomoću podsloja LPIS-a 
bilo moguće pratiti pretvaranje pojedinačnih sastavnica parcela u trajne travnja -
ke na najnižoj mogućoj razini, primjerice u slučajevima diobe ili spajanja parcela. 
Međutim, u preostalih pet posjećenih država članica / regija postojao je rizik 
da izmjene postojećih trajnih travnjaka ili zemljišta koje je trebalo postati trajni 
travnjak ostanu neprimijećene zbog neodgovarajućeg praćenja i nepotpunih 
izvornih podataka u LPIS-u (vidi okvir 8. ).
Sloj ekološki značajnih površina bio je u fazi razvoja 
u državama članicama
39 
U skladu s novim zakonskim aktima države članice moraju unijeti sve trajne eko -
loški značajne površine u sloj LPIS-a do 2018. godine kako bi se provjerilo jesu li 
poljoprivrednici ispunili svoju obvezu da općenito održavaju najmanje 5 % svojeg 
zemljišta kao ekološki značajne površine22.
40 
U grafičkim materijalima koji se dostavljaju korisnicima od godine podnošenja za -
htjeva 2016. nadalje moraju se navesti vrsta, veličina i lokacija ekološki značajnih 
površina utvrđenih tijekom prethodne godine, uključujući one koje nisu trajne23. 
Kako bi zadovoljile tu odredbu, države članice morat će prije 2018. godine uspo -
staviti osnovni sloj ekološki značajnih površina u LPIS-u. Smjernicama Komisije 
traži se da počevši od prve godine (2015.) sloj ekološki značajnih površina sadr -
žava sve potencijalne ekološki značajne površine koje su odabrale države članice 
i za koje se očekuje da će ostati stabilne u razdoblju od najmanje tri godine24. 
Tim tumačenjem Komisija nastoji zajamčiti da se sloj ekološki značajnih površina 
postupno izgradi kako bi bio u punoj uporabi do 2018. godine.20 Članak 4. stavak 1. točka (h) 
Uredbe (EU) br. 1307/2013.
21 Članak 45. stavak 2. Uredbe 
(EU) br. 1307/2013.
22 U svrhu izračuna tog postotka 
obilježja krajolika, na primjer, 
ne ubrajaju se izravno 
u predmetne površine, već im 
se dodjeljuju ponderi 
i pretvaraju se u hektare.
23 Članak 17. 
stavak 4. Provedbene uredbe 
Komisije (EU) br. 809/2014 od 
17. srpnja 2014. o utvrđivanju 
pravila za primjenu Uredbe 
(EU) br. 1306/2013 Europskog 
parlamenta i Vijeća u pogledu 
integriranog administrativnog 
i kontrolnog sustava, mjera 
ruralnog razvoja i višestruke 
sukladnosti (SL L 227, 
31.7.2014., str. 69.).
24 GU za poljoprivredu i ruralni 
razvoj; EFA layer guidance 
document  (Smjernice za sloj 
ekološki značajnih površina) 
(DSCG/2014/31 final rev1).
29
Dio II. – Nadogradnja sustava za identifikaciju zemljišnih parcela 
bila je u tijeku kako bi se zadovoljili zahtjevi reforme ZPP-a
41 
U anketi koju smo proveli, većina država članica / regija (26 od 44) obavijestila nas 
je da su već u cijelosti uvele sloj ekološki značajnih površina u svoje LPIS-e, a pre -
ostalih 18 država članica / regija na putu je ostvarenja tog cilja do 2018. godine, 
kako se zahtijeva Uredbom. Digitalizacija svih trajnih ekološki značajnih površina 
na obradivom zemljištu ili uz njega u fazi je uvođenja u posjećenim državama 
članicama. Međutim, Škotska još nije digitalizirala nijednu ekološki značajnu po -
vršinu u svojem LPIS-u, a Sjeverna Rajna – Vestfalija nije u svim slučajevima točno 
odredila kategorije ekološki značajnih površina i njihovu veličinu, što je dovelo do 
pogrešnih izračuna jer se koeficijenti za pojedinačne sastavnice razlikuju, npr. za 
živice ili poljsko grmlje25. Pri uvođenju sloja ekološki značajnih površina s traj -
nim obilježjima krajolika u LPIS u Irskoj tijela vlasti odlučila su upotrijebiti skup 
informacija koji se razlikovao od onog koji je upotrijebila Nacionalna kartografska 
agencija za lociranje sastavnica ekološki značajnih površina poput živica i odvo -
da. Budući da se taj sloj u tehničkom pogledu ne podudara s trenutačnim slojem 
u irskom LPIS-u, granice i poligoni sastavnica ekološki značajnih površina u LPIS-u 
pomaknuti su, što otežava njihovo točno lociranje.25 Vidi prilog X. Uredbi (EU) 
br. 1307/2013, npr. 1 m živice 
(konverzijski faktor 5 i faktor 
ponderiranja 2) računa se kao 
10 m2 ekološki značajne 
površine, dok se 1 m2 poljskog 
grmlja (faktor ponderiranja 
1,5) računa samo kao 1,5 m2.Nedostatci u praćenju trajnih travnjaka
Vrstu poljoprivrednog zemljišta potrebno je pratiti s pomoću LPIS-a iz godine u godinu kako bi se odlučilo je li 
obradivo zemljište postalo trajni travnjak,a to je slučaj ako je u razdoblju od najmanje pet godina zemljište op -
ćenito upotrebljavano za uzgoj trave i ostale travolike paše, unatoč činjenici da je preorano i zasijano drugom 
vrstom travolike paše.
Nije zajamčeno praćenje prijelaznog razdoblja od pet godina
U Austriji , ako dođe do prijenosa referentnih parcela s jednog poljoprivrednika na drugog ili ako se promi -
jeni veličina parcela, gube se veze parcela sa stanjem iz prethodnih godina. Slijedom toga, stanje zemljišta 
u LPIS-u više se ne može utvrditi na pouzdan način i potencijalni trajni travnjaci ostaju neotkriveni. Isti je slučaj 
u Poljskoj  i Škotskoj  jer njihovi LPIS-i ne sadržavaju informacije o starosti travnjaka koji nisu trajni (npr. trav -
nati pokrivači stari dvije ili tri godine). Tijela vlasti stoga ne mogu pratiti stanje parcela s travnjacima i ne 
mogu zajamčiti da se te parcele ponovno uvrste u LPIS kao trajni travnjaci nakon isteka ciklusa od pet godina. 
Slično je stanje i u Irskoj .
U LPIS-u nije navedena točna lokacija trajnih travnjaka
U Sjevernoj Rajni – Vestfaliji  općenito nije moguće razlikovati trajne travnjake od obradivog zemljišta unutar 
referentne parcele. Budući da skice površina korištenih za poljoprivrednu djelatnost koje su poljoprivrednici 
podnosili u okviru zahtjeva za potporu nisu bile prenesene u LPIS, nije bilo moguće pratiti točan oblik trajnih 
travnjaka i potencijalnih trajnih travnjaka.Okvir 8.
30
Dio II. – Nadogradnja sustava za identifikaciju zemljišnih parcela 
bila je u tijeku kako bi se zadovoljili zahtjevi reforme ZPP-a
Nedostatci pri evidentiranju sastavnica krajolika 
zaštićenih u okviru višestruke sukladnosti ili 
agroekološkog programa
42 
Zaštita ekološki značajnih površina nastavak je drugih politika ili instrumenata 
kojima se promiče ekološki prihvatljivija poljoprivreda poput mjera višestruke 
sukladnosti ili mjera u području poljoprivrede, okoliša i klime u okviru ruralnog 
razvoja. U sklopu tih pravila države članice utvrdile su standarde za zaštitu eko -
loški osjetljivih površina i određenih sastavnica krajolika (poput šikare, drveća, 
tampon zona ili poljskog grmlja).
43 
Trenutačnim pravnim okvirom EU-a države članice nisu obvezane unijeti u LPIS 
sastavnice krajolika koje su zaštićene u okviru višestruke sukladnosti. Međutim, 
u anketi koju je Sud proveo 28 država članica / regija izjavilo je da su to učinile 
u skladu s nacionalnim pravom. Preostalih 16 država članica / regija izjavilo je da 
ta obilježja nisu u cijelosti unesena u LPIS. Sastavnice krajolika zaštićene u okviru 
višestruke sukladnosti bile su unesene u LPIS u tri države članice od posjećenih 
pet. Pravilnom identifikacijom i evidentiranjem takvih obilježja u LPIS-u omo -
gućuje se praćenje mogućih izmjena ili slučajeva neusklađenosti, uključujući 
zabranjeno uklanjanje ili uništavanje takvih obilježja tijekom vremena, kao 
i djelotvorna potpora pri administrativnim unakrsnim provjerama. To vrijedi i za 
države članice poput Austrije, koja isplaćuje potpore u području poljoprivrede, 
okoliša i klime za određene sastavnice krajolika. Utvrdili smo nedostatke u pogle -
du pravilne identifikacije i evidentiranja takvih obilježja u austrijskom i njemač -
kom LPIS-u (vidi okvir  9.). Poteškoće u primjeni pouzdanih slojeva za sastavnice 
krajolika u LPIS-u pokazuju izazove koji predstoje pri uvođenju sveobuhvatnog 
i djelotvornog sloja ekološki značajnih površina.
31
Dio II. – Nadogradnja sustava za identifikaciju zemljišnih parcela 
bila je u tijeku kako bi se zadovoljili zahtjevi reforme ZPP-a
Primjeri nepravilne identifikacije i evidentiranja sastavnica krajolika
U Sjevernoj Rajni – Vestfaliji  sastavnice krajolika zaštićene u okviru višestruke sukladnosti nisu uvijek bile 
pravilno razgraničene. Određeni dijelovi isključenih sastavnica krajolika prikazani u nastavku (označeni naran -
častom bojom), primjerice poljsko grmlje ili redovi drveća, bili su zapravo prihvatljivi, a neke druge istovrsne 
sastavnice krajolika nisu bile unesene.Okvir 9.
© Poljoprivredna komora Sjeverne Rajne – Vestfalije
U Austriji  je agencija za plaćanja redovito evidentirala pojaseve pošumljenih površina kao sastavnice krajolika 
(poljsko grmlje – plavi trokut) iako su te površine bile u sklopu susjedne šume. To općenito znači da poljopri -
vredna gospodarstva koja obrađuju susjednu poljoprivrednu površinu nemaju prava na te pošumljene pojase -
ve te stoga oni ne ispunjavaju uvjete za potporu u okviru agroekološkog programa.
