KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU I REVIZORSKOM SUDU Konsolidirani godišnji financijski izvještaj Europske Unije za financijsku godinu 2013. /* COM/2014/0510 final */





Konsolidirani godišnji financijski izvještaj Europske unije za 2013. SADRŽAJ NAPOMENA UZ KONSOLIDIRANI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ 5 PRORAČUN EU-a: OD PRIPREME DO IZVRŠENJA. 7 KONSOLIDIRANI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ I BILJEŠKE*. 14 BILANCA STANJA. 17 IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU. 18 IZVJEŠTAJ O NOVČANIM TOKOVIMA. 19 IZVJEŠTAJ O PROMJENI NETO IMOVINE. 20 BILJEŠKE UZ FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ 21 AGREGIRANI IZVJEŠTAJI O IZVRŠENJU PRORAČUNA I BILJEŠKE*. 98 NAPOMENA UZ KONSOLIDIRANI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ Konsolidirani godišnji financijski izvještaj Europske unije za 2013. pripremljen je na temelju informacija dobivenih od institucija i tijela u skladu s člankom 148. stavkom 2. Financijske uredbe koja se primjenjuje na opći proračun Europske unije. Ovime izjavljujem da je pripremljen u skladu s glavom IX. Financijske uredbe i računovodstvenim načelima, pravilima i metodama iznesenima u bilješkama uz financijski izvještaj. Računovodstveni službenici tih institucija i tijela dostavili su mi sve informacije potrebne za izradu financijskih izvještaja u kojima su prikazani imovina i obveze Europske unije te izvršenje proračuna te potvrđuju njihovu pouzdanost. Ovime potvrđujem da na temelju tih informacija i provjera koje sam smatrao potrebnima za potpisivanje financijskog izvještaja Europske komisije mogu u razumnoj mjeri jamčiti da su financijsko stanje, rezultati djelovanja i novčani tokovi Europske unije u svim bitnim vidovima u izvještaju točno iskazani. [potpis] Manfred Kraff Računovodstveni službenik Komisije 24. srpnja 2014. PRORAČUN EU-a: OD PRIPREME DO IZVRŠENJA U konsolidiranom godišnjem financijskom izvještaju Europske unije (EU) dane su informacije o aktivnostima institucija, agencija i ostalih tijela EU-a sa stajališta proračunskog računovodstva i računovodstva koje se vodi na temelju načela nastanka poslovnih događaja. Godišnji financijski izvještaji država članica ne čine dio ovog izvještaja. 1. GODIŠNJI PRORAČUN Proračunom EU-a financira se niz politika i programa diljem EU-a. U skladu s prioritetima koje su Europski parlament i Vijeće utvrdili u višegodišnjem financijskom okviru (VFO), Europska komisija (dalje u tekstu „Komisija”) provodi posebne programe, djelovanja i projekte: od obrazovnih projekata za mobilnost kojima se podupiru studenti i nastavnici, do potpore poljoprivrednicima, produktivnih ulaganja ili zadržavanja radnih mjesta, do razvojne pomoći, projekata kojima se želi poduprijeti bolje radno okruženje za radnike u EU-u te do jačanja kontrole vanjskih granica. Više od 90 % sredstava iz proračuna EU-a dodijeljeno je financiranju tih politika i aktivnosti EU-a. Izravna veza godišnjeg proračuna i politika EU-a osigurava se izradom proračuna na temelju aktivnosti (ABB). Zahvaljujući proračunskoj nomenklaturi na temelju aktivnosti lako je utvrditi područja politika EU-a i ukupan iznos sredstava dodijeljenih svakom od tih područja. Područja politika podijeljena su na nekih 200 aktivnosti, a više od 110 tih aktivnosti uključuje operativne proračunske naslove te su stoga u proračunskoj nomenklaturi podijeljene u proračunska poglavlja. Ta su područja politika najčešće operativna jer se njihovim glavnim aktivnostima žele osigurati pogodnosti za treće strane u njihovim područjima aktivnosti. Međutim, ostala su područja politika neoperativna te se njima osigurava pravilno funkcioniranje Komisije, poput „Koordinacije i pravnog savjetovanja” i „Proračuna”. Strukturom aktivnosti osigurava se zajednički konceptualni okvir za utvrđivanje prioriteta, planiranje, izradu proračuna, praćenje i izvješćivanje, a glavni je cilj jačanje ekonomičnog, učinkovitog i djelotvornog korištenja sredstava. Proračun priprema Komisija, a obično ga sredinom prosinca donose Parlament i Vijeće u skladu s postupkom iz članka 314. Ugovora o funkcioniranju EU-a (UFEU). 2. KAKO SE FINANCIRA EU? EU ima dva glavna izvora financiranja: prihodi od vlastitih sredstava i ostali prihodi. 2.1 Prihodi od vlastitih sredstava Prihodi od vlastitih sredstava spontano pritječu u EU te zahvaljujući njima EU može financirati svoj proračun bez potrebe za naknadnim odlučivanjem nacionalnih vlasti. Ukupan iznos vlastitih sredstava potrebnih za financiranje proračuna određuje se na temelju ukupnih rashoda bez ostalih prihoda. Ukupan iznos vlastitih sredstava ne smije biti veći od 1,23 % bruto nacionalnog dohotka (BND) EU-a. Vlastita sredstva dijele se na tradicionalna vlastita sredstva, vlastita sredstva na temelju poreza na dodanu vrijednost (PDV) i sredstva na temelju bruto nacionalnog dohotka (BND). 2.2 Ostali prihodi Ostali prihodi koji se prikupljaju iz aktivnosti EU-a obično čine manje od 10 % ukupnih prihoda. To su, primjerice, primljene novčane kazne u području tržišnog natjecanja i nalozi za povrat izdani privatnim i javnim dužnicima u pogledu upravljanja projektima EU-a. Ovoj kategoriji pripada i plaćanje kazni koje državama članicama dosuđuje Sud ako ne poštuju određenu sudsku odluku. Za svaki dug koji se ne plati u roku naplaćuje se zatezna kamata. Ako treće strane koje nisu države članice ne otplate svoje dugove, Vijeće i Komisija mogu donijeti odluke kojima zahtijevaju obvezu plaćanja koje su izravno ovršne u skladu s pravilima građanskog postupka koja su na snazi na području na kojem se ovrha treba izvršiti. Na dužnike koji nisu podmirili svoje obveze primjenjuju se postupci naplate duga koje pokreće Pravna služba Komisije uz pomoć vanjskih odvjetničkih društava. 3. KAKO SE PRORAČUNOM EU-a UPRAVLJA I KAKO SE TROŠI 3.1 Primarni rashodi poslovanja Rashodima poslovanja EU-a obuhvaćeni su razni naslovi financijskog okvira i to u različitim oblicima, zavisno o načinu doznačivanja novca i kako se njime upravlja. Kad je riječ o izvještaju za 2013., Komisija radi sljedeću podjelu rashoda: Izravno centralizirano upravljanje: odnosi se na izvršenje proračuna od strane službi Komisije. Neizravno centralizirano upravljanje: odnosi se na slučajeve kada Komisija zadaću izvršenja proračuna povjerava tijelima prava EU-a ili nacionalnog prava, kao što su agencije EU-a. Decentralizirano upravljanje: odnosi se na slučajeve u kojima Komisija određene zadaće izvršenja proračuna povjerava trećim zemljama. Podijeljeno upravljanje: zadaće izvršenja proračuna povjeravaju se državama članicama. Najvećim dijelom rashoda upravlja se na ovaj način, čime su obuhvaćena područja poput poljoprivrede i strukturnih mjera. Zajedničko upravljanje: Komisija određene zadaće provedbe povjerava međunarodnim organizacijama. Članak 58. nove Financijske uredbe kojim su djelomično revidirane metode izvršenja proračuna primjenjuje se tek od 1. siječnja 2014. 3.2 Različiti financijski izvršitelji u Komisiji Kolegij povjerenika preuzima skupnu političku odgovornost, ali se u praksi ne koristi dodijeljenim mu ovlastima izvršenja proračuna. Te zadaće Kolegij svake godine povjerava pojedinačnim službenicima koji su mu odgovorni i na koje se primjenjuje Financijska uredba i Pravilnik o osoblju. To osoblje – općenito glavni direktori i voditelji službi – naziva se „dužnosnici za ovjeravanja na osnovi delegiranja”. Oni mogu dalje povjeriti zadaće izvršenja proračuna „dužnosnicima za ovjeravanje na osnovi daljnjeg delegiranja”. Dužnosnici za ovjeravanje nadležni su za cjelokupan upravljački proces, od određivanja što treba napraviti za postizanje ciljeva politika koje su utvrdile institucije do upravljanja aktivnostima koje su pokrenute sa stajališta izvođenja i proračuna, uključujući prihvaćanje pravnih obveza, praćenja izvedbe, izvršavanje plaćanja i povrat sredstava ako je potrebno. Razdvajanjem kontrole upravljanja (u rukama dužnosnika za ovjeravanje) od unutarnje revizije i sukladnosti s jasnim unutarnjim kontrolnim normama (na temelju međunarodnih normi), ex-ante i ex-post kontrolama, neovisnom unutarnjom revizijom na temelju procjena rizika i redovitim izvješćivanjem pojedinačnih povjerenika o aktivnostima osigurava se dobro financijsko upravljanje i dužna odgovornost u svim službama Svi dužnosnici za ovjeravanje obvezni su pripremati godišnje izvještaje o aktivnostima (AAR) koje su u njihovoj nadležnosti. U tim izvještajima oni iznose rezultate politike i svoja razumna jamstva da su sredstva dodijeljena za aktivnosti opisane u ovom izvještaju iskorištena u skladu s njihovom namjenom i načelima dobrog financijskog upravljanja te da se utvrđenim postupcima kontrole osiguralo potrebno jamstvo u pogledu zakonitosti i pravilnosti osnovnih transakcija. Na temelju članka 66. Financijske uredbe Komisija donosi sažeti izvještaj (objedinjeni izvještaj) o godišnjim izvještajima o aktivnostima, opće mišljenje unutarnjeg revizora, čime Komisija preuzima političku odgovornost za upravljanje proračunom EU-a u skladu s člankom 317. UFEU-a. Taj izvještaj i godišnji izvještaji o aktivnostima dostupni su na sljedećim stranicama: http://ec.europa.eu/atwork/planning-and-preparing/synthesis-report/index_en.htm. Računovodstveni službenik izvršava plaćanja i povrat na temelju naloga koje su izradili dužnosnici za ovjeravanja te je nadležan za upravljanje riznicom, utvrđivanje računovodstvenih pravila i metoda, potvrđivanje računovodstvenih sustava, računovodstvo i sastavljanje godišnjih financijskih izvještaja institucije. Osim toga, računovodstveni službenik potpisuje godišnji financijski izvještaj te izjavljuje da je u njemu dan vjeran prikaz, u svim materijalnim aspektima, financijskog položaja, rezultata djelovanja i novčanih tokova. 3.3 Preuzimanje obveza za uporabu sredstava iz proračuna EU-a Prije sklapanja pravne obveze (primjerice ugovora ili sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava) s trećim stranama, u godišnjem proračunu mora postojati proračunska linija na temelju koje je ta aktivnost dopuštena. U proračunskoj liniji mora biti i dovoljno sredstava za pokrivanje rashoda. Ako su ti uvjeti zadovoljeni, u proračunu moraju biti rezervirana potrebna sredstava na temelju proračunske obveze u računovodstvenom sustavu i samo se tada mogu preuzeti pravne obveze. Novac iz proračuna EU-a ne smije se trošiti, osim i sve dok dužnosnik za ovjeravanje ne preuzme proračunsku obvezu. Nakon odobrenja proračunska obveza bilježi se u proračunskom računovodstvenom sustavu, a odobrena sredstva troše se u skladu s tim. Međutim, to nema utjecaja na financijske izvještaje (ili glavnu knjigu) jer izdaci još nisu nastali. 3.4 Plaćanje 3.4.1 Opća pravila Plaćanja se ne smiju izvršavati osim ako je proračunsku obvezu već odobrio dužnosnik za ovjeravanje koji se bavi predmetnim djelovanjem. Nakon odobrenja plaćanja u računovodstvenom sustavu, sljedeći korak je prijenos sredstava na račun korisnika. Komisija vrši gotovo 1,9 milijuna plaćanja godišnje. Komisija sudjeluje u udruženju SWIFT (Udruženje za međunarodne međubankarske financijske telekomunikacije). 3.4.2 Pretfinanciranje, troškovnici i opravdanost rashoda Pretfinanciranje je plaćanje koje se vrši kako bi se korisniku osigurao gotovinski predujam, tj. likvidna sredstva. Ono može biti podijeljeno na više plaćanja tijekom razdoblja utvrđenog u odgovarajućoj pravnoj obvezi. Likvidna sredstva ili predujam koriste se u skladu s namjenom za koju su dodijeljena tijekom razdoblja utvrđenog u pravnoj obvezi ili se vraćaju – ako ih korisnik ne upotrijebi za opravdane rashode, obvezan je vratiti predujam EU-u. U skladu s tim, pretfinanciranje se ne smatra konačnim izdatkom dok se ne zadovolje relevantni uvjeti te se nakon izvršenja početnog plaćanja ono u bilanci stanja EU-a upisuje u imovinu. Iznos pretfinanciranja imovine smanjuje se (u potpunosti ili djelomično) na temelju opravdanih troškova i vraćanja sredstava. Nakon plaćanja predujma, odgovarajuće tijelo EU-a prima izjavu o troškovima kako bi korisnik opravdao način njegova trošenja u skladu s pravnom obvezom. Učestalost primitka tih zahtjeva za povrat troškova varira ovisno o vrsti aktivnosti koja se financira i uvjeta, a izjave se ne primaju nužno krajem godine. Kriteriji opravdanosti utvrđeni su u temeljnom aktu, pozivima na podnošenje prijedloga, ostalim informativnim dokumentima za korisnike bespovratnih sredstava i/ili u ugovornim odredbama sporazuma ili u odluci o dodjeli bespovratnih sredstava. Opravdani iznosi se nakon analize upisuju u izdatke, a korisnik se obavješćuje o svim neopravdanim iznosima. 