Tematsko izvješće Financijska potpora EU‑a 
uređajima za pročišćavanje 
komunalnih otpadnih voda 
                                             u dunavskom slijevu: 
nužnost dodatnih napora 
u pomoći državama 
članicama da ostvare 
ciljeve politike otpadnih 
voda EU‑aHR 2015.  BR. 02
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD

EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-pošta: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2015.
Print ISBN 978-92-872-2408-8 ISSN 2315-0548 doi:10.2865/997902 QJ-AB-15-006-HR-C
PDF ISBN 978-92-872-2458-3 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/119053 QJ-AB-15-006-HR-N
EPUB ISBN 978-92-872-2468-2 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/15158 QJ-AB-15-006-HR-E
© Europska unija, 2015.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Za svaku uporabu ili umnožavanje slike 1. dopuštenje treba zatražiti izravno od nositelja autorskih prava.
Printed in Luxembourg
Financijska potpora EU‑a 
uređajima za pročišćavanje 
komunalnih otpadnih voda  
u dunavskom slijevu:  
nužnost  dodatnih napora 
u pomoći državama  
članicama da ostvare  
ciljeve politike otpadnih  
voda EU‑a
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom UFEU‑a)Tematsko izvješćeHR 2015.  BR. 02
02
 Revizorski tim
U tematskim izvješćima Suda iznose se rezultati revizija uspješnosti i usklađenosti koje su provedene za posebna prora ‑
čunska područja ili teme povezane s upravljanjem. U odabiru i osmišljavanju takvih revizijskih zadataka Sud nastoji postići 
što veći učinak uzimajući u obzir rizike za uspješnost ili usklađenost, vrijednost predmetnih prihoda ili rashoda, predstoje ‑
će razvojne promjene te politički i javni interes.
Ovu reviziju uspješnosti provelo je II. revizijsko vijeće, kojim predsjeda član Suda Henri Grethen, a specijalizirano je za 
rashodovna područja strukturnih politika, prometa i energije. Reviziju je predvodio član Suda George Pufan, a na njoj su 
radili i voditelj ureda Patrick Weldon, ataše u uredu Mircea Radulescu, voditelj odjela Alain Vansilliette, voditeljica tima 
Marion Colonerus te revizori Zuzana Gullova, Attila Horvay‑Kovacs, Jean‑François Hynderick, Dana Moraru, Radka Papo ‑
uskova, Tomasz Plebanowicz i Olivier Prigent.
Slijeva nadesno:  Mircea Radulescu, Alain Vansilliette, Olivier Prigent, George Pufan, 
Zuzana Gullova, Patrick Weldon, Attila Horvay‑Kovacs i Tomasz Plebanowicz

03
 Sadržaj
Odlomak
 Pojmovnik
I.–VII. Sažetak
1.–11.  Uvod
1.–7. Pozadina predmeta
8.–11. Sudjelovanje EU‑a u financiranju infrastrukture za otpadne vode
12.–17. Opseg revizije i revizijski pristup
18.–105. Opažanja
18.–33. Pridržavanje rokova iz Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda
21.–29. Države članice većinom su poštovale rokove iz Direktive za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda koji se 
odnose na prikupljanje otpadnih voda, za razliku od rokova koji se odnose na njihovo pročišćavanje
30.–31. Komisija nema potpune informacije o stanju u aglomeracijama s ekvivalentom u broju stanovnika manjim 
od 2 000
32.–33. Komisija prati neusklađenosti s Direktivom u trima od četiriju posjećenih država članica
34.–44. Korištenje sredstvima EU‑a dostupnima u programskom razdoblju 2007.–2013.
36.–41. Nisu iskorištena sva financijska sredstva raspoloživa u okviru operativnih programa za razdoblje 
2007.–2013.
