P7_TC1-CNS(2011)0402

Stajalište Europskog parlameta usvojeno u prvom čitanju 21. studenoga 2013. radi donošenja OdlukeVijeća o uspostavi Posebnog programa za provedbu Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Horizont 2020. (2014. – 2020.)

(tekst značajan za EGP)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 182. stavak 4.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon dostavljanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (3),

u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom,

budući da:

Iako se programom Horizont 2020. utvrđuje opći cilj toga okvirnog programa, prioritete i osnovne odrednice posebnih ciljeva i aktivnosti koje treba provesti, posebnim programom trebali bi se definirati posebni ciljevi i osnovne odrednice aktivnosti koje su posebne za svaki dio. Odredbe utvrđene u programu Horizont 2020. o provedbi u cijelosti se primjenjuju na taj posebni program, uključujući one koje se odnose na etička načela.

Iz razloga pravne sigurnosti i jasnoće trebalo bi staviti izvan snage Odluku Vijeća 2006/971/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu „Suradnja” kojim se provodi Sedmi okvirni program Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. do 2013.) (9) , Odluku Vijeća 2006/972/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu „Ideje” kojim se provodi Sedmi okvirni program Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. do 2013.) (10) , Odluku Vijeća 2006/973/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu „Ljudi” kojim se provodi Sedmi okvirni program Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. do 2013.) (11) , Odluku Vijeća 2006/974/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu „Kapaciteti” kojim se provodi Sedmi okvirni program Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. do 2013.) (12) , kao i Odluku Vijeća 2006/975/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu koji se provodi kroz izravne aktivnosti Zajedničkog istraživačkog centra u okviru Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. do 2013.) (13) ,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

GLAVA I.

OSNIVANJE

Članak 1.

Predmet

Ovom Odlukom utvrđuje se poseban program kojim se provodi Uredba (EU) br. XX/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (14) i određuju se posebni ciljevi za potporu Unije za istraživanja i inovacije utvrđeni u članku 1. te Uredbe, kao i pravila provedbe.

Članak 2.

Uspostava posebnog programa

1. Ovim se uspostavlja posebni program Horizont 2020. – Okvirni program za istraživanje i inovacije (2014. – 2020.) („posebni program”) za razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020.

2. U skladu s člankom 5. stavkom 2. i člankom 5. stavkom 3. Uredbe (EU) br. XX/2012 [ Horizont 2020 .] posebni program sastoji se od sljedećih dijelova:

(c)

Članak 3.

Posebni ciljevi

1. Dio I. „Izvrsna znanost” ojačava izvrsnost europskih istraživanja u skladu s prioritetom „izvrsna znanost” utvrđenim u članku 5. stavku 2. točki (a) Uredbe (EU) br. XX/2012 [Horizont 2020.] ostvarivanjem sljedećih posebnih ciljeva:

(c)

Osnovne odrednice aktivnosti za te posebne ciljeve navedene su u dijelu I. Priloga I.

2. Dio II. „Vodeći položaj industrije” ojačava vodeći položaj industrije i konkurentnost u skladu s prioritetom „vodeći položaj industrije” utvrđenim u članku 5. stavku 2. točki (b) Uredbe (EU) br. XX/2012 [Horizont 2020.] ostvarivanjem sljedećih posebnih ciljeva:

(c)

Osnovne odrednice aktivnosti za te posebne ciljeve navedene su u dijelu II. Priloga I. Moraju postojati posebni uvjeti za korištenje financijskih instrumenata prema posebnom cilju iz točke (b). Ti su uvjeti utvrđeni u točki 2. dijela II. Priloga I.

Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 10. u pogledu mijenjanja udjela u ulaganju iz vlasničkog instrumenta programa Horizont 2020. u ukupnom ulaganju EU-a u fazi širenja i rasta, u odnosu na financijske instrumente iz točke 2. dijela II. Priloga I.

3. Dio III. „Društveni izazovi” doprinosi prioritetu „društveni izazovi” utvrđenom u članku 5. stavku 2. točki (c) Uredbe (EU) br. XX/2012 [Horizont 2020.] ostvarivanjem aktivnosti istraživanja, tehnološkog razvoja, demonstracija i inovacija koje doprinose sljedećim posebnim ciljevima:

(c)

Osnovne odrednice aktivnosti za te posebne ciljeve navedene su u dijelu III. Priloga I.

3.a U okviru dijela III.a, „Širenje izvrsnosti i sudjelovanja”, u potpunosti se koristi potencijal europskog kvalificiranog kadra i jamči maksimalno uvećanje koristi gospodarstva temeljenog na inovacijama te njihova široka raspodjela u cijeloj Uniji u skladu s načelom izvrsnosti.

3.b Dio III.b U okviru dijela III.b, „Znanost s društvom i za društvo”, gradi se učinkovita suradnja između znanosti i društva, zapošljava novi kvalificirani znanstveni kadar te se znanstvena izvrsnost upotpunjuje društvenom osviještenošću i odgovornošću.

4. Dio IV., „Nenuklearne aktivnosti Zajedničkog istraživačkog centra” , doprinosi svim prioritetima utvrđenim u članku 5. stavku 2. Uredbe (EU) br. XX/2012 [Horizont 2020.] s posebnim ciljem pružanja znanstvene i tehničke podrške politikama Unije usmjerenim na korisnika.

Osnovne odrednice tog posebnog cilja navedene su u dijelu IV. Priloga I.

5. Posebni program ocjenjuje se u vezi s rezultatima i učinkom koji se mjeri prema pokazateljima uspješnosti ▌.

Dodatne pojedinosti o ključnim pokazateljima uspješnosti koji odgovaraju posebnim ciljevima utvrđenim u stavcima 1. do 4. ovog članka utvrđene su u Prilogu II.

▌

Članak 4.

Proračun

1. U skladu s člankom 6. stavkom 1. Uredbe (EU) br. XX/2012 [Horizont 2020.] financijska omotnica za provedbu posebnog programa iznosi [86 198 milijuna EUR].

2. Iznos naveden u stavku 1. dijeli se između četiriju dijelova utvrđenih u članku 2. stavku 2. ove Odluke u skladu s člankom 6. stavkom 2. Uredbe (EU) br. XX/2012 [ Horizont 2020. ]. Okvirna proračunska raspodjela za posebne ciljeve utvrđene u članku 3. ove Odluke i najveći ukupni iznos doprinosa za aktivnosti Zajedničkog istraživačkog centra utvrđeni su u Prilogu II. Uredbi (EU) br. XX/2012 [ Horizont 2020. ].

3. Na administrativne izdatke Komisije troši se najviše 6 % iznosa navedenih u članku 6. stavku 2. Uredbe (EU) br. XX/2012 [ Horizont 2020. ] za dijelove I., II. i III. posebnog programa.

4. Prema potrebi moguće je unijeti odobrena sredstva u proračun nakon 2020. za pokrivanje tehničkih i administrativnih troškova kako bi se omogućilo upravljanje aktivnostima koje se ne završe do 31. prosinca 2020.

GLAVA II.

PROVEDBA

Članak 5.

Programi rada

1. Poseban program provodi se po programima rada.

2. Komisija donosi zajedničke ili posebne programe rada za provedbu dijelova I., II. i III. ovog posebnog programa na koji se upućuje u članku 2. stavku 2. točkama (a), (b) i (c), osim za provedbu mjera u sklopu posebnog cilja „Jačanje ▌pionirskog istraživanja aktivnostima Europskog istraživačkog vijeća” iz članka 3. stavka 1. točke (a) . Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 9. stavka 2.

3. Komisija provedbenim aktom, u skladu s postupkom savjetovanja iz članka 9. stavka 2.a, donosi programe rada za provedbu mjera u okviru posebnog cilja „Jačanje ▌ pionirskog istraživanja aktivnostima Europskog istraživačkog vijeća ”, kako je utvrdilo znanstveno vijeće Europskog istraživačkog vijeća u točki (b) članka 7. stavka 2. ▌. Komisija odstupa od programa rada što ga je utvrdilo Znanstveno vijeće samo kad smatra da on nije u skladu s odredbama ove Odluke. U tom slučaju Komisija donosi program rada pomoću provedbenog akta u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 9. stavka 2. Komisija propisno obrazlaže tu mjeru.

4. Komisija donosi poseban višegodišnji program rada, s pomoću provedbenog akta, za IV. dio posebnog programa u vezi s nenuklearnim izravnim aktivnostima Zajedničkog istraživačkog centra iz točke (d) članka 2. stavka 2.

Taj program rada uzima u obzir mišljenje što ga podnese Vijeće guvernera Zajedničkog istraživačkog centra, iz Odluke 96/282/Euratom.

5. Programi rada moraju uzeti u obzir stanje u znanosti, tehnologiji i inovacijama na nacionalnoj razini, razini Unije i međunarodnoj razini te relevantne razvoje događaja u politici, na tržištu i u društvu. Oni po potrebi sadrže informacije o koordinaciji s aktivnostima na području istraživanja i inovacija koje provode države članice (uključujući njihove regije) ▌, uključujući područja na kojima postoje zajedničke inicijative za donošenje programa. Programi rada ažuriraju se prema potrebi.

6. Programi rada za provedbu dijelova I., II. i III. iz točaka (a), (b) i (c) članka 2. stavka 2. utvrđuju postavljene ciljeve, očekivane rezultate, metodu provedbe i njihov ukupan iznos, uključujući po potrebi okvirne informacije o iznosu izdataka povezanih s klimatskim promjenama. Oni također sadrže opis aktivnosti koje će se financirati, naznaku iznosa dodijeljenog za svaku aktivnost, okvirni raspored provedbe, kao i višegodišnji pristup i strateške orijentacije za sljedeće godine provedbe. Za bespovratna sredstva uključuju prioritete, kriterije odabira i dodjele i relativnu težinu određenih kriterija dodjele te maksimalnu stopu financiranja ukupnih opravdanih troškova. U njima se također navode sve dodatne obveze sudionika koje se odnose na korištenje i obznanjivanje, u skladu s člankom 40. Uredbe (EU) br. XX/2012 [Pravila sudjelovanja]. Programi rada po potrebi omogućuju strateške pristupe „odozgo prema dolje”i „odozdo prema gore” kojima se na inovativne načine pristupa ciljevima.

Osim toga, ti programi rada sadrže odjeljak kojim se utvrđuju međusektorske aktivnosti iz članka 13. te okvira za međusektorska pitanja i mjere potpore iz Priloga I. Uredbi (EU) br. XX/2012 [Horizont 2020.], koje se pojavljuju u dva ili više posebnih ciljeva u okviru istog prioriteta te u okviru dvaju ili više prioriteta. Te aktivnosti provode se integrirano.

7. Komisija provedbenim aktom, u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 9. stavka 2., donosi sljedeće mjere:

odluku o odobrenju financiranja neizravnih mjera ako je procijenjeni iznos doprinosa Unije u okviru ovog programa jednak iznosu od 2,5 milijuna EUR ili je veći; to se ne odnosi na mjere u okviru posebnog cilja iz članka 3. stavka 1. točke (a) i mjere koje se financiraju u okviru Brzog programa za inovacije.

(c)

Članak 6.

Europsko istraživačko vijeće

1. Komisija osniva Europsko istraživačko vijeće („ERC”), koje je sredstvo za provedbu mjera u okviru dijela I. „Izvrsna znanost” koje su povezane s posebnim ciljem „jačanje ▌ pionirskog istraživanja aktivnostima Europskog istraživačkog vijeća ”. Europsko istraživačko vijeće nasljeđuje Europsko istraživačko vijeće osnovano Odlukom Komisije 2007/134/EZ.

2. Europsko istraživačko vijeće sastoji se od neovisnog Znanstvenog vijeća iz članka 7. i posebne provedbene strukture iz članka 8.

3. ERC ima predsjednika koji se bira iz redova viših znanstvenika s međunarodnim ugledom.

Predsjednika imenuje Komisija nakon transparentnog postupka zapošljavanja u koji je uključen poseban neovisni odbor za traženje, a mandat je ograničen na četiri godine i može se produžiti jednom. Postupak zapošljavanja i odabrani kandidat moraju imati odobrenje Znanstvenog vijeća.

Predsjednik predsjedava Znanstvenim vijećem i osigurava njegov vodeći položaj i vezu s posebnom provedbenom strukturom, te ga zastupa u znanstvenom svijetu.

4. Europsko istraživačko vijeće djeluje u skladu s načelima znanstvene izvrsnosti, samostalnosti, učinkovitosti, djelotvornosti, transparentnosti i odgovornosti. Osigurava kontinuitet s aktivnostima Europskog istraživačkog vijeća koje se provode prema Odluci Vijeća 2006/972/EZ.

5. Aktivnostima Europskog istraživačkog vijeća podupiru se istraživanja koja na svim područjima provode pojedinačni i transnacionalni timovi koji se natječu na europskoj razini. Bespovratna sredstva za pionirske istraživačke projekte Europskog istraživačkog vijeća dodjeljuju se isključivo prema kriteriju izvrsnosti.

6. Komisija postupa kao jamac samostalnosti i integriteta Europskog istraživačkog vijeća i osigurava pravilno izvođenje povjerenih mu zadaća.

Komisija osigurava provedbu aktivnosti Europskog istraživačkog vijeća u skladu s načelima utvrđenim u stavku 4. ovog članka, kao i s cjelokupnom strategijom Znanstvenog vijeća iz članka 7. stavka 2.

Članak 7.

