ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
7.

pozdravlja Plan ulaganja za Europu koji je važan instrument za povećanje privatnih i javnih ulaganja; napominje da se njime želi potaknuti na dodatna ulaganja, razviti nove projekte, privući ulagače i obnoviti povjerenje; međutim, smatra da je još prerano za smislenu procjenu stvarnog učinka tog plana; napominje da se na povećanje ulaganja ne bi trebalo gledati kao na alternativu reformama, već kao na dodatak njima; ustraje u uvjerenju da bi se resurse Europskog fonda za strateška ulaganja trebalo upotrebljavati tako da se novac troši na projekte s ekonomskim povratom ili pozitivnim socijalnim učinkom u pogledu troškova i koristi; naglašava da se Europskim fondom za strateška ulaganja ne bi trebalo ograničiti na to da se sufinancirane europske projekte zamijeni onima koji su financirani na nacionalnoj razini; naglašava da bi europska sredstva trebala dovesti do dodatnog ulaganja, a ne samo zamijeniti nacionalna ulaganja koja bi išla u potrošnju; smatra da bi Plan ulaganja za Europu primarno trebao biti usredotočen na projekte s europskom dodanom vrijednošću koji još ne ispunjavaju uvjete za bankovno financiranje; pritom naglašava važnost regulatornih komponenti Plana ulaganja u pogledu poboljšanja ulagačkog okruženja; napominje da je provedba Plana ulaganja Komisije ključna kako bi on imao željenu dodanu vrijednost; naglašava da projekte ulaganja treba pažljivo odabrati kako bi se izbjeglo da plan na ispuni cilj održivog rasta i stvaranja radnih mjesta u Europi; podsjeća na to da bi rezultati Plana ulaganja Komisije trebalo pomno ocijeniti, posebno u pogledu načina odabira projekata i davanja prednosti projektima, te također kako bi se izbjeglo privatiziranje dobiti ili socijalizacija gubitaka; naglašava međuovisnost poluge Plana ulaganja i stvarnih projekata koji se provode; ističe da cilj postizanja većeg učinka poluge ne bi trebao ići na štetu odabira dobrih projekata, prilikom čega se treba uzimati u obzir i njihov zemljopisni položaj; ističe potrebu da se zajamči visokokvalitetno upravljanje i visokokvalitetan postupak odabira; napominje da države članice u programu prilagodbe očekuju da se Planom ulaganja znatno poboljša i olakša dobivanje bespovratnih sredstava i zajmova za mala i srednja poduzeća koja su podnijela teret krize;
1.

pozdravlja brzu reakciju ESB-a u vrlo složenim okolnostima i činjenicu da je monetarna politika usmjerena na smanjenje razine stresa na financijskim tržištima u europodručju te na vraćanje povjerenja ulagača u jedinstvenu valutu; pozdravlja spremnost ESB-a da poduzme sve što je potrebno za spas eura; prima na znanje da je došlo do pozitivnog općeg smanjenja prinosa od dugoročnih domaćih obveznica – posebice u najzaduženijim zemljama europodručja – na razinu koja nije zabilježena od početka krize; napominje da niski prinosi nisu doveli do otvaranja novih radnih mjesta i rasta te da to predstavlja prijetnju financijskoj stabilnosti;
35.

napominje da bi dovršetak jedinstvenog digitalnog tržišta mogao stvoriti dodatni rast BDP-a od 0,4 % u razdoblju do 2020. (ili 520 milijardi EUR u cijenama iz 2014.), s dobicima od zaposlenja u rasponu od 0,1 %, što je jednako brojci od preko 223 000 otvorenih radnih mjesta do 2020. prema podacima iz studije „Trošak ne-Europe na jedinstvenom tržištu”; vjeruje da su rješavanje prepreka za e-trgovinu, ulaganje u širokopojasnu infrastrukturu i razvoj novih tehnologija kao što su 4G i 5G ključni za razvoj digitalnih rješenja s obzirom na to da se oslanjaju na brze i učinkovite veze; smatra da su usvajanje općeg okvira EU-a za zaštitu podataka i Direktiva o sigurnosti mreže i informacija bitni za dovršetak procesa stvaranja jedinstvenog digitalnog tržišta do 2015. godine; poziva na ulaganje kako bi se popravio nejednak pristup širokopojasnoj mreži i mrežama 4G u EU-u;
59.