4. ZAŠTITA PRORAČUNA EU-a: FINANCIJSKE KOREKCIJE I POVRATI Na temelju Financijske uredbe i ostalog primjenjivog zakonodavstva, osobito u vezi s poljoprivredom i kohezijskim politikama, dana su prava provjere rashoda više godina nakon njihova nastanka. Ako se otkriju pogreške, nepravilnosti ili prijevara, primjenjuju se povrati ili financijske korekcije. Otkrivanje pogrešaka, nepravilnosti ili prijevare te njihova korekcija posljednja su faza rada kontrolnih sustava te su ključni za dokazivanje dobrog financijskog upravljanja. U slučaju bespovratnih sredstava, opravdanost rashoda za proračun potvrđuju relevantne službe EU-a ili, u slučaju podijeljenog upravljanja, države članice na temelju popratne dokumentacije koja se traži na temelju primjenjivog zakonodavstva ili uvjeta za dodjelu bespovratnih sredstava. Kako bi odnos između troškova i koristi kontrolnih sustava bio optimalan, provjere popratne dokumentacije završnih izjava u slučaju izravnog centraliziranog upravljanja temeljitije su nego kad je riječ o privremenim izjavama te se tako mogu otkriti pogreške u privremenim plaćanjima koje se ispravljaju prilagodbom konačnog plaćanja. Osim toga, EU i/ili države članice obvezne su provjeravati ispravnost popratne dokumentacije provjerama prostora korisnika, tijekom provedbe financirane aktivnosti i/ili poslije (ex-post). Za slučaj pogrešaka, nepravilnosti ili prijevare koje otkriju Komisija i države članice u primjenjivom zakonodavstvu predviđeni su razni postupci – detaljnije informacije obuhvaćene su bilješkom 6. financijskog izvještaja. 5. Uzimanje i davanje zajmova U skladu s temeljnim aktima koji proizlaze iz Ugovora o EU-u, Europskoj uniji dane su ovlasti donošenja programa za uzimanje zajmova kako bi se pokrenula financijska sredstva potrebna za davanje financijske pomoći državama članicama i ostalim zemljama. Djelujući u ime EU-a Komisija trenutačno vodi tri glavna programa, Mehanizam za europsku financijsku stabilnost (EFSM), platnu bilancu (BOP) i makrofinancijsku pomoć (MFA), na temelju kojih može dodjeljivati bespovratna sredstva te ih financirati izdavanjem dužničkih instrumenata na tržištima kapitala ili preko financijskih institucija. S obzirom na to da su prikupljena sredstva recipročna djelovanja, nema utjecaja na proračun EU-a, ali s pravnog stajališta servisiranje duga za uzimanje zajma obveza je EU-a. 6. FINANCIJSKO IZVJEŠĆIVANJE Godišnji financijski izvještaj EU-a sastoji se od dva odvojena, ali povezana dijela: a) financijski izvještaja i b) podataka o izvršenju proračuna u kojima je detaljno prikazano izvršenje proračuna. Godišnji financijski izvještaj donosi Komisija, podnosi se Europskom revizorskom sudu (dalje u tekstu „Sud”) na reviziju te konačno Europskom parlamentu i Vijeću kao dio postupka razrješnice. Pored navedenog godišnjeg financijskog izvješćivanja pripremaju se i mjesečni izvještaji o izvršenju proračuna. 6.1 Financijski izvještaji U nadležnosti je računovodstvenog službenika Komisije pripremiti financijski izvještaj EU-a te osigurati da je u njemu dan vjeran prikaz, u svim materijalnim aspektima, financijskog položaja, rezultata djelovanja i novčanih tokova EU-a. Izvještaj se sastavlja u skladu s računovodstvenim pravilima EU-a koja se temelje na Međunarodnim računovodstvenim standardima za javni sektor (IPSAS). Za više informacija, vidi bilješku 1. financijskog izvještaja. 6.2 Proračunsko računovodstvo U nadležnosti je računovodstvenog službenika Komisije pripremati mjesečne i godišnje izvještaje o izvršenju proračuna. Samo proračun Komisije sadržava administrativna i operativa odobrena sredstva. Ostale institucije imaju samo administrativna odobrena sredstva. Osim toga, u proračunu se razlikuju dvije vrste odobrenih sredstava: nediferencirana odobrena sredstva i diferencirana odobrena sredstva. Nediferencirana odobrena sredstva upotrebljavaju se za financiranje djelovanja na godišnjoj osnovi (sukladno s načelom jedne godine). Diferencirana odobrena sredstva uvedena su kako bi se načelo jedne godine uskladilo s potrebom upravljanja višegodišnjim djelovanjima. Njima su obuhvaćena višegodišnja djelovanja. Diferencirana odobrena sredstva dijele se na odobrena sredstva za preuzimanje obveza i odobrena sredstva za plaćanje: – odobrena sredstva za preuzimanje obveza: njima je obuhvaćen ukupan trošak pravnih obveza preuzetih za tekuću financijsku godinu za djelovanja koja se protežu na više godina. Proračunske obveze za djelovanja koje traju dulje od jedne financijske godine mogu se rasporediti tijekom nekoliko godina na godišnje obroke. – sredstva za plaćanje: njima su obuhvaćeni rashodi za obveze preuzete za tekuću financijsku godinu i/ili prethodne financijske godine. Zbog uvođenja diferenciranih odobrenih sredstava došlo je do razlike između preuzetih obveza i izvršenih plaćanja: ta razlika, koja odgovara nepodmirenim obvezama, predstavlja razdoblje između preuzimanja obveza i izvršenja odgovarajućih plaćanja i naziva se RAL (Reste à Liquider). 7. REVIZIJA I RAZRJEŠNICA 7.1 Revizija Reviziju godišnjeg financijskog izvještaja EU-a i upravljanja resursima vrši Sud, njegov vanjski revizor, koji sastavlja godišnji izvještaj Europskom parlamentu i Vijeću. Glavna je zadaća Suda izvršiti vanjsku, neovisnu reviziju godišnjeg financijskog izvještaja EU-a. Kao dio svojih aktivnosti Sud sastavlja: (1) godišnji izvještaj o aktivnostima koje se financiraju iz općeg proračuna, s obrazloženjem svojih zaključaka o godišnjem financijskom izvještaju i osnovnim transakcijama; (2) mišljenje na temelju revizije i dano u godišnjem izvještaju u obliku izjave o jamstvu o i. pouzdanosti izvještaja i ii. zakonitosti i pravilnosti osnovnih transakcija što uključuje prihode od oporezivanja i plaćanja krajnjim korisnicima; (3) posebni izvještaji s rezultatima revizija posebnih područja. 7.2 Razrješnica Zadnja je faza proračunskog ciklusa razrješnica proračuna za danu financijsku godinu. Tijelo koje daje razrješnicu u EU-u jest Europski parlament. To znači da nakon revizije i dovršenja godišnjeg financijskog izvještaja Vijeće daje preporuku, a Europski parlament razrješnicu Komisiji i ostalim tijelima EU-a za izvršenje proračuna EU-a za danu financijsku godinu. Ta odluka temelji se na ispitivanju godišnjeg financijskog izvještaja, godišnjeg izvještaja Komisije o evaluaciji i godišnjeg izvještaja Suda te odgovorâ Komisije, a nakon pitanja i daljnjih zahtjeva za informacije upućenih Komisiji. Razrješnica je politički aspekt vanjske kontrole izvršenja proračuna i predstavlja odluku kojom Europski parlament, na temelju preporuke Vijeća, „oslobađa” Komisiju (i druga tijela EU-a) odgovornosti za upravljanje određenim proračunom te tako označava njegov kraj. Tri su moguća ishoda postupka davanja razrješnice: davanje, odgoda ili odbijanje razrješnice. Glavni dio godišnjeg postupka davanja razrješnice za proračun u Europskom parlamentu jesu savjetovanja s povjerenicima koje o područjima politike za koje su nadležni ispituju članovi Odbora Europskog parlamenta za kontrolu proračuna. Završni izvještaj o razrješnici, uključujući poseban zahtjev Komisiji za djelovanje, donosi se na plenarnoj sjednici. Preporuku za razrješnicu u Vijeću donosi ECOFIN. I o izvještaju Europskog parlamenta o razrješnici i preporuci Vijeća za razrješnicu sastavlja se godišnji dopunski izvještaj u kojem Komisija opisuje konkretne mjere koje je poduzela za provedbu zahtjeva Europskog parlamenta i preporuka Vijeća. EUROPSKA UNIJA FINANCIJSKA GODINA 2013. EUROPSKA UNIJA FINANCIJSKA GODINA 2013. KONSOLIDIRANI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ I BILJEŠKE* * Treba napomenuti da zbog zaokruživanja iznosa na milijune eura neki financijski podaci iz tablica koje slijede ne daju točan zbroj. SADRŽAJ KONSOLIDIRANI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ I BILJEŠKE BILANCA STANJA. 17 IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU. 18 IZVJEŠTAJ O NOVČANIM TOKOVIMA. 19 IZVJEŠTAJ O PROMJENI NETO IMOVINE. 20 BILJEŠKE UZ FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ 21 1. BITNE RAČUNOVODSTVENE POLITIKE. 22 2. BILJEŠKE UZ BILANCU STANJA. 34 3. BILJEŠKE UZ IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU. 56 4. BILJEŠKE UZ IZVJEŠTAJ O NOVČANIM TOKOVIMA. 67 5. NEPREDVIĐENA IMOVINA I OBVEZE TE OSTALE VAŽNE OBJAVE. 68 6. ZAŠTITA PRORAČUNA EU-a. 72 7. MEHANIZMI FINANCIJSKE POTPORE. 79 8. UPRAVLJANJE FINANCIJSKIM RIZIKOM. 85 9. OBJAVLJIVANJE POVEZANIH STRANAKA. 92 10. DOGAĐAJI NAKON DATUMA BILANCE STANJA. 94 11. OPSEG KONSOLIDACIJE. 95 BILANCA STANJA || || || u milijunima EUR || Bilješka || 31.12.2013. || 31.12.2012. DUGOTRAJNA IMOVINA || || || Nematerijalna imovina || 2.1. || 237 || 188 Nekretnine, postrojenja i oprema || 2.2. || 6 104 || 5 978 Ulaganja obračunana metodom udjela || 2.3. || 349 || 392 Financijska imovina || 2.4. || 59 844 || 62 311 Potraživanja i sredstva za povrat || 2.5. || 498 || 564 Pretfinanciranje || 2.6. || 38 072 || 44 505 || || 105 104 || 113 938 KRATKOTRAJNA IMOVINA || || || Zalihe || 2.7. || 128 || 138 Financijska imovina || 2.8. || 5 571 || 1 981 Potraživanja i sredstva za povrat || 2.9. || 13 182 || 14 039 Pretfinanciranje || 2.10. || 21 367 || 13 238 Novac i novčani ekvivalenti || 2.11. || 9 510 || 10 674 || || 49 758 || 40 070 UKUPNA IMOVINA || || 154 862 || 154 008 || || || DUGOROČNE OBVEZE || || || Mirovine i ostala primanja zaposlenih || 2.12. || (46 818) || (42 503) Rezerviranja || 2.13. || (1 323) || (1 258) Financijske obveze || 2.14. || (54 153) || (57 232) Ostale obveze || 2.15. || (2 216) || (2 527) || || (104 510) || (103 520) KRATKOROČNE OBVEZE || || || Rezerviranja || 2.16. || (545) || (806) Financijske obveze || 2.17. || (3 065) || (15) Poslovne obveze || 2.18. || (92 594) || (90 083) || || (96 204) || (90 904) UKUPNE OBVEZE || || (200 714) || (194 424) || || || NETO IMOVINA || || (45 852) || (40 416) || || || Pričuve || 2.19. || 4 073 || 4 061 Iznosi koji se pozivaju od država članica* || 2.20. || (49 925) || (44 477) || || || NETO IMOVINA || || (45 852) || (40 416) * Europski parlament donio je proračun 20. studenoga 2013. u skladu s kojim će države članice prikupiti sredstva za plaćanje kratkoročnih obveza EU-a iz vlastitih sredstava ili će se ta sredstva pozvati od država članica 2014. Pored toga, u skladu s člankom 83. Pravilnika o osoblju (Uredba Vijeća br. 259/68 od 29. veljače 1968. kako je izmijenjena), države članice zajedno jamče obveze za mirovine. IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU || || || u milijunima EUR || Bilješka || 2013. || 2012. PRIHODI OD POSLOVANJA || || || Prihodi od vlastitih sredstava i doprinosa || 3.1. || 141 241 || 130 919 Ostali prihodi od poslovanja || 3.2. || 8 414 || 6 826 || || 149 655 || 137 745 TROŠKOVI POSLOVANJA || || || Administrativni troškovi || 3.3. || (9 269) || (9 320) Troškovi poslovanja || 3.4. || (138 571) || (124 633) || || (147 840) || (133 953) VIŠAK OD POSLOVNIH AKTIVNOSTI || || 1 815 || 3 792 Prihodi od financijskog poslovanja || 3.5. || 2 038 || 2 157 Izdaci za financijsko poslovanje || 3.6. || (2 045) || (1 942) Obveza kretanja mirovina i ostalih primanja zaposlenih || || (5 565) || (8 846) Udio u neto manjku zajedničkih pothvata i pridruženih subjekata || 3.7. || (608) || (490) POSLOVNI REZULTAT GODINE || || (4 365) || (5 329) IZVJEŠTAJ O NOVČANIM TOKOVIMA || || || u milijunima EUR || Bilješka || 2013. || 2012. Poslovni rezultat godine || || (4 365) || (5 329) Poslovne aktivnosti || 4.2. || || Amortizacija nematerijalne imovine || || 48 || 39 Amortizacija || || 401 || 405 (Povećanje)/smanjenje zajmova || || 20 || (16 062) (Povećanje)/smanjenje potraživanja i sredstava za povrat || || 923 || (4 837) (Povećanje)/smanjenje pretfinanciranja || || (1 695) || (2 013) (Povećanje)/smanjenje zaliha || || 10 || (44) Povećanje/(smanjenje) rezerviranja || || (196) || 299 Povećanje/(smanjenje) financijskih obveza || || (29) || 16 017 Povećanje/(smanjenje) ostalih obveza || || (311) || 468 Povećanje/(smanjenje) poslovnih obveza || || 2 511 || (1 390) Proračunski višak iz prethodne godine kao nenovčani prihod || || (1 023) || (1 497) Ostala nenovčana kretanja || || (50) || 260 Povećanje/(smanjenje) mirovina i ostalih primanja zaposlenih || || 4 315 || 7 668 || || || Ulagačke aktivnosti || 4.3. || || (Povećanje)/smanjenje nematerijalne imovine te nekretnina, postrojenja i opreme || || (624) || (1 390) (Povećanje)/smanjenje ulaganja obračunana metodom udjela || || 43 || (18) (Povećanje)/smanjenje financijske imovine raspoložive za prodaju || || (1 142) || (837) || || || NETO