Znanstveno vijeće

1. Znanstveno vijeće sastoji se od najuglednijih znanstvenika, inženjera i stručnjaka s primjerenim stručnim znanjem , žena i muškaraca iz različitih dobnih skupina, koji osiguravaju raznolika istraživačka područja i djeluju u svoje osobno ime, neovisno o vanjskim interesima.

Članove Znanstvenog vijeća imenuje Komisija u skladu s neovisnim i transparentnim postupkom imenovanja dogovorenim sa Znanstvenim vijećem, a koji uključuje savjetovanje sa znanstvenom zajednicom i izvještavanje Europskom parlamentu i Vijeću.

Mandat je ograničen na razdoblje od četiri godine, uz mogućnost ponovnog imenovanja još jednom na temelju sustava rotacije, čime se osigurava neprekidan rad Znanstvenog vijeća.

2. Znanstveno vijeće utvrđuje:

(c)

Komisija odstupa od stajališta što ih utvrdi Znanstveno vijeće u skladu s točkama (a), (c), (d) i (e) prvog podstavka samo kad smatra da se nisu poštovale odredbe ove Odluke. U tom slučaju Komisija donosi mjere za održavanje kontinuiteta provedbe posebnog programa i postizanje njegovih ciljeva, utvrđujući točke odstupanja od stajališta Znanstvenog vijeća i obrazlaže ih.

3. Znanstveno vijeće djeluje u skladu sa svojim ovlastima utvrđenim u točki 1.1., dijela I. Priloga I.

4. Znanstveno vijeće postupa isključivo u interesu ostvarivanja ciljeva dijela posebnog programa povezanih s posebnim ciljem „jačanje ▌ pionirskog istraživanja aktivnostima Europskog istraživačkog vijeća ” prema načelima utvrđenim u članku 6. stavku 4. Vijeće djeluje savjesno i pošteno te obavlja svoj posao učinkovito i uz najveću moguću transparentnost.

Članak 8.

Posebna provedbena struktura

1. Posebna provedbena struktura odgovorna je za administrativnu provedbu i izvršenje programa, kako je opisano u točki 1.2. dijela I. Priloga I. i podupire Znanstveno vijeće u obavljanju svih njegovih zadaća.

2. Komisija osigurava dosljednost, učinkovitost i potrebnu fleksibilnost posebne provedbene strukture u ispunjavanju ciljeva i zahtjeva samo Europskog istraživačkog vijeća.

GLAVA III.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 8.a

Praćenje provedbe i informiranje

1. Komisija svake godine prati provedbu programa Horizont 2020. i o njemu izvješćuje u skladu s člankom 25. Uredbe (EU) br. XX/2012 [Horizont 2020.] i Prilogom III. ove Odluke.

2. Komisija redovito izvješćuje Odbor iz članka 9. o ukupnom napretku provedbe neizravnih mjera posebnog programa kako bi Odbor mogao rano dati odgovarajuće podatke o pripremi radnih programa, osobito višegodišnji pristup i strateške orijentacije, te mu daje pravovremene podatke o svim mjerama koje se u okviru programa Horizont 2020. predlažu ili financiraju, kako se navodi u Prilogu IV. ovoj Odluci.

Članak 9.

Postupak odbora

1. Komisiji pomaže Odbor. Taj odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

1.a Odbor se sastaje u različitim sastavima kako je utvrđeno u Prilogu V., ovisno o predmetu rasprave.

2. Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se postupak ispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.a Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se savjetodavni postupak u skladu s člankom 4. Uredbe (EU) br. 182/2011.

3. Kad se mišljenje Odbora iz stavaka 2. i 2.a treba dobiti pisanim postupkom, navedeni postupak završava bez rezultata ako to u roku za davanje mišljenja odluči predsjednik Odbora ili to zatraži obična većina članova Odbora.

Članak 10.

Postupak delegiranja

1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji u skladu s uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 3. stavka 2. dodjeljuje se Komisiji ▌od trenutka stupanja na snagu ove Odluke i za vrijeme trajanja Programa .

3. Vijeće može u bilo kojem trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz članka 3. stavka 2 . Odlukom o opozivu prestaje delegiranje u njoj navedenih ovlasti. Odluka proizvodi učinke dan nakon njezina objavljivanja u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum naveden u odluci. Odluka ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već stupili na snagu.

4. Čim donese delegirani akt, Komisija o tome obavještava Vijeće.

5. Delegirani akt donesen u skladu s člankom 3. stavkom 2. stupa na snagu samo ako Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Vijeću na njega ne uloži nikakav prigovor ili ako je prije isteka tog roka Vijeće obavijestilo Komisiju da neće uložiti prigovor. To razdoblje produžuje se za jedan mjesec na inicijativu Vijeća.

6. Komisija informira Europski parlament o donošenju delegiranih akata, bilo kojem prigovoru u vezi s njima ili o tome da je Vijeće stavilo izvan snage delegiranje ovlasti.

Članak 11.

Odredbe o stavljanju izvan snage i prijelazne odredbe

1. Odluke 2006/971/EZ, 2006/972/EZ, 2006/973/EZ, 2006/974/EZ i 2006/975/EZ stavljaju se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2014.

2. Međutim, aktivnosti pokrenute u skladu s odlukama iz stavka 1. i financijske obveze povezane s aktivnostima koje se provode u skladu s tim odlukama i dalje se uređuju tim odlukama do njihova dovršenja. Kad je to potrebno, sve preostale zadaće odbora osnovanih odlukama iz stavka 1. obavlja Odbor iz članka 9. ove Odluke.

3. Dodjela financijskih sredstava za posebni program može obuhvatiti i troškove tehničke i administrativne pomoći koji su potrebni za osiguranje prijelaza između posebnog programa i mjera donesenih u okviru Odluka 2006/971/EZ, 2006/972/EZ, 2006/973/EZ, 2006/974/EZ i 2006/975/EZ.

Članak 12.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu treći dan nakon njezina objavljivanja u Službenom listu Europske unije.

Članak 13.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

(1) Stajalište Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013.

(2) SL C , , str.

(3) SL C , , str.

(4) SL, , str.

(5) SL L 57, 24.2.2007., str. 14.

(6) COM(2010)2020

(7) SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(8) SL L 107, 30.4.1996., str. 12.

(9) SL L 400, 30.12.2006., str. 86.

(10) SL L 400, 30.12.2006., str. 243.

(11) SL L 400, 30.12.2006., str. 272.

(12) SL L 400, 30.12.2006., str. 299.

(13) SL L 400, 30.12.2006., str. 368.

(14) SL, L [], [], str. []

PRILOG I.

Osnovne odrednice aktivnosti

Zajednički elementi za neizravne aktivnosti

1. IZRADA PROGRAMA

1.1. Općenito

Uredbom (EU) br. XX/2012 ( Horizont 2020. ) utvrđuje se niz načela za unaprjeđenje programskog pristupa kojim aktivnosti na strateški i integriran način doprinose njegovim ciljevima te za osiguravanje snažne komplementarnosti s drugim povezanim politikama i programima u cijeloj Uniji.

Neizravne aktivnosti programa Horizont 2020. provodit će se oblicima financiranja utvrđenim u Financijskoj uredbi, posebice bespovratnim sredstvima, nagradama, nabavom i financijskim instrumentima. Svi oblici financiranja upotrebljavat će se na fleksibilan način u svim općim i posebnim ciljevima programa Horizont 2020. , pri čemu će se njihovo korištenje određivati na osnovi potreba i specifičnosti određenog posebnog cilja.

Osobita pozornost obraćat će se osiguravanju uravnoteženog pristupa istraživanju i inovacijama, koji nije ograničen samo na razvijanje novih proizvoda i usluga na temelju znanstvenih i tehnoloških iskoraka nego uključuje i aspekte kao što su korištenje postojećih tehnologija u novim aplikacijama, trajno poboljšavanje, netehničke i društvene inovacije. Samo holistički pristup inovacijama može istodobno rješavati društvene izazove i dati poticaj novim konkurentnim poduzećima i industrijama.

Za društvene izazove i osobito za tehnologije razvoja i industrijske tehnologije naglasak će osobito biti stavljen na istraživačke i inovacijske aktivnosti zajedno se aktivnostima koje se odvijaju blizu krajnjim korisnicima i tržištu, kao što su demonstriranje, pokusno izvođenje ili dokaz koncepta. To će po potrebi uključivati i aktivnosti kojima se podupiru društvene inovacije, kao i potporu pristupima na strani potražnje kao što su postupci prije normizacije i pretkomercijalna nabava, nabava inovativnih rješenja, normizacija i ostale mjere usmjerene prema korisniku kojima se pomaže ubrzati korištenje i širenje inovativnih proizvoda i usluga na tržište. Osim toga, bit će dovoljno prostora za pristupe odozdo prema gore za pozive za podnošenje prijedloga, a aktivnosti u programima rada bit će definirane u širokim crtama. Postojat će otvoreni , jednostavni i brzi planovi u sklopu svakog od tih izazova i tehnologija kako bi se najboljim europskim istraživačima, poduzetnicima i poduzećima pružila mogućnost da iznesu prijelomna rješenja koja odaberu.

Detaljno utvrđivanje prioriteta tijekom provedbe programa Horizont 2020. uključit će strateški pristup izradi programa istraživanja, korištenjem načina upravljanja koji su blisko usklađeni s razvijanjem politike, a ipak prelaze granice tradicionalnih sektorskih politika. Temeljit će se na pouzdanim dokazima, analizama i predviđanjima, pri čemu će se napredak mjeriti prema snažnom nizu pokazatelja uspješnosti. Međusektorski pristup izradi programa i upravljanju omogućit će djelotvornu koordinaciju između svih posebnih ciljeva programa Horizont 2020. i rješavanje njihovih međusektorskih izazova, kao što su, na primjer, održivost, klimatske promjene , društvene i humanističke znanosti ili pomorske znanosti i tehnologije.

Utvrđivanje prioriteta jednako će se temeljiti na širokom nizu podataka i savjeta. To će uključivati, prema potrebi, skupine neovisnih stručnjaka koje su osnovane posebno za savjetovanje o provedbi programa Horizont 2020. ili ostvarivanju bilo kojeg njegova posebnog cilja . Te skupine stručnjaka pokazuju odgovarajuću razinu stručnosti i znanja na obuhvaćenim područjima i iskustvo u raznolikim profesionalnim okruženjima, uključujući akademsku zajednicu, industriju i sudjelovanje civilnog društva. Po potrebi se također uzimaju u obzir savjeti Odbora za Europski istraživački prostor, ostalih skupina vezanih uz Europski istraživački prostor i skupina za poduzetničku politiku o određivanju i izradi strateških prioriteta.

Pri utvrđivanju prioriteta također se mogu uzeti u obzir programi strateških istraživanja europskih tehnoloških platformi, inicijative za zajedničku izradu programa ili podaci od europskih inovacijskih partnerstava. Gdje je to prikladno, javno-javna partnerstva i javno-privatna partnerstva koja se podupiru programom Horizont 2020. također će doprinijeti procesu utvrđivanja prioriteta i provedbi, u skladu s odredbama utvrđenim u programu Horizont 2020. Redovno međusobno djelovanje s krajnjim korisnicima, građanima i organizacijama civilnog društva, putem odgovarajućih tehnologija kao što su konferencije čiji je cilj postizanje konsenzusa, tehnološke ocjene u koje je uključen cijeli niz aktera ili izravno uključivanje u istraživačke i inovacijske procese također će biti kamen temeljac procesa utvrđivanja prioriteta.

Budući da je Horizont 2020. program izrađen za sedam godina, gospodarski, društveni i politički kontekst u kojemu on djeluje može se tijekom njegova trajanja znatno promijeniti. Horizont 2020. treba biti u stanju prilagoditi se tim promjenama. Stoga će u sklopu svakog posebnog cilja postojati mogućnost uključivanja potpore za aktivnosti izvan opisa navedenih u nastavku teksta, gdje je to opravdano u svrhu rješavanja glavnih razvoja događaja, potreba politike ili nepredviđenih događaja.

Aktivnosti koje se podupiru u okviru različitih dijelova i njihovih posebnih ciljeva trebale bi se po potrebi provoditi na način koji osigurava međusobnu komplementarnost i dosljednost.

▌

1.2. Pristup rizičnom financiranju

Horizont 2020. pomoći će poduzećima i drugim vrstama organizacija u pristupu zajmovima, jamstvima i vlasničkom financiranju posredstvom dvaju instrumenata.

Dužnički instrument osigurat će zajmove pojedinačnim korisnicima za ulaganja u istraživanja i inovacije; jamstva financijskim posrednicima koji daju zajmove korisnicima; kombinacije zajmova i jamstava, kao i jamstva ili protujamstava za nacionalne, ▌ regionalne i lokalne programe financiranja duga. Uključit će dio dužničkog instrumenta za mala i srednja poduzeća namijenjen malim i srednjim poduzećima usmjerenim na istraživanja i inovacije s iznosima zajmova koji dopunjuju financijska sredstva za mala i srednja poduzeća instrumentom za kreditna jamstva u sklopu programa za konkurentnost tvrtki i malih i srednjih poduzeća (COSME) .

Vlasnički instrument osigurat će rizični i/ili mezaninski kapital za pojedina poduzeća u ranoj fazi (komponenta za pokretanje). U okviru tog instrumenta postojat će i mogućnost ulaganja u fazi širenja i rasta zajedno s vlasničkim instrumentom za rast u sklopu programa za konkurentnost tvrtki i malih i srednjih poduzeća (COSME) , uključujući i ulaganja u fondove fondova.