naglašava da, prema Komisiji, usprkos visokoj stopi nezaposlenosti, u EU-u postoje dva milijuna slobodnih radnih mjesta i da je 2013. samo 3,3 % radno aktivnog stanovništva radilo u drugoj državi članici što upućuje na to da je stupanj mobilnosti manji od onog u SAD-u i Japanu; podsjeća na to da se na razlike u stopama mobilnosti rada, koje u državama članicama najteže pogođenima krizom iznose i do 10 %, može pozitivno utjecati pomoću platforme EURES; izražava trajnu potporu načelu slobode kretanja;
22.

žali što jedanaest država članica koje primjenjuju postupak pojačanje suradnje na porez na financijske transakcije do sada nisu ispunile svoje obveze; podsjeća na to da bi financijski sektor trebao pravedno doprinijeti javnim financijama te prima na znanje zajedničku izjavu jedanaest država članica od 27. siječnja 2015. i njihovu obvezu da do 1. siječnja 2016. provedu porez na financijske transakcije sa širokim područjem primjene i niskom poreznom stopom; ističe da je potrebno hitno djelovati te ističe važnost ambicioznog poreza na financijske transakcije; poziva ostale države članice da razmotre mogućnost da se uključe u porez na financijske transakcije;
9.

potiče sve one koji su uključeni u izborni postupak, između ostalog tijela nadležna za organiziranje izbora i sigurnosne službe, da poštuju obveze preuzete Sporazumom iz Aruše, te podsjeća na to da je tim sporazumom okončan građanski rat i da je on temelj Ustava Burundija;
14.

zabrinut je zbog nedostatka fleksibilnosti u financijskim pravilima EU-a, što često dovodi do kašnjenja u isplatama operativnih sredstava EU-a i čini dodatnu prepreku sposobnosti EU-a da reagira na krize; naglašava potrebu da se financijska sredstva brže isplaćuju te istodobno ističe da je potrebna djelotvorna kontrola kako bi se izbjegle prijevare i pronevjere; traži od Komisije da tijekom 2015. iznese prijedlog reforme mjerodavnog zakonodavstva i to, između ostalog, omogućavanjem da se ubrzani postupak, koji se trenutačno primjenjuje za humanitarnu pomoć, rabi za upravljanje krizama, osiguravajući pritom da je potrošnja u reagiranju na krize u skladu s dugoročnim strateškim ciljevima EU-a; iznimno je zabrinut zbog nedostatka u plaćanjima kad je riječ o dvama velikim proračunskim izvorima EU-a za upravljanje u kriznim situacijama i za sprečavanje sukoba, a to su proračun ZVSP-a i Instrument za doprinos stabilnosti i miru; uvjeren je da aktualno sigurnosno okruženje na istoku i jugu Europe nameće potrebu za sinergijskim učincima i dodatnim sredstvima, a ne za znatnim smanjenjima;
39.

žali zato što, čak i kad su strategije utvrđene, EU ih često ne uspijeva provesti te je umjesto toga prinuđen na nepredviđene i hitne mjere; podsjeća da je to posebice bio slučaj s regijom Sahel, za koju je jednoglasno usvojen sveobuhvatan i dobro pripremljen dokument strategije EU-a (strategija EU-a za sigurnost i razvoj Sahela iz 2011. godine), no on nije doveo do zadovoljavajuće provedbe dok se situacija u Maliju nije drastično pogoršala; poziva na analizu lekcija naučenih iz tog slučaja, kao i u širem smislu za poboljšanje analize ranog upozorenja za ključne nestabilne regije kako bi se uspostavile konkretne inicijative za sprečavanje sukoba i posredništvo, čime bi se poboljšale prethodne mjere uz provođenje prelaska s pristupa usredotočenih na reakcije na primjereniji i učinkovitiji pristup usmjeren na sprječavanje;
C.