© Austrijska agencija za plaćanja (AMA)
32
Dio II. – Nadogradnja sustava za identifikaciju zemljišnih parcela 
bila je u tijeku kako bi se zadovoljili zahtjevi reforme ZPP-a
Provodi se pojednostavnjenje sustava, no ta je zadaća 
i dalje izazov
44 
Pojednostavnjenje čini primarni cilj Komisije26. Komisija smatra da je pojednostav -
njenje ZPP-a ključno kako bi se povećala konkurentnost poljoprivrednog gospo -
darstva, sačuvala postojeća i stvorila nova radna mjesta te kako bi se doprinijelo 
stabilnom razvoju ruralnih područja27. Pojednostavnjenje bi se u načelu trebalo 
odnositi i na LPIS.
45 
Posebnim uredbama28 propisan je, uz zahtjeve u pogledu ekologizacije, novi 
niz pravila u vezi s LPIS-om. Ta pravila uključuju dodatne zahtjeve (npr. obvezni 
zahtjev za geoprostornu potporu, više slojeva LPIS-a (vidi popis obveznih sloje -
va LPIS-a u  prilogu  I.)) i mogućnosti (npr. prag stabilnosti, pravilo o 100 stabala) 
koji se postavljaju pred države članice. Na kraju, zbog različitih lokalnih praksi 
uključivanje novih kategorija prihvatljivog zemljišta dodatan je problem u vezi 
s LPIS-om.
Zahtjev za geoprostornu potporu koristan je alat
46 
U svrhu identificiranja svih poljoprivrednih parcela kojima se koristi pojedinačni 
korisnik i obrade odgovarajućih prostornih i alfanumeričkih podataka, tijela drža -
va članica moraju do 2018. godine svim korisnicima dostaviti prethodno utvrđen 
obrazac zahtjeva za geoprostornu potporu i odgovarajuće grafičke materijale29. 
U našoj anketi o LPIS-u 33 države članice / regije izjavile su da su već uspostavile 
takav sustav kako bi se pokazalo na koji se način svi zahtjevi za potporu u pro -
stornom pogledu podudaraju s informacijama u LPIS-u. U preostalih 11 država 
članica / regija30 takav sustav (još) nije bio uspostavljen.
47 
Poljoprivrednici bi u načelu trebali u bliskoj budućnosti započeti podnositi za -
htjeve za potporu primjenom geoprostornih metoda, tj. položaj i veličina njiho -
vih parcela mora se izvoditi iz fotografija spremljenih u LPIS-u. Međutim, počevši 
s 2018. godinom, kad bi sustav morao biti u potpunosti uspostavljen, nacionalna 
ili regionalna tijela trebala bi pružiti tehničku pomoć ili omogućiti podnošenje 
zahtjeva za potporu u tiskanom obliku samo u slučajevima kad korisnici nemaju 
mogućnost za elektroničko podnošenje zahtjeva te bi pritom navedena tijela 
trebala zajamčiti digitalizaciju svih prijavljenih površina.26 Vidi http://www.consilium.
europa.eu/en/policies/
cap-simplification .
27 Vidi http://ec.europa.eu/
agriculture/simplification/
index  en.htm.
28 Uredba (EU) 
br. 1306/2013 i Delegirana 
uredba Komisije (EU) 
br. 640/2014 te Provedbena 
uredba Komisije (EU) 
br. 809/2014.
29 Članak 17. Uredbe (EU) 
br. 809/2014.
30 Ta brojka obuhvaća osam 
njemačkih regija.
33
Dio II. – Nadogradnja sustava za identifikaciju zemljišnih parcela 
bila je u tijeku kako bi se zadovoljili zahtjevi reforme ZPP-a
48 
Nalazi naše revizije pokazuju da se zahtjevom za geoprostornu potporu, u sluča -
jevima u kojima je bio uveden (primjerice u Austriji i Saarlandu), znatno pobolj -
šala kvaliteta informacija u LPIS-u. Tijekom administrativnih provjera odmah se 
mogu utvrditi geometrijska preklapanja referentnih/poljoprivrednih parcela ili 
nedosljednosti u generiranim šiframa pogreške u vezi s granicama parcela. U tom 
je kontekstu i u Poljskoj već razvijen elektronički sustav zahtjeva za geoprostornu 
potporu kako bi se poljoprivrednicima omogućilo da zahtjeve podnose preko 
interneta. Međutim, tijekom podnošenja zahtjeva za 2015. godinu manje od 1 % 
zahtjeva bilo je podneseno elektronički jer su poljoprivrednici u Poljskoj prednost 
dali uobičajenim zahtjevima na papiru.
Države članice koje smo posjetili nisu se odlučile za 
primjenu praga stabilnosti
49 
Okvirom ZPP-a za razdoblje 2014. – 2020. uvodi se mogućnost da države članice 
ne ažuriraju svoje LPIS-e ako je razlika između nove najveće prihvatljive površine 
referentne parcele i prethodno procijenjene najveće prihvatljive površine manja 
od 2 % („prag stabilnosti“)31. Cilj je tog novog pravila pojednostavniti admini -
strativno upravljanje LPIS-om. Međutim, Komisija je u smjernicama32 upućenima 
državama članicama navela da iako takvo ažuriranje nije zakonski obvezno kad 
je razlika manja od 2 %, ono se ipak preporučuje (tj. preporučuje se isključiva -
nje neprihvatljivih dijelova za najveću prihvatljivu površinu) za svaku očiglednu 
izmjenu33 prihvatljive površine, bez obzira na to je li izmjena ispod praga od 2 %. 
Nijedna od država članica koje smo posjetili tijekom revizije nije se odlučila za 
primjenu praga stabilnosti od 2 %.
Složenost neobveznog pravila o 100 stabala
50 
Novi okvir ZPP-a sadržava odredbu prema kojoj se površine s raštrkanim stablima 
na poljoprivrednom zemljištu sada smatraju prihvatljivima ako broj stabala po 
hektaru ne prelazi 100 i ako se poljoprivredne djelatnosti mogu obavljati na sli -
čan način kao na parcelama bez stabala na istoj površini34. Drveće koje se smatra 
„pogodnim za ispašu“ (može se upotrijebiti za ispašu) ne bi se trebalo ubrojiti 
u prag od 100 stabala. Drveće „pogodno za ispašu“ prema tumačenju Komisije 
ono je drveće kojem radi ispaše mogu pristupiti životinje iz uzgoja. Našom smo 
analizom potvrdili da je takvo drveće teško identificirati tumačenjem fotografija, 
što dovodi do nesigurnosti u procjeni (djelomične) prihvatljivosti zemljišta za 
poljoprivrednu potporu i doprinosi složenosti i administrativnom opterećenju 
država članica.31 Članak 5. stavak 3. Uredbe (EU) 
br. 640/2014.
32 DSCG/2014/33 – final rev 3, 
odjeljak 3.2.
33 pojava neprihvatljivog 
obilježja (npr. novoizgrađena 
kuća)
34 Članak 9. stavak 3. Uredbe (EU) 
br. 640/2014: Poljoprivredna 
parcela koja sadrži raštrkana 
stabla smatra se prihvatljivom 
površinom pod uvjetom da se 
poljoprivredne djelatnosti 
mogu obavljati na sličan način 
kao na parcelama bez stabala 
na istoj površini; i da broj 
stabala po hektaru ne prelazi 
najveću gustoću. Najveću 
gustoću određuju države 
članice i prijavljuju na temelju 
tradicionalne prakse uzgoja, 
prirodnih uvjeta i ekoloških 
razloga.
34
Dio II. – Nadogradnja sustava za identifikaciju zemljišnih parcela 
bila je u tijeku kako bi se zadovoljili zahtjevi reforme ZPP-a
Novim specifikacijama o prihvatljivom zemljištu 
otežava se uporaba LPIS-a
51 
Odredbama ZPP-a za razdoblje 2014. – 2020. uvedene su nove specifikacije 
i pojašnjenja u vezi s prihvatljivim zemljištem. Općenito je pravilo da za plaćanja 
u okviru 1. stupa u obzir može doći samo ono poljoprivredno zemljište uneseno 
u LPIS koje se pretežno upotrebljava za poljoprivredne djelatnosti. Prihvatljivost 
se utvrđuje na temelju statusa zemljišta (obradivo zemljište, trajni travnjak i trajni 
nasad) te na temelju njegove uporabe. Prihvatljivim djelatnostima smatraju se 
poljoprivredna proizvodnja (npr. uzgoj usjeva) ili održavanje u stanju koje tu po -
vršinu čini prikladnom za ispašu ili obradu. Kad je riječ o održavanju, od poljopri -
vrednika se traži da na tom zemljištu obavljaju redovitu (npr. godišnju) djelatnost 
minimalnog održavanja ili da to zemljište ima određena obilježja zbog kojih je 
prikladno za ispašu ili obradu. To u načelu vrijedi za sve vrste zemljišta.
52 
U slučajevima u kojima su države članice utvrdile „djelatnost minimalnog odr -
žavanja“ na zemljištu koje se ne upotrebljava za proizvodnju, nije vjerojatno da 
će se uspješnost tog održavanja moći provjeriti s pomoću LPIS-a. U LPIS-u bi se 
mogle identificirati, usporedbom aktualnih fotografija sa starijim informacija -
ma spremljenima u sustavu, samo površine koje su potpuno zarasle u razdoblju 
duljem od utvrđenog ograničenja, pokazujući na taj način da nije bilo nikakve 
djelatnosti. S druge strane, države članice dužne su provjeriti točan status pred -
metnih referentnih parcela te ih nakon što se točnost potvrdi, primjerice teren -
skim provjerama, pravilno unijeti u svoj LPIS (vidi okvir  10.).Okvir 10.Dobra praksa evidentiranja djelatnosti minimalnog održavanja u LPIS-u
U Hrvatskoj  se upotrebljava posebna šifra za referentne parcele na kojima je prijavljena djelatnost minimal -
nog održavanja te se one označavaju „privremeno neprihvatljivima“ ako se terenskim provjerama pokaže da 
ta djelatnost zapravo nije obavljena. Za površine koje su trajno neprihvatljive upotrebljava se drukčija šifra. To 
je dobro rješenje za evidentiranje neusklađenosti sa zahtjevom u pogledu djelatnosti minimalnog održavanja 
u LPIS-u.
35
Dio II. – Nadogradnja sustava za identifikaciju zemljišnih parcela 
bila je u tijeku kako bi se zadovoljili zahtjevi reforme ZPP-a
53 
Nova kategorija prihvatljivih trajnih travnjaka odnosi se na „područja koja se 
mogu upotrebljavati za ispašu i koja čine dio uspostavljene lokalne prakse koja 
podrazumijeva da trave i druge travolike paše tradicionalno ne prevladavaju“. 