NOVČANI TOK || || (1 164) || (8 261) || || || Neto povećanje/(smanjenje) novca i novčanih ekvivalenata || || (1 164) || (8 261) Novac i novčani ekvivalenti na početku godine || 2.11. || 10 674 || 18 935 Novac i novčani ekvivalenti na kraju godine || 2.11. || 9 510 || 10 674 IZVJEŠTAJ O PROMJENI NETO IMOVINE || || || u milijunima EUR || Pričuve (A) || Iznosi koji će se zatražiti od država članica (B) || Neto imovina = (A)+(B) || Pričuva poštene vrijednosti || Ostale pričuve || Akumulirani višak/(manjak) || Poslovni rezultat godine STANJE NA DAN 31.12.2011. || (108) || 3 716 || (35 669) || (1 789) || (33 850) Kretanje u pričuvi Jamstvenog fonda || - || 168 || (168) || - || 0 Kretanja poštene vrijednosti || 258 || - || - || - || 258 Ostalo || - || 21 || (19) || - || 2 Dodjela poslovnog rezultata za 2011. || - || 6 || (1 795) || 1 789 || 0 Proračunski rezultat knjižen u državama članicama za 2011. || - || - || (1 497) || - || (1 497) Poslovni rezultat godine || - || - || - || (5 329) || (5 329) STANJE NA DAN 31.12.2012. || 150 || 3 911 || (39 148) || (5 329) || (40 416) Kretanje u pričuvi Jamstvenog fonda || - || 46 || (46) || - || 0 Kretanja poštene vrijednosti || (51) || - || - || - || (51) Ostalo || - || 12 || (9) || - || 3 Dodjela poslovnog rezultata za 2012. || - || 5 || (5 334) || 5 329 || 0 Proračunski rezultat knjižen u državama članicama za 2012. || - || - || (1 023) || - || (1 023) Poslovni rezultat godine || - || - || - || (4 365) || (4 365) STANJE NA DAN 31.12.2013. || 99 || 3 974 || (45 560) || (4 365) || (45 852) BILJEŠKE UZ FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ 1. BITNE RAČUNOVODSTVENE POLITIKE 1.1. PRAVNA OSNOVA I RAČUNOVODSTVENA PRAVILA Proračunsko računovodstvo EU-a vodi se u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (SL L 298, 26.10.2012., str. 1.) dalje u tekstu „Financijska uredba”, i s Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 1268/2012 od 29. listopada 2012. (SL L 362, 31.12.2012., str. 1.) o utvrđivanju pravila za primjenu te Financijske uredbe. U skladu s člankom 143. Financijske uredbe, EU priprema svoj financijski izvještaj na temelju računovodstvenih pravila nastanka poslovnih događaja koji se temelje na Međunarodnim računovodstvenim standardima za javni sektor (IPSAS). Ta računovodstvena pravila, koje za Komisiju donosi računovodstveni službenik, moraju primjenjivati sve institucije i tijela EU-a obuhvaćena opsegom konsolidacije kako bi se utvrdio jedinstven niz pravila za računovodstvo, vrednovanje i predstavljanje izvještaja u cilju usklađivanja postupka sastavljanja financijskog izvještaja i konsolidacije. Poslovne knjige vode se u eurima na temelju kalendarske godine. 1.2. RAČUNOVODSTVENA NAČELA Cilj je financijskog izvještaja pružiti podatke o financijskom položaju, uspješnosti i novčanim tokovima subjekta koji su korisni širokom krugu korisnika. Za EU kao subjekt iz javnog sektora posebni su ciljevi dati informacije korisne za donošenje odluka i prikazati odgovornost subjekta za povjerena mu sredstva. Ovaj je izvještaj sastavljen vodeći računa o tim ciljevima. Opće pretpostavke (ili računovodstvena načela) koje treba pratiti u pripremi financijskog izvještaja utvrđena su u računovodstvenom pravilu EU-a br. 2, a to su pravila opisana u IPSAS-u 1: točno prezentiranje, osnova nastanka događaja, vremenska neograničenost, dosljedno prezentiranje, agregacija, prijeboj i usporedne informacije. Kvalitativna su svojstva financijskog izvještavanja u skladu s člankom 144. Financijske uredbe relevantnost, pouzdanost, razumljivost i usporedivost. U pripremi financijskog izvještaja u skladu s navedenim pravilima i načelima uprava mora procijeniti što utječe na navedene iznose određenih stavki u bilanci stanja i izvještaju o financijskom rezultatu te objaviti nepredviđenu imovinu i obveze. 1.3. KONSOLIDACIJA OPSEG KONSOLIDACIJE Konsolidirani financijski izvještaj EU-a sastoji se od svih važnih nadziranih subjekata (tj. institucija EU-a (uključujući Komisiju) i agencija EU-a), pridruženih subjekata i zajedničkih pothvata, a to su 52 nadzirana subjekta, 5 zajedničkih pothvata i 4 pridružena subjekta. Cijeli popis konsolidiranih tijela nalazi se u bilješci 11.1. izvještaja EU-a. U odnosu na 2012. opseg konsolidacije proširen je za 1 nadzirani subjekt (agenciju). Utjecaj proširenja na konsolidirani financijski izvještaj nije materijalan. NADZIRANI SUBJEKTI Odluka o uključivanju subjekta u opseg konsolidacije temelji se na načelu nadzora. Nadzirani subjekti jesu svi subjekti nad kojima EU ima izravne ili neizravne ovlasti upravljanja financijskim i operativnim politikama kako bi od njihovih aktivnosti ostvario korist. Te se ovlasti moraju trenutačno primjenjivati. Nadzirani subjekti u potpunosti su konsolidirani. Konsolidacija počinje na prvi dan nadzora i završava po prestanku nadzora. Najčešći su pokazatelji nadzora unutar EU-a: osnivanje subjekta na temelju osnivačkih akata ili sekundarnog zakonodavstva, financiranje subjekta iz općeg proračuna, postojanje glasačkih prava u upravnim tijelima, revizija koju vrši Sud i razrješnica Europskog parlamenta. Jasno je da treba napraviti procjenu za svaki subjekt kako bi se donijela odluka o tome je li barem jedan od gore navedenih kriterija dovoljan za pokretanje nadzora. U skladu s tim pristupom smatra se da su institucije EU-a (osim Europske središnje banke – ESB-a) i agencije (osim agencije nekadašnjeg 2. stupa) pod isključivim nadzorom EU-a te su stoga uključene u opseg konsolidacije. Osim toga, Europska zajednica za ugljen i čelik u postupku likvidacije (EZUČ) isto se tako smatra nadziranim tijelom. Izostavljaju se sve materijalne transakcije među društvima i salda među nadziranim subjektima EU-a, a neostvarena dobit i gubici u transakcijama među subjektima nisu materijalni te stoga nisu izostavljeni. ZAJEDNIČKI POTHVATI Zajednički pothvat jest ugovorni sporazum kojime EU i najmanje jedna stranka („pothvatnik”) poduzimaju gospodarsku aktivnost podložnu zajedničkome nadzoru. Zajednički nadzor ugovorna je podjela nadzora, izravno ili neizravno, nad djelatnošću kojom može biti obuhvaćena moguća usluga. Udjeli u zajedničkim pothvatima obračunavaju se s pomoću metode udjela koji se u početku priznaju po nabavnoj vrijednosti. Interes EU-a za rezultate njegovih zajednički nadziranih subjekata prikazuje se u izvještaju o financijskom rezultatu, a njegov interes u kretanje pričuve prikazuje se u pričuvama. Početni trošak i sva kretanja (daljnji doprinosi, podjela poslovnih rezultata i kretanje pričuve, smanjenje vrijednosti i dividende) daju knjigovodstvenu vrijednost zajedničkog pothvata u financijskom izvještaju na dan bilance stanja. Neostvarena dobit i gubici u transakcijama između EU-a i njegovih zajedničkih nadziranih tijela nisu materijalni te stoga nisu izostavljeni. Računovodstvene politike zajedničkih pothvata mogu se razlikovati od onih koje je donio EU za slične transakcije i događanja u sličnim okolnostima. PRIDRUŽENI ČLANOVI Pridružen subjekti jesu subjekti na koje EU, izravno ili neizravno, znatno utječe, ali ih ne nadzire. Smatra se da je riječ o znatnom utjecaju ako EU izravno ili neizravno ima najmanje 20 % glasačkih prava. Udjeli u pridruženim subjektima obračunavaju se s pomoću metode udjela koji se u početku priznaju po nabavnoj vrijednosti. Udio EU-a u rezultatima njegovih pridruženih subjekata prikazuje se u izvještaju o financijskom rezultatu, a njegov udio u kretanjima pričuve prikazuje se u pričuvama. Početni trošak i sva kretanja (daljnji doprinosi, podjela poslovnih rezultata i kretanja pričuve, smanjenje vrijednosti i dividende) daju knjigovodstvenu vrijednost pridruženog subjekta u financijskom izvještaju na dan bilance stanja. Raspoređena dobit primljena od pridruženog subjekta u koji je izvršeno ulaganje smanjuje knjigovodstvenu vrijednost imovine. Neostvarena dobiti i gubici u transakcijama između EU-a i njegovih pridruženih subjekata nisu materijalni te stoga nisu izostavljeni. Računovodstvene politike pridruženih subjekata mogu se razlikovati od onih koje je donio EU za slične transakcije i događaje u sličnim okolnostima. U slučajevima u kojima ima najmanje 20 % fonda ulagačkog kapitala, EU ne nastoji vršiti znatan utjecaj. Stoga se ti fondovi smatraju financijskim instrumentima te se razvrstavaju u financijsku imovinu raspoloživu za prodaju. NEKONSOLIDIRANI SUBJEKTI ČIJIM FONDOVIMA UPRAVLJA KOMISIJA Fondovima Sustava zdravstvenog osiguranja za osoblje EU-a, Europskog razvojnog fonda i Jamstvenog fonda sudionika u njihovo ime upravlja Komisija, ali, s obzirom na to da te subjekte ne nadzire EU, oni nisu konsolidirani u njezinom financijskom izvještaju – za detalje o predmetnim iznosima vidi bilješku 11.2. financijskih izvještaja EU-a. 1.4. TEMELJ ZA PRIPREMU 1.4.1. Valuta i temelj za konverziju Funkcijska i izvještajna valuta Financijski izvještaj iznosi se u milijunima eura, a euro je funkcijska i izvještajna valuta EU-a. Transakcije i bilance Transakcije u stranoj valuti pretvaraju se u eure na temelju tečaja koji vrijede na dan transakcije. Dobit i gubici od tečajnih razlika koje su rezultat zaključenja transakcija u stranoj valuti i izračuna tečaja koji vrijede na kraju godine, a odnose se na monetarnu imovinu i obveze izražene u stranoj valuti, prikazuju se u izvještaju o financijskom rezultatu. Drugačije metode konverzije primjenjuju se na imovinu, postrojenja i opremu te nematerijalnu imovinu, čija se vrijednost u eurima iskazuje po tečaju koji se primjenjivao na dan njihove kupnje. Bilance monetarne imovine i obveza na kraju godine izražene u stranim valutama pretvaraju se u euro na temelju tečaja koji se primjenjuju 31. prosinca: Tečajevi EUR-a Valuta || 31.12.2013. || 31.12.2012. || Valuta || 31.12.2013. || 31.12.2012. BGN || 1,9558 || 1,9558 || LTL || 3,4528 || 3,4528 CZK || 27,4270 || 25,1510 || PLN || 4,1543 || 4,0740 DKK || 7,4593 || 7,4610 || RON || 4,4710 || 4,4445 GBP || 0,8337 || 0,8161 || SEK || 8,8591 || 8,5820 HRK || 7,6265 || 7,5575 || CHF || 1,2276 || 1,2072 HUF || 297,0400 || 292,3000 || JPY || 144,7200 || 113,6100 LVL || 0,7028 || 0,6977 || USD || 1,3791 || 1,3194 Promjene u poštenoj vrijednosti monetarnih financijskih instrumenata izražene u stranoj valuti i razvrstane kao raspoložive za prodaju, a koje se odnose na tečajne razlike, priznaju se u izvještaju o financijskom rezultatu. Tečajne razlike nemonetarne financijske imovine i obveza uknjiženih prema poštenoj vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka priznaju se u izvještaju o financijskom rezultatu. Tečajne razlike nemonetarnih financijskih instrumenata razvrstane kao spremne za prodaju uključene su u pričuvu poštene vrijednosti. 1.4.2. Uporaba procjena U skladu s IPSAS-om i općenito prihvaćenim računovodstvenim načelima, financijski izvještaj obvezno sadržava iznose u skladu s procjenama i pretpostavkama uprave izrađene na temelju najpouzdanijih dostupnih informacija. Znatne procjene uključuju, između ostalog, iznose za obveze za primanja zaposlenih, rezerviranja, financijski rizik u vezi sa zalihama i potraživanjima, uračunani prihod i pristojbe, nepredviđenu imovinu i obveze te stupanj umanjenja vrijednosti nematerijalne imovine, nekretnina, postrojenja i opreme. Stvarni rezultati mogu se razlikovati od tih procjena. Promjene procjena odražavaju se u razdoblju njihova objavljivanja. 1.5. BILANCA STANJA 1.5.1. Nematerijalna imovina Kupljene licencije za računalni softver prikazuju se kao povijesni trošak umanjen za akumuliranu amortizaciju i gubitke od umanjenja vrijednosti. Imovina se amortizira na linearnoj osnovi tijekom njezina procijenjenog vijeka uporabe. Procijenjeni vijek uporabe nematerijalne imovine ovisi o njezinu specifičnom ekonomskom vijeku ili zakonskom vijeku određenom ugovorom. Interno razvijena nematerijalna imovina kapitalizira se kad se zadovolje kriteriji računovodstvenih pravila EU-a. Kapitalizirani troškovi uključuju sve izravne troškove potrebne za stvaranje, proizvodnju i pripremu imovine kako bi djelovala u skladu s namjerama rukovodstva. Troškovi povezani s istraživačkim aktivnostima, nekapitalizirani troškovi razvoja te troškovi održavanja priznaju se kao nastali izdaci. 