budući da je stopa zaposlenosti osoba u dobi od 55 do 64 godine u Europskoj uniji 2012. godine bila manja od 50 % (54,4 % za muškarce i 41,8 % za žene) i s obzirom na to da se u nekim državama članicama spustila sve do oko 30 %; budući da bi uzrok tog trenda mogli biti brojni čimbenici, kao što su vještine i kvalifikacije koje se više ne traže, stajalište poslodavaca prema starijim radnicima, teškoće s usklađivanjem poslovnog i obiteljskog života i slabije zdravstveno stanje;
25.

podsjeća da Komisija koja će preuzeti mandat nakon europskih izbora 2014. treba do kraja 2016. pokrenuti obvezan pregled i reviziju VFO-a za razdoblje 2014. – 2020.; ističe činjenicu da je ta klauzula o poslijeizbornom pregledu/reviziji VFO-a bila jedan od ključnih zahtjeva Parlamenta u pregovorima o VFO-u, što se temeljilo na potrebi da se sljedećem sazivu Komisije i Parlamenta omogući da preispita političke prioritete EU-a, čime bi se VFO-u dao obnovljeni demokratski legitimitet; naglašava da su zbog gospodarske krize razine ulaganja u Europi znatno pale u razdoblju od 2008. do 2012. i podsjeća na to da će, prema nekim procjenama (8), to koštati kontinent 540 milijardi EUR izgubljenog povrata ulaganja do 2020.;
1.

upućuje sljedeće preporuke povjereniku za razvoj i potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku: (a) da potiču te države i naoružane nevladine sudionike na potpisivanje akcijskih planova za zaštitu djece u oružanom sukobu s Uredom glavnog tajnika UN-a za djecu i oružani sukob, podsjećajući istodobno da ta suradnja s naoružanim nevladinim sudionicima ne podrazumijeva pružanje potpore ili priznanje legitimiteta tih skupina ili legitimiteta njihova djelovanja; (b) da prepozna napore koje su uložili UN, međunarodne i nevladine organizacije kako bi uvjerili naoružane nevladine sudionike da štite djecu, ponavljajući istodobno da to ne podrazumijeva pružanje potpore ili priznanje legitimiteta djelovanja tih sudionika; (c) da u politički dijalog s trećim zemljama, primjerice u okviru Sporazuma iz Cotonoua, uključe cilj sprečavanja i zaustavljanja novačenja i prisilnog angažiranja djece mlađe od 18 godina starosti te osiguranja njihova oslobađanja i reintegracije u društvo; (d) ponavlja da države i naoružani nevladini sudionici moraju poštovati međunarodno humanitarno pravo i međunarodno humanitarno običajno pravo te da im se pruži potpora u njihovim naporima da poduzmu konkretne mjere za zaštitu civilnog stanovništva, posebno djece, te podsjeća da ta aktivnost s naoružanim nevladinim sudionicima ne podrazumijeva pružanje potpore tim skupinama ili priznanje njihova legitimiteta odnosno legitimiteta njihovih djelovanja; (e) podsjeća da je međunarodno humanitarno pravo pravni okvir koji obvezuje naoružane nevladine skupine te da i zajednički članak 3. Ženevskih konvencija i Drugi dopunski protokol iz 1977. služe tomu cilju, kao i velik broj običajnih pravila međunarodnoga humanitarnog prava; da razmotre kao važno pitanje jesu li postojeća pravila međunarodnoga humanitarnog prava prikladna za nevladine sudionike ili jesu li potrebni dodatni propisi; (f) da se izravno ili neizravno specijaliziranim nevladinim udrugama i humanitarnim organizacijama zajedno s naoružanim nevladinim sudionicima uključe u pitanja zaštite djevojčica i dječaka, s ciljem smanjenja patnji djece u oružanim sukobima i poticanja naoružanih nevladinih sudionika na potpisivanje Povelje o opredijeljenosti u okviru Poziva iz Ženeve za zaštitu djece od učinaka oružanog sukoba; (g) podržati humanitarne organizacije na sudjelovanje u dijalogu s naoružanim nevladinim sudionicima kako bi se političkim, diplomatskim i financijskim sredstvima promicalo poštovanje međunarodnih humanitarnih normi u oružanom sukobu, osobito zaštita djece; (h) poziva države članice da se pridruže međunarodnim naporima u sprječavanju napada na škole ili njihovo korištenje u vojne svrhe od naoružanih sudionika, i to podržavanjem nacrta smjernica iz Lucensa za zaštitu škola i sveučilišta od vojne upotrebe tijekom oružanog sukoba;
6.