Države članice moraju identificirati i utvrditi takva područja te ih evidentirati 
u svojem LPIS-u. Općenito su to područja ograničenog poljoprivrednog potenci -
jala i obuhvaćaju vrijesak (npr. u Njemačkoj) ili zajedničke pašnjake (u Portugalu), 
a mogu odavati dojam da su napuštena ili loše održavana. Za točnu identifikaciju 
te vrste zemljišta kao prihvatljivog tumačenje fotografija u okviru LPIS-a često 
nije dovoljno, kako smo utvrdili u Irskoj i Sjevernoj Rajni – Vestfaliji. To vrijedi i za 
djelatnost minimalnog održavanja (vidi odlomak 52.). Nacionalna tijela trebaju 
primijeniti pristup koji se u većoj mjeri temelji na riziku, npr. usmjerenim teren -
skim posjetima (vidi također odlomke 23. – 25.) ili uporabom alata za poluauto -
matizirano otkrivanje (vidi odlomak 29.).
Napori koje Komisija trenutačno ulaže 
u pojednostavnjenje LPIS-a još nisu urodili konačnim 
rezultatima
54 
Na kraju, analizirali smo napore koje Komisija ulaže u pojednostavnjenje LPIS-a 
od uvođenja novog okvira ZPP-a za razdoblje 2014. – 2020. U svibnju 2015. uvede -
no je šest bitnih izmjena koje mogu utjecati na LPIS (vidi sliku  3.).Slika 3.Izmjene uvedene novim ZPP-om koje imaju učinak na LPIS
Izvor : Europska komisija.
(a) u opravdanim slučajevima, mogućnost ograničene tampon zone između granice parcele
i susjedne ekološki značajne površine
(b) živice ili šumski pojasevi mogu biti na razmaku do 4 metra
(c) manjkajuća ekološki značajna površina može se nadomjestiti drugom ekološkiznačajnom površinom, čak i ako ta površina nije prijavljena
(d) mogućnost označavanja samo prijavljenih ekološki značajnih površina u LPIS-u
(e) izmjene u pogledu identiﬁkacije ekološki značajnih površina u sloju ekološki značajnih površina
(f) izmjene u pogledu pristupa identiﬁkaciji posebnih vrsta trajnih travnjaka u LPIS-u
36
Dio II. – Nadogradnja sustava za identifikaciju zemljišnih parcela 
bila je u tijeku kako bi se zadovoljili zahtjevi reforme ZPP-a
55 
Prema našoj analizi tim se izmjenama donose koristi ili korisnicima (točke (a) – (c)) 
ili agencijama za plaćanja (točke (d) – (f)), no ne nužno i jednima i drugima. Zbog 
složenosti pravila i postupaka, posebice u vezi s izmjenama (a) – (c), povećalo se 
administrativno opterećenje država članica jer je u LPIS-u teško utvrditi točnost 
tampon zone i povećanog odobrenog razmaka u duljini do četiri metra. Osim 
toga, terenske su provjere dugotrajnije zbog činjenice da se manjkajuće ili ne -
točno određene ekološki značajne površine mogu nadomjestiti drugim ekološki 
značajnim površinama. Konačna odluka o usklađenosti zahtjeva poljoprivrednika 
ne može se donijeti samo na temelju analize informacija o ekološki značajnim 
površinama navedenima u prvotnom zahtjevu u odnosu na informacije u LPIS-u: 
u slučajevima neusklađenosti mogle bi biti potrebne dodatne mjere država 
članica.
37
 Dio III.
Način na koji Komisija prati primjenu LPIS-a 
poboljšao se, no nije bilo dovoljno usmjerenosti 
na uspješnost LPIS-a
56 
Komisija ima važnu zadaću praćenja u vezi s LPIS-om te time pomaže u jamčenju 
da su LPIS-i kojima upravljaju države članice djelotvorni i učinkoviti. Prije svega, 
Komisija bi trebala pružiti odgovarajuću potporu i smjernice državama članica -
ma kako bi se promicalo dosljedno tumačenje pravila EU-a i djelotvorno praće -
nje plaćanja u okviru ZPP-a. Komisija također redovito obavlja revizije različitih 
LPIS-a u državama članicama i regijama kako bi dobila jamstvo da LPIS pravilno 
djeluju i da se njima štiti proračun EU-a primjenom financijskih ispravaka ako 
se utvrde bitni nedostatci. Komisija bi također trebala pažljivo pratiti provedbu 
akcijskih planova koji se izrađuju kako bi se ispravili utvrđeni nedostatci. Procje -
nom kvalitete LPIS-a Komisija bi trebala dobiti pouzdan pregled djelotvornosti 
LPIS-a u cijelom EU-u te bi trebala biti u stanju procijeniti napredak koji su države 
članice postigle u vezi s utvrđenim nedostatcima. Konačno, saznanja o isplativosti 
provjera povezanih s LPIS-om mogla bi pomoći pri boljem usmjeravanju tih pro -
vjera na područja u kojima su učinkovitije i boljoj procjeni provedbe te kontroli 
troškova u vezi s novim razvojnim promjenama politike.
Smjernice Komisije u vezi s LPIS-om poboljšale su se 
u odnosu na prethodno razdoblje ZPP-a
57 
U prethodnom razdoblju ZPP-a (2007. – 2013.) Komisija nije utvrdila posebne 
smjernice za LPIS. Kad je riječ o razdoblju ZPP-a 2014. – 2020., stanje se znatno 
promijenilo i tijekom 2014. i 2015. godine izdan je niz smjernica u vezi s LPIS-om35.
58 
Kako bi potkrijepila smjernice i pojačala potporu državama članicama u pripre -
mama za provedbu reforme ZPP-a 2015. godine, Komisija je uspostavila odjel36 
koji se bavi isključivo provedbom izravnih plaćanja. Komisija je, posebice od 
2014. godine, povećala opseg informacija koje se dostavljaju državama članicama 
i pojačala svoju komunikaciju s njima, primjerice održavanjem niza bilateral -
nih sastanaka, objavom materijala ili organiziranjem redovitih radionica u vezi 
s LPIS-om.
59 
Iako su se smjernice Komisije u vezi s LPIS-om poboljšale u odnosu na prethod -
no razdoblje ZPP-a, one se uglavnom bave aspektima zakonitosti i pravilnosti te 
pružaju malo informacija o tome kako poboljšati isplativost i praćenje.35 GU za poljoprivredu i ruralni 
razvoj: DSCG201 431 (Sloj 
ekološki značajnih površina), 
DSCG201 432 (Terenske 
provjere), DSCG201 433 (LPIS), 
DSCG201 439 (Zahtjevi za 
geoprostornu potporu); ZIC (u 
suradnji s GU-om za 
poljoprivredu i ruralni razvoj): 
DS-CDP-2015. – 06. (Tehničke 
smjernice o sustavu 
proporcionalnosti za trajne 
travnjake), DS-CDP-2015. – 11. 
(Ažuriranje LPIS-a) i DS-
CDP-2015. – 10. (Upravljanje 
slojevima).
36 Odjel D.3 u GU-u za 
poljoprivredu i ruralni razvoj 
postoji od siječnja 2014.
38
Dio III. – Način na koji Komisija prati primjenu LPIS-a poboljšao 
se, no nije bilo dovoljno usmjerenosti na uspješnost LPIS-a
Odgovor na nedostatke LPIS-a ponuđen je u obliku 
akcijskih planova i financijskih ispravaka
60 
Komisija se koristi akcijskim planovima (vidi sliku 4. ) kao alatom za rješavanje 
sustavnih nedostataka LPIS-a uočenih na razini država članica. Do kraja 2015. go -
dine relevantne države članice izradile su na zahtjev Komisije ukupno sedam 
zajedničkih akcijskih planova u vezi s LPIS-om. Uz akcijske planove pokrenute na 
zahtjev Komisije, države članice ili regije također mogu izraditi akcijske planove 
na vlastitu inicijativu kako bi se ispravili posebni nedostatci. Od 2007. godine 
izrađeno je deset takvih planova.
61 
Za razliku od ZPP-a za razdoblje 2007. – 2013., sad postoji izričita pravna osnova 
za akcijske planove koji se pokreću na zahtjev Komisije37. Uredbom se propisuje 
da akcijski planovi moraju sadržavati jasne pokazatelje napretka i da ih uspo -
stavljaju relevantne države članice uz savjetovanje s Komisijom. Najnoviji akcijski 
planovi (za Grčku, Španjolsku, Francusku i Englesku) sadržavaju takve pokazate -
lje. U godišnjem izvješću o radu za 2015. Komisija navodi da bi Francuska, uzevši 
u obzir da nije ispunila ključne obveze iz akcijskog plana, trebala poduzeti mjere 
da riješi te probleme i pruži detaljnije pokazatelje napretka. Kao rezultat korektiv -
nih mjera poduzetih 2014. i 2015. godine, u Grčkoj se površina evidentirana kao 
trajni pašnjak smanjila s 3,6 milijuna hektara na 1,5 milijuna hektara, dok se u Špa -
njolskoj prihvatljivo poljoprivredno zemljište smanjilo s 18,4 milijuna hektara na 
15,6 milijuna hektara38.
62 
Između 1999. i kraja 2015. Komisija je donijela 49 odluka o isključenju iz finan -
ciranja EU-a određenih stavki rashoda država članica u okviru europskih poljo -
privrednih fondova, a razlozi isključenja obuhvaćali su povrede odredbi u vezi 
s LPIS-om. Tri odluke 2015. godine odnosile su se na povrede u vezi s LPIS-om. 
Tijekom 2015. godine osam država članica39 suočilo se s financijskim ispravcima 
zbog nedostataka u vezi s LPIS-om.
63 
U godišnjem izvješću za 2014. procijenili smo na uzorku od šest država članica40 
jesu li države članice pravodobno i na djelotvoran način uklonile nedostatke 
u LPIS-u i je li Komisija primijenila financijske ispravke u skladu sa zakonodav -
stvom. U svim ispitanim slučajevima Komisija je ili provela financijske ispravke ili 
pokrenula postupak utvrđivanja sukladnosti.37 Članak 41. stavak 2. Uredbe 
(EU) br. 1306/2013, koja je 
stupila na snagu 
1. siječnja 2014.
38 Prema informacijama koje je 
pružila Komisija u odgovoru 
na okvir 7.8. u našem 
godišnjem izvješću za 2014.
39 Belgija, Bugarska, Španjolska, 
Francuska, Irska, Litva, 
Portugal i Ujedinjena 
Kraljevina.
40 Bugarska, Grčka, Španjolska, 
Italija, Portugal i Rumunjska.
39
Dio III. – Način na koji Komisija prati primjenu LPIS-a poboljšao 
se, no nije bilo dovoljno usmjerenosti na uspješnost LPIS-a
Pregled akcijskih planova i financijskih ispravaka u vezi s LPIS-om od 2006. godineSlika 4.
Izvor : Europski revizorski sud na temelju podataka Europske komisije.