1.5.2. Nekretnine, postrojenja i oprema Sve nekretnine, postrojenja i oprema prikazuju se kao povijesni trošak umanjen za akumuliranu amortizaciju i gubitke od umanjenja vrijednosti. Povijesni trošak uključuje rashode koji se mogu izravno pripisati kupovini ili izgradnji imovine. Naknadni troškovi uključuju se u knjigovodstveni iznos imovine ili se priznaju kao posebna imovina, prema potrebi, samo ako je vjerojatno da će buduće gospodarske koristi ili moguće djelovanje te stavke ići u korist EU-a i ako se taj trošak može pouzdano utvrditi. Troškovi popravaka i održavanja upisuju se u izvještaj o financijskom rezultatu tijekom financijskog razdoblja u kojem su nastali. Ne vrši se amortizacija zemljišta i umjetničkih djela jer se smatra da je njihov korisni vijek uporabe neodređen. Ne vrši se amortizacija imovine u izgradnji jer ona još nije dostupna za upotrebu. Amortizacija ostale imovine izračunava na temelju linearne metode kako bi se trošak ostatka njihove vrijednosti rasporedio unutar razdoblja korisnog vijeka uporabe kako slijedi: Vrsta imovine || Stopa linearne amortizacije Zgrade || 4 % Postrojenja, strojevi i oprema || od 10 % do 25 % Namještaj || od 10 % do 25 % Ugradbena oprema || od 10 % do 33 % Vozila || 25 % Računalni hardver || 25 % Ostala materijalna imovina || od 10 % do 33 % Dobici ili gubici otuđenja utvrđuju se usporedbom prihoda umanjenih za troškove prodaje s knjigovodstvenom vrijednosti otuđene imovine te se uključuju u izvještaj o financijskim rezultatima. Najmovi Najmovi materijalne imovine, za koju EU u znatnoj mjeri drži sve rizike i koristi vlasništva, razvrstavaju se u poslovne najmove. Poslovni najmovi kapitaliziraju se na početku najma po nižoj poštenoj vrijednosti iznajmljene imovine i sadašnje vrijednosti najmanje visine plaćanja najma. Svako plaćanje najma upisuje se u obveze i financijske troškove kako bi se na nepodmirenu bilancu primijenila stalna stopa. Obveze najma bez financijskih troškova uključuju se u ostale obveze (dugoročne i kratkoročne). Kamate na financijske troškove terete se u izvještaju o financijskom rezultatu tijekom razdoblja najma kako bi se dobila stalna periodična kamatna stopa na preostali saldo obveze za svako razdoblje. Imovina pod poslovnim najmovima amortizira se tijekom njezina korisnog vijeka uporabe ili razdoblja najma, ovisno o tome što je kraće. Najmovi kod kojih najmodavac ima znatan udio rizika i koristi od vlasništva razvrstavaju se u poslovne najmove. Plaćanja izvršena za poslovne najmove terete se u izvještaju o financijskom rezultatu linearno tijekom razdoblja trajanja najma. 1.5.3. Umanjenje vrijednosti nefinancijske imovine Imovina s neodređenim korisnim vijekom uporabe nije predmet amortizacije te se na godišnjoj osnovi ispituje umanjenje njezine vrijednosti. Ispituje se umanjenje vrijednosti imovine koja je predmet amortizacije uvijek kad događaji ili promjene okolnosti ukazuju da se knjigovodstvena vrijednost ne može nadoknaditi. Gubitak od umanjenja priznaje se za iznos za koji knjigovodstvena vrijednost imovine premašuje njezinu nadoknadivu vrijednost. Nadoknadiva vrijednost jest iznos neto poštene vrijednosti imovine umanjen za troškove prodaje ili iznos njezine vrijednosti pri uporabi, ovisno o tome što je više. Ostatak vrijednosti i korisni vijek uporabe nematerijalne imovine te nekretnina, postrojenja i opreme ispituju se, ako je to potrebno, barem jednom godišnje. Knjigovodstvena vrijednost imovine odmah se upisuje u njezinu nadoknadivu vrijednost ako je njezina knjigovodstvena vrijednost veća od procijenjene nadoknadive vrijednosti. Ako razlozi za umanjenje vrijednosti priznati za prethodne godine više ne vrijede, ispituju se gubici od umanjenja. 1.5.4. Ulaganja Udjeli u pridruženim subjektima i zajedničkim pothvatima Udjeli u pridruženim subjektima i zajedničkim pothvatima obračunavaju se s pomoću metode udjela. Troškovi držanja udjela prilagođavaju se kako bi prikazali udio povećanja ili smanjenja neto imovine pridruženih subjekata i zajedničkih pothvata koji se mogu pripisati EU-u nakon početnog priznavanja. Ako postoje indicije umanjenja vrijednosti, potrebno je upisati njihovu nižu nadoknadivu vrijednost. Nadoknadiva vrijednost utvrđuje se kako je opisano u točki 1.5.3. Ako razlozi za umanjenje vrijednosti prestanu vrijediti, gubitak od umanjenja poništava se za knjigovodstveni iznos koji bi bio utvrđen da umanjenje vrijednosti nije bilo priznato. Ulaganja u fondove poduzetničkog kapitala Ulaganja u fondove poduzetničkog kapitala razvrstavaju se kao financijska imovina raspoloživa za prodaju (vidi 1.5.5.) te se u skladu s tim prenose po poštenoj vrijednosti s dobicima i gubicima koji nastaju zbog promjena poštene vrijednosti (uključujući tečajne razlike) priznate u pričuvi poštene vrijednosti. S obzirom na nepostojanje izlistane tržišne cijene na aktivnom tržištu, ulaganja u fondove poduzetničkog kapitala vrjednuju se linearno prema nižem trošku pripisane neto vrijednosti imovine (NAV). Neostvarena dobit koja je rezultat mjerenja poštene vrijednosti priznaje se u pričuvama, a neostvareni gubici procjenjuju se prema umanjenju vrijednosti kako bi se utvrdilo priznaju li se kao gubici od umanjenja u izvještaju o financijskom rezultatu ili kao promjene u pričuvi poštene vrijednosti. 1.5.5. Financijska imovina Razvrstavanje EU svoju financijsku imovinu razvrstava u sljedeće kategorije: financijska imovina određena po poštenoj vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka, zajmovi i potraživanja, ulaganja koja se drže do dospijeća i financijska imovina raspoloživa za prodaju. Razvrstavanje financijskih instrumenata utvrđuje se pri početnom priznavanju i ponovno procjenjuje na svaki datum bilance stanja. (i) Financijska imovina određena po poštenoj vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka Financijska imovina razvrstava se u ovu kategoriju ako je nabavljena prvenstveno u svrhu prodaje u kratkom roku ili ako je tako odredio EU. U nju se razvrstavaju i izvedeni instrumenti. Imovina u ovoj kategoriji razvrstava se u kratkotrajnu imovinu ako se njezina realizacija očekuje u roku od 12 mjeseci od datuma bilance. Tijekom ove financijske godine u ovoj kategoriji nije bilo financijske imovine EU-a. (ii) Zajmovi i potraživanja Zajmovi i potraživanja su neizvedena financijska imovina s fiksnim ili odredivim plaćanjima, koja nije kotirana na aktivnom tržištu. Oni nastaju kad EU osigurava novac, robu ili usluge izravno dužniku bez namjere trgovanja potraživanjem. Pripadaju trajnoj imovini, osim ako dospijevaju u roku od 12 mjeseci od datuma bilance stanja. (iii) Ulaganja koja se drže do dospijeća Ulaganja koja se drže do dospijeća su neizvedena financijska imovina s fiksnim ili odredivim plaćanjima i fiksnim dospijećima koju EU namjerava i može držati do dospijeća. Tijekom ove financijske godine u ovoj kategoriji nije bilo ulaganja EU-a. (iv) Financijska imovina raspoloživa za prodaju Financijska imovina raspoloživa za prodaju jest neizvedena imovina koja se razvrstava ili u ovu kategoriju ili ni u jednu od ostalih kategorija. Razvrstava se kao kratkotrajna ili dugotrajna imovina ovisno o razdoblju u kojem EU očekuje da tom imovinom može raspolagati, a to je obično preostalo razdoblje dospijeća na dan bilance stanja. Ulaganja u nekonsolidirane subjekte i ostala kapitalna ulaganja (npr. aktivnosti rizičnog kapitala) koja se ne obračunavaju s pomoću metode udjela isto se tako razvrstavaju u kategoriju imovine raspoložive za prodaju. Početno priznavanje i mjerenje Kupnja i prodaja financijske imovine po poštenoj vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka, ulaganja koja se drže do dospijeća i financijska imovina raspoloživa za prodaju priznaju se na datum trgovanja – datum na koji EU preuzima obvezu kupnje ili prodaje imovine. Zajmovi se priznaju kad se novac doznači zajmoprimcima. Financijski instrumenti početno se priznaju po poštenoj cijeni. Za svu financijsku imovinu koja se ne iskazuje po poštenoj vrijednost kroz račun dobiti i gubitka transakcijski troškovi dodaju se poštenoj vrijednosti pri početnom priznavanju. Financijska imovina koja se iskazuje po poštenoj vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka početno se priznaje po poštenoj vrijednosti, a transakcijski troškovi u izvještaju o financijskom rezultatu prikazani su kao izdaci. Poštena vrijednost financijske imovine prilikom početnog priznavanja obično je cijena transakcije (odnosno poštena vrijednost primljene naknade). Međutim, kad se daje dugoročni zajam bez kamata ili s kamatama nižima od tržišnih, njegova poštena vrijednost može se procijeniti kao sadašnja vrijednost svih budućih primitaka novca koji se diskontiraju uporabom prevladavajuće tržišne kamate stope za slični instrument sličnog kreditnog rejtinga. Zajmovi odobreni iz posuđenih sredstava mjere se po njihovom nominalnom iznosu koji se smatra poštenom vrijednošću zajma. Razlozi su sljedeći: – „Tržišno okruženje” za davanje zajmova EU-a vrlo je specifično te različito od tržišta kapitala na kojem se uobičajeno izdaju komercijalne ili državne obveznice. S obzirom na to da zajmodavci na tim tržištima imaju priliku birati alternativna ulaganja, mogućnost prilike je u tržišnim cijenama uzeta u obzir. Međutim, EU nema mogućnost alternativnih ulaganja jer mu nije dopušteno ulagati na tržištima kapitala. EU samo pozajmljuje sredstva kako bi ih dao u zajam po istoj kamatnoj stopi. To znači da za pozajmljena sredstva EU-a ne postoji alternativna mogućnost davanja zajmova ili ulaganja. Stoga nema oportunitetnog troška te tako ni temelja za usporedbu s tržišnim stopama. Zapravo, aktivnost EU-a u pogledu davanja zajmova sama je po sebi tržište. U biti, s obzirom na neprimjenjivost opcije troška za tu mogućnost, tržišna cijena ne odražava vjerno bit aktivnosti davanja zajmova EU-a. Stoga nije prikladno utvrđivati poštenu vrijednost zajmova EU-a u odnosu na komercijalne ili državne obveznice. – Nadalje, s obzirom na to da ne postoji mogućnost usporedbe s aktivnim tržištem ili sličnim transakcijama, kamatna stopa koju EU treba primjenjivati za izračun poštene vrijednosti svojih aktivnosti davanja zajmova u okviru Mehanizma za europsku financijsku stabilnost (EFSM), platne bilance (BOP) i ostalih sličnih zajmova morala bi biti zaračunana kamatna stopa. – Osim toga, kod tih zajmova riječ je o učinku kompenzacije između danih i primljenih zajmova zbog njihove uzajamne naravi. Stoga je efektivna kamatna stopa za zajmove jednaka efektivnoj kamatnoj stopi predmetnog zajma. Nastali transakcijski troškovi za EU koji su potom zaračunani korisniku zajma izravno se priznaju u izvještaju o financijskom rezultatu. Financijski instrumenti prestaju se priznavati kad prava na primitak novčanih tokova iz ulaganja isteknu ili su prenesena, a EU je prenio gotovo sve rizike i koristi od vlasništva. Naknadna mjerenja (i) Financijska imovina po poštenoj vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka naknadno je iskazana po poštenoj vrijednosti. Dobici i gubici koji nastaju zbog promjena u poštenoj vrijednosti unose se u izvještaj o financijskom rezultatu u razdoblju u kojem nastaju. (ii) Najmovi i potraživanja te ulaganja koja se drže do dospijeća iskazuju se po amortiziranom trošku metodom efektivne kamate. U slučaju zajmova danih na temelju posuđenih sredstava, ista efektivna kamata primjenjuje se na dane i uzete zajmove jer su ti zajmovi uzajamne naravi, a razlike između uvjeta davanja i uzimanja zajma nisu materijalne. Nastali transakcijski troškovi za EU koji su potom zaračunani korisniku zajma izravno se priznaju u izvještaju o financijskom rezultatu. (iii) Držanje do dospijeća – EU trenutačno ne drži ulaganja koja se drže do dospijeća. (iv) Financijska imovina raspoloživa za prodaju naknadno se iskazuje po poštenoj vrijednosti. Dobici i gubici koji nastaju zbog promjena poštene vrijednosti priznaju se u pričuvi poštene vrijednosti. Kad se takva imovina prodaje ili joj se umanji vrijednost, prilagodbe kumulativne poštene vrijednosti prethodno priznate u pričuvi poštene vrijednosti priznaju se u izvještaju o financijskom rezultatu. Kamata na financijsku imovinu raspoloživu za prodaju uz primjenu metode efektivne kamate priznaje se u izvještaju o financijskom rezultatu. Dividende za vlasničke instrumente raspoložive za prodaju priznaju se kad se utvrdi pravo EU-a na primitak plaćanja. Poštene vrijednosti navedenih ulaganja na aktivnim tržištima temelje se na tekućim ponuđenim cijenama. Ako tržište za financijsku imovinu nije aktivno (i za neizlistane vrijednosne papire), EU određuje poštenu vrijednost metodom procjene. To uključuje uporabu tržišnih uvjeta, upućivanje na ostale instrumente koji su sadržajno isti, analizu diskontiranih novčanih tokova, modele utvrđivanja cijena i ostale metode procjene koje obično koriste sudionici na tržištu. U slučajevima kada se poštena vrijednost ulaganja u vlasničke instrumente bez kotirane tržišne cijene na aktivnom tržištu ne može