poziva institucije, tijela i agencije da strogo primjenjuju Uredbu (EZ) br. 1049/2001 uzimajući u cijelosti u obzir sudsku praksu koja se na to odnosi, te ih poziva na to da svoja postojeća interna pravila usklade sa slovom i duhom Uredbe, poglavito u pogledu rokova za odgovor na zahtjeve za pristup dokumentima, vodeći računa o tome da to ne rezultira produžavanjem rokova; poziva Vijeće da objavi zapisnike sa sastanaka radnih skupina Vijeća, uključujući, u svjetlu predmeta Access Info Europe, i imena država članica i njihove prijedloge;
2.

izražava žaljenje zbog činjenice da je Parlament bio potpuno marginaliziran tijekom svih faza programa: pripremna faza, razvoj mandata i praćenje utjecaja rezultata postignutih programima i odgovarajućim mjerama; primjećuje da, iako to udruživanje s Europskim parlamentom nije bilo obvezno zbog nedostatka pravne osnove, odsustvo europskih institucija kao i nedostatak europskih financijskih mehanizama znači da su programi morali biti improvizirani, što je dovelo do financijskih i institucionalnih sporazuma izvan metode zajednice; isto tako, primjećuje da je ESB donio odluke izvan svog mandata; podsjeća na Komisijinu ulogu čuvara Ugovora i na to da se ta uloga mora uvijek poštovati; smatra da bi samo istinske demokratski odgovorne institucije trebale usmjeravati politički postupak izrade i provedbe programa prilagodbe za države u ozbiljnim financijskim poteškoćama;
E.

budući da bi prema izvješću Svjetske banke naslovljenom „Smanjite zagrijavanje” trenutačne emisije mogle dovesti do zagrijavanja od 2 oC u roku od 20 do 30 godina te zagrijavanja od 4 oC do 2100.; budući da je glavni tajnik UN-a Ban Ki-Moon pozvao čelnike država na svoj sastanak na vrhu o klimi u rujnu 2014. imajući u vidu jasne obveze za daljnje djelovanje na području klimatskih promjena;
111.

poziva Komisiju da stavi veći naglasak na nadziranje i osiguravanje konkretne provedbe zakonodavstva EU-a od strane država članica; smatra da to mora predstavljati politički prioritet s obzirom na širok jaz koji se često zamjećuje između politika donošenih na europskoj razini i njihove provedbe na nacionalnoj razini; ističe da se svako strateško planiranje mora temeljiti na iskustvu prethodne provedbe i da se takvo planiranje stoga ne smije sastojati isključivo od popisa ciljeva i prioriteta nego mora uključivati prethodno planiranje radi ocjene provedbe; navodi da, kad su u pitanju prava građana i državljana trećih zemalja s boravištem, to je potrebno provoditi od prvoga dana stupanja na snagu određenog zakona; smatra da je potrebno učiniti više kako bi se ostvarila odgovarajuća provedba, među ostalim uz pomoć usklađivanja i suradnje između Komisije, država članica i agencija te pružanjem pomoći državama članicama u vidu smjernica, praktične potpore i razmjene najboljih praksi; zauzima stajalište da bi razlozi koji su doveli do neuspjeha provedbe zakonodavstva EU-a trebali biti utvrđeni i riješeni, ako je potrebno putem postupaka zbog kršenja prava;
46.