Ti će instrumenti biti ključni za posebni cilj „pristup rizičnom financiranju”, ali se mogu, gdje je to relevantno, upotrebljavati u svim ostalim posebnim ciljevima programa Horizont 2020.

Vlasnički instrument i dio dužničkog instrumenta za mala i srednja poduzeća primjenjivat će se kao dio dvaju financijskih instrumenata EU-a koji osiguravaju vlasničko i dužničko financiranje za potporu istraživanjima i inovacijama te rastu malih i srednjih poduzeća, zajedno s vlasničkim i dužničkim instrumentima u sklopu programa za konkurentnost poduzeća i MSP-ova (COSME) .

1.3. Komunikacija, korištenje i širenje

Ključna dodana vrijednost istraživanja i inovacija financiranih na razini Unije mogućnost je širenja, korištenja i prenošenja rezultata na cijelom kontinentu kako bi se njihov učinak pojačao. Stoga će Horizont 2020. uključivati , u sklopu svih svojih posebnih ciljeva, posebnu potporu širenju rezultata (uključujući i širenje rezultata slobodnim pristupom znanstvenim publikacijama), komunikacijskim aktivnostima i aktivnostima dijaloga, s jakim naglaskom na prenošenju rezultata krajnjim korisnicima, građanima, akademskoj zajednici, organizacijama civilnog društva, industriji i donositeljima politika. U tom smislu Horizont 2020. može se koristiti mrežama za prijenos informacija. Komunikacijskim aktivnostima poduzetima u kontekstu programa Horizont 2020. promicat će se činjenica da su rezultati ostvareni uz potporu sredstava Unije te će se nastojati povećati javnu svijest o važnosti istraživanja i inovacija publikacijama, događanjima, spremištima znanja, bazama podataka, internetskim stranicama ili ciljanom upotrebom društvenih medija.

▌

2. KOMPLEMENTARNOSTI I MEĐUSEKTORSKA PITANJA I MJERE POTPORE

Horizont 2020. strukturiran je oko ciljeva definiranih u njegova tri glavna dijela: ostvarivanje izvrsne znanosti, stvaranje vodećeg položaja industrije i rješavanje društvenih izazova. Posebna će se pozornost posvetiti osiguravanju primjerene koordinacije između tih dijelova i potpunom iskorištavanju sinergija ostvarenih između svih posebnih ciljeva kako bi se što bolje iskoristio njihov kombinirani učinak na ciljeve politike na višoj razini Unije. Stoga će se ciljevi programa Horizont 2020. rješavati uz jak naglasak na pronalaženju učinkovitih rješenja koja sežu daleko izvan pristupa koji se temelji samo na tradicionalnim znanstvenim i tehnološkim disciplinama i gospodarskim sektorima.

Međusektorska djelovanja promicat će se kroz dio I. „Izvrsna znanost”, dio II. „Vodeći položaj industrije”i dio III.„Društveni izazovi” u svrhu zajedničkog razvijanja novih znanja, tehnologija budućnosti i novih tehnologija, istraživačkih infrastruktura i ključnih kompetencija. Istraživačke infrastrukture također će dobiti potporu za širu upotrebu u društvu, na primjer u javnim službama, promicanju znanosti, civilne sigurnosti i kulture. Nadalje, utvrđivanje prioriteta tijekom provedbe za izravno djelovanje Zajedničkog istraživačkog centra i aktivnosti Europskog instituta za inovacije i tehnologiju (EIT) bit će primjereno koordinirano s drugim dijelovima programa Horizont 2020.

Nadalje, u mnogim slučajevima za učinkovit doprinos ciljevima strategije Europa 2020. i inicijative Unija inovacija bit će potrebna interdisciplinarna rješenja i stoga su prisutna u više posebnih ciljeva programa Horizont 2020. Horizont 2020. uključuje posebne odredbe za davanje poticaja takvim međusektorskim aktivnostima, uključujući one u obliku učinkovitog objedinjavanja proračuna. To uključuje i, na primjer, mogućnost da društveni izazovi i tehnologije razvoja i industrijske tehnologije iskoriste mogućnosti financijskih instrumenata i namjenskog instrumenta za MSP-ove.

Međusektorsko djelovanje bit će od najveće važnosti u poticanju međudjelovanja između društvenih izazova i tehnologija razvoja i industrijskih tehnologija potrebnih za ostvarenje velikih tehnoloških iskoraka. Primjeri gdje se takva međudjelovanja mogu razviti su sljedeći: područje e-zdravlja, pametne mreže, pametni prometni sustavi, uključivanje aktivnosti povezanih s klimatskim promjenama, nanomedicina, napredni materijali za laka vozila ili razvoj industrijskih procesa i proizvoda s biološkom osnovom. Stoga će se poticati jaka sinergija između društvenih izazova i razvoja generičkih tehnologija razvoja i industrijskih tehnologija. To će se izričito uzeti u obzir pri izradi višegodišnjih strategija i utvrđivanju prioriteta za svaki taj posebni cilj. Za to će biti potrebno da dionici koji predstavljaju razna stajališta budu potpuno uključeni u provedbu i u mnogim slučajevima također će biti potrebne aktivnosti koje će okupiti financijska sredstva iz tehnologija razvoja i industrijskih tehnologija te društvenih izazova o kojima je riječ .

Posebna će se pozornost također posvetiti koordinaciji aktivnosti koje će se financirati iz programa Horizont 2020. s onima koje dobivaju potporu u sklopu drugih programa Unije, kao što su aktivnosti u okviru zajedničke poljoprivredne politike, zajedničke ribarstvene politike , Life + ili Erasmus za sve: p rogram Unije za obrazovanje, izobrazbu, mlade i sport ili program Zdravlje za rast te vanjski programi Unije i programi za financiranje razvoja . To uključuje odgovarajuću koordinaciju s kohezijskom politikom u okviru nacionalnih i regionalnih strategija istraživanja i inovacija za pametnu specijalizaciju u okviru koje potpora za jačanje kapaciteta za istraživanje i inovacije na regionalnoj razini može djelovati kao „put prema izvrsnosti”, osnivanje regionalnih centara izvrsnosti može pomoći zatvoriti inovacijski jaz u Europi ili potpora velikim demonstracijskim projektima i pokusnim projektima može pomoći u postizanju cilja stvaranja vodećeg položaja industrije u Europi.

A. Društvene i humanističke znanosti

Istraživanja na području društvenih i humanističkih znanosti u cijelosti će se integrirati u svaki posebni cilj programa Horizont 2020. To će uključivati dovoljno mogućnosti za potporu takvim istraživanjima posredstvom Europskog istraživačkog vijeća, programa Marie Skłodowska-Curie ili posebnog cilja istraživačkih infrastruktura.

U tom cilju društvene i humanističke znanosti također će biti uključene u glavne tokove kao osnovni element aktivnosti potrebnih za jačanje vodećeg položaja industrije i rješavanje svih društvenih izazova. To posljednje uključuje: razumijevanje odrednica zdravlja i optimizaciju učinkovitosti zdravstvene zaštite, potporu politikama kojima se osnažuju ruralna područja, istraživanje i čuvanje europske kulturne baštine i bogatstva, promicanje odabira dobro informiranih potrošača, stvaranje uključivog digitalnog ekosustava utemeljenog na znanju i informacijama, donošenje čvrstih odluka o energetskoj politici i osiguravanje europske električne mreže prilagođene potrošačima te prelazak na održiv energetski sustav, potporu prometnoj politici i predviđanjima na temelju dokaza, potporu ublažavanju klimatskih promjena i strategiji prilagodbe tim promjenama, inicijative za učinkovitost resursa i mjere usredotočene na zeleno i održivo gospodarstvo te kulturološke i društveno-gospodarske aspekte sigurnosti, rizika i upravljanja (uključujući pravne aspekte i aspekte ljudskih prava).

Osim toga, posebnim ciljem „Europa u svijetu koji se mijenja: uključiva, inovativna i promišljajuća društva” podupirat će se istraživanja na području društvenih i humanističkih znanosti, koja će se baviti horizontalnim pitanjima kao što su ostvarivanje pametnog i održivog rasta, socijalne i kulturne preobrazbe te preobrazbe ponašanja u europskim društvima, društvene inovacije, inovacije u javnom sektoru ili položaj Europe kao globalnog čimbenika.

B. Znanost i društvo

Aktivnostima u okviru programa Horizont 2020., kojim se podupire informirano sudjelovanje i dijalog s građanima i civilnim društvom u pitanjima istraživanja i inovacija, produbljuje se veza i interakcija između znanosti i društva, kao i promicanje odgovornog istraživanja i inovacija, znanstvenog obrazovanja, znanstvene komunikacije i kulture te se jača povjerenje javnosti u znanost i inovacije.

C. Spol

EU ima obvezu promicanja jednakosti spolova na području znanosti i inovacija. U programu Horizont 2020. jednakost spolova rješavat će se kao međusektorsko pitanje kako bi se ispravila neravnoteža između muškaraca i žena te kako bi se u izradu programa i sadržaj istraživanja i inovacija uključila rodna dimenzija.

D. Mala i srednja poduzeća (MSP)

Programom Horizont 2020. na integriran će se način potaknuti i poduprijeti veće sudjelovanje MSP-ova u svim posebnim ciljevima.

Nakon uspostavljanja boljih uvjeta za sudjelovanje MSP-ova u programu Horizont 2020., u skladu s člankom 18. programa Horizont 2020., posebne mjere utvrđene u okviru posebnog cilja „inovacije u malim i srednjim poduzećima (MSP)” (instrumentu namijenjenom MSP-ovima) primjenjuju se u okviru posebnog cilja „vodeći položaj u razvojnim i industrijskim tehnologijama” te u dijelu III. „Društveni izazovi”. Taj bi integrirani pristup trebao dovesti do toga da se najmanje 20 % njihovih ukupnih proračuna izdvaja za MSP-ove.

Osobitu pozornost trebalo bi posvetiti odgovarajućoj zastupljenosti MSP-ova u javno-privatnim partnerstvima.

DA. Brzi program za inovacije (FTI)

Brzim programom za inovacije znatno će se skratiti trajanje procesa od ideje do tržišta te se očekuje da će se njime povećati sudjelovanje industrije u programu Horizont 2020. i broj novih podnositelja zahtjeva.

U skladu s člankom 18.a Okvirne uredbe o programu Horizont 2020. Brzim programom za inovacije podupirat će se mjere usmjerene na tržište u okviru posebnog cilja „vodeći položaj u razvojnim i industrijskim tehnologijama” i u okviru dijela „Društveni izazovi”, načelom „odozgo prema gore”na temelju stalnog otvorenog poziva i uz vrijeme dodjele od najviše šest mjeseci. Brzim programom za inovacije davat će se doprinos inovacijama u Europi, podupirući konkurentnost Unije.

E. Jačanje sudjelovanja

Istraživački i inovacijski potencijal država članica, usprkos određenim nedavnim približavanjima, ostaje vrlo različit, s velikim razlikama između „vodećih inovatora” i „umjerenih inovatora”. Aktivnosti pomažu premostiti razlike u istraživanjima i inovacijama u Europi promicanjem sinergija s europskim strukturnim i investicijskim fondovima (ESI) kao i posebnim mjerama za poticanje izvrsnosti u regijama koje postižu slabe rezultate na području istraživanja, razvoja i inovacija, čime se jača sudjelovanje u programu Horizont 2020. i doprinosi ostvarenju Europskog istraživačkog prostora.

F. Međunarodna suradnja

Međunarodna suradnja s partnerima u trećim zemljama nužna je za učinkovito rješavanje mnogih posebnih ciljeva definiranih u programu Horizont 2020., osobito onima koji su povezani s vanjskim politikama Unije i međunarodnim obvezama. Situacija je takva sa svim društvenim promjenama kojima se bavi program Horizont 2020. i koje su po svojoj prirodi globalne. Međunarodna suradnja također je ključna i za pionirska i za osnovna istraživanja kako bi se što bolje iskoristile prednosti novih znanstvenih i tehnoloških mogućnosti. Stoga je promicanje mobilnosti istraživača i osoblja koje radi na inovacijama u međunarodnim razmjerima ključno za unaprjeđenje te globalne suradnje. Aktivnosti na međunarodnoj razini jednako su važne da bi se povećala konkurentnost europske industrije promicanjem uvođenja novih tehnologija i trgovanja njima, na primjer, razvijanjem svjetskih normi i smjernica o interoperabilnosti te promicanjem prihvaćanja i primjene europskih rješenja izvan Europe. Sve međunarodne aktivnosti trebale bi biti popraćene učinkovitim i pravednim prijenosom znanja koje je ključno za inovacije i rast.

U središtu međunarodne suradnje u sklopu programa Horizont 2020. bit će suradnja s tri najveće skupine zemalja:

(1) industrijaliziranim gospodarstvima i gospodarstvima u nastajanju;

(2) zemljama proširenja i susjedstva te

(3) zemljama u razvoju.

Kad je to prikladno, programom Horizont 2020. poticat će se suradnju na dvoregionalnoj ili multilateralnoj razini. Međunarodna suradnja na području istraživanja i inovacija ključni je aspekt globalnih obveza Unije i ima važnu ulogu u partnerstvu Unije sa zemljama u razvoju, kao što je napredovanje u ostvarenju milenijskih ciljeva razvoja.