698
228 3145402
6855621193
5 10430278
108
35
3072Akcijski planovi koje je pokrenula Komisija:
Bugarska, Engleska, Francuska, Grčka (dva),Portugal i Rumunjska
Akcijski planovi na inicijativu države članice:Austrija, Irska, Italija, Litva, Poljska, Nizozemska,Sjeverna Irska, Škotska, Španjolska i Švedska 
Financijski ispravci: brojke pokazuju kumulativni iznos
(u milijunima eura) ﬁnancijskih ispravaka primijenjenihod ﬁnancijske godine 2006. nadalje, u ukupnomiznosu od 2710 milijuna eura.
11
40
Dio III. – Način na koji Komisija prati primjenu LPIS-a poboljšao 
se, no nije bilo dovoljno usmjerenosti na uspješnost LPIS-aTablica 2.64 
Međutim, razdoblje između godine u kojoj je zahtjev podnesen i kalendarske 
godine u kojoj je financijski ispravak konačno primijenjen često je trajalo prilič -
no dugo (vidi tablicu 2. ). Cilj je rokova utvrđenih u uredbi za ZPP za razdoblje 
2014. – 2020. pojednostavniti postupak potvrđivanja usklađenosti.
Primjer odluka Komisije iz 2015. godine o isključenju iz financiranja EU-a 
određenih rashoda država članica u okviru europskih poljoprivrednih fondova 
relevantnih za LPIS
Predmetna država članica Predmetna godina  
podnošenja zahtjevaBroj odluke Komisije
Bugarska 2009. Odluka (EU) 2015/103
Španjolska 2006., 2007. i  2008. Odluka (EU) 2015/103
Francuska 2008. i  2009. Odluka (EU) 2015/103
Litva 2007. i  2008. Odluka (EU) 2015/103
Portugal 2009. Odluka (EU) 2015/1119
Irska 2008. i  2009. Odluka (EU) 2015/1119
Izvor : Europska komisija.
Pouzdanost rezultata procjene kvalitete LPIS-a bila je 
narušena nedostatcima u metodologiji i primjeni 
procjene
65 
Od 2010. godine, nakon identifikacije višekratnih nedostataka u vezi s LPIS-om 
diljem EU-a i određivanja znatnih financijskih ispravaka državama članicama (vidi 
odlomke 60. – 64.), Komisija je uvela procjenu kvalitete LPIS-a41 kao obvezan alat 
kojim države članice trebaju na proaktivan način na godišnjoj osnovi utvrditi ne -
dostatke u sustavu i po potrebi poduzeti korektivne mjere. Cilj je procjene kvali -
tete na sustavan i dosljedan način pregledati poljoprivredne površine i određene 
povezane sastavnice diljem EU-a. Temelji se na ispitivanju uzorka u koji ulazi od 
500 do 1250 referentnih parcela po LPIS-u. Okvir za procjenu kvalitete trenutač -
no obuhvaća šest sastavnica kvalitete koje je potrebno ispitati42 (vidi prilog  II.). 
Izmjene metodologije za procjenu kvalitete izdavane su na godišnjoj osnovi te je 
prije donošenja konačne verzije u opticaju ponekad bilo nekoliko verzija. Tijekom 
vremena metodološke izmjene znatno su se razlikovale43.41 Pravnu osnovu za taj postupak 
prethodno su činile odredbe 
članka 6. stavka 2. Uredbe (EZ) 
br. 1122/2009, a sada su to 
odredbe članka 6. Uredbe (EU) 
br. 640/2014.
42 Sedma sastavnica kvalitete 
(stopa nepravilnosti utvrđena 
tijekom terenskih provjera) 
uklonjena je i ne primjenjuje 
se od postupka procjene 
kvalitete za 2015. godinu.
43 Te su izmjene uključivale, npr. 
revidiranje ili poboljšanje 
ključnih koncepata i definicija 
(npr. „kritični nedostatci“ 
u ETS 5.1.), revidiranje formule 
za izračun (npr. peta sastavnica 
kvalitete u odnosu na sedmu 
sastavnicu kvalitete u ETS 5.1.), 
dodavanje novih sadržaja 
sastavnicama kvalitete (npr. 
sastavnica kvalitete 1.b 
u ETS 5.3.), uklanjanje 
sastavnice kvalitete (sedma 
sastavnica kvalitete u ETS 6.0.) 
ili izmjena redoslijeda 
sastavnica kvalitete (zamjena 
mjesta treće i četvrte 
sastavnice kvalitete u ETS 6.0.).
41
Dio III. – Način na koji Komisija prati primjenu LPIS-a poboljšao 
se, no nije bilo dovoljno usmjerenosti na uspješnost LPIS-a
66 
U anketi u vezi s LPIS-om države članice naglasile su da je složenost metodologije 
za procjenu kvalitete i potreba za njezinim pojednostavnjenjem jedan od stalnih 
problema, a to su potvrdili i stručnjaci uključeni u pregled postupka procjene 
kvalitete44. Revizijom smo potvrdili poteškoće s kojima se suočavaju države čla -
nice u pravilnoj i dosljednoj primjeni metodologije za procjenu kvalitete LPIS-a 
(vidi o k vi r  11.).
67 
Utvrdili smo probleme i u pristupu sastavljanju uzoraka za procjenu kvalitete. 
Kako bi se dobili korisni rezultati, uzorak za procjenu kvalitete LPIS-a trebao bi 
biti reprezentativan u odnosu na cijeli skup poljoprivrednih parcela u svakoj drža -
vi članici / regiji u kojoj se provodi procjena kvalitete. Regulatornim okvirom traži 
se od država članica da procjenu kvalitete provode na temelju uzorka zona i da 
unutar njega odaberu uzorak referentnih parcela iz LPIS-a.44 „Peer review of the LPIS QA 
Framework“ (Pregled okvira za 
procjenu kvalitete LPIS-a koji 
su obavili stručnjaci iste 
razine), koji su obavili Sytze de 
Bruin (Sveučilište 
Wageningen) i Gábor Csornai, 
(Consultant V4.0), studeni 2011.Okvir 11.Primjeri netočne ili nedosljedne primjene metodologije za procjenu kvalitete
U Sjevernoj Rajni – Vestfaliji , nakon što je uspostavljen uzorak parcela za procjenu kvalitete 2014. godine, 
agencija za plaćanja ispravila je 237 referentnih parcela (gotovo 30 % ukupnog uzorka) u okviru postupka 
sustavnog ažuriranja LPIS-a (uključujući ispitivanje novih slika koje su dobivene u svrhu obavljanja procjene 
kvalitete). Ispitivanja u sklopu procjene kvalitete obavljena su tek nakon što su informacije ažurirane u susta -
vu. Zbog toga rezultati procjene kvalitete nisu bili objektivni.
Metodologijom za procjenu kvalitete LPIS-a od agencija za plaćanja traži se da obavljaju terenske posjete kako 
bi provjerile stanje parcela za koje na temelju tumačenja fotografija nije bilo moguće donijeti uvjerljive za -
ključke. Međutim, u anketi o LPIS-u od 44 ispitanika, samo je njih 17 navelo da su obavili takve posjete. Odre -
đene referentne parcele u  Irskoj , Poljskoj  i Škotskoj  nisu bile izmjerene tijekom postupka procjene kvalitete 
iako je mjerenje bilo izvedivo, a predviđeno je metodologijom.
Nedosljedno se tumačila 4. sastavnica kvalitete. U  Poljskoj  tijela vlasti nisu uzela u obzir da bi se parcele koje 
je moguće identificirati u LPIS-u (digitalizirane parcele kojima je određena jedinstvena identifikacijska oznaka) 
mogle procijeniti kao parcele s kritičnim nedostatkom. Budući da je to preduvjet za uvrštenje u LPIS, ne posto -
ji mogućnost da ijedna parcela ne zadovolji zahtjeve za 4. sastavnicu kvalitete45.
U Irskoj , Austriji  i Njemačkoj  (Saarland  i Sjeverna Rajna – Vestfalija ) utvrdili smo nedostatno razdvajanje 
dužnosti između osoblja zaduženog za procjenu kvalitete i osoblja zaduženog za ažuriranje LPIS-a, što dovodi 
do rizika da to osoblje tijekom procjene kvalitete analizira vlastiti rad na ažuriranju LPIS-a.
45 U ostalim državama članicama primijenjeni su različiti razlozi za utvrđivanje da neka parcela nije zadovoljila zahtjeve za 4. sastavnicu kvalitete, 
npr. višestruke parcele ili multipoligoni; nepostojanje prihvatljive površine iako je najveća prihvatljiva površina veća od 0; nevažeći opseg ili 
nepostojanje granica zbog čega je nemoguće locirati parcelu; više od dvije manjkajuće granice.
42
Dio III. – Način na koji Komisija prati primjenu LPIS-a poboljšao 
se, no nije bilo dovoljno usmjerenosti na uspješnost LPIS-a
68 
Tijekom postupka procjene kvalitete u razdoblju 2010. – 2014. države članice oda -
birale su zone, a Komisija (ZIC) je odabirala referentne parcele koje će se ispitati. 
Tijekom posjeta utvrdili smo nedostatke u načinu na koji su države članice odabi -
rale uzorak i zona i referentnih parcela. Ti su nedostatci utjecali na reprezentativ -
nost i usporedivost rezultata i između različitih država članica i tijekom vremena 
(vidi okvir  12.).Okvir 12.Određeni nedostatci utvrđeni u odabiru uzorka za postupak procjene kvalitete 
u razdoblju 2010. – 2014.
U svim državama članicama koje smo posjetili tijekom ove revizije zone za procjenu kvalitete nisu bile odabra -
ne iz cijelog skupa već je uzorak sastavljen od zona obuhvaćenih daljinskim istraživanjem46, a to je činilo tek 
mali dio teritorija država članica / regija. Odabir parcela koje nisu obuhvaćene daljinskim istraživanjem nije 
bio moguć. Osim toga, zone odabrane za procjenu kvalitete nisu obuhvaćale sve vrste krajolika u državama 
članicama / regijama (primjerice alpske pašnjake u  Austriji  ili pašnjake s više vlasnika u  Irskoj ).
U Irskoj  zone za procjenu kvalitete za 2013. i 2014. godinu nisu pokrivale dovoljno širok teritorij, zbog čega se 
način njihova odabira dovodi u sumnju.
46 Osim u državama članicama ili regijama koje se ne koriste daljinskim istraživanjem (Austrija, Škotska).
69 
Komisija je, počevši od postupka procjene kvalitete za 2015. godinu, nastojala 
poboljšati učinkovitost metodologije za odabir uzoraka za procjenu kvalitete te 
držati troškove pod kontrolom. Slijedom toga, znatno se smanjio broj zona za 
sastavljanje uzorka za procjenu kvalitete. Komisija je provela dva statistička ispiti -
vanja kako bi potvrdila reprezentativnost u okviru nove metodologije za sastav -
ljanje uzorka. Tim je ispitivanjima potvrđeno da između uzorka za 2014. godinu 
i uzorka za 2015. godinu ne postoji bitna razlika u pogledu njihove reprezentativ -
nosti. Međutim, ograničeni broj zona za procjenu kvalitete u nekim je slučajevima 
nepovoljno utjecao na reprezentativnost uzorka te bi se stoga reprezentativnost 
uzorka mogla poboljšati na temelju procjene troškova i koristi.