naglašava da je socijalna isključenost ključni čimbenik koji pridonosi povećanju ranjivosti ugroženih žena i djevojaka te trgovanju ljudima; naglašava također da je gospodarska i socijalna kriza dovela do nezaposlenosti, što često dovodi do toga da se najugroženije među njima, uključujući one s višim položajem na društvenoj ljestvici, počinju baviti prostitucijom/seksualnim poslom kako bi prevladale siromaštvo i socijalnu isključenost; poziva države članice na rješavanje temeljnih socijalnih problema koji muškarce, žene i djecu tjeraju na prostituiranje;
H.

budući da bi pretjerano iskorištavanje obradivih površina moglo osiromašiti tlo i u najgorem slučaju dovesti do erozije i dezertifikacije; budući da se to odnosi i na šumska područja jer bi pretvaranje šumskih područja u obradiva imalo takav ozbiljan učinak na klimu, upravljanje vodama i biološku raznolikost tako da je to nepojmljiva opcija za povećanje proizvodnje hrane;
31.

izražava duboku zabrinutost zbog stanja u Južnom Sudanu, uključujući političku borbu za vodstvo u zemlji, što je dovelo do porasta etničkih sukoba i raseljavanja više od 650 000 ljudi; poziva države članice EU-a da navedeno pitanje pokrenu pred Vijećem UN-a za ljudska prava kako bi stanje u Južnom Sudanu ostalo prioritet na međunarodnoj razini; pozdravlja sporazum o prekidu neprijateljstava potpisan 23. siječnja 2014., no ističe činjenicu da je to tek prvi korak prema miru i pomirbi; osuđuje sveprisutno kršenje i počinjene povrede ljudskih prava te ističe da odgovorni moraju za njih odgovarati; pozdravlja uključenost Afričke unije u uspostavu istražne komisije koja će pružiti temelj za pravdu i odgovornost te buduću pomirbu;
—

uzimajući u obzir uspostavljanje Foruma civilnog društva Istočnog partnerstva te njegov dosadašnji rad, uključujući preporuke i druge dokumente koje je do sad izradilo pet radnih skupina ili su izrađeni tijekom njegovih godišnjih sastanaka koji uključuju: sastanak u Bruxellesu u Belgiji 16. i 17. studenog 2009.; sastanak u Berlinu u Njemačkoj 18. i 19. studenog 2010.; sastanak u Poznanju u Poljskoj od 28. do 30. studenog 2011.; sastanak u Stockholmu u Švedskoj od 28. do 30. studenog 2012. i sastanak u Kišinjevu u Moldovi 4. i 5. listopada 2013.;
28.

potiče vlasti KSA-e da ukinu sustav muškog skrbništva i upozorava da će zakon kojim se žene štite od nasilja u obitelji i koji je donesen 26. kolovoza 2013. biti djelotvoran jedino ako se ukloni sustav muškog skrbništva, s obzirom na to da se dotičnim ženama onemogućuje da prijave slučajeve zlostavljanja u obitelji ili seksualnog zlostavljanja; potiče vlasti da također uklone sva ograničenja ljudskih prava žena, slobode kretanja, zdravstvenih usluga, obrazovanja, braka, prilika za zapošljavanje, pravne osobnosti i predstavljanja u sudskim postupcima te da ukinu sve oblike diskriminacije žena u obiteljskom pravu i u privatnom i javnom životu kako bi se promicalo njihovo sudjelovanje u gospodarskim, društvenim, kulturnim i političkim područjima djelovanja; pozdravlja globalnu kampanju za ukidanje zabrane vožnje ženama; poziva vlasti da prekinu vršiti pritisak na one koji vode kampanje za pravo žena na vožnju; podsjeća saudijsku vladu na njezine obveze iz Konvencije o suzbijanju svih oblika diskriminacije žena i Konvencije o pravima djeteta te na obveze koje proizlaze iz tih konvencija na temelju Rezolucije 53/144 Opće skupštine UN-a o usvajanju Deklaracije o borcima za ljudska prava; skreće pozornost na potrebu da se takve kampanje podizanja svijesti promiču te da se također usmjere i na muškarce kako bi i oni postali svjesni prava žena i dalekosežnih društvenih posljedica njihova kršenja; ističe da bi te informacije trebale također doprijeti do ruralnih područja i područja koja su izolirana od ostatka zemlje;
15.