Člankom 21. programa Horizont 2020. utvrđuju se opća načela za sudjelovanje organizacija iz trećih zemalja i međunarodnih organizacija. Budući da istraživanja i inovacije općenito imaju velike koristi od otvorenosti prema trećim zemljama, u okviru programa Horizont 2020. i dalje će se primjenjivati načelo opće otvorenosti, uz istodobno poticanje recipročnog pristupa programima trećih zemalja. Po potrebi, a osobito radi zaštite europskih interesa u pogledu intelektualnog vlasništva, može se primijeniti oprezniji pristup.

Osim toga, provodit će se cijeli niz usmjerenih aktivnosti usvajanjem strateškog pristupa međunarodnoj suradnji na temelju zajedničkog interesa, prioriteta i uzajamne koristi te promicanjem koordinacije i sinergije s aktivnostima država članica. To će uključivati mehanizam za potporu zajedničkim pozivima na podnošenje prijedloga i mogućnost sufinanciranja programa s trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama. Tražit će se sinergije s drugim politikama Unije.

I dalje će se tražiti strateški savjeti Strateškog foruma za međunarodnu znanstvenu i tehnološku suradnju (SFIC).

Ne dovodeći u pitanje ostale mogućnosti suradnje, primjeri područja na kojima se može razvijati takva strateška međunarodna suradnja su sljedeći:

(a) nastavak Partnerstva europskih država i država u razvoju na području kliničkih studija (EDCTP2) u kliničkim istraživanjima za medicinske intervencije protiv HIV-a, malarije, tuberkuloze i zanemarenih bolesti;

(b) potpora u obliku godišnje pretplate na Human Science Frontier Programme (HSFP) kako bi se omogućilo državama članicama Unije koje nisu članice Skupine G7 da u potpunosti iskoriste financijska sredstva koja osigurava HSFP;

(c) Međunarodni konzorcij za rijetke bolesti, koji okuplja više država članica Unije i trećih zemalja. Cilj je ove inicijative razviti do 2020. dijagnostičke testove za najrjeđe bolesti i 200 novih terapija za rijetke bolesti;

(d) potpora aktivnostima Međunarodnog foruma biogospodarstva temeljenog na znanju i Radnoj skupini EU-a i SAD-a za istraživanja u biotehnologiji, kao i suradničke veze s relevantnim međunarodnim organizacijama i inicijativama (kao što su globalni savezi za istraživanja o stakleničkim plinovima u poljoprivredi i o zdravlju životinja);

(e) doprinos multilateralnim procesima i inicijativama, kao što su Međuvladin panel o promjeni klime (IPPC), Međuvladina platforma o bioraznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES) i Skupina za promatranje Zemlje (GEO);

(f) dijalozi o svemiru između Unije, Sjedinjenih Američkih Država i Rusije, dviju najvećih nacija koje putuju u svemir, izuzetno su vrijedni i osnova su za uspostavljanje strateške suradnje u partnerstvima na području svemirskih istraživanja;

(g) dogovor o provedbi aktivnosti suradnje između Europske unije i Sjedinjenih Američkih Država na području domovinske sigurnosti/civilne sigurnosti/istraživanja, potpisan 18. studenog 2010.;

(h) suradnja sa zemljama u razvoju, uključujući subsaharsku Afriku, na području decentralizirane proizvodnje energije za smanjivanje siromaštva;

(i) nastavak istraživačke suradnje s Brazilom o novoj generaciji bio-goriva i drugim oblicima korištenja biomase.

Osim toga, podupirat će se namjenske horizontalne aktivnosti kako bi se omogućio dosljedan i učinkovit razvoj međunarodne suradnje u okviru cijelog programa Horizont 2020.

G. Održivi razvoj i klimatske promjene

Programom Horizont 2020. poticat će se i podupirati aktivnosti usmjerene na korištenje vodećeg položaja Europe u utrci za razvoj novih postupaka i tehnologija kojima se, u širem smislu, promiče održivi razvoj i koje su usmjerene na borbu protiv klimatskih promjena. Takav horizontalni pristup, potpuno uključen u sve prioritete programa Horizont 2020., pomoći će EU-u da napreduje u okruženju s niskom emisijom ugljika uz ograničene resurse, istodobno stvarajući održivo i konkurentno gospodarstvo u kojemu se resursi koriste učinkovito.

H. Premošćivanje razdoblja od otkrića do tržišne primjene

Mjere premošćivanja u okviru programa Horizont 2020. za cilj imaju dovesti do tržišne primjene, korištenja i komercijalizacije ideja kad god je moguće. Te bi se mjere trebale temeljiti na opsežnom konceptu inovacija i poticati međusektorske inovacije.

I. Međusektorske mjere potpore

Brojnim transverzalnim mjerama podupirat će se međusektorska pitanja, uključujući potporu za: povećavanje privlačnosti istraživačke profesije, uključujući opća načela Europske povelje za istraživače; jačanje dokazne osnove, kao i razvoj Europskog istraživačkog prostora (uključujući njegovih pet inicijativa) i Unije inovacija te potpora njima; priznavanje najuspješnijih korisnika programa Horizont 2020. i projekata na različitim područjima dodjelom simboličnih nagrada; poboljšavanje okvirnih uvjeta za potporu Uniji inovacija, uključujući načela iz Preporuke Komisije o upravljanju intelektualnim vlasništvom (1), i ispitivanje mogućnosti osnivanja instrumenta za vrednovanje europskih prava intelektualnog vlasništva; upravljanje međunarodnim mrežama za izvrsne istraživače i inovatore (kao što je COST) te njihova koordinacija.

3. OSTVARIVANJE PARTNERSTVA

Za ostvarenje održivog rasta u Europi potrebno je postići optimalan doprinos javnih i privatnih subjekata. To je ključno za konsolidiranje Europskog istraživačkog prostora i postizanje uspjeha u Uniji inovacija, Digitalnoj agendi i ostalim najznačajnijim inicijativama strategije Europa 2020. Nadalje, za odgovorna istraživanja i inovacije potrebno je da najbolja rješenja proizađu iz međusobnog djelovanja partnera koji imaju različita gledišta, ali zajedničke interese.

Program Horizont 2020. uključuje raspon i jasan skup kriterija za utvrđivanje javno-javnih i javno-privatnih partnerstava. Javno-privatna partnerstva mogu se zasnivati na ugovornom aranžmanu između javnih i privatnih subjekata i u ograničenim slučajevima mogu biti institucionalizirana javno-privatna partnerstva (kao što su zajedničke tehnološke inicijative i drugi zajednički pothvati).

Postojeća javno-javna i javno-privatna partnerstva mogu primati potporu iz programa Horizont 2020. uz uvjet da se bave ciljevima tog programa, doprinose ostvarenju Europskog istraživačkog prostora, ispunjavaju kriterije utvrđene u programu Horizont 2020. te da su pokazala da postižu znatan napredak u sklopu Sedmog okvirnog programa za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (FP7).

Inicijative iz članka 185. Ugovora koje dobivaju potporu u sklopu programa FP6 i/ili FP7 i za koje se može osigurati daljnja potpora pod navedenim uvjetima uključuju: Partnerstvo europskih zemalja i zemalja u razvoju na području kliničkih studija (EDCTP), Program podrške okoline za samostalan život (AAL), Program istraživanja i razvoja za Baltičko more (BONUS), Eurostars i Europski program za istraživanja u mjeriteljstvu. Može se osigurati i daljnja potpora Europskom savezu za istraživanje energije (EERA) uspostavljenom u sklopu Strateškog energetskog tehnološkog plana (plan SET). U okviru programa Horizont 2020. mogu se poduprijeti zajedničke inicijative za donošenje programa instrumentima iz članka 20. [Okvirne uredbe], uključujući inicijativama iz članka 185. Ugovora.

Zajednički pothvati uspostavljeni u okviru programa FP7 u skladu s člankom 187. Ugovora, za koje se može osigurati daljnja potpora prema navedenim uvjetima su sljedeći: Inicijativa za inovativne lijekove (IMI), istraživanje Jedinstvenog europskog neba, ATM (SESAR), gorive ćelije i vodik (FCH), kao i ugrađeni računalni sustavi (ARTEMIS) i nanoelektronika (ENIAC). Ovo posljednje može se objediniti u jedinstvenu inicijativu.

Ostala javno-privatna partnerstva koja dobivaju podršku iz programa FP7 za koja se može osigurati daljnja potpora prema navedenim uvjetima su sljedeća: tvornice budućnosti, energetski učinkovite zgrade, europski inicijativa za zelene automobile, internet budućnosti. Daljnja potpora može se osigurati i europskim industrijskim inicijativama (EII) pokrenutima u sklopu plana SET.

Daljnja javno-javna i javno-privatna partnerstva mogu se pokrenuti u sklopu programa Horizont 2020. kada zadovoljavaju definirane kriterije. ▌

DIO I.

IZVRSNA ZNANOST

1. EUROPSKO ISTRAŽIVAČKO VIJEĆE

Europsko istraživačko vijeće (ERC) promicat će pionirska istraživanja svjetske razine. Pionirska istraživanja i istraživanja koja prelaze granice trenutačnog poimanja nisu samo od ključne važnosti za gospodarsko blagostanje i društvenu dobrobit nego su i istinski rizični poduhvati koji napreduju na novim i izrazito zahtjevnim istraživačkim područjima, bez jasno odvojenih znanstvenih disciplina.

Kako bi se potaknuo velik izravan učinak u obliku napretka na području znanosti, ERC će davati potporu timovima za izvođenje istraživanja na svim područjima osnovnih znanstvenih i tehnoloških istraživanja u okvirima programa Horizont 2020. , uključujući tehniku, društvene i humanističke znanosti. Ako je potrebno, u obzir se mogu uzeti posebne ▌ciljane skupine (npr. mladi istraživači/timovi u nastajanju) sukladno ciljevima ERC-a i potrebama učinkovite provedbe. Posebna će se pozornost posvetiti novonastalim i brzorastućim područjima na samim granicama znanja te na dodirnom mjestu nekoliko disciplina.

Neovisni istraživači bilo koje dobi i spola iz bilo koje zemlje na svijetu, uključujući mlade istraživače koji se žele afirmirati kao vodeći neovisni istraživači, dobivat će potporu za provođenje istraživanja u Europi.

ERC daje posebnu prednost pomaganju najboljim mladim istraživačima s izvrsnim idejama da naprave pomak prema nezavisnosti, dajući odgovarajuću potporu u kritičnoj fazi kada osnivaju ili konsolidiraju vlastiti istraživački tim ili program. ERC će također i dalje osiguravati odgovarajuće razine potpore afirmiranim istraživačima.

Slijedit će se pristup „istraživanja na poticaj istraživača”. To znači da će ERC podupirati projekte koje će provoditi istraživači s temama po vlastitom odabiru u okviru poziva na podnošenje prijedloga. Prijedlozi će se ocjenjivati samo prema kriteriju izvrsnosti koja se utvrđuje stručnim pregledom , uzimajući u obzir izvrsnost novih skupina, mlade istraživače, kao i postojeće timove, te uz obraćanje posebne pozornosti prijedlozima koji su izrazito pionirski i uključuju primjereno visoke znanstvene rizike.

ERC će djelovati kao samostalno tijelo za financiranje koje se rukovodi znanošću, a sastoji se od neovisnog Znanstvenog vijeća te ga podupire racionalna i troškovno učinkovita posebna provedbena struktura.

Znanstveno vijeće ERC-a utvrdit će sveobuhvatnu znanstvenu strategiju i imat će pune ovlasti pri odlučivanju o vrsti istraživanja koje će se financirati.

Znanstveno će vijeće utvrditi program rada kako bi ostvarilo ciljeve ERC-a temeljene na njegovoj znanstvenoj strategiji, kako je opisano u nastavku teksta. Pokrenut će potrebne inicijative za međunarodnu suradnju u skladu sa svojom znanstvenom strategijom, uključujući promidžbene aktivnosti za povećanje vidljivosti ERC-a za najbolje istraživače iz ostalih dijelova svijeta.

Znanstveno vijeće stalno će pratiti djelovanje ERC-a i njegove postupke ocjenjivanja te razmatrati kako se najbolje mogu postići njegovi širi ciljevi. Izradit će kombinaciju mjera za potporu ERC-u koje budu nužne kako bi se odgovorilo na nove potrebe.

ERC će u vlastitom djelovanju težiti izvrsnosti. Administrativni troškovi i troškovi osoblja za ERC koji se odnose na Znanstveno vijeće i posebnu provedbenu strukturu bit će sukladni s racionalnim i troškovno učinkovitim upravljanjem. Administrativni izdaci ograničit će se na najmanju moguću mjeru, u skladu s osiguravanjem sredstava potrebnih za provedbu visoke kvalitete kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri povećalo financiranje za pionirska istraživanja.

Dodjeljivat će se nagrade ERC-a i bespovratnim sredstvima će se upravljati na jednostavan i transparentan način kojim se zadržava pozornost na izvrsnosti, potiče inicijativa i kombinira fleksibilnost s pozivanjem na odgovornost. ERC će stalno tražiti nove načine za pojednostavljivanje i poboljšanje svojih postupaka kako bi osiguralo poštovanje tih načela.

S obzirom na jedinstvenu strukturu i ulogu ERC-a kao tijela za financiranje koje se rukovodi znanošću, provedba aktivnosti i upravljanje aktivnostima ERC-a neprekidno će se pregledavati i ocjenjivati, pri čemu će u potpunosti biti uključeno Znanstveno vijeće, kako bi se procijenila njegova postignuća i kako bi se na osnovi iskustva prilagodili i poboljšali postupci i strukture.