43
Dio III. – Način na koji Komisija prati primjenu LPIS-a poboljšao 
se, no nije bilo dovoljno usmjerenosti na uspješnost LPIS-a
Rezultati procjene kvalitete bili su nedostatni za 
poboljšanje kvalitete podataka u LPIS-u
70 
Jedan je od ciljeva procjene kvalitete poduzeti korektivne mjere po potrebi. 
U slučajevima u kojima postoji neusklađenost s kritičnim sastavnicama kvalitete 
od država članica općenito se traži da izrade planove korektivnih mjera. Među -
tim, u dvije od država članica / regija obuhvaćenih revizijom (Irska i Škotska) nisu 
bili izrađeni planovi korektivnih mjera iako zahtjevi kritičnih sastavnica kvalitete 
postojano nisu bili zadovoljeni. To nisu bili pojedinačni slučajevi. Komisija je na -
vela da za 2014. godinu od 20 država članica ili regija koje su trebale izraditi plan 
korektivnih mjera na temelju rezultata procjene kvalitete za 2014, njih šest (30 %) 
to nije učinilo.
71 
Komisija je odgovorna za praćenje rezultata procjene kvalitete. Provela je pro -
vjere pouzdanosti i stupila je u kontakt s državama članicama i regijama u čijim 
je izvješćima o procjeni kvalitete utvrdila očite pogreške ili pogreške u izračunu. 
Međutim, Komisija (GU za poljoprivredu i ruralni razvoj) nije temeljitije ispitala 
dobivene rezultate procjene kvalitete u pogledu pouzdanosti procjene kvalitete 
LPIS-a ili uzroka neusklađenosti. Izostala je i analiza trendova na temelju poda -
taka iz prethodnih razdoblja za države članice i regije, kao i analiza odstupanja 
u vezi s procjenom kvalitete te analiza po vrstama referentnih parcela. Provedba 
takvih analiza pomogla bi Komisiji da uoči nerazjašnjena odstupanja ili trendove 
u pogledu sastavnica kvalitete.
72 
Komisija je obavila ograničeni broj informativnih posjeta posebnim državama čla -
nicama ili regijama kako bi s njima raspravila rezultate procjene kvalitete i obja -
snila metodologiju, a provela je i neke zasebne revizije procjene kvalitete47. Neke 
procjene kvalitete LPIS-a Komisija je obuhvatila tijekom redovitih revizija potpore 
temeljene na površini48 iako rezultati procjene kvalitete nisu izričito uzeti u ob -
zir prije odabira država članica koje će se posjetiti. Zajednički istraživački centar 
pripremio je na temelju rezultata procjene kvalitete za 2014. godinu analitička 
izvješća o procjeni kvalitete LPIS-a za pet država članica / regija49 koje je revizi -
jom obuhvatio GU za poljoprivredu i ruralni razvoj 2015. godine. Nakon toga, ZIC 
je bio pozvan na sudjelovanje u tri odgovarajuće misije. Ti informativni posjeti 
i revizije nisu bili dovoljni za dobivanje jamstva u pogledu pouzdanosti rezultata 
procjene kvalitete koji se na godišnjoj razini dobivaju za sve LPIS-e.47 Na primjer, u Irskoj 
i Nizozemskoj 2014. godine.
48 Procjena kvalitete LPIS-a bila je 
2013. godine obuhvaćena 
samo u Španjolskoj, Italiji 
i Švedskoj. Revizijama 
2014. godine procjena 
kvalitete LPIS-a bila je 
obuhvaćena u Bugarskoj, 
Irskoj, Litvi, Nizozemskoj 
i Ujedinjenoj Kraljevini 
(Engleska).
49 Belgija (Flandrija), Danska, 
Cipar, Finska i Ujedinjena 
Kraljevina (Škotska).
44
 Zaključci  
i preporuke
73 
Informacije unesene u LPIS, ključnu sastavnicu IAKS-a, čine osnovu za točna pla -
ćanja poljoprivrednicima po površini. Podliježu određenim zahtjevima iz uredbi 
o ZPP-u i trebale bi djelovati kao alat za praćenje novih sastavnica ZPP-a. Stoga 
je neophodno da su podatci u LPIS-u pouzdani kako bi se zajamčila zakonitost 
i pravilnost plaćanja. Pouzdanost podataka ovisi o djelotvornim i učinkovitim ažu -
riranjima, provjerama i praćenju koje provode i Komisija i države članice.
74 
Revizija se bavila sljedećim pitanjem: „Upravlja li se sustavom za identifikaciju 
zemljišnih parcela (LPIS) na dobar način?“ Zaključili smo da je LPIS koristan alat za 
utvrđivanje prihvatljivosti poljoprivrednog zemljišta, no upravljanje tim sustavom 
moglo bi se još poboljšati.
75 
Ako se pravilno ažurira i analizira, LPIS-om se može znatno doprinijeti sprječa -
vanju i otkrivanju pogrešaka u zahtjevima za potporu povezanima s površinom. 
Rezultati naše izjave o jamstvu tijekom posljednjih godina pokazali su da su se 
nedostatci LPIS-a u predmetnim državama članicama rješavali s pomoću akcij -
skih planova i financijskih ispravaka. Međutim, i dalje ima područja u kojima su 
potrebna poboljšanja.
76 
U procesu ažuriranja LPIS-a, iako su ortofotografije većinom bile ažurne, države 
članice obuhvaćene revizijom suočile su se s poteškoćama u točnom određivanju 
najvećih prihvatljivih površina referentnih parcela. Do toga je uglavnom dolazilo 
u slučajevima u kojima se samo na temelju ortofotografija nije moglo uvjerljivo 
procijeniti prihvatljivost zemljišta, npr. za određene vrste travnjaka (vidi odlom -
ke 14. – 29.). U neke su LPIS-e bile uvrštene dodatne informacije o pravima na 
vlasništvo i zakup kako bi se zajamčilo da je svaku parcelu prijavio odgovarajući 
poljoprivrednik (vidi odlomke 30. i 31.). Države članice nisu evaluirale isplativost 
svojih LPIS-a u pogledu boljeg osmišljavanja povezanih provjera. Evaluacijom 
isplativosti pomoglo bi se pri osmišljavanju učinkovitijih kontrolnih sustava i pot -
pori budućim procjenama učinka politike (vidi odlomke 32. i 33.).
45 Zaključci i preporuke  
Poboljšanje procesa kako bi se povećala pouzdanost 
podataka u LPIS-u i poboljšalo mjerenje uspješnosti
1. preporuka – Poboljšanje procesa kako bi se povećala 
pouzdanost podataka u LPIS-u
Države članice trebale bi, na temelju kvantificirane analize troškova i koristi te 
procjene rizika, uložiti više napora tijekom trenutačnog razdoblja ZPP-a kako bi 
se pravodobnim i temeljitim ažuriranjima sustava povećala pouzdanost podataka 
u LPIS-u. Uzevši u obzir složenost procjene u okviru sustava proporcionalnosti, 
države članice koje se koriste tom mogućnošću trebale bi tijekom trenutačnog 
razdoblja ZPP-a uložiti dodatne napore kako bi izradile katalog za sustav pro -
porcionalnosti s jasnim opisom i kriterijima procjene te upotrijebile dopunske 
tehničke alate s ciljem povećanja objektivnosti analize ortofotografija i jamčenja 
obnovljivosti. Države članice trebale bi također razmotriti mogućnost evidenti -
ranja podataka o pravima na vlasništvo i zakup u svojim LPIS-ima kad god je to 
izvedivo i isplativo.
2. preporuka – Mjerenje isplativosti primjene LPIS-a
Države članice trebale bi tijekom trenutačnog razdoblja ZPP-a uz potporu Komi -
sije osmisliti i uspostaviti okvir za procjenu troškova vođenja i ažuriranja LPIS-a. 
Time bi se državama članicama omogućilo da mjere uspješnost LPIS-a i isplativost 
poboljšanja sustava.
77 
Odredbama pravnog okvira ZPP-a za razdoblje 2014. – 2020. u vezi s LPIS-om po -
većan je broj zahtjeva koje države članice moraju provjeriti. Ostvaren je napredak 
u prilagođavanju LPIS-a u pogledu ekologizacije, no taj postupak još nije dovršen 
te se s pomoću LPIS-a uvjeti plaćanja povezani sa zaštitom okoliša tek djelomično 
mogu provjeriti (vidi odlomke 34. – 41.). Ostale sastavnice korisne za okoliš, poput 
obilježja krajolika zaštićenih u okviru višestruke sukladnosti, nisu uvrštene u LPIS, 
a u slučajevima u kojima su ih države članice dobrovoljno odlučile uvrstiti, utvrdili 
smo primjere netočnog evidentiranja u sustavu (vidi odlomke 42. i 43.).
78 
Provodi se pojednostavnjenje sustava, no ta je zadaća i dalje izazov (unatoč pred -
nosti koju pružaju korisni alati poput zahtjeva za geoprostornu potporu) jer neke 
odredbe ili nisu zapravo potrebne (prag stabilnosti od 2 %) ili uzrokuju znatne 
poteškoće u primjeni (pravilo o 100 stabala ili nove kategorije prihvatljivog ze -
mljišta). Trenutačni napori za pojednostavnjenje LPIS-a još nisu urodili konačnim 
rezultatima (vidi odlomke 44. – 55.).
46 Zaključci i preporuke  
Mudriji pristup rješavanju pravne složenosti
3. preporuka – Pouzdanije evidentiranje trajnih ekoloških 
obilježja
Države članice trebale bi zajamčiti da uporabom LPIS-a mogu na pouzdan način 
utvrditi i evidentirati ekološki značajne površine, trajne travnjake i nove kategori -
je zemljišta te da ih potom mogu djelotvorno pratiti. Također bi trebale procijeni -
ti troškove u odnosu na koristi uvrštenja u LPIS svih sastavnica krajolika zaštićenih 
u okviru višestruke sukladnosti ili agroekoloških programa kako bi se dodatno 
pojačali praćenje i zaštita sastavnica korisnih za okoliš i biološku raznolikost.
4. preporuka – Pojednostavnjenje nekih pravila povezanih 
s LPIS-om u trenutačnom pravnom okviru
Komisija bi trebala preispitati trenutačni pravni okvir kako bi se za sljedeće raz -
doblje ZPP-a pojednostavnila pravila povezana s LPIS-om, npr. preispitivanjem 
potrebe za pragom stabilnosti od 2 % i pravila o 100 stabala.