pouzdano izmjeriti, ta se ulaganja vrednuju kroz trošak umanjen za gubitke od umanjenja. Umanjenje vrijednosti financijske imovine Na svaki datum bilance EU utvrđuje postoje li objektivni dokazi mogućeg umanjenja vrijednosti financijske imovine. Vrijednost financijske imovine umanjena je i postoje gubici od umanjenja ako i isključivo ako postoje objektivni dokazi o umanjenju, što je posljedica jednoga ili više događaja koji su nastali nakon početnog priznavanja, a taj događaj povezan s gubitkom (ili događaji) utječe na procijenjene buduće novčane tokove od financijske imovine koju je moguće pouzdano procijeniti. (a) Imovina koja se iskazuje po amortiziranom trošku Ako postoje objektivni dokazi o nastanku gubitka od umanjenja vrijednosti najmova i potraživanja ili ulaganja koja se drže do dospijeća i iskazuju po amortiziranom trošku, iznos gubitka mjeri se kao razlika između knjigovodstvene vrijednosti imovine i sadašnje vrijednosti procijenjenih budućih novčanih tokova (osim budućih kreditnih gubitaka koji nisu nastali) diskontiranih po izvornoj efektivnoj kamatnoj stopi financijske imovine. Iskazani iznos imovine smanjuje se, a iznos gubitka priznaje se u izvještaju o financijskom rezultatu. Ako najam ili ulaganje koje se drži do dospijeća imaju promjenjivu kamatnu stopu, diskontna stopa za mjerenje gubitka od umanjenja jest tekuća efektivna kamatna stopa utvrđena ugovorom. Izračun sadašnje vrijednosti procijenjenih budućih novčanih tokova financijske imovine koja služi kao osiguranje plaćanja odražava novčane tokove koji mogu nastati ovrhom, umanjene za troškove stjecanja i prodaje osiguranja plaćanja, bez obzira na to je li ovrha vjerojatna. Ako se u narednome razdoblju iznos gubitka od umanjenja vrijednosti smanji, a to je smanjenje objektivno moguće dovesti u vezu s događajem koji je nastao nakon priznavanja umanjenja, prethodno se priznati gubitak od umanjenja poništava kroz izvještaj o financijskom rezultatu. (b) Imovina koje se iskazuje po poštenoj vrijednosti Kad se vlasnička ulaganja razvrstavaju kao financijska imovina raspoloživa za prodaju, a želi se utvrditi umanjuje li se vrijednost vrijednosnih papira, razmatra se znatan ili stalan (produljeni) pad poštene vrijednosti vrijednosnog papira ispod njegova troška. Ako za financijsku imovinu raspoloživu za prodaju postoji takav dokaz, kumulativni gubitak – koji se mjeri kao razlika između troška stjecanja i tekuće poštene vrijednosti umanjena za svaki gubitak od umanjenja te financijske imovine prethodno priznate u izvještaju o financijskom rezultatu – uklanja se iz pričuva i priznaje u izvještaju o financijskom rezultatu. Gubici od umanjenja priznati u izvještaju o financijskom rezultatu za kapitalna ulaganja ne poništavaju se kroz izvještaj o financijskom rezultatu. Ako se u narednom razdoblju poštena vrijednost dužničkog instrumenta razvrstanog kao financijska imovina raspoloživa za prodaju poveća i to je povećanje moguće objektivno povezati s događajem koji je nastao nakon priznavanja gubitka od umanjenja, gubitak od umanjenja poništava se kroz izvještaj o financijskom rezultatu. 1.5.6. Zalihe Zalihe se iskazuju prema trošku ili neto utrživoj vrijednosti, ovisno o tome što je manje. Trošak se utvrđuje s pomoću FIFO metode procjene zaliha (eng. first-in, first-out). Trošak gotovih proizvoda i nedovršenih radova sastoji se od sirovina, izravnog rada, ostalih troškova koji se mogu izravno pripisati i povezanih općih troškova proizvodnje (na temelju redovitog poslovnog kapaciteta). Neto utrživa vrijednost jest procijenjena prodajna cijena u sklopu redovnoga poslovanja, umanjena za troškove dovršenja i prodaje. Ako se drže za distribuciju uz naknadu ili bez nje, zalihe se mjere po trošku i tekućem zamjenskom trošku, ovisno o tome koji je niži. Tekući zamjenski trošak jest trošak koji bi nastao kad bi EU nabavljao imovinu na datum izvještaja. 1.5.7. Iznosi pretfinanciranja Pretfinanciranje je plaćanje koje se vrši kako bi se korisniku osigurao gotovinski predujam, tj. likvidna sredstva. Može se podijeliti na više plaćanja tijekom razdoblja utvrđenog u odgovarajućem ugovoru o pretfinanciranju. Likvidna sredstva ili predujam vraćaju se ili koriste u skladu s namjenom za koju su dodijeljena tijekom razdoblja utvrđenog u ugovoru. Ako ih korisnik ne upotrijebi za opravdane rashode, obvezan je vratiti predujam EU-u. Iznos sredstava iz pretfinanciranja smanjuje se (u potpunosti ili djelomično) na temelju opravdanih troškova (koji se priznaju kao izdaci) i vraćenih iznosa. Na kraju godine neobračunani iznosi pretfinanciranja vrjednuju se po izvorno plaćenom iznosu (iznosima) umanjenom za vraćene iznose, opravdane iznose prikazane kao izdaci, procijenjene opravdane iznose koji krajem godine još nisu obračunani i umanjenja vrijednosti. Priznaje se kamata na pretfinanciranje jer je ostvarena u skladu s odredbama odgovarajućeg sporazuma. Na kraju godine vrši se procjena prihoda od obračunane kamate, na temelju najpouzdanijih informacija, te se upisuje u bilancu stanja. 1.5.8. Potraživanja Potraživanja se iskazuju po izvornom iznosu umanjenom za otpis umanjenja vrijednosti. Otpis zbog umanjenja potraživanja utvrđuje se ako postoji objektivan dokaz da EU neće moći naplatiti iznose u skladu s izvornim uvjetima potraživanja. Iznos otpisa jest razlika između iznosa knjigovodstvene vrijednosti i nadoknadivog iznosa. Iznos otpisa priznaje se u izvještaju o financijskom rezultatu. Opći otpis na temelju prošlih iskustava vrši se i za nepodmirene naloge za povrat za koje ranije nije izvršen poseban otpis. Za obradu uračunanih prihoda krajem godine vidi bilješku 1.5.14. 1.5.9. Novac i novčani ekvivalenti Novac i novčani ekvivalenti jesu financijski instrumenti i razvrstavaju se kao financijska imovina raspoloživa za prodaju. Oni uključuju novčana sredstva u blagajni, bankovne depozite po viđenju, ostala kratkoročna visoko likvidna ulaganja s izvornim dospijećem od najviše tri mjeseca. 1.5.10. Mirovine i ostala primanja zaposlenih Mirovinske obveze EU upravlja utvrđenim mirovinskim planovima. Osoblje iz svojih plaća uplaćuje jednu trećinu očekivanih troškova, a obveze se ne financiraju. Obveza koja se priznaje u bilanci stanja u odnosu na utvrđene mirovinske planove jest sadašnja vrijednost utvrđenih mirovinskih obveza na datum bilance stanja. Utvrđene mirovinske obveze izračunavaju aktuari s pomoću metode predviđenih kreditnih točaka. Sadašnja vrijednost utvrđene mirovinske obveze utvrđuje se diskontiranjem procjene budućih odljeva novca upotrebom kamata na državne obveznice izražene u valuti u kojoj će se doprinosi plaćati, a čiji su uvjeti dospijeća usklađeni s uvjetima povezane mirovinske obveze. Aktuarska dobit i gubitak koji nastaju iz podešavanja iskustava i promjena aktuarskih pretpostavki odmah se priznaju u izvještaju o financijskom rezultatu. Troškovi za proteklo službovanje odmah se priznaju u izvještaju o financijskom rezultatu, osim ako je mirovinski plan uvjetovan ostankom zaposlenika u službi za određeno razdoblje (razdoblje ostvarenje prava). U tom se slučaju trošak proteklog rada amortizira se linearno tijekom razdoblja ostvarenja prava. Doprinosi za zdravstvo nakon prestanka zaposlenja EU svojim zaposlenicima plaća doprinose za zdravstvo naknadom zdravstvenih izdataka. Za svakodnevne administrativne poslove osnovan je poseban fond. Taj se sustav primjenjuje na sadašnje zaposlenike, umirovljenike, udovice i njihove korisnike osiguranja. Primanja namijenjena „neaktivnim osobama” (umirovljenici, siročad itd.) razvrstavaju se kao „primanja nakon prestanka zaposlenja”. S obzirom na prirodu tih primanja potreban je aktuarski izračun. Obveza u bilanci stanja utvrđuje se na sličnim temeljima kao za mirovinske obveze (vidi prethodno navedenu bilješku). 1.5.11. Rezerviranja Rezerviranja se priznaju u slučaju tekućih zakonskih ili izvedenih obveza EU-a prema trećim stranama na temelju prošlih događaja, pa je vjerojatnije da za podmirenje obveze neće biti potreban odljev sredstava, a iznos se može pouzdano procijeniti. Rezerviranja se ne priznaju za gubitke iz budućeg poslovanja. Iznos rezerviranja najbolja je procjena rashoda koji se očekuju za podmirenje sadašnje obveze na datum izvješćivanja. Ako rezerviranje uključuje veliki broj stavki, obveza se procjenjuje uspoređivanjem svih mogućih ishoda s vjerojatnostima koje su s njima povezane (metoda očekivane vrijednosti). 1.5.12. Financijske obveze Financijske obveze razvrstavaju se kao financijske obveze po poštenoj vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka ili kao financijske obveze iskazane po amortiziranom trošku (uzeti zajmovi). Uzeti zajmovi sastoje se od zajmova uzetih od kreditnih institucija i dugovanja zabilježenih u potvrdama. Oni se početno priznaju po poštenoj vrijednosti jer su njihovi prihodi od izdavanja (poštena vrijednost primljene naknade) bez nastalih troškova, a zatim se iskazuju po amortiziranom trošku metodom efektivne kamate; sve razlike između prihoda, bez transakcijskih troškova, i otkupne vrijednosti priznaju se u izvještaju o financijskom rezultatu za razdoblje uzetog zajma s pomoću metode efektivne kamate. Razvrstavaju se kao trajne obveze, osim ako dospijevaju za manje od 12 mjeseci nakon datuma bilance stanja. U slučaju zajmova danih iz uzetih zajmova, metoda efektivne kamate ne mora se koristiti na davanje i uzimanje zajmova na temelju razmatranja značajnosti. Nastali transakcijski troškovi za EU koji su potom zaračunani korisniku zajma izravno se priznaju u izvještaju o financijskom rezultatu. Financijske obveze određene po poštenoj vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka uključuju izvedene instrumente kad je njihova poštena vrijednost negativna. One se računovodstveno obrađuju kao financijska imovina po poštenoj vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka, vidi bilješku 1.5.5. Tijekom ove financijske godine u ovoj kategoriji nije bilo financijskih obveza EU-a. 1.5.13. Poslovne obveze Znatan iznos poslovnih obveza EU-a nije povezan s kupovinom robe ili usluga – to su neplaćeni zahtjevi za povrat troškova korisnika bespovratnih sredstava ili drugih sredstava EU-a. Prilikom primitka zahtjeva za povrat troškova knjiže se kao poslovne obveze plaćanja traženog iznosa. Nakon provjere i primitka opravdanog troška, poslovne obveze vrjednuju se po primljenom i opravdanom iznosu. Poslovne obveze koje nastaju zbog kupnje robe ili usluga priznaju se po primanju računa za izvorni iznos, a odgovarajući izdatak upisuje se u izvještaj prilikom isporuke robe ili usluga i njihova primitka u EU-u. 1.5.14. Obračunani i odgođeni prihodi i troškovi U skladu s računovodstvenim pravilima EU-a, transakcije i događaji u financijskom izvještaju priznaju se u razdoblju na koji se odnose. Na kraju obračunskog razdoblja, obračunani izdaci priznaju se na temelju procijenjenog iznosa obveze prijenosa u tom razdoblju. Obračunani izdaci izračunavaju se u skladu s detaljnim operativnim i praktičnim smjernicama Komisije kojima Komisija želi postići istinitost i točnost financijskog izvještaja. I prihodi se obračunavaju u razdoblju na koji se odnose. Na kraju godine, ako za pruženu uslugu još nije izdan račun, EU je isporučio robu ili postoji ugovor (tj. upućivanjem na temeljni ugovor), uračunani prihodi priznaju se u financijskom izvještaju. Osim toga, na kraju godine, ako je za uslugu koja još nije pružena izdan račun ili roba još nije isporučena, prihod se odgađa i priznaje u narednom obračunskom razdoblju. 