1.1. Znanstveno vijeće

Kako bi obavljalo svoje zadaće kako su utvrđene u članku 7., Znanstveno vijeće će:

(1) Znanstvena strategija: — utvrditi sveobuhvatnu znanstvenu strategiju za ERC u svjetlu znanstvenih mogućnosti i europskih znanstvenih potreba; — na trajnoj osnovi, u skladu sa znanstvenom strategijom, osigurati uspostavu programa rada i uvođenje potrebnih izmjena, uključujući pozive za podnošenje prijedloga i kriterije te, prema potrebi, definiranje posebnih ▌ciljnih skupina (npr. mladi timovi/novi timovi).

(2) Znanstveno upravljanje, praćenje i kontrola kvalitete: — prema potrebi, iz znanstvene perspektive, pod nadzor Znanstvenog vijeća stavljeni su utvrđivanje stajališta o provođenju poziva na podnošenje prijedloga i upravljanju njima, kriteriji ocjenjivanja , postupak stručnog ocjenjivanja, uključujući izbor stručnjaka, metode stručnog ocjenjivanja te ocjenjivanje prijedloga i potrebna provedbena pravila i smjernice na temelju kojih se odlučuje o financiranju prijedloga, kao i sve drugo što utječe na postignuća i učinak aktivnosti ERC-a te na kvalitetu obavljenog istraživanja, uključujući glavne odredbe uzorka ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava ERC-a; — pratiti kvalitetu djelovanja i ocjenjivati provedbu programa i postignuća te utvrđivati preporuke za korektivne ili buduće aktivnosti.

(3) Priopćavanje i širenje: — osigurati transparentnost u komuniciranju sa znanstvenom zajednicom, ključnim dionicima i širokom javnošću o aktivnostima i postignućima ERC-a; — redovno izvještavati Komisiju o svojim aktivnostima.

Znanstveno vijeće ima pune ovlasti pri odlučivanju o vrsti istraživanja koje će se financirati i nastupa kao jamac kvalitete aktivnosti iz znanstvene perspektive.

Po potrebi se Znanstveno vijeće savjetuje sa znanstvenom, tehničkom i akademskom zajednicom , regionalnim i nacionalnim agencijama za financiranje istraživanja i drugim dionicima .

Članovi Znanstvenog vijeća dobivaju naknadu za zadaće koje obavljaju u obliku honorara i, prema potrebi, povrat troškova i životnih troškova.

Predsjednik ERC-a boravit će u Bruxellesu tijekom trajanja svog mandata i većinu vremena (2) bavit će se djelatnostima ERC-a. On(a) će dobivati naknadu na razini najviših rukovoditelja Komisije.

Znanstveno vijeće iz redova svojih članova bira tri potpredsjednika koji pomažu predsjedniku u zastupanju i u organizaciji rada. Oni također mogu imati titulu potpredsjednika Europskog istraživačkog vijeća.

Trima potpredsjednicima bit će osigurana potpora kako bi se osigurala primjerena administrativna pomoć u matičnim institutima.

1.2. Posebna provedbena struktura

Posebna provedbena struktura bit će odgovorna za sve aspekte primjene i provedbe programa, kako je predviđeno programom rada. Posebno će provoditi postupke ocjenjivanja, postupak stručnog ocjenjivanja i odabira u skladu s načelima koja je utvrdilo Znanstveno vijeće te će osigurati financijsko i znanstveno upravljanje bespovratnim sredstvima.

Posebna provedbena struktura podupirat će Znanstveno vijeće u obavljanju svih njegovih zadaća kako je navedeno u tekstu, osiguravati pristup potrebnim dokumentima i podacima koje posjeduje te obavještavati Znanstveno vijeće o svojim aktivnostima.

U svrhu osiguravanja učinkovite veze s posebnom provedbenom strukturom u vezi sa strateškim i operativnim pitanjima, vodstvo Znanstvenog vijeća i direktor posebne provedbene strukture održavat će redovne sastanke za koordinaciju.

Upravljanje ERC-om provodit će osoblje zaposleno u tu svrhu, po potrebi uključujući dužnosnike institucija EU-a, a ono će obuhvaćati samo stvarne administrativne potrebe kako bi se osigurali stabilnost i kontinuitet potrebni za učinkovitu upravu.

1.3. Uloga Komisije

Kako bi ispunjavala svoje obveze utvrđene člancima 6., 7. i 8., Komisija će:

— osiguravati kontinuitet i obnovu Znanstvenog vijeća te potporu stalnom Identifikacijskom odboru za određivanje budućih članova Znanstvenog vijeća;

— osiguravati kontinuitet posebne provedbene strukture i delegiranje zadaća i odgovornosti toj strukturi, uzimajući u obzir stajališta Znanstvenog vijeća;

— imenovati ravnatelja i stručno osoblje posebne provedbene strukture , uzimajući u obzir stajališta Znanstvenog vijeća;

— osigurati pravodobno donošenje programa rada, stavova u vezi s provedbenom metodologijom i potrebnih provedbenih pravila utvrđenih u Pravilima podnošenja ERC-a i uzorku ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava ERC-a, uzimajući u obzir stajališta Znanstvenog vijeća;

— redovno obavješćivati i konzultirati programski odbor o provedbi aktivnosti ERC-a.

2. BUDUĆE TEHNOLOGIJE I TEHNOLOGIJE U NASTAJANJU

Aktivnostima koje se odnose na buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju (FET) konkretizirat će se različite logike intervencije, od potpuno otvorenih do različitih stupnjeva strukturiranja tema, zajednica i financiranja, organiziranih oko triju dijelova – otvorenih budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju, proaktivnih budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju i vodećih budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju .

2.1. Otvorene buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju: poticanje novih ideja

Podupiranje velikog broja suradničkih istraživačkih projekata vizionarske znanosti i tehnologije visokog rizika u raznoj fazi nužno je za uspješno istraživanje novih temelja za radikalno nova buduća znanstvena saznanja i tehnologije. Budući da je izrazito netematska i nepreskriptivna, ta aktivnost omogućuje nove ideje, kad god se one pojave i odakle god dolaze, u najširem spektru tema i disciplina i aktivno potiče kreativni način razmišljanja izvan zacrtanih okvira . Njegovanje takvih krhkih ideja zahtijeva snažan, riziku sklon i u velikoj mjeri interdisciplinaran istraživački pristup koji dopire znatno izvan strogo tehnoloških okvira. Privlačenje i poticanje sudjelovanja novih subjekata visokog potencijala u istraživanjima i inovacijama, kao što su mladi istraživači i MSP-i visoke tehnologije također su važni za stvaranje vodećih znanosti i industrija u budućnosti.

2.2. Proaktivne buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju: njegovanje novih tema i zajednica

Nova područja i teme trebaju sazreti, posredstvom rada usmjerenog prema strukturiranju zajednica u nastajanju i podupiranjem dizajna i razvoja istraživačkih tema koje donose preobražaj. Glavne prednosti tog pristupa kojim se uvodi struktura , a ipak je istraživačke prirode jesu nova područja koja još nisu spremna na uključivanje u planove industrijskih istraživanja te jačanje i strukturiranje istraživačkih zajednica oko njih. Njime se osigurava iskorak od suradnje malog broja istraživača prema skupini projekata od kojih se svaki bavi aspektima neke istraživačke teme i razmjenjuje rezultate. To će se ostvarivati u okviru bliske povezanosti s temama koje se odnose na društvene izazove i vodeći položaj industrije.

2.3. Vodeće buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju: bavljenje velikim interdisciplinarnim znanstvenim i tehnološkim izazovima

Istraživačke inicijative u okviru ovog izazova potaknute su znanošću i tehnologijom , velikih su razmjera, multidisciplinarne su i izgrađene oko vizionarskog cilja koji ih ujedinjuje . One se bave velikim interdisciplinarnim znanstvenim i tehnološkim izazovima za koje je potrebna suradnja cijelog niza disciplina, zajednica i programa. Znanstveni i tehnološki napredak trebao bi omogućiti snažnu i opsežnu osnovu za buduće ▌inovacije i gospodarsku primjenu, kao i nove koristi koje mogu imati velik utjecaj na društvo. Cjelovita priroda i veličina impliciraju da se oni mogu ostvariti samo suradničkim dugoročnim i održivim naporima ▌.

Aktivnosti u tri dijela FET-a nadopunjuju se ▌ aktivnostima umrežavanja i onima koje se temelje u zajednici radi stvaranja plodne i snažne europske osnove za istraživanja budućih tehnologija koja potiče znanost. One će podupirati budući razvoj događaja aktivnosti FET, poticati raspravu o implikacijama novih tehnologija i ubrzati učinak.

2.4. Posebni aspekti provedbe

Savjetodavni odbor za buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju , uključujući znanstvenike i inženjere najvećeg ugleda i stručnosti, osigurat će informacije dionika o sveukupnoj znanstvenoj i tehnološkoj strategiji, uključujući savjete o definiciji programa rada.

FET će i dalje biti predvođen znanošću i tehnologijom i poduprt jednostavnom i učinkovitom provedbenom strukturom. Bit će usvojeni jednostavni administrativni postupci kako bi se zadržala usmjerenost na izvrsnost u tehnološkim inovacijama , potaknula inicijativa te kombinirala brzina odlučivanja i fleksibilnost s odgovornošću . Najprimjereniji pristupi primjenjivat će se za preispitivanje krajobraza istraživanja u FET-u (npr. ▌ analiza portfelja ) te za uključivanje zajednica dionika (npr. ▌savjetovanja). Cilj će biti trajno poboljšanje i traženje novih načina za pojednostavljivanje i poboljšanje postupaka kako bi se osiguralo poštovanje tih načela. Obavljat će se procjene učinkovitosti i učinka aktivnosti FET-a, koje će dopunjavati one na programskoj razini.

S obzirom na njegovu misiju poticanja znanstveno orijentiranih istraživanja budućih tehnologija , FET-om se nastoji okupiti subjekte iz znanosti, tehnologije i inovacija , po potrebi uključujući korisnike i to u najvećoj mogućoj mjeri one iz javnog i privatnog sektora . Stoga bi FET trebao imati aktivnu ulogu katalizatora u poticanju novih načina razmišljanja, nove prakse i novih oblika suradnje.

Otvorene buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju grupiraju aktivnosti za iznalaženje novih perspektivnih ideja, potpuno se pridržavajući pristupa „odozdo prema gore”. Visok rizik što ga svaka takva ideja implicira ima protutežu u tome da se mnoge takve ideje istražuju. Učinkovitost u smislu vremena i korištenja resursa, nizak situacijski trošak za podnositelje prijedloga, kao i neupitna otvorenost prema nekonvencionalnim i interdisciplinarnim idejama ključne su značajke tih aktivnosti. Jednostavnim i brzim trajno otvorenim programima podnošenja prijedloga nastojat će se pronaći nove visokorizične perspektivne istraživačke ideje te će se uključiti poticaji za nove inovacijske subjekte visokog potencijala kao što su mladi istraživači i visoko-tehnološka mala i srednja poduzeća. Kako bi se nadopunile aktivnosti u okviru otvorenih budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju, aktivnostima u okviru prioriteta „vodeći položaj industrije” i „društveni izazovi” može se poticati radikalno nova primjena znanja i tehnologija.

Aktivnošću u okviru proaktivnih budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju ▌redovno će se otvarati pozivi na nekoliko visokorizičnih inovativnih tema visokog potencijala, koje se financiraju na takvoj razini da se može odabrati nekoliko projekata. Ti će se projekti poduprijeti aktivnostima izgradnje u zajednici kojima se potiču aktivnosti kao što su zajednička događanja, izrada novih programa i smjernice za istraživanja. Odabirom tema uzet će se u obzir izvrsnost u znanstveno orijentiranim istraživanjima budućih tehnologija , potencijal za stvaranje kritične mase i učinak na znanost i tehnologiju.

Ovisno o pozitivnom ishodu pripremnih projekata za buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju, moglo bi se provesti više opsežnih usmjerenih inicijativa (vodećih budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju). One bi se trebale zasnivati na otvorenim partnerstvima koja omogućuju dobrovoljno kombiniranje doprinosa Unije i nacionalnih i privatnih doprinosa s uravnoteženim upravljanjem koje omogućuje vlasnicima programa da imaju odgovarajući utjecaj, kao i visok stupanj autonomije i fleksibilnosti u provedbi, čime se omogućuje da vodeće buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju blisko slijede istraživačke smjernice koje imaju široku podršku. Odabir tema koje će se provesti kao vodeći primjeri temeljit će se na znanstvenoj i tehnološkoj izvrsnosti te će se njime uzimati u obzir cilj koji ih objedinjuje, mogući učinak, uključivanje dionika i resursa u okviru kohezivnih istraživačkih smjernica i po potrebi potpora dionika i nacionalnih/regionalnih istraživačkih programa. Te se aktivnosti provode uz korištenje postojećih financijskih instrumenata.

3. AKTIVNOSTI PROGRAMA MARIE SKŁODOWSKA -CURIE

3.1. Poticanje novih vještina izvrsnom početnom izobrazbom istraživača

Europi je potrebna snažna i kreativna osnova ljudskih resursa, mobilna između raznih zemalja i sektora, s pravom kombinacijom vještina za inovacije i preoblikovanje znanja i ideja u proizvode i usluge za gospodarsko blagostanje i društvenu dobrobit.