primjećuje da je Cipar u svibnju 2011. izgubio pristup međunarodnim tržištima zbog značajnog pogoršanja stanja javnih financija, kao i zbog velikog izlaganja ciparskoga bankovnog sektora grčkom gospodarstvu i sanaciji javnog duga u Grčkoj koja je Cipar dovela do znatnih gubitaka; podsjeća na to da je prije početka programa pomoći EU-a i MMF-a u 2013. godini pojavila ozbiljna zabrinutost zbog sustavne nestabilnosti u ciparskom gospodarstvu i to zbog, između ostalog, njegovog prezaduženog bankovnog sektora sklonog rizicima i njegove izloženosti visoko zaduženim lokalnim poduzećima za nekretnine, grčkoj dužničkoj krizi, snižavanju rejtinga ciparskih državnih obveznica od strane međunarodnih rejting agencija, nemogućnosti refinanciranja javnih rashoda s međunarodnih tržišta i neodlučnosti ciparskih javnih tijela da restrukturiraju problematičan financijski sektor, opredjeljujući se umjesto toga za masivnu injekciju ruskog kapitala; također podsjeća na to da je stanje postalo složenije zbog prekomjernog oslanjanja na ušteđevinu ruskih građana te pribjegavanja zajmu ruskih vlasti; nadalje primjećuje da je 2007. omjer javnog duga prema BDP-u na Cipru iznosio 58,8 %, a 2012. je porastao do 86,6 %, dok je 2007. postojao ukupni višak vlade iznosio 3,5 % BDP-a, koji se do 2012. ipak pretvorio u deficit od -6,4 %;
16.

ističe da su stope zaposlenosti ostale znatno ispod cilja strategije Europa 2020. prema kojemu bi do 2020. godine barem 75 % stanovništva u dobi od 20 do 64 godine trebalo biti zaposleno; primjećuje da iako ne postoje posebni ciljevi u pogledu stope zaposlenosti na regionalnoj razini, države članice EU-a pojedinačno su postavile nacionalne ciljeve koji u većini slučajeva nisu postignuti s obzirom na to da je financijska i gospodarska kriza imala snažan nerazmjeran utjecaj na regionalna tržišta rada pretežno južne Europe s iznimnim povećanjem nezaposlenosti mladih;
40.

pozdravlja dovršetak zajedničkog europskog sustava azila (CEAS) i poziva države članice da provedu potrebne zakonodavne i administrativne reforme za njegovu učinkovitu provedbu kako bi se osiguralo da je CEAS, u skladu s planom, u potpunosti uspostavljen, da se njime osigurava bolji pristup postupku dodjele azila za one koji traže zaštitu, kao i da on vodi k pravednijem, bržem i kvalitetnijem donošenju odluka o dodjeli azila i da se njime osiguravaju dostojanstveni i dolični uvjeti za one koji zatraže azil te za one kojima je dodijeljena međunarodna zaštita unutar EU-a; ipak, žali što se djeca još uvijek mogu pritvarati te poziva na njihovo sustavno isključenje iz ubrzanih postupaka; ponavlja svoj poziv Komisiji da pripremi strateške smjernice temeljene na najboljim praksama kako bi se uspostavili zajednički minimalni standardi za prihvat i zaštitu maloljetnika bez pratnje; ističe da postupovne zaštitne mjere moraju biti primjerene i odgovarajuće; poziva na primjenu nedavne presude Suda Europske unije prema kojoj se lezbijke, homoseksualci, biseksualne i transseksualne osobe koje traže azil mogu svrstati u zasebnu socijalnu skupinu, čiji se pripadnici mogu progoniti na temelju spolne orijentacije, i u kojoj se navodi da postojanje kazne zatvora za homoseksualna djela u zemlji iz koje te osobe potječu samo po sebi predstavlja čin progona;
N.