1.6. IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU 1.6.1. Prihodi PRIHODI IZ NERAZMJENSKIH POSLOVA Ti prihodi čine najveći dio prihoda EU-a te uključuju uglavnom izravne i neizravne poreze te vlastita sredstva. Osim poreza EU može primati sredstva iz ostalih izvora, primjerice carine, novčanih kazni i donacija. Sredstva na temelju BND-a i PDV-a Prihod se priznaje za razdoblje za koje je Komisija zatražila doprinose od država članica. On se mjeri po njegovu „traženom iznosu”. S obzirom na to da se sredstva na temelju BND-a i PDV-a temelje na procjeni podataka za predmetnu proračunsku godinu, mogu biti revidirani jer do promjena može doći prije no što države članice pošalju konačne podatke. Učinak promjene u procjeni uključuje se pri utvrđivanju neto viška ili manjka za razdoblje u kojem je do promjene došlo. Tradicionalna vlastita sredstva Potraživanja i povezani prihodi priznaju se po primitku relevantnih mjesečnih izvještaja A (uključujući prikupljene carine i zajamčene, ali neosporavane iznose) od država članica. Na datum izvještavanja prihodi koje prikupljaju države članice za to razdoblje, ali koji Komisiji još nisu plaćeni procjenjuju se i priznaju kao obračunani prihodi. Tromjesečni izvještaji B (uključujući neprikupljene i nezajamčene carine te zajamčene iznose koje je dužnik osporio) od država članica priznaju se kao prihod umanjen za zajamčene troškove prikupljanja (25 %). Osim toga, priznaje se smanjenje vrijednosti za iznos procijenjene razlike povrata. Novčane kazne Prihod od novčanih kazni priznaje se kad EU donese odluku o novčanoj kazni i o tome obavijesti primatelj. Ako postoji sumnja u solventnost poduzeća, priznaje se smanjenje vrijednosti prava. Nakon donošenja odluke o novčanoj kazni, dužnici imaju rok od dva mjeseca od dana obavijesti: – da prihvate odluku i u tom slučaju moraju platiti kaznu u traženom roku, a iznos konačno prikuplja EU; – ili da ne prihvate odluku i u tom slučaju oni u skladu s pravom EU-a podnose žalbu. Međutim, čak i ako se podnese žalba, glavnica kazne mora se platiti u propisanom roku od tri mjeseca jer žalba nema suspenzivni učinak (članak 278. Ugovora o EU-u) ili, u određenim okolnostima i uz suglasnost računovodstvenog službenika Komisije, umjesto plaćanja može se podnijeti bankovno jamstvo. Ako poduzeće podnosi žalbu protiv odluke, a privremeno je platilo kaznu, iznos se objavljuje kao nepredviđena obveza. Međutim, s obzirom da žalba primatelja protiv odluke EU-a nema suspenzivni učinak, primljena sredstva koriste se za poravnanje potraživanja. Ako se umjesto uplate prima jamstvo, novčana kazna i dalje se smatra potraživanjem. Ako je vjerojatno da Opći sud neće donijeti odluku u korist EU-a, za pokrivanje rizika priznaje se rezerviranje. Ako je umjesto toga dano jamstvo, upisuje se nenaplaćeno potraživanje. Akumulirana kamata koja se plaća na bankovni račun Komisije na koji se deponiraju uplate priznaje se kao prihod, a sve se nepredviđene obveze u skladu s tim povećavaju. Privremeno naplaćenim novčanim kaznama od 2010. upravlja Komisija preko posebno osnovanog fonda (BUFI) i one se ulažu u financijske instrumente razvrstane kao raspoložive za prodaju. PRIHOD OD RAZMJENSKIH POSLOVA Prihod od prodaje robe i usluga priznaje se kad se znatan rizik i koristi vlasništva nad robom prenose na kupca. Prihod povezan s transakcijom koja uključuje pružanje usluga priznaje se s obzirom na stupanj dovršenosti transakcije na dan izvješćivanja. PRIHOD OD KAMATA I TROŠKOVI KAMATA Prihodi od kamata i troškovi kamata priznaju se u izvještaju o financijskom rezultatu metodom efektivne kamate. To je metoda izračuna amortiziranog troška financijske imovine ili financijske obveze i raspoređivanja prihoda od kamata ili troškova kamata na predmetno razdoblje. Pri izračunu efektivne kamatne stope EU procjenjuje novčane tokove uzimajući u obzir sve ugovorne rokove financijskog instrumenta (primjerice prijevremena plaćanja), no ne uzima u obzir buduće kreditne gubitke. Izračun uključuje sve naknade i protuusluge plaćene ili primljene između ugovornih stranaka koji su sastavni dio efektivne kamatne stope, transakcijske troškove te sve ostale premije ili diskonte. Nakon što je financijska imovina ili skupina slične financijske imovine otpisana kao posljedica gubitka od umanjenja, prihod od kamata priznaje se primjenom kamatne stope koja je upotrijebljena za diskontiranje budućih novčanih tokova radi mjerenja gubitka od umanjenja. PRIHOD OD DIVIDENDE Prihod od dividende priznaje se po utvrđivanju prava na primitak plaćanja. 1.6.2. Troškovi Troškovi razmjene koji nastaju zbog kupnje robe ili usluga priznaju se po njihovoj isporuci i primitku u EU-u. Oni se vrjednuju po izvornom trošku računa. Nerazmjenski izdaci predstavljaju većinu izdataka EU-a. Odnose se na prijenos sredstava korisnicima, a moguća su tri oblika troškova: prava, prijenosi u okviru ugovora te bespovratna sredstva, doprinosi i donacije na diskrecijskoj osnovi. Prijenosi se priznaju kao trošak u razdoblju u kojem je nastao događaj koji je rezultirao prijenosom, sve dok je vrsta prijenosa dopuštena propisima (Financijskom uredbom, Pravilnikom o osoblju ili drugim propisom) ili je sklopljen ugovor kojim se taj prijenos odobrava; korisnik je ispunio sve kriterije opravdanosti; i moguće je izvršiti pouzdanu procjenu iznosa. Po primitku zahtjeva za plaćanja ili izjave o troškovima koji zadovoljavaju kriterije za priznavanje, njihov opravdani iznos priznaje se kao izdatak. Na kraju godine nastali opravdani izdaci koji su dospjeli korisnicima, ali o tome još nisu obaviješteni, procjenjuju se i knjiže kao obračunani izdaci. 1.7. NEPREDVIĐENA IMOVINA I OBVEZE 1.7.1. Nepredviđena imovina Nepredviđena imovina jest moguća imovina koja proizlazi iz prošlih događaja i čije će se postojanje potvrditi samo nastankom ili izostankom jednoga ili više neizvjesnih budućih događaja na koje EU ne može u cijelosti utjecati. Nepredviđena imovina objavljuje se kad je vjerojatan priljev gospodarske koristi ili mogućnost djelovanja. 1.7.2. Nepredviđene obveze Nepredviđena obveza moguća je obveza koja proizlazi iz prošlih događaja i čije će se postojanje potvrditi samo nastankom ili izostankom jednoga ili više neizvjesnih budućih događaja na koje EU ne može u cijelosti utjecati; ili sadašnja obveza koja proizlazi iz prošlih događaja, ali nije priznata jer nije vjerojatno da će podmirenje obveze zahtijevati odljev resursa s gospodarskim koristima i mogućnošću djelovanja ili u rijetkim okolnostima ako iznos obveze nije moguće dovoljno pouzdano izmjeriti. 2. BILJEŠKE UZ BILANCU STANJA DUGOTRAJNA IMOVINA 2.1. NEMATERIJALNA IMOVINA || u milijunima EUR || Bruto knjigovodstvena vrijednost na kraju prethodne godine || 379 Povećanja || 100 Otuđenja || (8) Ostale promjene || 2 Bruto knjigovodstvena vrijednost na kraju godine || 473 Akumulirana amortizacija na kraju prethodne godine || (191) Iznos amortizacije za godinu || (48) Otuđenja || 5 Ostale promjene || 0 Akumulirana amortizacija na kraju godine || (235) || Neto knjigovodstvena vrijednost na kraju godine || 237 Neto knjigovodstvena vrijednost na kraju prethodne godine || 188 Navedeni iznosi odnose se prvenstveno na računalni softver. 2.2. NEKRETNINE, POSTROJENJA I OPREMA U imovinu u izgradnji na dan 31. prosinca 2013. uključena je imovina koja se odnosi na projekt Galileo, globalni satelitski navigacijski sustav EU-a (GNSS) koji se gradi uz pomoć Europske svemirske agencije (ESA), u vrijednosti od 1 041 milijuna EUR (2012.: 660 milijuna EUR). Iznos od 13 milijuna EUR nekapitaliziranih troškova razvoja priznat je tijekom razdoblja kao izdatak. Kad bude završen, sustav će se sastojati od 30 satelita, 2 centra za nadzor i oko 16 zemaljskih postaja. Iznos u bilanci stanja odražava kapitalizirane troškove tog projekta nastale za Komisiju od 22. listopada 2011. kada su uspješno lansirana prva dva satelita tog sustava. Prije tog datuma, kako je objašnjeno u prethodnom godišnjem financijskom izvještaju, Komisija je smatrala da je projekt u fazi istraživanja te su stoga u skladu s računovodstvenim pravilima EU-a svi nastali troškovi prikazani kao izdaci. Od početka projekta i do kraja tekućeg financijskog okvira predviđen je proračunski iznos od 3 852 milijuna EUR. Za sljedeći financijski okvir predviđeno je još 5 400 milijuna EUR za troškove; iz proračuna EU-a u cijelosti će se financirati puštanje sustava u rad, njegovo iskorištavanje, pružanje usluga Galilea do 2020. i priprema sljedeće generacije konstelacije. Od listopada 2011. do datuma bilance stanja lansirana su ukupno četiri satelita i kad se završi njihovo testiranje kreće projektna faza „validacije u orbiti” (IOV). Tu fazu zajednički financiraju EU i ESA te, u skladu sa sporazumom o bespovratnim sredstvima sklopljenim između dviju stranaka, ESA vrši službeni prijenos izgrađene imovine na EU. Za taj pravni prijenos bit će potrebna suglasnost Vijeća ESA-e, uz napomenu da su sve države članice ESA-a osim dviju (Norveška i Švicarska) ujedno i države članice EU-a. Istovremeno, Komisija nema razloga pretpostaviti da će taj prijenos blokirati države članice ESA-e. Nekretnine, postrojenja i oprema || || || || || || || || u milijunima EUR || Zemljište i zgrade || Postrojenja i oprema || Namještaj i vozila || Računalni hardver || Ostala materijalna imovina || Financijski najmovi || Imovina u izgradnji || Ukupno Bruto knjigovodstvena vrijednost na kraju prethodne godine || 4 314 || 558 || 233 || 577 || 231 || 3 181 || 1 118 || 10 212 Povećanja || 30 || 61 || 14 || 60 || 22 || 87 || 516 || 790 Otuđenja || 0 || (22) || (15) || (46) || (8) || 0 || 0 || (91) Prijenos između kategorija imovine || 312 || 11 || (1) || 2 || 3 || (312) || (14) || 0 Ostale promjene || 4 || 0 || 2 || 2 || 1 || (264) || (21) || (276) Bruto knjigovodstvena vrijednost na kraju godine || 4 660 || 608 || 233 || 595 || 248 || 2 692 || 1 599 || 10 635 Akumulirana amortizacija na kraju prethodne godine || (2 137) || (449) || (165) || (436) || (150) || (897) || 0 || (4 234) Iznos amortizacije za godinu || (143) || (47) || (15) || (69) || (23) || (103) || 0 || (401) Ponovno knjižena amortizacija || 5 || 1 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 6 Otuđenja || 1 || 21 || 15 || 46 || 8 || 0 || 0 || 91 Prijenos između kategorija imovine || (124) || 0 || 0 || (2) || 1 || 126 || 0 || 1 Ostale promjene || (1) || 0 || (2) || 0 || (1) || 11 || 0 || 7 Akumulirana amortizacija na kraju godine || (2 399) || (474) || (167) || (461) || (165) || (863) || 0 || (4 531) || || || || || || || || NETO KNJIGOVODSTVENA VRIJEDNOST NA KRAJU GODINE || 2 261 || 134 || 65 || 134 || 83 || 1 829 || 1 599 || 6 104 NETO KNJIGOVODSTVENA VRIJEDNOST NA KRAJU PRETHODNE GODINE || 2 177 || 109 || 67 || 142 || 81 || 2 284 || 1 118 || 5 978 Financijski najmovi Troškovi koji se moraju platiti u pogledu financijskih najmova i sličnih prava prikazani su u bilanci stanja kao kratkoročne i dugoročne obveze (vidi bilješke 2.15. i 2.18.3.). || || || || || || || || || || u milijunima EUR Opis || Kumulativni troškovi (A) || Iznosi koje treba platiti || Ukupna vrijednost || Naknadni troškovi imovine || Vrijednost imovine || Amortizacija || Neto knjigovodstvena vrijednost || || < 1 godina || > 1 godina || > 5 godina || Ukupne obveze (B) || (A+B) || (C) || (A+B+C) || (D) || (A+B+C+D) Zemljište i zgrade || 772 || 76 || 344 || 1 403 || 1 823 || 2 595 || 57 || 2 653 || (838) || 1 815 Ostala materijalna imovina || 24 || 6 || 9 || 1 || 15 || 39 || - || 39 || (25) || 14 Ukupno na kraju godine || 796 || 82 || 353 || 1 403 || 1 838 || 2 634 || 57 || 2 692 || (863) || 1 829 Kamate || 89 || 319 || 481 || 889 || || || || || Ukupna buduća minimalna plaćanja najma na kraju godine || 171 || 672 || 1 884 || 2 727 || || || || || Ukupna buduća minimalna plaćanja najma na kraju prethodne godine || 155 || 660 || 2 189 || 3 003 || || || || || 2.3. ULAGANJA OBRAČUNANA METODOM UDJELA || || || u milijunima EUR || Bilješka || 31.12.2013. || 31.12.2012. Udjeli u zajedničkim pothvatima || 2.3.1. || 0 || 42 Udjeli u pridruženim subjektima || 2.3.2. || 349 || 350 Ukupno || || 349 || 392 2.3.1. Udjeli u zajedničkim pothvatima || || || || || || u milijunima EUR || GJU || SESAR || ITER || IMI || FCH || Ukupno Iznos na dan 31.12.2012. || 0 || 0 || 10 || 32 || 0 || 42 Doprinosi || 0 || 78 || 121 || 126 || 56 || 380 Podjela neto rezultata || 0 || (78) || (130) || (158) || (56) || (422) Iznos na dan 31.12.2013. || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Udjeli u zajedničkim pothvatima obračunavaju se metodom udjela. Sljedeće knjigovodstvene vrijednosti pripisuju se Komisiji na temelju njezina postotka sudjelovanja: || || u milijunima EUR || 31.12.2013. || 31.12.2012. Dugotrajna imovina || 198 || 226 Kratkotrajna imovina || 63 || 106 Dugoročne obveze || 0 || 0 Kratkoročne obveze || (394) || (291) Prihodi || 1 || 8 Izdaci || (412) || (427) ZAJEDNIČKO PODUZEĆE GALILEO (GJU) U LIKVIDACIJI Likvidacija Zajedničkog poduzeća Galileo (GJU) pokrenuta je krajem 2006. i još uvijek traje. Subjekt je bio neaktivan i likvidacija se nastavlja u 2013. ZAJEDNIČKO PODUZEĆE SESAR Cilj ovog zajedničkog poduzeća jest osigurati modernizaciju europskog sustava upravljanja zračnim prometom i brza provedba Glavnog plana upravljanja europskim zračnim prometom usklađivanjem i usmjeravanjem svih relevantnih istraživačkih i razvojnih napora u EU-a. Komisija je 31. prosinca 2013. u vlasništvu SESAR-a sudjelovala s 46,26 %. Ukupni doprinos Komisije predviđen za SESAR (od 2007. do 2013.) iznosi 700 milijuna EUR. Kumulativni nepriznati dio u gubicima iznosi 205 milijuna EUR. Nepriznati udjel gubitaka rezultat je tehničkog računovodstvenog preračunavanja