79 
Praćenje zakonitosti i pravilnosti koje Komisija obavlja u vezi s LPIS-om poboljšalo 
se u odnosu na prethodno razdoblje ZPP-a. Revizijski rad Komisije sveobuhvatan 
je, akcijski planovi pokreću se po potrebi i primjenjuju se financijski ispravci (vidi 
odlomke 56. – 64.).
80 
Međutim, smjernice Komisije u vezi s LPIS-om uglavnom se bave aspektima 
zakonitosti i pravilnosti te nisu usmjerene na načine poboljšanja ukupne djelo -
tvornosti LPIS-a. Konkretno, Komisija je uvela procjenu kvalitete LPIS-a kako bi 
državama članicama omogućila da na proaktivan način utvrde moguće nedostat -
ke u sustavu i po potrebi poduzmu korektivne mjere. Njezin je cilj povećati vrijed -
nost LPIS-a, no pouzdanost rezultata procjene kvalitete narušena je nedostatcima 
u primjeni metodologije (vjerojatno zbog njezine složenosti), ali i zbog problema 
u vezi s pristupom sastavljanu uzorka (vidi odlomke 65. – 69.). Osim toga, rezul -
tati procjene kvalitete ne upotrebljavaju se na djelotvoran način za poboljšanje 
podataka u LPIS-u jer se planovi korektivnih mjera ne izrađuju u svim slučajevi -
ma. Komisija se nije u dovoljnoj mjeri koristila rezultatima procjene kvalitete pri 
poboljšanju LPIS-a (vidi odlomke 70. – 72.).
47 Zaključci i preporuke  
Preusmjeravanje Komisije na povećanje dodatne vrijednosti 
procjene kvalitete LPIS-a u trenutačnom razdoblju
5. preporuka – Poboljšavanje reprezentativnosti uzoraka za 
procjenu kvalitete
Komisija bi prije početka postupka procjene kvalitete za 2017. godinu trebala 
obaviti analizu troškova i koristi kako bi se utvrdilo može li se poboljšati reprezen -
tativnost uzoraka za procjenu kvalitete radi postizanja bolje pokrivenosti skupine 
parcela u LPIS-u.
6. preporuka – Bolje praćenje rezultata procjene kvalitete
Komisija bi počevši od 2016. godine trebala poboljšati praćenje rezultata procje -
ne kvalitete analizom nedosljednosti u izvješćima o procjeni kvalitete, praćenjem 
poduzetih mjera, davanjem povratnih informacija državama članicama i jamče -
njem da se izrađuju i po potrebi izvršavaju planovi korektivnih mjera. Komisija 
bi također trebala obaviti detaljnu godišnju analizu trendova za svaku državu 
članicu i vrstu referentne parcele kako bi se pravodobno mogli utvrditi mogući 
problemi.
Ovo je izvješće usvojilo I. revizijsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog suda 
Phil WYNN OWEN, na sastanku održanom u Luxembourgu 7. rujna 2016.
 Za Revizorski sud
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsjednik

48
 Prilozi
Slojevi LPIS-a kako je navedeno u članku 5. stavku 1. i 2. Uredbe (EU) br. 640/2014
 ο Površine koje se upotrebljavaju kao obradivo zemljište, trajni travnjak, trajni pašnjak ili trajni nasad (članak 4. sta -
vak 1. točka (e) Uredbe (EU) br. 1307/2013).
 ο Poljoprivredno zemljište s obvezama u području poljoprivrede, okoliša i klime (članak 28. stavak 2. Uredbe 
br. 1305/2013).
 ο U skladu s člankom 32. stavkom 2. točkom (b) Uredbe br. 1307/2013, površine temeljem kojih je poljoprivrednik 
2008. godine imao pravo na plaćanje, ovisno o slučaju, u okviru programa jedinstvenih plaćanja ili programa je -
dinstvenih plaćanja po površini iz glave III. i glave IV.A Uredbe (EZ) br. 1782/2003, a koje:
(i) više ne odgovaraju definiciji „prihvatljivog hektara“ , što je posljedica provedbe Direktive o staništima 
(92/43/EEZ), Okvirne direktive o vodama (2000/60/EZ) i Direktive o pticama (2009/147/EZ)
(ii) su tijekom trajanja relevantne obveze pojedinog poljoprivrednika pošumljene u skladu s član -
kom 31. Uredbe (EZ) br. 1257/1999, člankom 43. Uredbe (EZ) br. 1698/2005 ili člankom 22. Uredbe 
(EU) br. 1305/2013 ili na temelju nacionalnog programa čiji su uvjeti u skladu s člankom 43. stavci -
ma 1., 2. i 3. Uredbe (EZ) br. 1698/2005 ili člankom 22. Uredbe (EU) br. 1305/2013 ili
(iii) su tijekom trajanja relevantne obveze pojedinačnog poljoprivrednika ostavljene na ugaru u skladu 
s člancima 22., 23. i 24. Uredbe (EZ) br. 1257/1999, člankom 39. Uredbe (EZ) br. 1698/2005 ili član -
kom 28. Uredbe (EU) br. 1305/2013.
 ο Informacije kojima se određuje najveća prihvatljiva površina za:
(i) mjere ruralnog razvoja povezane s određenim područjem
(ii) program osnovnih plaćanja
(iii) program jedinstvenih plaćanja po površini
(iv) preraspodjela plaćanja
(v) plaćanja za poljoprivredne prakse korisne za klimu i okoliš
(vi) plaćanje za područja s prirodnim ograničenjima
(vii) plaćanje za mlade poljoprivrednike
(viii) dobrovoljne proizvodno vezane potpore
(ix) posebna plaćanja za pamuk
(x) program za male poljoprivrednike
(xi) POSEI (mjere za najudaljenije regije)
(xii) egejski otoci.Prilog I.
49 Prilozi 
 ο Informacije kojima se navodi lokacija i veličina ekološki značajnih površina.
 ο Informacije kojima se opravdava primjena posebnih odredbi za:
(i) planinska područja i područja sa znatnim prirodnim ili drugim posebnim ograničenjima iz članka 32. 
Uredbe (EU) br. 1305/2013
(ii) područja Natura 2000, obuhvaćena Direktivom 2000/60/EZ
(iii) poljoprivredna zemljišta odobrena za proizvodnju pamuka u skladu s člankom 57. Uredbe (EU) 
br. 1307/2013
(iv) područja koja se prirodno održavaju u stanju pogodnom za ispašu ili uzgoj iz članka 4. stavka 1. toč -
ke (c) podtočke iii. Uredbe (EU) br. 1307/2013
(v) područja koja su države članice odredile za regionalnu i/ili zajedničku provedbu ekološki značajnih 
površina u skladu s člankom 46. stavcima 5. i 6. Uredbe (EU) br. 1307/2013
(vi) područja o kojima je Komisija obaviještena u skladu s člankom 20. Uredbe (EU) br. 1307/2013
(vii) područja pokrivena trajnim travnjacima koji su ekološki osjetljivi, obuhvaćena Direktivom o staništi -
ma i Direktivom o pticama
(viii) druga osjetljiva područja iz članka 45. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1307/2013
(ix) područja koja su države članice odredile u skladu s člankom 48. Uredbe (EU) br. 1307/2013.Prilog I.
50 Prilozi 
Postupak procjene kvalitete za 2015. godinu – sastavnice kvalitete po razredu 
usklađenosti
Prvi razred 
usklađenosti  – procjena 
kvalitete LPIS-a1. sastavnica kvalitete Pravilna kvantifikacija najveće prihvatljive površine
2. sastavnica kvalitete Udio i distribucija referentnih parcela kod kojih se u okviru najvećih prihvatljivih površina 
uzimaju u obzir neprihvatljive površine ili kod kojih se ne uzimaju u obzir poljoprivredne 
površine
3. sastavnica kvalitete Učestalost referentnih parcela s  kritičnim nedostacima1
Drugi razred 
usklađenosti  – identifikacija 
mogućih nedostataka u  LPIS-u4. sastavnica kvalitete Kategorizacija referentnih parcela kod kojih se u okviru najvećih prihvatljivih površina 
uzimaju u obzir neprihvatljive površine, kod kojih se ne uzimaju u obzir poljoprivredne 
površine ili otkriju kritični nedostaci2
5. sastavnica kvalitete Omjer prijavljene površine i  najveće prihvatljive površine unutar referentnih parcela
6. sastavnica kvalitete Postotak referentnih parcela koje su se mijenjale, akumuliran tijekom godina
Izvor : članak 6. Uredbe (EU) br. 640/2014 i portal ZIC-a3.
1 Napomena : 4. sastavnica kvalitete prije 2015. godine.
2 Napomena : 3. sastavnica kvalitete prije 2015. godine.
3 Vidi https://marswiki.jrc.ec.europa.eu/wikicap/index.php/LPISQA_Legacy/ETS/Decisions .Prilog II.
51 Odgovori  
Komisije
Sažetak
I
Komisija smatra da Sustav za identifikaciju zemljišnih parcela (LPIS)daje znatno pridonosi sprečavanju i smanjivanju 
razine pogrešaka u programima potpore na koje se primjenjuje.
III Prva alineja
LPIS je temelj integriranog administrativnog i kontrolnog sustava (IAKS). To je alat kojim se omogućuje provedba 
većine administrativnih provjera. Pomaže u sprečavanju, otkrivanju i ispravljanju pogrešaka u ranim fazama obrade 
zahtjevâ za potporu. Nadalje, LPIS-om se, zajedno sa zahtjevom za geoprostornu potporu, omogućuje snažnija pre -
vencija pogrešaka u ranijim fazama postupka i promiče njihovo pravovremeno ispravljanje.
Neovisno o prethodno navedenom, za ažuriranje LPIS-a i pravilno tumačenje ortofotografija odgovorne su države 
članice. Metodologijom procjene kvalitete LPIS-a koju je razvila Komisija pomaže se državama članicama u utvrđiva -
nju slabosti povezanih s pogrešnom obradom ili fotointerpretacijom snimaka i poduzimanju korektivnih mjera.
III Treća alineja
Komisijino praćenje rezultata procjene kvalitete LPIS-a ojačano je nakon razdoblja obuhvaćenog revizijom.
IV (a) 
Ova je preporuka za države članice.
U pogledu relevantnosti, primjerenosti i korisnosti LPIS-a za provjeru pitanja je li zemljište na raspolaganju poljopri -
vredniku vidi odgovor Komisije na točku 30.
IV (b) 
Komisija prihvaća preporuku da državama članicama pruži potporu olakšavanjem razmjena primjerâ najbolje prakse 
i provođenjem studije izvedivosti.
IV (c) 
Ova je preporuka za države članice.
IV (d) 
Komisija prihvaća preporuku.
Sva će se pravila koja se odnose na LPIS preispitati i prema potrebi revidirati za novi ZPP nakon 2020.
IV (e) 
Komisija prihvaća preporuku.
Praćenje reprezentativnosti uzorka dio je kontinuiranog procesa.