To će se postići osobito strukturiranjem i poboljšavanjem izvrsnosti u znatnom dijelu kvalitetne početne izobrazbe istraživača na početku karijere i apsolvenata doktorskih studija u svim državama članicama i s njima povezanim zemljama , uključujući po potrebi sudjelovanje trećih zemalja . Osiguravanjem raznolikih vještina za istraživače na početku karijere, koje će im omogućiti suočavanje s tekućim i budućim izazovima, sljedeći naraštaj istraživača imat će koristi od povećanih izgleda za karijeru i u javnom i u privatnom sektoru te će time povećati i privlačnost istraživačkih karijera za mlade ljude.

Ta će se mjera provoditi pružanjem potpore programima izobrazbe za istraživanja odabranima na natječajima širom Unije, provodit će se partnerstvima sveučilišta, istraživačkih institucija, istraživačkih infrastruktura, poduzeća, MSP-ova i ostalih društveno-gospodarskih skupina diljem Europe i šire . Također će se podupirati pojedinačne institucije sposobne osigurati takvo isto okruženje koje obogaćuje. Morat će se osigurati fleksibilnost u provedbi ciljeva kako bi se rješavale različite potrebe. Obično će uspješna partnerstva imati oblik mreža za izobrazbu u istraživanjima koje mogu ponuditi inovativne vrste izobrazbe poput zajedničkih ili višestrukih doktorskih stupnjeva ili doktorata u industriji, dok će pojedine institucije obično biti uključene u inovativne doktorske programe. Doktorati u industriji važan su element za poticanje inovativnog duha među istraživačima i stvaranje čvršćih veza između industrije i akademske zajednice. U tom okviru predviđena je potpora za najbolje istraživače iz bilo koje zemlje na početku njihove karijere za njihovo pridruživanje tim izvrsnim programima , koja, između ostalog, može obuhvaćati mentorstvo u prijenosu znanja i iskustva .

Ti programi izobrazbe bavit će se razvijanjem i proširenjem osnovnih istraživačkih kompetencija, a istodobno će istraživače osposobiti za kreativno razmišljanje, podariti im poduzetnički duh i inovacijske vještine koje će odgovarati budućim potrebama tržišta rada. Programi će isto tako osigurati izobrazbu o prenosivim kompetencijama kao što su timski rad, preuzimanje rizika, upravljanje projektima, normizacija, poduzetništvo, etika, prava intelektualnog vlasništva , komunikacija i otvorenost prema društvu , koji su ključni za stvaranje, razvijanje, komercijalizaciju i rasprostranjivanje inovacija.

3.2. Njegovanje izvrsnosti prekograničnom i međusektorskom mobilnošću

Europa mora biti privlačna za najbolje istraživače, europske i one izvan Europe. To će se postići osobito podupiranjem privlačnih mogućnosti za karijeru iskusnih istraživača i u javnom i u privatnom sektoru te njihovim poticanjem na preseljenje iz jedne zemlje u drugu, iz jednog sektora i discipline u druge kako bi se pojačao njihov kreativni i inovativni potencijal.

Financijska sredstva davat će se najboljim ili najperspektivnijim iskusnim istraživačima, neovisno o njihovoj nacionalnosti, koji žele razvijati svoje vještine iskustvom u okviru trans-nacionalne ili međunarodne mobilnosti. Oni mogu dobivati potporu u svim različitim fazama njihove karijere, uključujući prve faze, odmah nakon što steknu doktorat ili ekvivalentno iskustvo. Ti istraživači dobivat će financijska sredstva pod uvjetom da se presele iz jedne zemlje u drugu kako bi proširili ili produbili svoje kompetencije na sveučilištima, u istraživačkim institucijama, istraživačkim infrastrukturama, poduzećima, MSP-ovima i drugim društveno-gospodarskim subjektima po svom izboru (npr. organizacijama civilnog društva) , radeći na istraživačkim i inovativnim projektima u koje će uklopiti svoje osobne potrebe i interese. Njih će se poticati na prelazak iz javnog sektora u privatni ili obratno podrškom privremenim radnim mjestima. Time bi se trebala povećati inovativnost privatnog sektora i promicati međusektorska mobilnost. Također će se podupirati mogućnosti rada u nepunom radnom vremenu ili honorarno, koji omogućuje kombinirana radna mjesta i u javnom i u privatnom sektoru, kako bi se povećao prijenos znanja između sektora i potaknulo osnivanje novih poduzeća. Takve posebno oblikovane istraživačke mogućnosti pomoći će perspektivnim istraživačima da postanu potpuno samostalni i olakšati prelaske između javnog i privatnog sektora u njihovim karijerama.

Kako bi se u potpunosti iskoristio postojeći potencijal istraživača, također će se dati potpora mogućnostima za njihovu izobrazbu i stjecanje novih znanja u istraživačkoj instituciji visoke razine u trećoj zemlji , ponovno započinjanje istraživačke karijere nakon prekida te ponovnu integraciju istraživača na dugoročniji istraživački položaj u Europi, uključujući njihovu matičnu zemlju, nakon njihova iskustva na području transnacionalne ili međunarodne mobilnosti .

3.3. Poticanje inovacija uzajamnim obogaćivanjem znanja

Društveni izazovi postaju sve globalniji pa je prekogranična i međusektorska suradnja od ključne važnosti za uspješno suočavanje s njima. Stoga je razmjena znanja i ideja od faze istraživanja do faze plasiranja na tržište (i obratno) od najveće važnosti, a može se postići samo povezivanjem ljudi. Promicat će se davanjem podrške fleksibilnim razmjenama visokokvalificiranog osoblja s područja istraživanja i razvoja između sektora, zemalja i disciplina.

Europskim financijskim sredstvima podupirat će se ▌ razmjena osoblja s područja istraživanja i inovacija u okviru partnerstava sveučilišta, istraživačkih institucija, istraživačkih infrastruktura, poduzeća, MSP-ova i ostalih društveno-gospodarskih subjekata u Europi, kao i između Europe i trećih zemalja kako bi se jačala međunarodna suradnja. Bit će otvorena za osoblje s područja istraživanja i inovacija na svim stupnjevima karijere, od najnižih (odmah nakon stečene diplome) do najviših ( upravljanje ), uključujući i administrativno i tehničko osoblje.

3.4. Povećanje strukturnog učinka sufinanciranjem aktivnosti

Poticanje regionalnih, nacionalnih ili međunarodnih programa kako bi se pospješivala izvrsnost i širila najbolja praksa programa Marie Skłodowska -Curie u smislu mogućnosti za mobilnost u izobrazbi istraživača diljem Europe , razvoj njihove karijere i razmjena osoblja povećat će brojčani i strukturni učinak aktivnosti programa Marie Skłodowska -Curie. Time će se također povećati privlačnost centara izvrsnosti u cijeloj Europi.

To će se postići sufinanciranjem novih ili već postojećih regionalnih, nacionalnih, privatnih ili međunarodnih programa kako bi se otvorio put i omogućila međunarodna, međusektorska i interdisciplinarna izobrazba o istraživanjima, kao i prekogranična mobilnost istraživača i osoblja koje radi na inovacijama te njihova mobilnost između pojedinih sektora u svim fazama njihovih karijera.

To će omogućiti iskorištavanje sinergija između aktivnosti Unije i onih na regionalnoj i nacionalnoj razini, čime će se suzbiti rascjepkanost u smislu ciljeva, metoda ocjenjivanja i radnih uvjeta istraživača. U okviru aktivnosti sufinanciranja snažno će se poticati primjena ugovora o radu.

3.5. Posebna potpora i mjere politike

Za učinkovito rješavanje izazova bit će od najveće važnosti pratiti napredak. Programom će se podupirati razvijanje pokazatelja i analiza podataka povezanih s mobilnošću, vještinama, karijerama i spolnom jednakošću istraživača kako bi se identificirali nedostaci i prepreke u aktivnostima programa Marie Skłodowska- Curie i povećao njihov učinak. Te će se aktivnosti provoditi u nastojanju da se pronađu sinergije i u bliskoj koordinaciji s aktivnostima politike potpore istraživačima, njihovim poslodavcima i financijerima koje će se provoditi u okviru cilja „ Europa u svijetu koji se mijenja – uključiva, inovativna i promišljajuća društva”. Posebne aktivnosti financirat će se radi potpore inicijativama za jačanje svijesti o važnosti karijere istraživača, obuhvaćajući također aspekte povratka i ponovne integracije, te kako bi se širili rezultati istraživanja i inovacija koji proizlaze iz rada koji se podupire aktivnostima programa Marie Skłodowska- Curie.

Kako bi se dalje povećavao učinak aktivnosti programa Marie Skłodowska- Curie, strategijom usluga za bivše studente poboljšat će se umrežavanje između istraživača koji rade u okviru tog programa (sadašnji i prošli). One će biti u rasponu od potpore forumu za kontakte i razmjenu informacija među istraživačima , čime će se omogućiti istraživanje raznih oblika suradnje i mogućnosti zapošljavanja, do organiziranja zajedničkih događanja i uključivanja akademika u promidžbene aktivnosti kao ambasadora aktivnosti programa Marie Skłodowska- Curie i Europskog istraživačkog prostora .

3.6. Posebni aspekti provedbe

Program Marie Skłodowska -Curie bit će otvoren za aktivnosti izobrazbe i razvoja karijere na svim područjima istraživanja i inovacija obuhvaćenima Ugovorom, od osnovnih istraživanja do prenošenja na tržište i inovacijskih usluga. Podnositelji zahtjeva moći će slobodno birati područja istraživanja i inovacija, kao i sektore.

Kako bi se iskoristila svjetska baza znanja, aktivnosti programa Marie Skłodowska -Curie bit će otvorene za osoblje s područja istraživanja i inovacija, kao i za sveučilišta, istraživačke institucije, istraživačke infrastrukture, poduzeća, MSP-ove i ostale društveno-gospodarske isubjekte iz svih zemalja, uključujući i treće zemlje u skladu s uvjetima definiranima u Uredbi (EU) XX/2012 (Pravila sudjelovanja ).

U svim navedenim aktivnostima pozornost će se obratiti poticanju snažnog sudjelovanja poduzeća, osobito MSP-ova, kao i ostalih društveno-gospodarskih subjekata radi uspješne provedbe i učinka aktivnosti programa Marie Skłodowska -Curie. Dugoročna suradnja između visokog školstva, istraživačkih organizacija te javnog i privatnog sektora , uzimajući u obzir zaštitu prava intelektualnog vlasništva, promiče se u svim aktivnostima programa Marie Skłodowska -Curie.

Aktivnosti programa Marie Skłodowska-Curie pripremat će se u bliskoj sinergiji s drugim programima kojima se podupiru ti politički ciljevi, uključujući program Erasmus za sve te zajednice znanja i inovacija EIT-a.

Zadržava se mogućnost, ako se pojavi posebna potreba, da cilj budu određene aktivnosti u sklopu programa povezane s posebnim društvenim izazovima, vrstama istraživanja i inovacijskim institucijama ili geografskim lokacijama kako bi se odgovorilo na razvoj potreba Europe u smislu vještina, izobrazbe na području istraživanja , razvijanja karijere i razmjene znanja.

Kako bi se osigurala otvorenost za sve izvore talenata , osigurat će se opće mjere kojima će se prebroditi svi poremećaji u pristupu bespovratnim sredstvima, na primjer poticanjem jednakih mogućnosti za istraživače obaju spolova u svim aktivnostima programa Marie Skłodowska -Curie i uspoređivanjem sudjelovanja po spolu s referentnim vrijednostima . Osim toga, aktivnostima programa Marie Skłodowska -Curie pomagat će se istraživačima pri uspostavljanju stabilnijeg razvoja karijere, omogućavati postizanje odgovarajuće ravnoteže između profesionalnog i obiteljskog života te nastavak istraživačke karijere nakon prekida. Preporučuje se da svi sudionici koji dobiju sredstva podržavaju i primjenjuju načela Europske povelje za istraživače i Kodeksa ponašanja pri zapošljavanju istraživača kojima se promiče otvoreno zapošljavanje i privlačni radni uvjeti.

Kako bi se i dalje poboljšavalo širenje rezultata i uključivanje javnosti, od korisnika programa Marie Skłodowska -Curie može se tražiti da planiraju odgovarajuće promidžbene aktivnosti namijenjene širokoj javnosti. Taj plan bit će ocijenjen tijekom procesa ocjenjivanja, kao i tijekom naknadnog praćenja projekata.

4. ISTRAŽIVAČKE INFRASTRUKTURE

Cilj aktivnosti razvoj je izvrsnih europskih istraživačkih infrastruktura za 2020. i dalje, poticanje njihovih inovacijskih potencijala i ljudskih resursa te jačanje europske politike. Ostvarivat će se koordinacija s kohezijskim izvorima financiranja kako bi se osigurala sinergija i koherentan pristup za razvijanje istraživačkih infrastruktura. Poticat će se sinergije s aktivnostima programa Marie Skłodowska-Curie.

4.1. Razvijanje europskih istraživačkih infrastruktura za 2020. i dalje

4.1.1. Razvijanje nove istraživačke infrastrukture na svjetskoj razini

Cilj je olakšati i podržati pripremu, provedbu, dugoročnu održivost i učinkovito djelovanje istraživačkih infrastruktura utvrđenih na Europskom strateškom forumu o istraživačkim infrastrukturama (ESFRI) i drugih istraživačkih infrastruktura svjetske klase, što će pomoći Europi da odgovori na velike izazove u znanosti, industriji i društvu. Taj cilj će se osobito baviti infrastrukturama koje planiraju uspostaviti, uspostavljaju ili su već uspostavile svoje upravljanje, npr. na osnovi Europskog konzorcija za istraživačku infrastrukturu (ERIC) ili bilo koju ekvivalentnu strukturu na europskoj ili međunarodnoj razini.