potrebnog u slučaju upotrebe računovodstvene metode udjela. Ti nepriznati gubici za EU ne predstavljaju gubitke, a posljedica su činjenice da do priznavanja troškova obično dolazi prije povećanja kapitala za doprinose u naravi pothvatnika koji nisu iz EU-a. MEĐUNARODNA ORGANIZACIJA ZA ENERGIJU FUZIJE ITER (ITER) U ITER su uključeni EU i Kina, Indija, Rusija, Južna Koreja, Japan i SAD. ITER je osnovan radi upravljanja objektima ITER-a, poticanja uporabe objekata ITER-a, promicanja fuzijske energije kako bi u javnosti bila jasna i prihvaćena te pokretanja svih ostalih aktivnosti potrebnih za ostvarenje njegove namjene. Doprinos EU-a (Euratom) međunarodnom ITER-u ostvaruje se preko Agencije fuzija za energiju, uključujući i doprinose država članica i Švicarske. Ukupan doprinos pravno se smatra doprinosom Euratoma ITER-u jer države članice i Švicarska u ITER-u nemaju vlasničke udjele. S obzirom da EU pravno sudjeluje u zajedničkog pothvatu međunarodnog ITER-a, Komisija mora taj udio priznati u svojem izvještaju. Komisija je 31. prosinca 2013. u vlasništvu ITER-a sudjelovala s 43,33 %. Ukupni (indikativni) doprinos Euratoma predviđen za ITER (od 2007. do 2041.) iznosi 8 949 milijuna EUR. Zajedničke tehnološke inicijative Javno-privatna partnerstva u obliku zajedničkih tehnoloških inicijativa, koje se provode preko zajedničkih poduzeća u smislu članka 187. Ugovora, osnovana su radi provedbe ciljeva lisabonske strategije za rast i zapošljavanje. U ovaj su naslov uključeni IMI i FCH (u nastavku), ali tri druga, ARTEMIS, Clean Sky i ENIAC (vidi bilješku 2.3.2. u nastavku), iako pravno zajednička poduzeća, sa stajališta računovodstva moraju se smatrati pridruženim subjektima (te su stoga uključeni u bilješku 2.3.2.) jer Komisija nad njima ne vrši zajednički nadzor, već ima znatan utjecaj. ZAJEDNIČKA TEHNOLOŠKA INICIJATIVA ZA INOVATIVNE LIJEKOVE IMI Zajedničko poduzeće IMI podupire pretkonkurentsko farmaceutsko istraživanje i razvoj u državama članicama i pridruženim zemljama u cilju povećanja ulaganja u istraživanje u biofarmaceutskom sektoru te promiče uključivanje malih i srednjih poduzeća (MSP) u te aktivnosti. Komisija je 31. prosinca 2013. u vlasništvu IMI-ja sudjelovala s 74,16 %. Najveći indikativni doprinos Komisije do 31.12.2017. iznosit će 1 milijardu EUR. Kumulativni nepriznati udio gubitaka iznosi 16 milijuna EUR. ZAJEDNIČKO PODUZEĆE ZA GORIVNE ĆELIJE I VODIK FCH Cilj Zajedničkog poduzeća FCH jest udruživanje resursa javnog i privatnog sektora u jačanju istraživačkih aktivnosti u cilju povećanja cjelokupne učinkovitosti europskih istraživačkih napora te ubrzanje razvoja i primjene tehnologija gorivnih ćelija i vodika. Komisija je 31. prosinca 2013. u vlasništvu FCH-a sudjelovala sa 74,20 %. Najveći indikativni doprinos EU-a do 31.12.2017. iznosit će 470 milijuna EUR. Kumulativni nepriznati udio gubitaka iznosi 67 milijuna EUR. 2.3.2. Udjeli u pridruženim subjektima || || || || || u milijunima EUR || EIF || ARTEMIS || Clean Sky || ENIAC || Ukupno Iznos na dan 31.12.2012. || 336 || 0 || 0 || 14 || 350 Doprinosi || (2) || 20 || 125 || 37 || 180 Podjela neto rezultata || 9 || (20) || (125) || (50) || (186) Ostala kretanja vlasničkog kapitala || 6 || 0 || 0 || 0 || 6 Iznos na dan 31.12.2013. || 349 || 0 || 0 || 0 || 349 Udjeli u pridruženim subjektima obračunavaju se s pomoću metode udjela. Sljedeći knjigovodstveni iznosi pripisuju se Komisiji na temelju njena postotka sudjelovanja: || || u milijunima EUR || 31.12.2013. || 31.12.2012. Imovina || 499 || 505 Obveze || (240) || (191) Prihodi || 37 || 33 Višak/(manjak) || (221) || (177) Europski investicijski fond Europski investicijski fond (EIF) jest financijska institucija EU-a koja se bavi osiguranjem rizičnog kapitala i jamstava MSP-ovima. Komisija je platila 20 % udjela tako da bilanca nepozvanih sredstava iznosi 720 milijuna EUR. || || u milijunima EUR || Ukupni kapital EIF-a || Kapital koji je upisala Komisija Ukupni kapital || 3 000 || 900 Uplaćeno || (600) || (180) Nepozvano || 2 400 || 720 ZAJEDNIČKO PODUZEĆE ARTEMIS To je poduzeće osnovano radi provedbe zajedničke tehnološke inicijative s privatnim sektorom u ugrađenim računalnim sustavima. Najveći indikativni doprinos Komisije iznosi 420 milijuna EUR. Kumulativni nepriznati udio gubitaka iznosi 9 milijuna EUR (94,57 % udjela u vlasništvu). ZAJEDNIČKO PODUZEĆE CLEAN SKY Cilj je tog poduzeća ubrzati razvoj, provjeru i predstavljanje čistih tehnologija zračnog prometa u EU-u, a posebno stvaranje radikalno novog sustava zračnog prijevoza u cilju smanjenja učinka zračnog prijevoza na okoliš. Najveći indikativni doprinos Komisije iznosi 800 milijuna EUR. Kumulativni nepriznati udio gubitaka iznosi 72 milijuna EUR (57,80 % udjela u vlasništvu). ZAJEDNIČKO PODUZEĆE ENIAC Cilj ENIAC-a jest utvrditi usuglašeni istraživački program u području nanoelektronike kako bi se postavili istraživački prioriteti za razvoj i donošenje ključnih sposobnosti u tom području. Ti će se ciljevi ostvarivati udruživanjem resursa javnog i privatnog sektora radi podupiranja istraživačkih i razvojnih aktivnosti u obliku projekata. Ukupna obveza EU-a iznosi 450 milijuna EUR. Komisija je 31. prosinca 2013. u vlasništvu ENIAC-a imala udio od 95,41 %. Kumulativni nepriznati udio gubitaka iznosi 26 milijuna EUR. 2.4. DUGOTRAJNA IMOVINA || || || u milijunima EUR || Bilješka || 31.12.2013. || 31.12.2012. Financijska imovina raspoloživa za prodaju || 2.4.1. || 5 497 || 4 870 Zajmovi || 2.4.2. || 54 347 || 57 441 Ukupno || || 59 844 || 62 311 2.4.1. Dugotrajna financijska imovina raspoloživa za prodaju || || u milijunima EUR || 31.12.2013. || 31.12.2012. Jamstveni fond* || 1 412 || 1 327 EZUČ u likvidaciji || 1 129 || 1 102 Ulaganja fonda BUFI || 1 013 || 832 Instrument za financiranje na temelju podjele rizika (RSFF) || 789 || 593 Početak ETF-a || 339 || 305 Europska banka za obnovu i razvoj || 188 || 188 Aktivnosti rizičnog kapitala || 124 || 123 Instrument za kreditna jamstva za projekte TEN-T (LGTT) || 90 || 52 Europska agencija za kemikalije || 0 || 52 Ostala ulaganja raspoloživa za prodaju || 413 || 296 Ukupno || 5 497 || 4 870 * Jamstveni fond drži obveznice EFSM-a (20 milijuna EUR) koje je izdala Komisija koje su stoga isključene. JAMSTVENI FOND Jamstvenim fondom za vanjska djelovanja obuhvaćeni su zajmovi za koje EU jamči na temelju odluke Vijeća, osobito kad je riječ o davanju zajmova Europske investicijske banke (EIB) za aktivnosti izvan EU-a i zajmova mikrofinancijske pomoći (MFA) i Euratoma izvan EU-a. Riječ je o dugoročnom instrumentu za pokrivanje svih neplaćenih zajmova za koje jamči EU. Sredstva fonda osiguravaju se plaćanjima iz općeg proračuna EU-a koja odgovaraju 9 % kapitalne vrijednosti aktivnosti, primicima od kamata na ulaganja iz imovine fonda i iznosima koje su vratili dužnici koji su kasnili s plaćanjem i za koje je fond morao aktivirati jamstva. Sav nastali godišnji višak vraća se u proračun EU-a kao prihod. Od EU-a se zahtijeva da za pokrivanje zajmova trećim zemljama uključi jamstvenu pričuvu. Ta je pričuva namijenjena pokrivanju zahtjeva Jamstvenog fonda i, ako je potrebno, aktiviranih jamstava koji premašuju raspoloživa sredstva fonda tako da se za te iznose može teretiti proračun. Ta pričuva odgovara ciljnom iznosu od 9 % nepodmirenih zajmova na kraju godine. EZUČ U LIKVIDACIJI Kad je riječ o iznosima EZUČ-a u likvidaciji, sva financijska imovina raspoloživa za prodaju jesu dužnički vrijednosni papiri izraženi u eurima i kotirani na aktivnom tržištu. ULAGANJA FONDA BUFI Privremeno naplaćenim novčanim kaznama od 1. siječnja 2010. upravlja Komisija preko posebno osnovanog fonda (BUFI) i one se ulažu u financijske instrumente razvrstane u financijsku imovinu raspoloživu za prodaju (vidi bilješku 8.2.). INSTRUMENT ZA FINANCIRANJE NA TEMELJU PODJELE RIZIKA Instrumentom za financiranje na temelju podjele rizika (RSFF) upravlja EIB, a ulagački portfelj Komisije koristi se za rezerviranje financijskog rizika zajmova i jamstava EIB-a za opravdane istraživačke projekte. Ukupno je za razdoblje od 2007. do 2013. bio predviđen proračun Komisije u iznosu do 1 milijardu EUR, od čega je do 800 milijuna EUR osigurano iz posebnog programa „Suradnja”, a do 200 milijuna EUR iz posebnog programa „Kapaciteti”. EIB se obvezao da će osigurati isti iznos. Doprinos Komisije RSFF-u do 31. prosinca 2013., uključujući doprinose EFTA-e i trećih zemalja, iznosio je 1 231 milijun EUR. Iznos od 958 milijuna EUR iskazan kao nepredviđena obveza (bilješka 5.2.1.) predstavlja najveći gubitak 31. prosinca 2013. koji bi nastao za Komisiju u slučaju neotplaćivanja zajmova ili jamstava koje je EIB u okviru RSFF-a dao. Treba napomenuti da je cjelokupni rizik Komisije ograničen na iznos kojim pridonosi ovom instrumentu. Instrument za novoosnovana poduzeća ETF-a Instrumentom Europskog tehnološkog mehanizma (ETF) za novoosnovana poduzeća obuhvaćeni su Program za rast i zapošljavanje, Višegodišnji program za poduzeća i poduzetništvo (MAP), Okvirni program za konkurentnost i inovacije (CIP) i pilot-projekt za prijenos tehnologije, pod pokroviteljstvom EIF-a, kojima se podupire osnivanje i financiranje novih MSP-ova ulaganjem u pogodne specijalizirane fondove poduzetničkog kapitala. Na kraju godine preuzete su obveze u iznosu od dodatnih 132 milijuna EUR koje se odnose na instrument ETF-a za novoosnovana poduzeća, ali ih ostale strane još nisu upotrijebile. EUROPSKA BANKA ZA OBNOVU I RAZVOJ S obzirom na to da Europska banka za obnovu i razvoj (EBRD) ne kotira na burzama i s obzirom na ugovorna ograničenja obuhvaćena statutom EBRD-a, između ostalog povezana s prodajom udjela, ograničenih na trošak stjecanja i dopuštenih samo postojećim dioničarima, udio Komisije vrjednuje se prema trošku umanjenom za otpis umanjenja vrijednosti. || || u milijunima EUR EBRD || Ukupni kapital EBRD-a || Kapital koji je upisala Komisija Ukupni kapital || 29 601 || 900 Uplaćeno || (6 202) || (188) Nepozvano || 23 399 || 712 Aktivnosti rizičnog kapitala U okviru aktivnosti rizičnog kapitala financijskim posrednicima daju se iznosi za financiranje vlasničkih ulaganja. Njima upravlja EIB, a financiraju se u okviru europske susjedske politike. INSTRUMENT ZA KREDITNA JAMSTVA ZA PROJEKTE TEN-T Iz Instrumenta za kreditna jamstva za projekte TEN-T (LGTT) izdaju se jamstva za ublažavanje prihodovnih rizika u početnim godinama projekata TEN u području prijevoza. Posebno se jamstvom mogu u cijelosti pokriti rezervne kreditne linije, koje se mogu aktivirati samo u slučajevima kad novčani tokovi projekta nisu dovoljni za otplatu nadređenog duga. Instrument je zajednički financijski proizvod Komisije i EIB-a. Komisija dodjeljuje LGTT-u maksimalan iznos od 250 milijuna EUR tijekom razdoblja od 2007. do 2013. Doprinos Komisije LGTT-u do 31. prosinca 2013. iznosio je 162 milijuna EUR. Do kraja 2013. potpisani su zajmovi u iznosu od 522 milijuna EUR te su stoga pokriveni jamstvom. Iznos prepoznat kao nepredviđena obveza (39 milijuna EUR) predstavlja procijenjeni najveći gubitak 31. prosinca 2013. koji bi nastao za Komisiju u slučaju neotplaćivanja zajmova koje je dao EIB u okviru LGTT-a. Treba napomenuti da je cjelokupni rizik Komisije ograničen na iznos kojim pridonosi ovom instrumentu. Ostala ulaganja raspoloživa za prodaju Glavni iznosi uključeni u prethodnu tablicu pod dugoročna ulaganja raspoloživa za prodaju jesu Europski fond za jugoistočnu Europu (116 milijuna EUR) i Fond za globalnu energetsku učinkovitost i obnovljivu energiju (67 milijuna EUR). 2.4.2. Dugoročni zajmovi || || || u milijunima EUR || Bilješka || 31.12.2013. || 31.12.2012. Zajmovi odobreni iz proračuna EU-a i EZUČ-a || 2.4.2.1. || 151 || 162 Zajmovi odobreni iz posuđenih sredstava || 2.4.2.2. || 54 196 || 57 279 Ukupno || || 54 347 || 57 441 2.4.2.1. Zajmovi odobreni iz proračuna Europske unije i EZUČ-a u likvidaciji || || || u milijunima EUR || Zajmovi pod posebnim uvjetima || Stambeni zajmovi EZUČ-a || Ukupno Ukupno na dan 31.12.2012. || 146 || 16 || 162 Novi zajmovi || 4 || 0 || 4 Otplate || (18) || (5) || (23) Tečajne razlike || (6) || 0 || (6) Promjene knjigovodstvene vrijednosti || 12 || 1 || 13 Ukupno na dan 31.12.2013. || 138 || 12 || 151 Zajmovi pod posebnim uvjetima daju se uz povlaštenu stopu kao dio suradnje s državama izvan EU-a. Svi iznosi dospijevaju nakon više od 12 mjeseci nakon kraja godine. Na te se zajmove primjenjuje efektivna kamatna stopa između 7,73 % i 14,507 %. 