Odgovori Komisije 52
IV (f) 
Komisija prihvaća ovu preporuku i već ju je počela provoditi.
Za godine podnošenja zahtjeva 2014. i 2015. države članice dobile su povratnu informaciju o svojem izvješćivanju 
o procjeni kvalitete LPIS-a u obliku službenih dopisa, uključujući napomene o traženim korektivnim mjerama koje 
nisu provedene.
Sve su korektivne mjere analizirane i zatražena je revizija onih koje su ocijenjene neodgovarajućima ili nedostat -
nima. U tijeku je razvoj projekta posebne procjene rizika, kojim će se Komisija služiti u okviru svojih zadaća praćenja 
kako bi utvrdila koje bi države članice mogle imati problema s pravilnom primjenom metodologije procjene kvali -
tete LPIS-a,uključujući prepoznavanje problema sustava i njihovo rješavanje odgovarajućim korektivnim mjerama.
Dio I. 
13
LPIS je temelj IAKS-a i ključni instrument za nadzor većine izravnih plaćanja. Pouzdan, ažuriran i točan LPIS vrlo je 
važan za ispunjenje političkih ciljeva. Osim toga, državama članicama može biti od koristi za analizu isplativosti vla -
stitog sustava u cilju povećanja učinkovitosti.
20
U pogledu slučajeva kašnjenja unosa novih ortofotografija u LPIS, Komisija je državama članicama u više navrata 
preporučila da svoj LPIS ažuriraju prije početka postupka prijave1.
22
Komisija smatra da rezultati procjene kvalitete LPIS-a, koji proizlaze iz statistički reprezentativnog uzorka, pokazuju 
da je na razini EU-a stupanj preuveličanog prikazivanja manji od 2 %. Ispravno utvrđivanje najveće prihvatljive povr -
šine za svaku referentnu parcelu u LPIS-u ostvarivo je samo uz goleme troškove2.
1 To je izričito navedeno u točki 4.4. dokumenta DS–CDP–2015–11–final–ažuriranje LPIS-a („ cilj je postići da nove snimke budu spremne i raspoložive za 
uporabu u postupku zahtjeva za geoprostornu potporu “). Osim toga, objašnjeno je da obrada ortofotografija u pravilu ne bi trebala trajati dulje od 3 
mjeseca.
2 Analiza prijavljenih rezultata procjene kvalitete LPIS-a dovela je do sljedeće procjene prosječnog značajnog preuveličanog prikazivanja najveće 
prihvatljive površine po referentnoj parceli (QE1b–/LIB) u Europskoj uniji: 2013.: 0,93 %, 2014.: 1,14 %, 2015.: 0,64 %. Na temelju tih podataka 
sistemsko odstupanje (sastavnica kvalitete 1a) može se brojčano izraziti na sljedeći način: 2013.: +0,41 %, 2014.: -1,16 %, 2015.:-0,34 %. Broj 
pregledanih referentnih parcela bio je 39 700, 42 550 odnosno 41 300.
Odgovori Komisije 53
Okvir 2. – Primjeri netočne procjene najveće prihvatljive površine koju je bilo moguće 
utvrditi tumačenjem fotografija
Komisija ne osporava primjere netočne procjene najveće prihvatljive površine koje je naveo Sud. Međutim, slučajevi 
navedeni u primjerima nisu reprezentativni u odnosu na ostale LPIS-ove kao cjelinu. Različiti LPIS-ovi diljem EU-a 
razlikuju se u mnogim aspektima, a vrlo su različite i karakteristike poljoprivrednih područja u EU-u.
23
U slučaju sumnje u uvjerljivost rezultata tumačenja fotografija o prihvatljivosti Komisija je državama članicama pre -
poručila provedbu brzih terenskih posjeta Kako se navodi u točki 25., brzi terenski posjeti povezani su s troškovima, 
zbog čega je Komisija osigurala smjernice, platforme i radionice radi učinkovitije upotrebe tumačenja fotografija.
29
U tehničkim smjernicama za sustav proporcionalnosti za trajni travnjak (DS – CDP – 2015 – 06 final) navedeni su 
primjeri najbolje prakse kako bi se pomoglo državama članicama u provedbi tog sustava.
Osim toga, u okviru radionice na temu kontrole i upravljanja poljoprivrednog zemljišta u IAKS-u održane od 23. 
do 25. svibnja 2016. kao potencijalni alat predstavljena je tehnologija LIDAR (detekcija svjetlosti i patroliranje) koju 
koristi Španjolska.
30
Zakonodavstvom EU-a nije propisano dopunjavanje LPIS-a informacijama o tome jesu li parcele na raspolaganju 
poljoprivredniku, a nisu propisane ni sustavne unakrsne provjere s informacijama o tome jesu li parcele na raspola -
ganju poljoprivredniku ili nisu. Komisija državama članicama preporučuje poduzimanje terenskih provjera u slučaju 
sumnji u pogledu poljoprivrednikova raspolaganja zemljištem.
32
U okviru podijeljenog upravljanja države članice u skladu s postojećim zakonskim okvirom donose odluku o naj -
isplativijem načinu provedbe ZPP-a. Komisija je organizirala nekoliko radionica kako bi prenijela primjere najbolje 
prakse, među ostalim i o temama kao što su utvrđivanje i kvalifikacija poljoprivrednog zemljišta u cilju povećanja 
isplativosti.
33
Komisija je svjesna troškova za glavne funkcije LPIS-a i o tome vodi računa pri predlaganju zakonodavstva EU-a. 
Osim toga, postoje velike razlike među LPIS-ovima, a i države članice odabiru različite mogućnosti provedbe. 
U okviru podijeljenog upravljanja, na državama je članicama da donose svoje političke odluke uzimajući u obzir 
isplativost svojeg LPIS-a.
Odgovori Komisije 54
Dio II. 
38
Zahvaljujući smjernicama LPIS-a države članice postaju svjesne zahtjeva i načina geografskog lociranja trajnih trav -
njaka (na najnižoj mogućoj razini). Tijekom procjene kvalitete LPIS-a, osobito sastavnice kvalitete 2, države članice 
moraju procijeniti kvalitetu tog razvrstavanja i prema potrebi poduzeti odgovarajuće korektivne mjere.
Okvir 8. – Nedostaci u praćenju trajnih travnjaka
Analizom rezultata procjene kvalitete LPIS-a postaje jasno da je razvrstavanje poljoprivrednog zemljišta jedna od 
glavnih točaka u kojoj države članice poduzimaju korektivne mjere.
Vidi i odgovor Komisije na točku 38.
40
Iako Komisija državama članicama preporučuje uključivanje svih potencijalnih EZP-ova u sloj EZP-a LPIS-a, u kon -
tekstu inicijative za pojednostavnjenje Komisija je smanjila minimalne zahtjeve u pogledu potpunosti sloja EZP-a. 
U odjeljku 5.10. odgovarajućih smjernica o potpunosti sloja EZP-a (DSCG/2014/31 FINAL REV 1) kao minimalni zahtjev 
navedeno je da sloj EZP-a treba uključivati, nakon provjere i prije plaćanja, barem sve prijavljene EZP-ove koji su 
stabilni u vremenu.
44
Pojednostavnjenje ZPP-a je proces koji se odvija uz poštovanje triju glavnih načela: nema promjena temeljnog akta 
(stabilnost politike) u korist je poljoprivrednika i osigurava se dobro financijsko upravljanje. Komisija potvrđuje kako 
smatra da se pojednostavnjenje tiče LPIS-a.
45
Uvođenjem zahtjeva za geoprostornu potporu poljoprivrednicima je pojednostavnjena faza prijave. Slično tome, 
pragom stabilnosti od 2 % nastoji se izbjeći da agencije za plaćanja nepotrebno i prečesto ažuriraju referentne 
parcele u LPIS-u zbog manjih izmjena na izmjerenoj površini. Konačno, i cilj pravila o najvećoj gustoći sadnje (tzv. 
pravilo o 100 stabala) jest utvrditi jasne, jednostavne i neposredne kriterije procjene prihvatljivosti parcela s raštrka -
nim stablima.
46
Iz Komisijinih je podataka vidljivo da su 14 država članica, četiri njemačke savezne pokrajine i Flandrija još 2015. 
imali punu pokrivenost teritorija, iako obveza pokrivenosti od najmanje 25 % postoji tek od 2016.
Odgovori Komisije 55
48
I zahtjev za geoprostornu potporu jasno je pojednostavnjenje za poljoprivrednike zahvaljujući kojem, ako raspolažu 
stabilnim i pouzdanim informacijama, mogu jednostavno klikom potvrditi valjanost informacije dostavljene u fazi 
prijave.
50
Kako bi odredile prihvatljivu površinu za trajne travnjake, države članice mogu koristiti načelo proporcionalnosti ili 
najveće gustoće sadnje (tzv. pravilo o 100 stabala). Države članice u oba bi slučaja trebale unaprijed napraviti ana -
lizu i odrediti vrste koje se smatraju pogodnima za ispašu koje neće biti isključene iz prihvatljive površine. Povećano 
administrativno opterećenje izravna je posljedica odluka država članica.
Cilj načelâ proporcionalnosti i najveće gustoće sadnje jest osigurati nacionalnim upravama jednostavnija i nepo -
srednija sredstva za procjenu najveće prihvatljive površine referentnih parcela s raštrkanim stablima jer bi bilo teško 
razgraničiti svako neprihvatljivo stablo.
52
LPIS je snažan alat za provjeru stabilnih elemenata prihvatljivosti poljoprivrednih parcela, ali ipak postoje određeni 
uvjeti prihvatljivosti, poput aktivnosti održavanja, koje je LPIS-om teže nadzirati. U LPIS-u se neobrađeno zemljište 
(tj. bez poljoprivredne aktivnosti) tretira različito od napuštenog zemljišta. Oba su neprihvatljiva, ali neobrađeno 
zemljište može biti samo privremena pojava, dok je vjerojatnije da će napušteno zemljište biti trajno neprihvatljivo.
53
Vidi odgovore Komisije na točke 23. i 33.
55
Komisija smatra da je pojednostavnjenje iz točke b korisno i korisnicima i agencijama za plaćanje.
Odgovori Komisije 56
Dio III. 
56
Procjena kvalitete LPIS-a godišnji je postupak kojemu je krajnji cilj poboljšati kvalitetu i pouzdanost LPIS-a analizira -
njem otkrivenih tehničkih slabosti i poduzimanjem korektivnih mjera za njihovo uklanjanje.
59
Pri izradi smjernica i tehničkih uputa Komisija, u bliskoj suradnji s državama članicama, uzima u obzir pitanja najbo -
lje prakse i isplativosti.
