4.1. Kapacitet tijela i korisnika

4.2. Pojednostavnjenje za korisnike

4.3. Ključna uloga partnera u provedbi programa

4.4. Provedba horizontalnih načela i ciljeva politike

4.5. Sinteza evaluacije ESI fondova

4.6. Komunikacija o ESI fondovima

ZAKLJUČAK





UVOD

Glavna je svrha europskih strukturnih i investicijskih fondova (dalje u tekstu „ESI fondovi”) poticanje dugotrajne socioekonomske konvergencije, otpornosti i teritorijalne kohezije. Fondovima se osigurava kritična masa sredstava za ulaganje u prioritetna područja EU-a preko zajedničkog upravljanja koje obavljaju Komisija i države članice. Poticanjem stvaranja radnih mjesta, rasta i ulaganja te jačanjem jedinstvenog tržišta, energetske unije i gospodarskog upravljanja ta su ulaganja odgovor na potrebe realnog gospodarstva. Fondovi uvelike pomažu EU-u i u postizanju njegovih političkih ciljeva jer ih prenose u konkretne aktivnosti u praksi.

Ovim se izvješćem daje prvi strateški pregled provedbe programa u okviru ESI fondova, koji traju do kraja 2023., za razdoblje 2014.–2020. U njemu se sažimaju izvješća o provedbi i napretku država članica za godine od 2014. do 2016. Stoga je u njemu naglasak na napretku provedbe koji potkrjepljuju podaci o odabranim projektima. Detaljnije se može pročitati u pripadajućem radnom dokumentu službi.

ESI fondovi osiguravaju stabilan, dugoročan okvir za ulaganja za države članice i njihove regije. S proračunom od 454 milijarde eura za razdoblje 2014.–2020. ESI fondovi glavni su instrument EU-a za ulaganje. Očekuje se da će nacionalno i privatno sufinanciranje doseći iznos od barem 184 milijarde eura, čime će ukupna ulaganja doseći iznos od 638 milijardi eura. ESI fondovi pomažu državama članicama i u poboljšanju ulagačkog okruženja. To uključuje pružanje potpore strukturnim reformama radi mobilizacije privatnog kapitala i uvođenje ex ante uvjeta. Trenutačna generacija programa obuhvaća značajne reforme, a više financijskih sredstava nego ikada usmjereno je na područja s najvećom dodanom vrijednosti EU-a kao što su zapošljavanje, socijalna uključenost, vještine istraživanje i inovacije, okoliš i niskougljično gospodarstvo. Fondovi pomažu i tijelima i dionicima da pri lokalnom djelovanju sagledaju kontekst na razini EU-a ili čak globalni kontekst. To dovodi do boljeg strateškog planiranja i veće sposobnosti ostvarivanja rezultata.

Ako se analiziraju prve tri godine programa za razdoblje 2014.–2020., mogu se vidjeti početni rezultati. Odabrano je otprilike 2 milijuna projekata iz cijele Europe, a na njih otpada 182 milijarda eura odnosno 28,4 % ukupnih financijskih sredstava predviđenih za predmetno razdoblje. Do sada je pružena potpora za 793 490 poduzeća i 7,8 milijuna ljudi u potrazi za poslom, osposobljavanjem ili obrazovanjem. Otprilike 20 % ukupne poljoprivredne površine obuhvaćeno je aktivnostima povezanima s klimom i okolišem zahvaljujući ulaganjima u poboljšanje bioraznolikosti te upravljanje tlom i vodama.

U izvješćima zemalja ističe se da se broj projekata odabranih u 2016. uvelike povećao, što ukazuje na to da države članice dostižu svoj puni potencijal u pretvaranju ESI fondova u konkretne rezultate i poboljšanju života europskih građana. Zasada ulaganja dobro napreduju u mnogim prioritetnim područjima EU-a pri čemu je, primjerice, projektima dodijeljeno 31 % ukupnog planiranog ulaganja u konkurentnost MSP-ova. Države članice izvijestile su i o nizu područja u kojima je napredak sporiji pa su potrebni daljnji koraci kao što su ulaganja u informacijsku i komunikacijsku tehnologiju.

Do kraja 2016. 9 % ukupnih sredstava dostupnih za predmetno razdoblje isplaćeno je državama članicama iz proračuna EU-a. Najnovija izvješća ukazuju na brži napredak u 2017. pri čemu je projektima dodijeljeno 44 % sredstava, a 13 % isplata izvršeno je do kraja listopada 2017. Očekuje se da će se isplate dodatno ubrzati u nadolazećim mjesecima.

1. IZAZOVAN, RAZNOLIK I PROMJENJIV KONTEKST

1.1. Postupan oporavak od krize – napredak u ostvarivanju kohezijskih ciljeva opet dobio zamah

Od 2014. postupno se poboljšava socioekonomski kontekst u kojem djeluju ESI fondovi. Prva godina programskog razdoblja obilježena je lošim gospodarskim izgledima u EU-u, stagnacijom stope rasta BDP-a te visokom i stalnom stopom nezaposlenosti. Gospodarski oporavak u EU-u ubrzao se u posljednje dvije godine, a izgledi za rast ponovno su pozitivni u svim državama članicama EU-a. Međutim, nisu svi problemi riješeni; rast BDP-a u državama članicama neravnomjeran je, a spori rast produktivnosti i posljedice krize i dalje opterećuju gospodarstvo.

Stanje zaposlenosti u EU-u poboljšava se u skladu s gospodarskim oporavkom. Tijekom 2016. stvoreno je više radnih mjesta, a nezaposlenost se smanjila (na 7,8 % u svibnju 2017.). Očekuje se da će nezaposlenost idućih godina i dalje padati. Regionalne razlike u stopama nezaposlenosti ipak su i dalje velike. Postotak osoba kojima prijeti siromaštvo i dalje je vrlo visok. Kao što je trend već duže vrijeme, nejednakost u raspoloživom dohotku povećala se u 28 država članica EU-a u razdoblju od 2008. do 2015.

Kriza je snažno utjecala na nacionalne i regionalne proračune i ograničila financiranje za sve vrste ulaganja. Javna ulaganja u EU-u realno su se smanjila za otprilike 15 % u razdoblju od 2008. do 2014. I ukupni udio ulaganja u BDP-u smanjio se i otad se gotovo nije povećavao.