2.4.2.2. Zajmovi odobreni iz pozajmljenih sredstava || || || || || || u milijunima EUR || MFA || Euratom || BOP || EFSM || EZUČ u likvidaciji || Ukupno Ukupno na dan 31.12.2012. || 549 || 425 || 11 623 || 44 476 || 221 || 57 294 Novi zajmovi || 100 || - || - || - || - || 100 Otplate || (81) || (36) || - || - || - || (117) Tečajne razlike || - || (1) || - || - || (5) || (6) Promjene knjigovodstvene vrijednosti || 1 || (1) || - || (8) || (5) || (13) Ukupno na dan 31.12.2013. || 569 || 387 || 11 623 || 44 468 || 211 || 57 258 || || || || || || Dospijeće iznosa < 1 godina || 31 || - || 3 033 || - || - || 3 064 || || || || || || Dospijeće iznosa > 1 godina || 538 || 387 || 8 590 || 44 468 || 211 || 54 195 Za više informacija o uzimanju i davanju zajmova vidi bilješku 7. 2.5. DUGOROČNA POTRAŽIVANJA I SREDSTVA ZA POVRAT || || u milijunima EUR || 31.12.2013. || 31.12.2012. Države članice || 478 || 545 Ostali || 20 || 19 Ukupno || 498 || 564 Od ukupnih dugoročnih potraživanja, 483 milijuna EUR (2012.: 550 milijuna EUR) odnosi se na nerazmjenske transakcije. Nepodmireni iznosi država članica odnose se na neizvršene odluke o potvrdi sukladnosti za Europski fond za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR). 2.6. DUGOROČNO PRETFINANCIRANJE || || || u milijunima EUR || Bilješka || 31.12.2013. || 31.12.2012. Pretfinanciranje || 2.6.1. || 34 819 || 40 790 Unaprijed plaćeni izdaci || 2.6.2. || 3 253 || 3 715 Ukupno || || 38 072 || 44 505 2.6.1. Pretfinanciranje Vrijeme predviđeno za povrat ili upotreba pretfinanciranja određuje hoće li se pretfinanciranje iskazati kao kratkotrajna ili dugotrajna imovina pretfinanciranja. Upotreba se definira ugovorom na temelju kojeg se projekt izvodi. Sva plaćanja ili upotreba koji dospijevaju u roku od dvanaest mjeseci od datuma izvješćivanja iskazuju se kao kratkotrajno pretfinanciranje. Pretfinanciranje predstavlja veliki dio ukupne imovine EU-a te mu se posvećuje odgovarajuća i redovita pažnja. Treba napomenuti da razina iznosa pretfinanciranja različitih programa mora biti dovoljna da se osigura potreban protok kako bi korisnik mogao pokrenuti projekt, uz istovremenu zaštitu financijskih interesa EU-a i uzimanje u obzir pravnih, operativnih i troškovno učinkovitih ograničenja. Kako bi unaprijedila praćenje pretfinanciranja, Komisija uzima u obzir sve te elemente. Određeni iznosi pretfinanciranja isplaćeni u okviru 7. istraživačkog okvirnog programa za istraživanje i tehnološki razvoj (FP7) pokrivaju se iz Jamstvenog fonda sudionika (PGF) – pretfinanciranje isplaćeno 2013. iznosilo je ukupno 4,5 milijarde EUR (2012.: 4 milijarde EUR). Taj je fond odvojen od EU-a i ne konsolidira se u ovom izvještaju – vidi bilješku 11.2.3. || || u milijunima EUR Vrsta upravljanja || 31.12.2013. || 31.12.2012. Izravno centralizirano upravljanje || 1 526 || 1 249 Neizravno centralizirano upravljanje || 772 || 1 042 Decentralizirano upravljanje || 646 || 677 Podijeljeno upravljanje || 31 104 || 37 214 Zajedničko upravljanje || 694 || 592 Upravljanje drugih institucija i agencija || 77 || 16 Ukupno || 34 819 || 40 790 Članak 58. nove Financijske uredbe kojim su se djelomično revidirale metode izvršenja proračuna primjenjuje se tek od 1. siječnja 2014. Najvažniji dugoročni iznosi pretfinanciranja odnose se na strukturne mjere za programsko razdoblje 2007. – 2013.: regionalni fond za razvoj (ERDF) i kohezijski fond (CF) 19,6 milijardi EUR, socijalni fond (ESF) 5,6 milijardi EUR, poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) 5,2 milijarde EUR i ribarstveni fond (EFF) 0,6 milijardi EUR. S obzirom na to da su mnogi projekti dugoročni, potrebno je osigurati raspoloživost povezanih predujmova tijekom razdoblja duljeg od jedne godine. Stoga se ovi iznosi pretfinanciranja prikazuju kao dugotrajna imovina. Programsko razdoblje 2007. - 2013. približava se završnoj fazi pa tako povezano pretfinanciranje postepeno dospijeva u roku od dvanaest mjeseci. Stoga se dugoročno pretfinanciranje smanjuje dok se kratkoročno pretfinanciranje povećava (vidi bilješku 2.10.). Primljena jamstva u vezi s pretfinanciranjem To su jamstva koje Komisija zahtijeva od korisnika koji nisu države članice, u određenim slučajevima pri plaćanju predujmova (pretfinanciranje). Za tu vrstu jamstva iskazuju se dvije vrijednosti, „nominalna” i „tekuća” vrijednost. Kod „nominalne” vrijednosti financirani događaj povezan je s postojanjem jamstva. Kod „tekuće” vrijednosti događaj koji aktivira jamstvo plaćanje je pretfinanciranja i/ili naknadna poravnanja. Na dan 31. prosinca 2013. „nominalna” vrijednost jamstava koja je u vezi s pretfinanciranjem primio ERF iznosila je 1 124 milijuna EUR, a „tekuća” vrijednost tih jamstava iznosila je 887 milijuna EUR (2012.: 1 348 milijuna EUR, odnosno 1 083 milijuna EUR). 2.6.2. Unaprijed plaćeni izdaci || || u milijunima EUR || 31.12.2013. || 31.12.2012. Instrumenti financijskog inženjeringa || 2 118 || 2 717 Programi pomoći || 1 135 || 998 Ukupno || 3 253 || 3 715 U okviru programâ strukturnih fondova za razdoblje 2007. – 2013. plaćanja državama članicama mogu se izvršavati iz proračuna EU-a kako bi se pridonijelo instrumentima financijskog inženjeringa (u obliku zajmova, vlasničkih ulaganja ili jamstava) koje su utvrdile države članice koje njima upravljaju. Novac neiskorišten u okviru tih instrumenta na kraju godine upisuje se u vlasništvo EU-a (kao i standardno pretfinanciranje) te se stoga u bilanci stanja Komisije smatra imovinom. Međutim, temeljni pravni akti ne obvezuju države članice da podnose periodične izvještaje Komisiji o uporabi tih predujmova, a u nekim ih slučajevima ni ne prikazuju u izvještajima o rashodima koje podnose Komisiji. Stoga se na temelju informacija primljenih od država članica o uporabi tih sredstava na kraju svake godine procjenjuje vrijednost te imovine. Slično navedenom, predujmovi koje su platile države članice koji se nisu upotrebljavali na kraju godine bilježe se kao imovina u bilanci stanja Komisije. Države članice mogu platiti takve predujmove za razne programe potpora (državna potpora, tržišne mjere EFJP-a). Komisija je procijenila vrijednost tih predujmova na temelju informacija koje su dostavile države članice; iznosi koji iz toga proizlaze uneseni su pod naslovom „Programi potpora”. KRATKOTRAJNA IMOVINA 2.7. ZALIHE || || u milijunima EUR || 31.12.2013. || 31.12.2012. Znanstveni materijali || 81 || 81 Ostalo || 47 || 57 Ukupno || 128 || 138 2.8. KRATKOTRAJNA FINANCIJSKA IMOVINA || || || u milijunima EUR || Bilješke || 31.12.2013. || 31.12.2012. Financijska imovina raspoloživa za prodaju || 2.8.1. || 2 373 || 1 858 Zajmovi || 2.8.2. || 3 198 || 123 Ukupno || || 5 571 || 1 981 2.8.1. Kratkotrajna financijska imovina raspoloživa za prodaju Financijska imovina raspoloživa za prodaju kupuje se radi povrata ulaganja ili služi za uspostavu posebne imovinske strukture ili sekundarnog izvora likvidnosti te se stoga može prodavati u slučaju potreba za likvidnošću ili promjena kamatnih stopa. Pregled financijske imovine raspoložive za prodaju s preostalim dospijećem do kraja 2014. prikazan je u sljedećoj tablici: || || u milijunima EUR || 31.12.2013. || 31.12.2012. Ulaganja fonda BUFI || 897 || 845 EZUČ u likvidaciji || 567 || 490 Instrument za financiranje na temelju podjele rizika (RSFF) || 408 || 160 Jamstveni fond || 361 || 268 Europska agencija za kemikalije || 76 || 69 Instrument za kreditna jamstva za projekte TEN-T (LGTT) || 31 || 23 Ostala ulaganja raspoloživa za prodaju || 33 || 3 Ukupno || 2 373 || 1 858 2.8.2. Kratkotrajni zajmovi U ovaj naslov unose se uglavnom zajmovi s preostalim konačnim dospijećem kraćim od 12 mjeseci nakon datuma bilance stanja (za više detalja vidi prethodnu bilješku 2.4.2.2. ). Razlog povećanja u usporedbi s prošlom godinom otplate su zajmova u okviru platne bilance predviđene za 2014. (Mađarska 2 milijarde EUR i Latvija 1 milijardu EUR). 2.9. KRATKOROČNA POTRAŽIVANJA I SREDSTVA ZA POVRAT || || || u milijunima EUR || Bilješka || 31.12.2013. || 31.12.2012. Novčane kazne || 2.9.1. || 4 071 || 4 090 Države članice || 2.9.2. || 5 574 || 6 270 Obračunani prihodi i odgođeni troškovi || 2.9.3. || 3 095 || 3 368 Ostala potraživanja i sredstva za povrat || 2.9.4. || 442 || 311 Ukupno || || 13 182 || 14 039 Navedeni ukupan iznos sadržava 12 638 milijuna EUR (2012.: 13 729 milijuna EUR), a odnosi se na nerazmjenske transakcije. 2.9.1. Novčane kazne Ovi iznosi osigurat će se iz novčanih kazni koje je odredila Komisija u iznosu od 4 310 milijuna EUR (2012.: 4 357 milijuna EUR) umanjeno za otpis u iznosu od 239 milijuna EUR (2012.: 267 milijuna EUR). Za novčane kazne nepodmirene na kraju godine primljena su jamstva u ukupnom iznosu od 3 244 milijuna EUR (2012.: 2 513 milijuna EUR). Potrebno je napomenuti da 1 032 milijuna EUR tih potraživanja dospijeva nakon 31. prosinca 2013. 2.9.2. Države članice || || u milijunima EUR || 31.12.2013. || 31.12.2012. Potraživanja u vezi s EFJP-om i ruralnim razvojem || || Europski fond za jamstva u poljoprivredi (EFJP) || 1 858 || 1 172 Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) || 41 || 14 Privremeni instrument za ruralni razvoj (TRDI) || 45 || 44 Posebni pristupni program za poljoprivredu i ruralni razvoj (SAPARD) || 155 || 136 Otpis || (819) || (814) Ukupno || 1 279 || 552 || || Plaćeni i vraćeni PDV || 68 || 44 || || Vlastita sredstva || || Utvrđena u izvještaju A || 47 || 45 Utvrđena u posebnom izvještaju || 1 228 || 1 294 Vlastita sredstva za naplatu || 3 054 || 3 617 Otpis || (743) || (773) Ostalo || 6 || 16 Ukupno || 3 592 || 4 199 || || Ostala sredstva za povrat od država članica || || Očekivani povrat pretfinanciranja || 542 || 1 220 Ostalo || 94 || 255 Ukupno || 636 || 1 475 || || Ukupno || 5 574 || 6 270 Povećanje potraživanja povezanih s poljoprivredom uglavnom se objašnjava neizvršenim odlukama o poravnanju jer je u nekim slučajevima datum provedbe odgođen za nekoliko godina, a u drugim slučajevima odluke se izvršavaju u odgođenim godišnjim obrocima. Riječ je o državama članicama kojima se pruža financijska pomoć u skladu s Okvirnim sporazumom o europskoj financijskoj stabilnosti potpisanim 7. lipnja 2010. Iznos vlastitih sredstava za naplatu odnosi se na Izmjenu proračuna 8/2013 donesenu 20. studenoga 2013. U skladu s člankom 10. Uredbe Vijeća 1150/2000 od 22. svibnja 2000. (SL L 130, 31.5.2000.) unosi koji odgovaraju ponovnom usklađivanju doprinosa od BNP-a provedeni su prvog radnog dana siječnja 2014. Potrebno je napomenuti da su određene države članice predvidjele svoja plaćanja, što objašnjava razlog zbog kojeg je iznos koji se treba primiti niži od doprinosa zatraženog za tu izmjenu proračuna. Potraživanja u vezi s EFJP-om i ruralnim razvojem Ovom stavkom obuhvaćeni su prvenstveno iznosi koje države članice duguju na dan 31. prosinca u skladu sa svojom prijavom i potvrdom od 15. listopada. Vrši se procjena tih potraživanja nakon prijave i do 31. prosinca. Komisija vrši i procjenu otpisa za dugovane iznose koji se vjerojatno neće vratiti. Te prilagodbe ne znače da se Komisija odriče naplate tih sredstava u budućnosti. U prilagodbu se uključuje i smanjenje od 20 % koje države članice mogu zadržati za pokrivanje administrativnih troškova. Potraživanja u vezi s vlastitim sredstvima Treba napomenuti da države članice imaju pravu zadržati 25 % tradicionalnih vlastitih sredstava za troškove naplate te su stoga navedeni iznosi prikazani bez tih smanjenja. Na temelju procjena država članica od njihovih potraživanja oduzet je otpis. Međutim, to ne znači da se Komisija odriče naplate iznosa obuhvaćenih usklađivanjem vrijednosti. 2.9.3. Obračunani prihodi i odgođeni troškovi || || u milijunima EUR || 31.12.2013. || 31.12.2012. Obračunani prihodi || 2 709 || 3 002 Odgođeni troškovi || 368 || 351 Ostalo || 18 || 15 Ukupno || 3 095 || 3 368 Glavni iznos iz ovog naslova jest obračunani prihod: || || u milijunima EUR || 31.12.2013. || 31.12.2012. Vlastita sredstva || 2 424 || 2 388 Poljoprivredni namjenski prihod za studeni i prosinac || 0 || 218 Kohezijski fond, fondovi za regionalni i ruralni razvoj: financijske korekcije || 31 || 276 Ostali obračunani prihodi || 254 || 120 Ukupno || 2 709 || 3 002 Iznosi prikazani pod vlastitim sredstvima (2 424 milijuna EUR) uglavnom su obračunane carine iz studenog i prosinca 2013. Potrebno je napomenuti da je sad poljoprivredni namjenski prihod za studeni i prosinac (131 milijun EUR) iskazan kao kratkoročno potraživanje. 2.9.4. Ostala potraživanja i sredstva za povrat U ovaj naslov unose se uglavnom sredstva za povrat iznosa pretfinanciranja, povrat troškova te ostalih prihoda od administrativnih i operativnih mjera. 2.10. KRATKOROČNO PRETFINANCIRANJE || || || u milijunima EUR || Bilješka || 31