64
Financijske korekcije provode se u odnosu na financijske godine te se zahtjevi podneseni u određenoj godini 
podnošenja zahtjeva plaćaju u sljedećoj financijskoj godini. Nadalje, financijske korekcije obično uključuju izdatke 
nastale tijekom 24 mjeseca koji su prethodili pokretanju istrage. Pravilom o 24 mjeseca omogućuje se pokrivanje 
dužih razdoblja i tako proširuje zaštita proračuna EU-a.
65
Središnja točka provjere u okviru procjene kvalitete LPIS-a jest LPIS-ova referentna parcela koja služi kao okvir za 
poljoprivrednu površinu koja bi mogla biti predmet zahtjeva za potporu.
Svrha procjene kvalitete LPIS-a jest sustavno i dosljedno provjeravanje raznih sustava koje su zasebno razvile države 
članice. Cilj mu je utvrditi moguće slabosti tih sustava kako bi ih države članice mogle ukloniti na vlastitu inicijativu.
Nacrti metodologije uistinu su više puta stavljeni u optjecaj (omogućavajući državama članicama da reagiraju) kako 
bi se osiguralo da se svi valjani komentari država članica prikupe i razmotre prije objave konačne verzije.
Revizije metodologije većinom su posljedica promjena uvedenih u zakonodavstvo i posebnih zahtjeva LPIS-ovih 
dionika (države članice) da se više uzmu u obzir njihovi posebni načini provedbe LPIS-a.
66
Metodologija procjene kvalitete LPIS-a u osnovi je jednostavna. Njome se zabilježene informacije uspoređuju s onim 
što je izmjereno i potom se analiziraju rezultati.
Prividnu složenost aktualnih smjernica stvara i. uvođenje postupovnih mogućnosti koje su zatražile države članice 
radi prilagodbe svojim različitim LPIS-ovim provedbenim strategijama i ii. strogi zahtjevi dokumentacijskog formata 
koji se temelji na standardima serije ISO19100.
Odgovori Komisije 57
Okvir 11. – Primjeri netočne ili nedosljedne primjene metodologije za procjenu 
kvalitete
Bez obzira na mogući problem u Sjevernoj Rajni – Vestfaliji, Komisija ne smatra procjenu kvalitete LPIS-a sustavno 
pristranom kad je određeni broj parcela iz uzorka ažuriran u okviru postupka sustavnog ažuriranja LPIS-a u raz -
doblju između sastavljanja uzorka i stvarne provedbe procjene. Takva situacija može odražavati učinkovito upravlja -
nje ažuriranjem LPIS-a.
Komisija je 2014. i 2015. organizirala niz razmjena mišljenja tijekom radionica na temu LPIS-a/terenskih provjera kako 
bi skrenula pozornost država članica na nužnost terenskih posjeta.
Načelom dvostruke kontrole uvedenim u zbirci računalnih testova ETS 6.0 izričito se utvrđuje potreba za neovisnim 
operatorom.
Zajednički odgovor Komisije na točke 67 . i 68.
Kako bi se riješilo to pitanje, 2015. uvedena je promjena u strategiji sastavljanja uzorka i nabavi snimaka. Od 
postupka 2015. uzorkovanje zona za procjenu kvalitete i odabir uzorka referentnih parcela (RP) za analizu obavlja 
Komisija neovisno od država članica. Ista se metodologija sada primjenjuje na sve LPIS-ove, čime se jamči reprezen -
tativnost stanovništva i dosljednost u cijelom EU-u i tijekom vremena.
Okvir 12. – Određeni nedostaci utvrđeni u odabiru uzorka za postupak procjene 
kvalitete u razdoblju 2010. – 2014.
Budući da su se zone daljinskog istraživanja uglavnom birale na temelju slučajnog odabira, sve referentne parcele 
u načelu su imale jednake izglede da budu odabrane. Ipak, nadležnost za odabir referentnih parcela prebačena je na 
ZIC kako bi se osigurao bolji i nepristran odabir uzoraka.
70
Kad se procjenom nalaza otkriju specifične slabosti koje zahtijevaju posebnu intervenciju, očekuje se donošenje 
plana korektivnih mjera. Odluku o tom planu treba donijeti tek nakon provjere nalaza procjene kvalitete LPIS-a.
Analizirajući procjenu kvalitete LPIS-a Komisija je otkrila slučajeve s nedostacima u kritičnim sastavnicama kvalitete, 
ali unatoč tome države članice nisu uvele korektivne mjere. Na to im je ukazano tijekom radionica o LPIS-u i od 2015. 
ti se slučajevi pozorno prate.
Zajednički odgovor Komisije na točke 71. i 72.
Od 2015. na snazi je potpuno praćenje izvješća za razdoblje obuhvaćeno revizijom. No izvješća o procjeni kvalitete 
i korektivne mjere koje su poduzele države članice analiziraju se od 2014.
Komisija se usredotočila ne pouzdanost i dosljednost podataka iz izvješća. Bude li potrebno, tijekom pojačanog pra -
ćenja procjene kvalitete LPIS-a provest će se analiza kretanja. Budući da se metodologija procjene kvalitete razvila 
tijekom godina, cjelovita analiza kretanja nije jednostavna jer podaci nisu potpuno usporedivi.
Komisija namjerava organizirati posjete u cilju potpore provedbi u nekim državama članicama kako bi im pomogla 
poboljšati kvalitetu LPIS-ova.
Odgovori Komisije 58
Komisija je svjesna činjenice da rezultati procjene kvalitete LPIS-a za godinu podnošenja zahtjeva 2011. u to vrijeme 
nisu bili najpouzdaniji jer je to bila prva probna godina.
Zaključci i preporuke
76
Zakonodavstvom EU-a nije propisano dopunjavanje LPIS-a informacijama o tome jesu li parcele na raspolaganju 
poljoprivredniku, a Nisu propisane sustavne unakrsne provjere s informacijama o tome jesu li parcele na raspolaga -
nju poljoprivredniku ili nisu. Komisija državama članicama preporučuje poduzimanje terenskih provjera u slučaju 
sumnji u pogledu poljoprivrednikova raspolaganja zemljištem.
1. preporuka – Poboljšanje procesa kako bi se povećala pouzdanost podataka u LPIS-u
Ova je preporuka za države članice.
2. preporuka – Mjerenje isplativosti primjene LPIS a
Komisija prihvaća preporuku da državama članicama pruži potporu olakšavanjem razmjena primjerâ najbolje prakse 
i provođenjem studije izvedivosti.
78
Pragom stabilnosti od 2 % nastoji se izbjeći da agencije za plaćanja nepotrebno i prečesto ažuriraju referentne 
parcele u LPIS-u zbog manjih izmjena na izmjerenoj površini. Konačno, i cilj pravila o najvećoj gustoći sadnje (tzv. 
pravilo o 100 stabala) jest utvrditi jasne, jednostavne i neposredne kriterije procjene prihvatljivosti parcela s raštrka -
nim stablima.
3. preporuka – Pouzdanije evidentiranje trajnih ekoloških obilježja
Ova je preporuka za države članice.
4. preporuka – Pojednostavnjenje nekih pravila u trenutačnom pravnom okviru 
povezanih s LPIS-om
Komisija prihvaća preporuku.
Sva će se pravila koja se odnose na LPIS preispitati i prema potrebi revidirati za novi ZPP nakon 2020.
Odgovori Komisije 59
80
U pogledu procjena kvalitete LPIS-a koje države članice šalju Komisiji, od država članica, ako je potrebno, traže se 
formalne povratne informacije, uključujući pojašnjenja o sadržaju planova korektivnih mjera (ili nepostojanju tih 
planova). Nadalje, na godišnjim se radionicama državama članicama predstavljaju skupni rezultati i primjedbe te se 
s njima o tome raspravlja. U 2016. primjedbe je dao i Odbor za izravna plaćanja u cilju povećanja svijesti predstav -
nika država članica o stvarnim prednostima postupka procjene kvalitete LPIS-a za poboljšanje njihovih LPIS-ova 
(usp. odgovor Komisije na točke 70. i 22.).
Komisija kontinuirano prati pristup sastavljanju uzoraka.
5. preporuka – Poboljšavanje reprezentativnosti uzoraka za procjenu kvalitete
Komisija prihvaća preporuku.
Praćenje reprezentativnosti uzorka dio je kontinuiranog procesa.
6. preporuka – Bolje praćenje rezultata procjene kvalitete
Komisija prihvaća ovu preporuku i već ju je počela provoditi.
Za godine podnošenja zahtjeva 2014. i 2015. države članice dobile su povratnu informaciju o svojem izvješćivanju 
o procjeni kvalitete LPIS-a u obliku službenih dopisa, uključujući napomene o traženim korektivnim mjerama koje 
nisu provedene.
Sve su korektivne mjere analizirane i zatražena je revizija onih koje su ocijenjene neodgovarajućima ili nedostat -
nima. U tijeku je razvoj projekta posebne procjene rizika, kojim će se Komisija služiti u okviru svojih zadaća praćenja 
kako bi utvrdila koje bi države članice mogle imati problema s pravilnom primjenom metodologije procjene kvali -
tete LPIS-a, uključujući prepoznavanje problema sustava i njihovo rješavanje odgovarajućim korektivnim mjerama.

Besplatne publikacije:
  jedan primjerak:  
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
  više od jednog primjerka ili plakati/zemljovidi:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
pri delegacijama u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hr.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_hr.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatni poziv iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (premda neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
 u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU-a
Događaj Datum
Usvajanje memoranduma o planiranju revizije / početak revizije 3.6.2015
Službeno slanje nacrta izvješća Komisiji (ili drugom subjektu nad kojim se obavlja 
revizija)13.6.2016
Usvajanje konačnog izvješća nakon raspravnog postupka 7.9. 2016
Primitak službenih odgovora Komisije (ili drugog subjekta nad kojim se obavlja revizija) 
na svim jezicima13.9.2016
Sustav za identifikaciju zemljišnih parcela (LPIS) sustav je 
IT-a koji se temelji na fotografijama poljoprivrednih 
parcela i služi za provjeru plaćanja u okviru zajedničke 
poljoprivredne politike (ZPP), koja su 2015. godine iznosila 
približno 45,5 milijardi eura. Zaključili smo da je LPIS 
koristan alat za utvrđivanje prihvatljivosti poljoprivrednog 
zemljišta, no upravljanje tim sustavom moglo bi se još 
poboljšati. Utvrdili smo određene nedostatke u procesima 
u vezi s LPIS-om koji utječu na sposobnost država članica 
da na pouzdan način provjeravaju prihvatljivost zemljišta. 
Utvrdili smo da su države članice postigle napredak 
u nadograđivanju svojih LPIS-a kako bi se zadovoljili 
zahtjevi ZPP-a za razdoblje 2014. – 2020. Međutim, LPIS-i 
još nisu potpuno prilagođeni potrebama ekologizacije. 
Način na koji Komisija prati primjenu LPIS-a poboljšao se, 
no nije bilo dovoljno usmjerenosti na uspješnost LPIS-a.
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD