Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 190/07)

Ova se obavijest objavljuje u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Mátra/Mátrai”

Referentni broj PDO-HU-A1368-AM02

Datum obavijesti: 29.4.2020.

OPIS I RAZLOZI ZA ODOBRENU IZMJENU

1. Uključivanje nove vrste vina, vina „Mátra (Mátrai) Superior”, u specifikaciju proizvoda

(a) Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena: — II. Opis vinâ, — III. Posebni enološki postupci, — V. Najveći prinos, — VI. Dopuštene sorte grožđa, — VII. Povezanost sa zemljopisnim područjem, — VIII. Dodatni uvjeti.

(b) Odjeljci jedinstvenog dokumenta na koje se primjenjuje izmjena: — opis vina, — enološki postupci, — povezanost sa zemljopisnim područjem, — dodatni uvjeti.

(c) Razlog: U slučaju vina „Mátra (Mátrai) Superior” smatramo da područje može postići posebna svojstva sorte grožđa ako vinar proizvodnji vina posvećuje odgovarajuću pažnju i upotrebljava primjereno regulirane metode uzgoja. Cilj je proizvesti autentično, prirodno vino iz te posebne sirovine upotrebom enološkog postupka koji uključuje dodavanje što manje količine umjetnih i izmijenjenih tvari.

2. Dodavanje sljedećih sorti dopuštenim sortama grožđa: Chasselas, Furmint, Királyleányka, Bíborkadarka i Turán

(a) Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena: — VI. Dopuštene sorte grožđa.

(b) Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena: — glavne sorte grožđa.

(c) Razlog: velika prednost vinogradarske regije Mátra raznolikost je tamošnjih sorti, koja je posljedica posebnih klimatskih uvjeta i svojstava područja proizvodnje te ona omogućuje povećanje broja sorti. Iz vina proizvedenih iz sorte Chasselas, koja se uzgaja u vinogradarskoj regiji Mátra, mogu se dobiti svježa, laka, živahna sortna vina čiste arome. Vina proizvedena iz sorte Furmint savršeno odražavaju vrijednosti nekih od najvažnijih vinorodnih područja te vinogradarske regije. Sorta Királyleányka izvrsna je nadopuna vinogradima koji su pogodni za uzgoj raznih (muškatnih) sorti Mátra muskotály te omogućuje da se dodatno istaknu karakteristike područja proizvodnje. Kao osnovni sastojak za miješana vina mogu se koristiti i sorte crnog grožđa Bíborkadarka i Turán kako bi se istaknula jedinstvenost postojećih crnih vina, ali te sorte odgovaraju i uvjetima proizvodnje nekih od najvažnijih vinorodnih područja te vinogradarske regije.

3. Pojašnjenje o veličini logotipa vinogradarske regije

(a) Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena: — VIII. Dodatni uvjeti.

(b) Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena: — izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

(c) Razlog: naš je cilj osigurati standardiziranu veličinu logotipa vinogradarske regije na proizvodima sa ZOI-jem „Mátra”.

4. Izmjene enološkog postupka zbog promjena u zakonodavstvu

(a) Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena: — III. Posebni enološki postupci – vinogradarska pravila.

(b) Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena: — enološki postupci – posebni enološki postupci.

(c) Razlog: svrha je izmjene proizvodnja kvalitetnijih vina.

5. Tehnička izmjena – promjena imena inspekcijskog tijela

(a) Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena: — IX Inspekcija.

(b) Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena: — izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

(c) Razlog: uzimanje u obzir promjena adrese i podataka za kontakt imenovanih inspekcijskih tijela.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1. Naziv proizvoda

Mátra

Mátrai

2. Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – Zaštićena oznaka izvornosti

3. Kategorije proizvoda od vinove loze

1. Vino

4. Opis vina

Bijela vina

Bijela su vina blijedozelene, blijede slamnatožute, intenzivne slamnatožute ili slamnatožute boje, bez arome hrasta, često su blago kiselkasta, s niskom alkoholnom jakosti te svježim, voćnim i ponekad kiselkastim svojstvima.

* Najveća ukupna alkoholna jakost i najveći ukupni sadržaj sumpornog dioksida odgovaraju graničnim vrijednostima utvrđenima zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) 9,5 Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 4 g/l, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) 18 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Ružičasta vina

Blijedoružičaste, ružičaste ili blijedoljubičaste boje, s laganim, intenzivno kiselim okusom i iznimno voćnim bukeom te mirisom i okusom u kojima se nimalo ne osjeti starenje u bačvama. Vino treba konzumirati u razdoblju od jedne do jedne i pol godine od berbe.

* Najveća ukupna alkoholna jakost i najveći ukupni sadržaj sumpornog dioksida odgovaraju graničnim vrijednostima utvrđenima zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) 9,5 Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 4 g/l, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) 18 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Crna vina

Vina intenzivne ili tamne rubin-crvene boje, s intenzivno voćnim i često pikantnim bukeom, izraženim okusom i djelomičnim ili minimalnim starenjem u drvenim bačvama, pri čemu okus hrasta nije dominantan. Crna vina obično imaju meku strukturu te su uravnotežena i srednje alkoholne jakosti.

* Najveća ukupna alkoholna jakost i najveći ukupni sadržaj sumpornog dioksida odgovaraju graničnim vrijednostima utvrđenima zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) 9,5 Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 4 g/l, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) 20 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Muskotály (muškat)

Vina blijede slamnatožute, slamnatožute ili tamnije slamnatožute boje, intenzivne muškatne arome, voćnog okusa i blago kiselkasta, često s neprevrelim šećerom.

* Najveća ukupna alkoholna jakost i najveći ukupni sadržaj sumpornog dioksida odgovaraju graničnim vrijednostima utvrđenima zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) 9,5 Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 4 g/l, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) 18 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Késői szüretelésű bor (vino kasne berbe)

Zlatne boje, sa složenim bukeom, izraženom, uljastom teksturom, bogatim okusima i aromama, okusima koji proizlaze iz starenja u drvenim bačvama ili boci, ugodne kiselosti i alkoholne jakosti; često sadržava neprevreli šećer.

* Najveća ukupna alkoholna jakost i najveći ukupni sadržaj sumpornog dioksida odgovaraju graničnim vrijednostima utvrđenima zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) 9 Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 4 g/l, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) 18 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Siller

Vino čija se boja kreće od blijedocrvene do intenzivne crvene, s bukeom trešnje ili višnje, laganim, živahnim kiselim okusom, svojstvom sorte te mirisom i okusom u kojima se nimalo ne osjeti starenje u bačvama.

* Najveća ukupna alkoholna jakost i najveći ukupni sadržaj sumpornog dioksida odgovaraju graničnim vrijednostima utvrđenima zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) 9,5 Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 4 g/l, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) 18 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Superior fehér (vrhunsko bijelo vino)

Kvalitetnija bijela vina zelenkastobijele, zelenkastožute ili žute boje, razvijena i iznimno zrela, relativno visoke alkoholne jakosti i dugotrajnog okusa. Za sortna vina karakteristične su voćne i druge arome sorte koja se upotrebljava, a mogu ih nadopuniti i arome i okusi specifični za područje proizvodnje. Miješana vina punog su okusa koji dugo ostaje u ustima, s različitim svojstvima ovisno o udjelu vrsta u mješavini te mogu biti suha ili polusuha.

* Najveća ukupna alkoholna jakost i najveći ukupni sadržaj sumpornog dioksida odgovaraju graničnim vrijednostima utvrđenima zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) 12 Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 5 g/l, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) 13,33 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Superior vörös (vrhunsko crno vino)

Boja vina kreće se od granat-crvene do tamne rubin-crvene, a sortno vino ima voćni i pikantni buke te okuse tipične za sortu koja se upotrebljava. Buke, okusi, zaokružene kiseline i sadržaj tanina miješanih vina ovise o udjelu vrsta upotrijebljenih u mješavini. Vina imaju osobito zrele arome, baršunast okus, punoću i arome koje su voćne (trešnja, višnja, malina, crni ribiz itd.) i pikantne (cimet, vanilija, čokolada, duhan itd.), a mogu ih nadopuniti i arome i okusi karakteristični za područje proizvodnje.

* Najveća ukupna alkoholna jakost i najveći ukupni sadržaj sumpornog dioksida odgovaraju graničnim vrijednostima utvrđenima zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) 12 Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 5 g/l, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) 15 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5. Enološki postupci

a. Osnovni enološki postupci

Bijela vina

Relevantno ograničenje u proizvodnji vinâ

OBVEZNO:

— grožđe se mora preraditi u roku od 24 sata od berbe,

— pročišćavanje mošta.

Ružičasta vina

Relevantno ograničenje u proizvodnji vinâ

OBVEZNO:

— grožđe se mora preraditi u roku od 24 sata od berbe,

— prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama,

— pročišćavanje mošta.

Crna vina

Relevantno ograničenje u proizvodnji vinâ

OBVEZNO:

— proizvodnja crnog vina fermentacijom s kožicama ili zagrijavanjem,

— prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama.

Muskotály (muškat)

Relevantno ograničenje u proizvodnji vinâ

OBVEZNO:

— grožđe se mora preraditi u roku od 24 sata od berbe,

— prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama,

— pročišćavanje mošta,

— pravilo za kupažu: vino mora sadržavati najmanje 85 % sorti Cserszegi fűszeres, Irsai Olivér, Ottonel muskotály ili Sárga muskotály.

Késői szüretelésű bor (vino kasne berbe)

Relevantno ograničenje u proizvodnji vinâ

OBVEZNO:

— grožđe se mora preraditi u roku od 24 sata od berbe,

— prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama,

— pročišćavanje mošta,

— punjenje u boce najranije prvog dana ožujka prve godine nakon berbe,

— starenje u boci tijekom tri mjeseca prije stavljanja na tržište.

ZABRANJENO:

— doslađivanje,

— obogaćivanje mošta.

Siller

Relevantno ograničenje u proizvodnji vinâ

OBVEZNO:

— grožđe se mora preraditi u roku od 24 sata od berbe,

— prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama.

Superior fehér (vrhunsko bijelo vino)

Relevantno ograničenje u proizvodnji vinâ

OBVEZNO:

— grožđe se mora preraditi u roku od 24 sata od berbe,

— prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama,

— ne smije se staviti na tržište prije prvog dana ožujka prve godine nakon berbe,

— cjelokupan obujam mora se certificirati i puniti u boce kao jedna serija.

ZABRANJENO:

— doslađivanje,

— obogaćivanje mošta,

— zakiseljavanje,

— otkiseljavanje,

— upotreba hrastovih strugotina,

— povratna osmoza.

Superior vörös (vrhunsko crno vino)

Relevantno ograničenje u proizvodnji vinâ

OBVEZNO:

— grožđe se mora preraditi u roku od 24 sata od berbe,

— prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama,

— ne smije se staviti na tržište prije 1. svibnja prve godine nakon berbe,

— cjelokupan obujam mora se certificirati i puniti u boce kao jedna serija.

ZABRANJENO:

— doslađivanje,

— obogaćivanje mošta,

— zakiseljavanje,

— otkiseljavanje,

— upotreba hrastovih strugotina,

— povratna osmoza.

Vinogradarska pravila (1)

Postupak uzgoja

1. Metoda uzgoja i gustoća sadnje: za vina sa ZOI-jem „Mátra” može se upotrebljavati samo grožđe koje potječe iz vinograda s gubitkom trsova od 25 % ili manjim.

2. Broj pupova na trsovima: pri određivanju opterećenja trsa broj ostavljenih pupova koji izbijaju na svakom trsu ne smije biti veći od 16 po kvadratnom metru, neovisno o metodi uzgoja. Za vina s oznakom „Mátra(i) Superior” primjenjuje se iznimka prema kojoj broj ostavljenih pupova koji izbijaju na svakom trsu ne smije biti veći od 12 po kvadratnom metru.

3. Pravila za nasade posađene nakon 1. siječnja 2012. a. Metoda uzgoja: i. uzgoj u obliku kišobrana; ii. kordonac Moser; iii. uzgoj u obliku jednostruke zavjese; iv. kordonac Sylvoz; v. niski kordonac i srednje visoki kordonac. b. Gustoća sadnje: najmanje 3 500 trsova/ha. Pri utvrđivanju udaljenosti između redova i trsova, uz jednaku udaljenost između redova i trsova, prihvatljiva je i sadnja dvostrukih redova i/ili trsova. c. Razmak između redova: najmanje 1,00 m, a najviše 3,260 m. d. Razmak između trsova: najmanje 0,60 m, a najviše 1,20 m. U slučaju dvostrukih trsova ključni je čimbenik prosječna udaljenost između trsova.

Vinogradarska pravila (2)

Postupak uzgoja

4. Određivanje datuma berbe: datum početka berbe svake godine određuje nadležno vijeće zajednice proizvođača vina. Proizvodi od grožđa obranog prije datuma početka berbe koji je odredila zajednica proizvođača vina ne mogu dobiti potvrdu o podrijetlu za vino sa ZOI-jem „Mátra” i ne mogu se staviti na tržište s oznakom „Mátra” (ZOI). Datum berbe objavljuju zajednice proizvođača vina u obliku obavijesti.

5. U slučaju vina „Mátra(i) Superior” količina voća mora se smanjiti tako da nije veća od 1 kg po trsu.

Pravila o berbi

Postupak uzgoja

Određivanje datuma berbe: datum početka berbe svake godine određuje nadležno vijeće zajednice proizvođača vina. Datum berbe objavljuju zajednice proizvođača vina u obliku obavijesti.

Najmanji sadržaj šećera u grožđu:

— bijela vina: 9,0 % po volumenu (15 ° prema mađarskoj klasifikaciji mošta),

— ružičasta vina: 9,0 % po volumenu (15 ° prema mađarskoj klasifikaciji mošta),

— crna vina: 9,0 % po volumenu (15 ° prema mađarskoj klasifikaciji mošta),

— muskotály (muškat): 9,0 % po volumenu (15 ° prema mađarskoj klasifikaciji mošta),

— késői szüretelésű bor (vino kasne berbe): 12,08 % po volumenu (19 ° prema mađarskoj klasifikaciji mošta),

— siller: 9,0 % po volumenu (15 ° prema mađarskoj klasifikaciji mošta),

— superior fehér (vrhunsko bijelo vino): 12,45 % po volumenu (19,5 ° prema mađarskoj klasifikaciji mošta),

— superior vörös (vrhunsko crno vino): 12,45 % po volumenu (19,5 ° prema mađarskoj klasifikaciji mošta).

Način berbe: ručno ili mehanički (késői szüretelésű (kasna berba), superior fehér (vrhunsko bijelo vino) i superior vörös (vrhunsko crno vino): samo ručna berba).

b. Najveći prinosi

Bijela, ružičasta i crna vina te vina siller ako se navodi naziv općine:

100 hl/ha

Bijela, ružičasta i crna vina te vina siller ako se navodi naziv općine:

14 000 kg grožđa po hektaru

Bijela, ružičasta i crna vina te vina siller ako se navodi naziv područja:

56 hl/ha

Bijela, ružičasta i crna vina te vina siller ako se navodi naziv područja:

8 000 kg grožđa po hektaru

Vina muskotály (muškat) ako se navodi naziv općine:

12 000 kg grožđa po hektaru

Vina muskotály (muškat) ako se navodi naziv područja:

56 hl/ha

Vina muskotály (muškat) ako se navodi naziv područja:

8 000 kg grožđa po hektaru

Bijela, ružičasta i crna vina te vina siller i muskotály (muškat):

100 hl/ha

Bijela, ružičasta i crna vina te vina siller i muskotály (muškat):

14 000 kg grožđa po hektaru

Bijela, ružičasta i crna vina te vina siller i muskotály (muškat):

14 000 kg grožđa po hektaru

Vino késői szüretelésű (kasna berba) ako se navodi naziv općine:

56 hl/ha

Vino késői szüretelésű (kasna berba) ako se navodi naziv općine:

8 000 hl/ha

Vino késői szüretelésű (kasna berba) ako se navodi naziv područja:

40 hl/ha

Vino késői szüretelésű (kasna berba) ako se navodi naziv područja:

6 000 kg grožđa po hektaru

Vino késői szüretelésű (kasna berba):

10 000 kg grožđa po hektaru

Vino késői szüretelésű (kasna berba):

10 000 kg grožđa po hektaru

Vina superior fehér (vrhunsko bijelo vino) i superior vörös (vrhunsko crno vino):

60 hl/ha

Vina superior fehér (vrhunsko bijelo vino) i superior vörös (vrhunsko crno vino) ako se navodi naziv općine:

8 000 hl/ha

6. Razgraničeno zemljopisno područje

Područja sljedećih općina koje su razvrstane u razred I. ili II. u katastru vinograda: Abasár, Apc, Atkár, Budapest-Rákosliget, Detk, Domoszló, Ecséd, Gyöngyös, Gyöngyöshalász, Gyöngyösoroszi, Gyöngyöspata, Gyöngyössolymos, Gyöngyöstarján, Halmajugra, Hatvan, Heves, Karácsond, Kerepes, Kisnána, Kisnémedi, Markaz, Mogyoród, Nagyréde, Őrbottyán, Pálosvörösmart, Pásztó, Rózsaszentmárton, Szada, Szendehely, Szücsi, Vác, Vácegres, Vácrátót, Vécs, Veresegyház i Visonta.

7. Glavne sorte vinove loze

chasselas – weisser gutedel

syrah – blauer syrah

tramini – traminer

syrah – serine noir

királyleányka – feteasca regale

syrah – marsanne noir

kadarka – jenei fekete

sauvignon – sovinjon

pinot noir – kék rulandi

pinot noir – savagnin noir

furmint – zapfner

pinot noir – pinot cernii

leányka – leányszőlő

furmint – posipel

furmint – som

olasz rizling – nemes rizling

tramini – roter traminer

cabernet franc – carbonet

tramini – savagnin rose

pinot blanc – weissburgunder

furmint – furmint bianco

olasz rizling – taljanska grasevina

chardonnay – kereklevelű

pinot noir – pignula

sauvignon – sauvignon bianco

olasz rizling – grasevina

leányka – dievcenske hrozno

szürkebarát – auvergans gris

irsai olivér – zolotis

kékfrankos – blaufränkisch

királyleányka – galbena de ardeal

rizlingszilváni – müller thurgau blanc

szürkebarát – pinot gris

rizlingszilváni – müller thurgau bijeli

zenit

sauvignon – sauvignon blanc

sárga muskotály – weiler

rizlingszilváni – rizvanac

kadarka – negru moale

chasselas – chrupka belia

pinot noir – pinot tinto

turán

irsai olivér – muskat olivér

kadarka – kadarka negra

hárslevelű – lipovina

chasselas – fendant blanc

tramini – gewürtztraminer

kadarka – gamza

pinot noir – kisburgundi kék

pinot noir – spätburgunder

chasselas – saszla belaja

zöld veltelíni – zöldveltelíni

szürkebarát – pinot grigio

chasselas – fehér gyöngyszőlő

furmint – szigeti

sárga muskotály – muscat lunel

zöld veltelíni – grüner muskateller

tramini – traminer rosso

zöld veltelíni – grüner veltliner

pinot noir – pino csernüj

rizlingszilváni – rivaner

tramini – tramin cervené

kékfrankos – moravka

kékfrankos – blauer lemberger

irsai olivér – irsai

rajnai rizling – rhine riesling

cabernet franc – cabernet

chardonnay – chardonnay blanc

sárga muskotály – muscat zlty

hárslevelű – garszleveljü

királyleányka – erdei sárga

kadarka – kadar

rajnai rizling – rheinriesling

chasselas – chasselas doré

királyleányka – little princess

cabernet franc – kaberne fran

rajnai rizling – riesling

zweigelt – zweigeltrebe

bíbor kadarka

hárslevelű – feuilles de tilleul

cabernet franc – gros vidur

merlot

királyleányka – königstochter

olasz rizling – welschrieslig

ottonel muskotály – muskat ottonel

leányka – feteasca alba

kadarka – törökszőlő

kadarka – szkadarka

rajnai rizling – weisser riesling

sárga muskotály – muscat bélüj

királyleányka – königliche mädchentraube

rajnai rizling – johannisberger

pinot noir – rulandski modre

pinot blanc – pinot beluj

syrah – shiraz

sárga muskotály – muscat de lunel

olasz rizling – risling vlassky

cabernet sauvignon

chardonnay – ronci bilé

szürkebarát – grauburgunder

chasselas – fehér fábiánszőlő

szürkebarát – ruländer

cabernet franc – carmenet

sárga muskotály – muskat weisser

cserszegi fűszeres

chasselas – chasselas dorato

ottonel muskotály – muscat ottonel

rizlingszilváni – müller thurgau

hárslevelű – lindeblättrige

kékfrankos – limberger

sauvignon – sauvignon bijeli

sárga muskotály – moscato bianco

zweigelt – rotburger

kadarka – csetereska

pinot blanc – fehér burgundi

leányka – mädchentraube

sárga muskotály – weisser

sárga muskotály – muscat blanc

sárga muskotály – muscat de frontignan

pinot noir – pinot nero

ottonel muskotály – miszket otonel

királyleányka – dánosi leányka

kadarka – fekete budai

kékfrankos – blauer limberger

olasz rizling – riesling italien

pinot noir – kék burgundi

pinot blanc – pinot bianco

chasselas – chasselas blanc

furmint – moslavac bijeli

furmint – mosler

blauburger

rajnai rizling – riesling blanc

syrah – sirac

chardonnay – morillon blanc

zöld veltelíni – veltlinské zelené

zweigelt – blauer zweigeltrebe

pinot noir – blauer burgunder

olasz rizling – olaszrizling

szürkebarát – graumönch

cabernet franc – gros cabernet

irsai olivér – zolotisztüj rannüj

sárga muskotály – muscat sylvaner

8. Opis povezanosti

Vino

1. Opis razgraničenog područja

(a) Prirodni i kulturni čimbenici

Područje razgraničeno za proizvodnju vinâ sa zaštićenom oznakom izvornosti „Mátra” nalazi se u sjevernom dijelu Mađarske. Mátra je najviši lanac brdâ u toj zemlji i pruža se od istoka prema zapadu, a njegove južne padine dobro su osunčane te se tamo nalazi najveća brdska vinogradarska regija u zemlji. Visokokvalitetno vinsko grožđe može se uzgajati na tlima koja su djelomično vulkanskog podrijetla, a djelomično sedimentna tla bogata hranjivim tvarima i zaštićena od sjevernih vjetrova.

Tla prisutna u toj vinogradarskoj regiji pripadaju dvjema glavnim skupinama: travnjacima i šumskim tlima. Travnjaci su nastali na nižim dijelovima vinogradarske regije, dok su šumska tla nastala na višim dijelovima, u šumskim područjima s kojih su iskrčena stabla.

Klimatski uvjeti na području proizvodnje određeni su kontinentalnom klimom koja prevladava u Mađarskoj i za koju su prvenstveno tipična vruća ljeta i hladne zime. Vinova loza biljka je koja voli svjetlost i za asimilaciju joj je potrebna svjetlosna jakost od 20 000 do 30 000 lx. Najbolje raste kada se broj sunčanih sati tijekom sezone rasta kreće od 1 250 do 1 500. Mátraalja (niže padine brdâ Mátra) prima tu količinu gotovo svake godine. Godišnji broj sunčanih sati kreće se od 1 900 do 2 000. Te se vrijednosti mogu znatno razlikovati od jedne godine do druge, ali na području Mátraalja rijetko su niže od najmanjih vrijednosti potrebnih za uspješno vinogradarstvo. Najniže temperaturno ograničenje za proizvodnju može se postaviti na izotermi 9–10 °C. Petogodišnji prosjek u vinogradarskoj regiji iznosi 10,5 °C, a u sezoni rasta može dosegnuti 17 °C. U mnogim je godinama godišnji prosjek veći od 11 °C, što je važno obilježje dobrih berbi. Količina padalina na području Mátraalja kreće se od 356 do 903 mm. Prosječna količina padalina u lipnju, srpnju i kolovozu pozitivno utječe na kvalitetu i količinu. Zaštitni učinak brdâ Mátra isto tako pozitivno utječe na temperature.

(b) Ljudski čimbenici

Budući da je zemljopisno područje proizvodnje veliko, ima bogatu tradiciju uzgoja vinove loze i proizvodnje vina. Povijest vinogradarstva na području Mátraalja seže do samog početka drugog tisućljeća. Prvi pisani spomen potječe iz 1042., kada je benediktinskom samostanu koji je osnovao Samuel Aba kraljevskom darovnicom dodijeljen vinograd. Vinova loza i vino nastavili su imati važnu ulogu u povijesti lokalnog stanovništva. U 15. stoljeću nekoliko je općina dobilo urbana prava, što je njihovim stanovnicima omogućilo slobodnu trgovinu vinom. Nakon turske okupacije kralj Ivan Zapolja (Szapolyai János) dodijelio je 1536. građanima grada Gyöngyös pravo da slobodno prodaju svoje vino, a to su činili isticanjem natpisa iznad svojih podruma. Na prijelazu 17. u 18. stoljeće vijeće grada Gyöngyös poticalo je lokalne građane da sade vinovu lozu tako što im je davalo različite povlastice. Nakon Drugog svjetskog rata nestali su mali vinski podrumi, a zamijenile su ih velike zadruge. Povećala se brzina sadnje vinove loze i vinogradarska regija prostirala se na gotovo 8 000 hektara. Prava vlasništva reformirana su 1990. i većina vinograda postala je privatno vlasništvo. Osnovani su obiteljski vinski podrumi – vinogradi koji i danas definiraju tu vinogradarsku regiju.

Proizvodnja reprodukcijskog sadnog materijala vinove loze, uključujući cijepljenje vinove loze, ima veliku ulogu u vinogradarskoj regiji Mátra. Njezini počeci sežu do početka stoljeća i povezani su s općinama Abasár i Nagyréde. Kolonije sadnog materijala i rasadnici europskih sorti uspostavljeni su 1961. na velikom području u mjestima Gyöngyöshalász i Ludas. Nakon što su stvorene zadruge, proizvodnja loznih cijepova na tim je područjima 1960-ih godina postala ključna proizvodna djelatnost u mjestima Abasár i Nagyréde. To je dovelo do današnje raznolikosti sorti u vinogradarskoj regiji Mátra.

Vinogradarska regija Mátra ima ključnu ulogu u mađarskim sektorima vinogradarstva i proizvodnje vina. Uz gospodarski značaj, proizvodnja grožđa ima i važnu društvenu ulogu jer stvara i dopunjuje prihode te pomaže u zadržavanju stanovništva. Vinogradarstvo pridonosi i privlačnosti područja zahvaljujući ulozi koju ima u oblikovanju krajobraza.

Vina (2)

2. Opis vinâ

Ekološko okruženje znatno utječe na svojstva vinâ. Ta se svojstva ne mogu dobiti u drugim vinogradarskim regijama. Posebnost se prvenstveno očituje u vinima koja brzo dozrijevaju, obično su lagana i relativno meka te brzo postižu potrebnu kiselost, a neke berbe imaju i visok udio alkohola. Zbog tla i klimatskih uvjeta bijela i ružičasta vina imaju intenzivan buke i bogati okus. Crna vina obično su voćna, laganija i slabije intenzivne boje; taninske kiseline u tim se vinima isto brzo razvijaju. Vina su bogata mineralima zbog svojstava tla. Vina iz tog područja proizvodnje uglavnom se smatraju vinima s kratkotrajnim dozrijevanjem za brzu konzumaciju. Ekološko okruženje dovelo je do širenja tradicionalnih sorti povezanih s tim proizvodnim područjem.

Stalni tehnološki razvoj u vinogradarskoj regiji Mátra omogućuje upotrebu reduktivne tehnologije za bijela i ružičasta vina te proizvodnju svježih crnih vina u kojima su istaknuta voćna svojstva grožđa.

U slučaju vina „Mátra (Mátrai) Superior” smatramo da područje može postići posebna svojstva sorte grožđa ako vinar proizvodnji vina posvećuje odgovarajuću pažnju i upotrebljava primjereno regulirane metode uzgoja. Svrha je proizvesti autentično, prirodno vino iz te posebne sirovine upotrebom enološkog postupka koji uključuje dodavanje što manje količine umjetnih i izmijenjenih tvari.

3. Povezanost područja proizvodnje, ljudskih čimbenika i proizvoda

Vinogradarska regija Mátra uživa veliki ugled među potrošačima prvenstveno zahvaljujući laganim, voćnim i aromatičnim muškatnim vinima iz te regije. Iz tržišne perspektive vina iz tog područja ostvaruju dobru vrijednost za novac.

Osim laganijih vina u vinogradarskoj regiji Mátra postoji i niz proizvodnih područja s vinogradima u kojima se uzgaja voće koje se može upotrijebiti za proizvodnju prirodnih, autentičnih vina. Ta su vina vrhunske kvalitete, među ostalim i u smislu njihovih analitičkih parametara, zahvaljujući vrijednostima koje odražavaju okuse vinogradarske regije Mátra te sustavu zaštićenog podrijetla.

Utjecaj ljudskih čimbenika na područje proizvodnje može se primijetiti u sljedećim područjima:

— namjernoj uspostavi sortnih struktura (uključujući i tradicionalne i nove sorte) u skladu s ekološkim potencijalom tog područja,

— razvoju vinogradarskih metoda i metoda proizvodnje vina prilagođenih ekološkim, a djelomično i tržišnim uvjetima,

— razvoju strukture za proizvodnju i integraciju prilagođene ekološkim i tržišnim uvjetima.

9. Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, drugi zahtjevi)

Pravila o oznakama (1)

Pravni okvir:

u nacionalnom zakonodavstvu

Vrsta dodatnog uvjeta

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta

(a) Nazivi sorti, tradicionalni izrazi, izrazi koji se odnose na boju vina ili drugi ograničeni izrazi mogu se navesti samo ako se takvi izrazi ne ističu više od oznake izvornosti u pogledu vrste, veličine ili boje fonta.

(b) Pravila o miješanim vinima: i. mogu se upotrebljavati izrazi „küvé” i „cuvée” ili, kao sinonim, „házasítás” (miješano vino); ii. naziv sorte može se navesti samo ako je udio sorte u mješavini barem 5 %. U tom slučaju naziv sorte mora biti ispisan fontom koji je najmanje 50 % manji od veličine fonta kojim je navedena oznaka izvornosti.

(c) Preporučuje se prikaz logotipa vinogradarske regije Mátra na etiketi. Minimalne dimenzije: 1,5 x 1,5 cm.

Pravila o oznakama (2)

Pravni okvir:

u nacionalnom zakonodavstvu

Vrsta dodatnog uvjeta

Pakiranje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta

(d) Pravila o navođenju manjih zemljopisnih jedinica: i. naziv manje zemljopisne jedinice (kao što je općina ili mjesto) može se navesti na etiketi samo ako je cijeli proizvod proizveden unutar te manje zemljopisne jedinice ili mjesta. Naziv mjesta može se navesti samo zajedno s oznakom izvornosti „Mátra” i nazivom općine; ii. nazivi općina koji se mogu navesti: Abasár, Apc, Atkár, Detk, Domoszló, Ecséd, Gyöngyös, Gyöngyöshalász, Gyöngyösoroszi, Gyöngyöspata, Gyöngyössolymos, Gyöngyöstarján, Hatvan, Halmajugra, Heves, Karácsond, Kisnána, Markaz, Mogyoród, Nagyréde, Rózsaszentmárton, Szücsi, Vécs, Visonta, Pásztó, Szendehely, Budapest-Rákosliget, Kerepes, Kisnémedi, Mogyoród, Őrbottyán, Szada, Vác, Vácegres, Vácrátót i Veresegyház. Razgraničenje: administrativne granice; iii. mogu se navesti sljedeći nazivi mjesta: vidjeti Prilog 1. Razgraničenje: vidjeti zemljovid.

Pravila o oznakama (3)

Pravni okvir:

donosi ga organizacija koja upravlja ZOI-jem/ZOZP-om ako su to predvidjele države članice.

Vrsta dodatnog uvjeta

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta

(f) Drugi ograničeni izrazi koji se mogu navesti: — „barrique”, „barrique-ban erjesztett” (fermentacija u hrastovim bačvama) ili „hordóban erjesztett” (fermentacija u bačvama), „barrique-ban érlelt” (dozrijevanje u hrastovim bačvama) ili „hordóban érlelt” (dozrijevanje u bačvama): sve vrste vina, — „első szüret” (prva berba), „virgin vintage” ili „szűztermés” (djevičanska berba): bijela, ružičasta i crna vina te vina muskotály (muškat) i siller, — „újbor” (novo vino) ili „primőr” (rano): bijela, ružičasta i crna vina te vina muskotály (muškat) i siller, — „válogatott szüretelésű bor” (vino izborne berbe): sve vrste vina, superior fehér (vrhunsko bijelo vino), superior vörös (vrhunsko crno vino), — „szűretlen” (nefiltrirano): bijela i crna vina, vina muskotály (muškat), késői szüretelésű bor (vino kasne berbe), superior fehér (vrhunsko bijelo vino), superior vörös (vrhunsko crno vino), — „töppedt szőlőből készült bor” (vino od prosušenog grožđa): bijela vina, vina muskotály (muškat), siller, késői szüretelésű bor (vino kasne berbe), — „ledeno vino”: bijela vina, vina muskotály (muškat), késői szüretelésű bor (vino kasne berbe), — „küvé” ili „cuvée”: sve vrste vina, superior fehér (vrhunsko bijelo vino), superior vörös (vrhunsko crno vino), — „muzeális bor” (muzejsko vino): bijela i crna vina, vina muskotály (muškat), késői szüretelésű bor (vino kasne berbe), — „főbor” (glavno vino): bijela vina, vina superior fehér (vrhunsko bijelo vino), superior vörös (vrhunsko crno vino).

Pravila prezentiranja

Pravni okvir:

u nacionalnom zakonodavstvu

Vrsta dodatnog uvjeta

Pakiranje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta

(a) Vino kasne berbe te bijelo i crno vrhunsko vino mogu se stavljati na tržište samo u bocama. Zahtjev u pogledu punjenja u boce ne primjenjuje se na vina koja proizvođači proizvode u vlastitom podrumu unutar područja proizvodnje za konzumaciju u svojim prostorijama. Daljnji je kriterij taj da se vrhunska vina mogu stavljati na tržište samo u staklenim bocama sa serijskim brojem na etiketi.

(b) Vina može pakirati samo postrojenje koje ima odobrenje tijela nadležnog za sektor vina i koje je registriralo Vijeće zajednice proizvođača vina regije Mátra (Mátrai Hegyközségi Tanács – MHT).

(c) Pakiranje se može odvijati izvan područja proizvodnje samo ako se 48 sati unaprijed da obavijest. Obavijest se mora dati MHT-u. Pakiranje se mora obaviti u roku od 90 dana od trenutka kada vino napusti područje proizvodnje.

Proizvodnja izvan razgraničenog područja proizvodnje

Pravni okvir:

u nacionalnom zakonodavstvu

Vrsta dodatnog uvjeta

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta

(a) Prijevoz je moguć nakon što se obavijesti tajništvo MHT-a. Prijevoznik najmanje 48 sati prije otpreme mora obavijestiti tajništvo MHT-a o sljedećem: sorti grožđa, mošta i baznog vina, mjestu podrijetla i odredišta te količini koja se prevozi (koja se može definirati do približno ±/15 % količine grožđa).

(b) Područje proizvodnje: županije Bács-Kiskun, Heves, Komárom-Esztergom i Pest.

POVEZNICA NA SPECIFIKACIJU PROIZVODA

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/8/5d/82000/Microsoft%20Word%20-%20Matra%20OEM_termekleiras_v2_standard.pdf

(1) SL L 9, 11.1.2019., str. 2.