budući da se u„Planu za prijelaz na konkurentno gospodarstvo s niskom razinom emisija ugljika do 2050.” procjenjuje da bi poboljšanjem lokalne kvalitete zraka došlo do uštede u zdravstvu od 17 milijardi EUR godišnje do 2030. te budući da Međunarodna agencija za energiju procjenjuje da bi dosljedne politike ograničenja zagrijavanja na 2 oC do 2035. mogle smanjiti godišnji trošak uvoza fosilnih goriva do 46 % ili 275 milijardi EUR (1 % BDP-a EU-a);
G.

budući da države članice koje to žele mogu proširiti provedbu Direktive na odnose između poduzeća i da su do danas samo njih četiri to i učinile;
14.

poziva Grčku da iskoristi svoje predsjedanje EU-om, zajedno sa svim zainteresiranim stranama iz Komisije, Vijeća i Parlamenta te iz same zemlje za davanje novog političkog zamaha istinskim i iskrenim naporima da se bez daljnjeg odlaganja pronađe obostrano prihvatljivo rješenje za pitanje imena; prima na znanje odluku Međunarodnog suda od 5. prosinca 2011. o primjeni Privremenog sporazuma od 13. rujna 1995.; zauzima stajalište da bi vodstvo zemlje i EU trebali dosljedno objašnjavati javnosti koje su koristi od rješenja čim se oko njega postigne dogovor i to prije referenduma o tom pitanju; pozdravlja sastanak i razgovore između grčkog ministra vanjskih poslova Evangelosa Venizelosa i francuskog ministra vanjskih poslova Laurenta Fabiusa o ovoj zemlji u nadi da to predstavlja znak budućih važnijih razvoja događaja koji se tiču mogućeg rješenja pitanja imena;
—

uzimajući u obzir izvješće od 10. lipnja 2013. pod naslovom „Assessment of cumulative cost impact for the steel industry” (Procjena učinka troškova na industriju čelika) koje je Komisija naručila od Centra za europske političke studije (1),
1.

priznaje da uporaba tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika ima potencijal za omogućavanje EU-u da ostvari svoje ciljeve u pogledu nižih razina ugljika do 2050. s najmanjim mogućim troškovima te da prije svega treba dekarbonizirati industrije s velikim emisijama CO2; smatra da bi to također moglo doprinijeti raznolikosti i sigurnosti opskrbe energijom te istovremeno održavati i stvarati prilike za zapošljavanje; potvrđuje da hitno treba razviti niz vodećih projekata duž cijelog lanca hvatanja i skladištenja ugljika kako bi se odredila najbolja i financijski najisplativija rješenja te poziva Komisiju da odredi korake za ostvarivanje tog cilja; s obzirom na to da su tu potrebna znatna ulaganja, smatra da su za poticanje istraživanja te tehničke i sigurnosne primjene tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika osim sustava EU-a za trgovanje emisijama (ETS) potrebni i dodatni instrumenti;
23.

poziva, u tom pogledu, one regije koje kasne u izgradnji istraživačkih infrastruktura i kapaciteta na promicanje suradnje s izvrsnim istraživačkim ustanovama u smislu programa „teaming/twinning for excellence” kako bi same izgradile centre izvrsnosti koji će u budućnosti biti od koristi čitavom regionalnom gospodarstvu;