Financijska sredstva Unije doprinijet će, prema potrebi:

(a) pripremnoj fazi budućih infrastruktura (npr. detaljnim građevinskim planovima, pravnim dogovorima , višegodišnjem planiranju , ranom uključivanju industrije );

(b) fazi provedbe (npr. radu na istraživanjima i razvoju te inženjerstvu zajedno s industrijom i korisnicima, razvoju regionalnih partnerskih ustanova (3) usmjerenih prema uravnoteženijem razvoju Europskog istraživačkog prostora); i/ili;

(c) operativnoj fazi (npr. pristupu, rukovanju podacima, promidžbenim aktivnostima, izobrazbi i aktivnostima međunarodne suradnje).

Ovom će se aktivnošću također podržati projektne studije za nove istraživačke infrastrukture pristupom „odozdo prema gore”.

4.1.2. Integriranje i otvaranje postojećih nacionalnih i regionalnih istraživačkih infrastruktura od europskog interesa

Cilj je po potrebi otvoriti ključne nacionalne i regionalne istraživačke infrastrukture svim europskim istraživačima iz akademske zajednice kao i industrije te osigurati njihovo optimalno korištenje i zajednički razvoj.

Unija će podupirati mreže i klastere koji na europskoj razini okupljaju i integriraju ključne nacionalne istraživačke infrastrukture. Financijska sredstva osigurat će se kako bi poduprla, osobito, transnacionalni i virtualni pristup istraživača i usklađivanje i poboljšanje usluga što ih pružaju infrastrukture. ▌

4.1.3. Razvoj, uvođenje i primjena e-infrastruktura temeljenih na IKT-u (4)

Cilj je do 2020. na svjetskoj razini ostvariti vodeću sposobnost na području umrežavanja, računalnih sustava i znanstvenih podataka u jedinstvenom i otvorenom europskom prostoru za istraživanje preko interneta u kojem istraživači uživaju vrhunske, neograničene i pouzdane usluge za umrežavanje i računalne sustave, kao i neometan i otvoren pristup okruženjima e-znanosti i globalnim podatkovnim resursima.

Za postizanje tog cilja dat će se potpora: globalnim istraživačkim i obrazovnim mrežama koje pružaju napredne, standardizirane i nadogradive usluge između domena na zahtjev; mrežnoj i cloud infrastrukturi koje osiguravaju doslovno neograničen računalni kapacitet i kapacitet obrade podataka; ekosustavu superračunalnih uređaja koji napreduje prema računalstvu na razini eksa; softverskoj i servisnoj infrastrukturi, npr. za simulaciju i vizualizaciju; suradničkim alatima u stvarnom vremenu; te interoperabilnoj, otvorenoj i pouzdanoj infrastrukturi znanstvenih podataka.

4.2. Poticanje inovacijskog potencijala istraživačkih infrastruktura i njihovih ljudskih resursa

4.2.1. Korištenje inovacijskog potencijala istraživačkih infrastruktura

Cilj je poticati inovacije u samim infrastrukturama i u industrijama kao što je industrija za dobavljače i korisnike.

U tu svrhu dat će se podrška

(a) partnerstvima s industrijom na području istraživanja i razvoja kako bi se razvili kapaciteti Unije i industrijska opskrba na područjima visoke tehnologije kao što su znanstvena instrumentacija ili IKT ;

(b) pretkomercijalnoj nabavi koju obavljaju subjekti istraživačke infrastrukture kako bi se poticale inovacije i kako bi oni rano usvajali ili razvijali najsuvremenije tehnologije;

(c) poticanju korištenja istraživačkih infrastruktura u industriji, npr. kao što su eksperimentalni ispitni uređaji ili centri utemeljeni na znanju; te

(d) poticanju integracije istraživačkih infrastruktura u lokalne, regionalne i globalne inovacijske sustave.

Aktivnosti Unije djelovat će i kao poluga za korištenje istraživačkih infrastruktura, osobito e-infrastruktura, za javne usluge, društvene inovacije, kulturu i obrazovanje te izobrazbu .

4.2.2. Jačanje ljudskog kapitala istraživačkih infrastruktura

Zbog složenosti istraživačkih infrastruktura i radi iskorištavanja njihova punog potencijala potrebne su primjerene vještine njihovih menadžera, inženjera i tehničara, kao i korisnika.

Financiranjem sredstvima Unije davat će se potpora izobrazbi osoblja koje upravlja istraživačkim infrastrukturama od paneuropskog interesa i vodi ih, razmjeni osoblja i najboljih praksi među institucijama , kao i odgovarajućoj dostupnosti ljudskih resursa u ključnim disciplinama, uključujući nastajanje posebnih obrazovnih programa . Poticat će se sinergije s aktivnostima Marie Skłodowske -Curie.

4.3. Jačanje europske politike istraživačke infrastrukture i međunarodne suradnje

4.3.1. Jačanje europske politike za istraživačke infrastrukture

Ciljevi su iskoristiti sinergije između nacionalnih inicijativa i inicijativa Unije uspostavljanjem partnerstava između relevantnih donositelja politike, tijela za financiranje ili savjetodavnih skupina (npr. ESFRI-ja , Skupine za razmatranje e-infrastruktura (e-IRG), organizacija foruma EIRO, nacionalnih javnih tijela), kako bi se razvijale komplementarnosti i suradnja između istraživačkih infrastruktura i aktivnosti kojima se provode ostale politike Unije (kao što su regionalna, kohezijska, industrijska, zdravstvena i ekološka politika , politika zapošljavanja ili razvojna politika), te osigurati koordinaciju između različitih izvora financijskih sredstava Unije. Aktivnostima Unije također će se podupirati pregled, praćenje i ocjena istraživačkih infrastruktura na razini Unije, kao i relevantne političke studije i komunikacijske zadaće.

Programom Horizont 2020. olakšat će se napori država članica u optimizaciji svojih istraživačkih ustanova davanjem potpore ažuriranoj bazi podataka na razini EU-a o otvorenim pristupačnim istraživačkim infrastrukturama u Europi.

4.3.2. Pospješivanje strateške međunarodne suradnje

Cilj je pospješiti razvijanje globalnih istraživačkih infrastruktura, tj. istraživačkih infrastruktura za koje je potrebno financiranje i sporazumi na globalnoj razini. Cilj je također pospješiti suradnju europskih istraživačkih infrastruktura s njihovim partnerima izvan Europe, čime se osiguravaju njihova globalna interoperabilnost i doseg , te sklapati međunarodne sporazume o recipročnoj upotrebi, otvorenosti ili sufinanciranju infrastruktura. U tom smislu uzet će se u obzir preporuke skupine Carnegie koja obuhvaća više dužnosnike za globalne istraživačke infrastrukture. Pozornost će se obratiti i osiguravanju primjerenog sudjelovanja Unije u koordinaciji s međunarodnim tijelima kao što su UN ili OECD.

4.4. Posebni aspekti provedbe

Tijekom provedbe održavat će se savjetovanja s neovisnim skupinama stručnjaka, kao i s dionicima i savjetodavnim tijelima kao što su ESFRI i e-IRG.

Provedba će se odvijati u skladu s trodijelnim pristupom : „odozdo prema gore”, pri čemu nisu poznati točan sadržaj i partnerstvo u projektima; usmjereni, u kojem su dobro definirane posebne istraživačke infrastrukture i/ili zajednice o kojima je riječ ; te imenovani korisnici, na primjer kad se doprinos operativnim troškovima daje operatoru odnosno operatorima infrastrukture ili njihovu konzorciju.

Ciljevi aktivnosti iz odjeljaka 4.2. i 4.3. ostvaruju se posebnim mjerama, kao i u okviru mjera razvijenih na temelju odjeljka 4.1. kad god je to primjereno.

DIO II.

VODEĆI POLOŽAJ INDUSTRIJE

1. VODEĆI POLOŽAJ U RAZVOJNIM I INDUSTRIJSKIM TEHNOLOGIJAMA

Općenito

Uspješno savladavanje, integracija i primjena tehnologija razvoja u europskoj industriji ključan je faktor u jačanju europske produktivnosti i inovacijskih kapaciteta te osiguravanju da Europa ima napredno, održivo i konkurentno gospodarstvo, vodeći položaj u visokotehnološkim sektorima primjene te sposobnost za razvoj učinkovitih i održivih rješenja za društvene izazove uzimajući u obzir između ostalog potrebe korisnika . Inovacijske aktivnosti će se kombinirati s aktivnostima istraživanja i razvoja kao integralni dio financiranja.

Cjelovit pristup ključnim tehnologijama razvoja Važan element cilja „Vodeći položaj u tehnologijama razvoja i industrijskim tehnologijama” su ključne tehnologije razvoja definirane kao mikroelektronika, nanoelektronika, fotonika, nanotehnologija, biotehnologija, napredni materijali i napredni proizvodni sustavi. Mnogi inovativni proizvodi uključuju istodobno više tih tehnologija kao pojedinačne ili integrirane dijelove. Iako svaka tehnologija nudi tehnološke inovacije, združene koristi od brojnih interakcija ključnih tehnologija razvoja i ostalih industrijskih tehnologija razvoja i njihovih kombinacija također mogu dovesti do tehnoloških preokreta. Uključivanje u međusektorske ključne tehnologije razvoja pojačat će konkurentnost i učinak proizvoda, stimulirati rast i radna mjesta i dati nove mogućnosti za rješavanje društvenih izazova. Stoga će se iskoristiti brojna uzajamna djelovanja tih tehnologija. Osigurat će se posebna potpora za velike pokusne i demonstracijske projekte koji će se provesti u raznim okruženjima i uvjetima . To će obuhvaćati aktivnosti ključnih tehnologija razvoja i međusektorskih ključnih tehnologija razvoja koje združuju i integriraju razne pojedinačne tehnologije, čija je posljedica potvrda tehnologije u industrijskom okruženju do potpunog i potvrđenog sustava, spremnog ili uskoro spremnog za tržište. Preduvjet će biti snažno uključivanje privatnog sektora u takve aktivnosti i pokazivanje kako će rezultati projekta doprinijeti tržišnoj vrijednosti za EU ; u provedbi bi se stoga moglo koristiti javno privatno partnerstvo. U tom smislu i putem provedbene strukture Horizonta 2020. razvit će se zajednički program rada za međusektorske aktivnosti ključnih tehnologija razvoja. Uzimajući u obzir potrebe tržišta i zahtjeve društvenih izazova, cilj će biti osiguravanje generičkih sastavnica ključnih tehnologija razvoja i višestrukih ključnih tehnologija razvoja za različita područja primjene, uključujući društvene izazove. Dodatno će se po potrebi tražiti sinergije između aktivnosti ključnih tehnologija razvoja i aktivnosti u okviru kohezijske politike u kontekstu nacionalnih i regionalnih strategija istraživanja i inovacija za pametnu specijalizaciju, kao i s Europskim institutom za inovacije i tehnologiju (EIT), Europskom investicijskom bankom (EIB) te prema potrebi s aktivnostima koje države članice provode u okviru zajedničkih inicijativa za donošenje programa.

Posebni aspekti provedbe

Inovacijske aktivnosti uključivat će integraciju pojedinih tehnologija; demonstracije kapaciteta za izradu i isporuku inovativnih proizvoda, sustava, postupaka i usluga; pokusne aktivnosti namijenjene korisnicima i potrošačima u svrhu dokazivanja izvedivosti i dodatne vrijednosti; te tehnološke demonstracije kojima će se olakšati primjena rezultata istraživanja na tržištu. Odgovarajuća pozornost posvetit će se malim i srednjim projektima. Osim toga provedba u okviru ovog dijela poticat će uključivanje malih i srednjih istraživačkih timova, doprinoseći također aktivnijem sudjelovanju MSP-ova.

Razne pojedinačne tehnologije će se integrirati, što će rezultirati potvrdom tehnologije u industrijskom okruženju do potpunog i potvrđenog sustava, spremnog za tržište. Preduvjet će biti snažno uključivanje privatnog sektora u takve aktivnosti, uključujući putem javno privatnih partnerstava.

Aktivnosti na strani potražnje dopunjavat će tehnološki zamah inicijativa istraživanja i inovacija. One uključuju najbolje moguće iskorištavanje javne nabave kada se radi o inovacijama; razvijaju odgovarajuće tehničke norme i tehničke aktivnosti za pomoć normizaciji i regulaciji ; privatnu potražnju i angažiranje korisnika za stvaranje tržišta koja su pogodnija za inovacije.

Osobito kad se radi o nanotehnologiji i biotehnologiji, angažman sa zainteresiranim stranama i širokom javnošću bit će usmjeren na osvješćivanje o koristima i rizicima. Sigurnosna procjena i upravljanje sveukupnim rizicima u primjeni tih tehnologija sustavno će se rješavati. Prema potrebi, društvene i humanističke znanosti doprinijet će da se u obzir uzmu potrebe, sklonosti i prihvaćanje korisnika kao i osiguravanje društvenog angažmana i utemeljenog izbora potrošača.

Aktivnosti iz ovog dijela bit će dodatna potpora istraživanjima i inovacijama za tehnologije razvoja, koju nacionalna ili regionalna tijela mogu omogućiti u sklopu fondova kohezijske politike u okviru strategija za pametnu specijalizaciju.

Taj program, kao dio financiranja mjera, također podupire aktivnosti prijenosa tehnologije (na nacionalnoj i regionalnoj razini), uključujući razvoj međunarodnih i regionalnih inovacijskih klastera za promicanje učinkovitije povezanosti između sveučilišta i industrije.

Strateške inicijative za međunarodnu suradnju nastojat će se ostvarivati u područjima od uzajamnog interesa i koristi s vodećim partnerskim zemljama. Od osobitog su, ali ne isključivog, interesa za tehnologije razvoja i industrijske tehnologije:

— pristup vodećim znanstvenim i tehnološkim stručnjacima na svjetskoj razini;

— razvijanje globalnih normi;

— uklanjanje uskih grla u industrijskom iskorištavanju, suradnja na području istraživanja i razvoja i uvjeti trgovine;

— sigurnost proizvoda koji se zasnivaju na nanotehnologiji i biotehnologiji i dugoročni učinak njihovog korištenja ;

— izrada materijala i metoda za smanjenje potrošnje energije i resursa;

— suradničke međunarodne inicijative unutar proizvodne zajednice koje predvodi industrija; te

— interoperabilnost sustava

1.1. Informacijske i komunikacijske tehnologije (ICT)

Velik broj odrednica aktivnosti bit će usmjeren na izazove vodećeg položaja ICT-a u industriji i tehnologiji uzduž cijelog vrijednosnog lanca i obuhvaćati planove za generička istraživanja i inovacije ICT-a, u što prije svega ulaze:

1.1.1. Nova generacija komponenata i sustava: Inženjering naprednih ugrađenih komponenata i sustava koji su energetski i resursno učinkoviti

Cilj je zadržati i ojačati vodeći položaj Europe u tehnologijama povezanima s naprednim , ugrađenim i energetski i resursno učinkovitim i snažnim komponentama i sustavima. On također uključuje mikro-nano-bio sustave, organsku elektroniku, integracije velikih područja, popratne tehnologije za Internet stvari (IoT) (5), uključujući platforme za potporu pružanja naprednih usluga, senzore , inteligentne integrirane sustave, ugrađene i distribuirane sustave , sustave sustava i inženjering složenih sustava.

1.1.2. Računala sljedeće generacije: napredni i sigurni računalni sustavi i tehnologije, uključujući računarstvo u oblacima

Cilj je poduprijeti europska sredstva u arhitekturi procesora i sustava, tehnologijama međusobnog povezivanja i lokalizacije podataka, računarstvu u oblacima, paralelnim programska rješenja, modelirajućem i simulacijskom softveru za sve tržišne segmente, uključujući inženjerske aplikacije (kao što su između ostalog izračun nesigurnosti, analiza rizika i odluke u injženjerstvu).

1.1.3. Internet budućnosti: Software, hardware, infrastrukture, tehnologije i usluge

Cilj je ojačati konkurentnost europske industrije u razvijanju, ovladavanju i oblikovanju Interneta sljedeće generacije koji će postupno zamijeniti i nadvladati sadašnji web, mreže fiksne i mobilne telefonije i servisne infrastrukture, te omogućiti međusobnu povezanost trilijuna uređaja (IoT) između mnogobrojnih operatora i domena koje će promijeniti način na koji komuniciramo, pristupamo znanju i njime se koristimo. To obuhvaća istraživanja i inovacije u području mreža, softvera, postupaka i usluga, internetske sigurnosti, privatnosti, pouzdanosti i povjerenja, bežične (6) komunikacije i svih optičkih mreža, interaktivne multimedije s računalnom simulacijom stvarnosti i u području povezanih poduzeća budućnosti.

1.1.4. Upravljanje tehnologijama sadržaja i informacijama: ICT za digitalne sadržaje, kulturne i kreativne industrije

Cilj je ojačati poziciju Europe kao dobavljača proizvoda i usluga koji se temelje na pojedinačnoj i poslovnoj kreativnosti . To će se napraviti tako da se osigura stručnjacima i građanima nove alate za stvaranje, pristup, korištenje, očuvanje i ponovno korištenje svih oblika digitalnog sadržaja na bilo kojem jeziku i izrade modeli, analizira i vizualizira golema količina podataka, ( big data ), uključujući povezane podatke. To uključuje nove tehnologije za umjetnost , jezik, učenje, međusobno djelovanje, digitalno očuvanje, web dizajn , pristup sadržaju, analitiku i medije ; inteligentne i prilagodljive sustave za upravljanje informacijama koji se temelje na naprednom pronalaženju podataka, učenju uz pomoć strojeva, statističku analizu i vizualne računalne tehnologije.

1.1.5. Napredna sučelja i roboti: robotika i pametni prostori

Cilj je ojačati vodeći položaj Europe u znanosti i industriji u industrijskoj i uslužnoj robotici, kognitivnim i komunikacijskim sustavima, naprednim sučeljima i pametnim prostorima, kao i osjećajnim strojevima, na temelju povećanja uspješnosti u računarstvu i umrežavanju te napretka u sposobnosti izrade i izgradnje sustava koji mogu učiti, samostalno se sklopiti , prilagođavati se i reagirati ili koji optimiziraju interakcije između ljudi i strojeva . Prema potrebi, razvijene sustave i najnoviji napredak trebalo bi potvrditi u stvarnom okruženju.

1.1.6. Mikroelektronika i nanoelektronika te fotonika: Ključne tehnologije razvoja koje se odnose na mikroeletroniku i nanoelektroniku i fotoniku, uključujući i kvantne tehnologije

Cilj je iskoristiti prednost izvrsnosti Europe u ovim ključnim tehnologijama razvoja i poduprijeti i dodatno pojačati konkurentnost i tržišno vodstvo njezine industrije. Aktivnosti će također uključiti istraživanja i inovacije u području projektiranja, naprednih procesa, pokusnih linija za tvorničku izradu, povezanih proizvodnih tehnologija i demonstracijskih aktivnosti radi potvrde tehnološkog napretka i inovativnih poslovnih modela kao i naglašavanja tehnologija sljedeće generacije koje će ispitati napretke u kvantnoj fizici .

Tih šest najvažnijih odrednica aktivnosti trebale bi obuhvatiti cijeli raspon potreba uzimajući u obzir konkurentnost europske industrije na globalnoj razini . One bi uključivale vodeći položaj u industriji za generička rješenja, proizvode i usluge koje se temelje na ICT-u i potrebne su za rješavanje najvećih društvenih izazova, kao i planove za istraživanje i inovacije ICT-a usmjerene na primjenu, koji će se podržati zajedno s relevantnim društvenim izazovom. S obzirom na sve veći napredak tehnologije u svim područjima života, interakcija ljudi i tehnologije bit će važna u tom pogledu, te će također biti dio gore navedenih ICT istraživanja usmjerenih na primjenu. Istraživanje koja su usmjerena na korisnika doprinijet će razvoju konkurentnih rješenja.

Tih šest odrednica aktivnosti uključuju i istraživačke infrastrukture specifične za ICT, kao što su živi laboratoriji za eksperimente velikog obujma i infrastrukture za osnovne ključne tehnologije razvoja te njihovu integraciju u napredne proizvode i inovativne pametne sustave, uključujući opremu, alate, usluge podrške, sterilne prostorije i pristup ljevaonicama za izradu prototipova.

To bi se trebalo provesti tako da se osigura komplementarnost i dosljednost s radom istraživačkih infrastruktura koje primaju potporu u okviru stupa „Izvrsna znanost”.

Aktivnosti će poduprijeti sustave istraživanja i razvoja potpuno poštujući temeljna prava i slobode fizičkih osoba te osobito njihovo pravo na privatnost.

1.2. Nanotehnologije

1.2.1. Razvoj nanomaterijala, nanouređaja i nanosustava sljedeće generacije

Razvoj i integracija znanja o fenomenima iz područja nanotehnologija na raskrižju različitih znanstvenih disciplina, namijenjen potpuno novim proizvodima i sustavima koji omogućavaju održiva rješenja u širokom rasponu sektora.

1.2.2. Osiguravanje sigurnog i održivog razvoja i primjene nanotehnologija

Unaprjeđivanje znanstvenih spoznaja o njihovom mogućem utjecaju na zdravlje ili na okoliš za proaktivno upravljanje nanotehnologijama utemeljeno na znanosti i osiguravanje provjerenih znanstvenih alata, metoda i platformi za opasnost, izlaganje i procjena rizika i upravljanje njime tijekom cijelog vijeka trajanja nanotehnologija i nanosustava, uključujući pitanja normiranja .

1.2.3. Razvoj društvene dimenzije nanotehnologije

Rješavanje ljudskih i fizičkih potreba u primjeni nanotehnologije i usmjerenost na upravljanje nanotehnologijom na korist društva i okoliša , uključujući komunikacijske strategije kojima se osigurava društveni angažman .

1.2.4. Učinkovita i održiva sinteza i proizvodnja nanomaterijala, komponenata i sustava

Usredotočenost na nove fleksibilne, nadogradive i ponovljive postupke, inteligentnu integraciju novih i postojećih procesa, uključujući tehnološku konvergenciju poput nanobiotehnologije , kao i postupno povećanje kojim se omogućuje održiva vrlo precizna proizvodnja velikog obujma i fleksibilna i višenamjenska postrojenja koja osiguravaju učinkovit prijenos znanja u industrijske inovacije.

1.2.5. Razvoj i normizacija tehnika, metoda mjerenja i opreme za unapređenje kapaciteta

Usredotočenost na tehnologije koje podupiru razvoj, potpora razvoju i uvođenju na tržište sigurnih složenih nanomaterijala i nanosustava, uključujući nanometrologiju , karakterizaciju i manipulaciju stvari na nanorazini, izradu modela, dizajn u računarstvu i napredni inženjering na atomskoj razini.

1.3. Napredni materijali

1.3.1. Međusektorske i razvojne tehnologije materijala

Istraživanja o materijalima prema dizajnu , funkcionalnim materijalima, višenamjenskim materijalima s većim udjelom znanja, novim funkcijama i boljim radnim osobinama , kao što su samopopravljajući ili biokompatibilni materijali, samosklopivi materijali, novi magnetski materijali i strukturni materijalni, za inovacije u svim industrijskim sektorima, osobito za tržišta visoke vrijednosti, uključujući i kreativne industrije .

1.3.2. Razvoj i transformacija materijala

Istraživanje i razvoj za osiguranje učinkovitog, sigurnog i održivog razvoja i povećavanje kako bi se omogućilo da industrijska proizvodnja budućih proizvoda koji se temelje na dizajnu krene prema upravljanju materijalima „bez otpadaka” u Europi , npr. u metalnoj, kemijskoj ili biotehnološkoj industriji i kako bi se poboljšalo razumijevanje mehanizama koji utječu na razgradnju materijala (korištenje, korozija, mehanička pouzdanost).

1.3.3. Upravljanje komponentama materijala

Istraživanje i razvoj za nove i inovativne tehnike za materijale, komponente i sustave, spajanje, adheziju, odvajanje, sastavljanje, samo-sastavljanje i rastavljanje, raspadanje i razgradnju komponenti materijala i upravljanje troškovima životnog vijeka i učincima na okoliš novim korištenjem tehnologija naprednih materijala .

1.3.4. Materijali za održivu, resursno učinkovitu industriju s niskom emisijom

Razvijanje novih proizvoda i primjena, poslovnih modela i odgovornog ponašanja potrošača koji povećavaju korištenje obnovljivih izvora za održivu primjenu , smanjuju energetsku potražnju u cijelom životnom vijeku proizvoda i olakšavaju proizvodnju s malom emisijom ugljika , kao i postupak intenzifikacije, recikliranja, uklanjanja onečišćenja, materijali za pohranu energije i materijali s potencijalom za visoku dodanu vrijednost od otpada i ponovne prerade.

1.3.5. Materijali za kreativne industrije, uključujući baštinu

Primjena dizajna i razvoj konvergentnih tehnologija kako bi se stvorile nove poslovne mogućnosti, uključujući zaštitu i obnovu europske baštine i materijala s povijesnom ili kulturnom vrijednošću, kao i novih materijala .

1.3.6. Mjeriteljstvo, karakterizacija, normizacija i kontrola kvalitete

Promicanje tehnologija kao što je karakterizacija, nerazarajuće ocjenjivanje, kontinuirano procjenjivanje i praćenje te predviđajuće modeliranje radnih značajki za napredak i utjecaj u znanosti o materijalima i projektiranju materijala.

1.3.7. Optimizacija korištenja materijala

Istraživanje i razvoj kako bi se ispitala zamjena i alternative korištenju materijala, uključujući rješavanje pitanja sirovina preko posebno oblikovanih materijala ili zamjene rijetkih, ključnih ili opasnih materijala i pristupi inovativnog poslovnog modela te određivanje ključnih resursa .

1.4. Biotehnologija

1.4.1. Poticanje vrhunskih biotehnologija kao pokretača budućih inovacija

Cilj je postaviti temelje za europsku industriju da bi ostala u prvim redovima inovacija, i u srednjoročnom i u dugoročnom razdoblju. On obuhvaća razvijanje područja novih tehnologija kao što su sintetička biologija, bioinformatika i sistemska biologija, kao i iskorištavanje konvergencije s drugim tehnologijama razvoja kao što su nanotehnologija (npr. bionanotehnologija) i ICT (npr. bioelektronika) te inženjerska tehnologija . Ta i druga vrhunska područja zaslužuju odgovarajuće mjere u smislu istraživanja i razvoja kako bi se olakšao učinkovit prijenos i provedba u novim primjenama.

1.4.2. Industrijski proizvodi i procesi koji se temelje na biotehnologiji

Cilj je dvostruk: s jedne stra