42.–44. Ciljne vrijednosti pokazatelja izlaznih proizvoda i rezultata ostvarene do kraja 2013. godine većinom nisu 
ostvarene
45.–88.  Djelotvornost uređaja za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda koje je sufinancirao EU
46.–71. Uspješnost uređaja za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda
72.–88. Uporaba mulja koji proizvode uređaji za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda
89.–105. Financijska održivost uređaja za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda koje je sufinancirao EU
95.–99.  Naknade za otpadne vode koje su naplaćivane korisnicima omogućile su povrat troškova u cijelosti samo 
u 11 % slučajeva
100.–101.  Naknade za otpadne vode bile su manje od pristupačnog iznosa koji je navela Komisija u 92 % slučajeva 
u kojima troškovi nisu nadoknađeni u cijelosti
102.–105.  Financijske pričuve nisu bile dovoljne da bi omogućile obnovu infrastrukture
04 Sadržaj
106.–119. Zaključci i preporuke
 Prilog I. — Proces pročišćavanja komunalnih otpadnih voda
 Prilog II. — Popis ispitanih uređaja za pročišćavanje otpadnih voda
 Prilog III. — Rokovi za provedbu Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda
 Odgovori Komisije
05
 Pojmovnik
Aglomeracija : područje na kojem su stanovništvo i/ili gospodarske djelatnosti dovoljno koncentrirani da se 
komunalne otpadne vode mogu prikupljati i odvoditi do uređaja za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda ili do 
krajnje točke na kojoj se ispuštaju.
Biokemijska potrošnja kisika (BPK5): količina kisika koju mikroorganizmi potroše za uklanjanje biorazgradivih 
organskih i mineralnih tvari sadržanih u vodi. BKP5 ustaljena je mjera za količinu kisika u miligramima po 
litri (mg O2/l) potrošenu tijekom pet dana. Vrijednost BPK5 raste proporcionalno količini kisika koju troše 
mikroorganizmi, a time i onečišćenje.
Direktiva o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda : Direktiva Vijeća 91/271/EEZ od 21. svibnja 1991., čija 
je svrha zaštita okoliša od nepovoljnih učinaka ispuštanja komunalnih otpadnih voda i ispuštanja otpadnih 
voda nastalih u određenim industrijskim sektorima. Ona propisuje prikupljanje i pročišćavanje otpadnih voda 
u aglomeracijama s ekvivalentom u broju stanovnika većim od 2 000 te stroži postupak pročišćavanja otpadnih 
voda u aglomeracijama s ekvivalentom u broju stanovnika većim od 10 000 koje se nalaze na osjetljivom području. 
Također propisuje da se u svim aglomeracijama s ekvivalentom u broju stanovnika manjim od 2 000 u kojima 
postoje sustavi prikupljanja na odgovarajući način pročišćava voda koja se ispušta u slatke vode i estuarije.
Dozvola za ispuštanje otpadnih voda : u ovom izvješću dozvola izdana subjektima odgovornima za ispuštanje 
otpadnih voda u skladu sa zakonskim odredbama država članica. Sadržaj dozvole za ispuštanje otpadnih voda 
uključuje, između ostaloga, podatke o kapacitetu uređaja i obvezne granične vrijednosti za niz parametara 
i onečišćujućih tvari.
Drugi stupanj pročišćavanja : biološka faza u kojoj se otpadne vode obrađuju tako da se iz njih uklone 
biorazgradive organske onečišćujuće tvari.
Ekvivalent u broju stanovnika (ES) : opterećenje otpadne vode onečišćenjem količinski izraženo 
u „ekvivalentnom“ broju pojedinaca koji bi uzrokovali onečišćenje u jednakoj mjeri. Ekvivalent u broju stanovnika 
u vrijednosti od 1 odgovara opterećenju otpadne vode onečišćenjem za koje je odgovoran jedan stanovnik, 
odnosno organskom biorazgradivom opterećenju čija petodnevna biokemijska potrošnja kisika iznosi 60 grama na 
dan.
Europski fond za regionalni razvoj : cilj je Europskog fonda za regionalni razvoj unaprijediti gospodarsku 
i socijalnu koheziju u Europskoj uniji ispravljanjem glavnih regionalnih neravnoteža preko financijske potpore 
izgradnji infrastrukture i ulaganju u proizvodnju koje doprinosi otvaranju radnih mjesta, u prvom redu za poduzeća.
Eutrofikacija : povećanje količine hranjivih tvari u vodi, osobito spojeva dušika i fosfora, koje uzrokuju ubrzan rast 
algi, zbog čega dolazi do smanjenja razine kisika u vodi i nestajanja autohtonog vodenog bilja, riba i drugih životinja 
u vodi.
Ex ante  uvjeti : u pripremi operativnih programa koji se sufinanciraju iz europskih strukturnih i investicijskih 
fondova u programskom razdoblju 2014.–2020. države članice moraju ocijeniti jesu li ispunjeni unaprijed određeni 
ex ante  uvjeti. Ako nisu, moraju se pripremiti akcijski planovi kojima će se zajamčiti da se ti uvjeti ispune do 
31. prosinca 2016.
Instrument za strukturne politike u pretpristupnome razdoblju (ISPA) : financijski instrument (pokrenut 
2000. godine) kojim se državama kandidatkinjama pružala pomoć u pripremama za pristupanje EU‑u. Iz njega 
se dodjeljivala potpora infrastrukturnim projektima u prioritetnim područjima EU‑a okolišu i prometu. Nakon 
pristupanja (deset država 2004. i dvije države 2007.) projekti ISPA‑e postali su projekti Kohezijskog fonda.
Istjecaj : pročišćene otpadne vode koje se ispuštaju u vodene tokove.
06 Pojmovnik
Iznos naknade za otpadne vode : cijena naknade koja se naplaćuje subjektima odgovornima za ispuštanje 
otpadnih voda u kanalizacijsku mrežu i/ili uređaj za pročišćavanje, odnosno korisnicima usluge pročišćavanja 
otpadnih voda. Cijena te usluge nije jednaka za sve korisnike (na primjer kućanstva i industrijska postrojenja).
Kanalizacijska mreža : fizička infrastruktura sastavljena od cijevi, crpki, rešetki, kanala itd. kojom se otpadne vode 
prenose od izljevnog mjesta do mjesta na kojem se po potrebi pročišćavaju ili zbrinjavaju.
Kemijska potrošnja kisika (KPK) : količina kisika koja se potroši za oksidaciju organskih i mineralnih tvari u vodi 
nekim kemijskim sredstvom. Ta se mjera iskazuje u miligramima po litri (mg O2/l).
Kohezijski fond : cilj je kohezijskog fonda unaprijediti gospodarsku i socijalnu koheziju u Europskoj uniji 
financiranjem projekata povezanih s okolišem i prometom u državama članicama čiji je BNP po stanovniku manji od 
90 % prosjeka u EU‑u.
Načelo da onečišćivač plaća : načelo utvrđeno Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (članak 191. odlomak 2.). 
U kontekstu otpadnih voda ono podrazumijeva da bi subjekt koji je odgovoran za ispuštanje otpadne vode trebao 
snositi troškove nastale zbog izazvanog onečišćenja (na primjer kućanstvo plaća iznos naknade za otpadne vode za 
uslugu pročišćavanja, a uređaj za pročišćavanje otpadnih voda naknadu zbog onečišćenja vode).
Neugroženo područje : vodeni tok ili dio vodenog toka kojem ne prijeti rizik od eutrofikacije.
Operativni program : operativnim programom utvrđuju se prioriteti i posebni ciljevi država članica te način na koji 
će se sredstva (sufinancirana iz EU‑a i javnih i privatnih nacionalnih resursa) u određenom razdoblju (obično sedam 
godina) upotrijebiti za financiranje projekata. Ti projekti moraju doprinijeti postizanju određenog broja ciljeva 
prema prioritetnim osima operativnog programa. Programi se izrađuju za svaki fond u području kohezije (Europski 
fond za regionalni razvoj, Kohezijski fond i Europski socijalni fond). Operativni program priprema država članica, 
a da bi mogao dobiti sredstva iz proračuna EU‑a, mora ga odobriti Komisija. Tijekom razdoblja u kojem se provodi 
može se mijenjati samo ako se obje strane usuglase oko toga.
Osjetljivo područje : države članice moraju proglasiti vodeni tok osjetljivim područjem ako se ubraja u jednu od 
sljedećih skupina: i. vodeni tok ili dio vodenog toka kojem prijeti rizik od eutrofikacije; ii. vodeni tok namijenjen 
zahvaćanju vode za piće koji bi mogao imati preveliku koncentraciju nitrata; i iii. područje koje bi se trebalo 
podvrgnuti strožem postupku pročišćavanja prema zahtjevima iz direktiva Vijeća.  
Odgovarajuće određenje osjetljivih područja od ključne je važnosti jer o tome ovisi vrsta uređaja za pročišćavanje 
otpadnih voda koji bi se trebao postaviti radi smanjenja čimbenika koji uzrokuju eutrofikaciju.
Otpadna voda : voda narušene kakvoće. Obično se kanalizacijskom mrežom odvodi do uređaja za pročišćavanje 
otpadnih voda. Pročišćena otpadna voda odvodnim se kanalom ispušta u recipijent. Otpadne vode nastale 
u područjima koja nisu priključena na kanalizacijsku mrežu zbrinjavaju se u zasebnim sustavima, kao što su septičke 
jame.
07 Pojmovnik
Programsko razdoblje : višegodišnji okvir u kojem se planira i provodi dodjela sredstava iz strukturnih fondova 
i Kohezijskog fonda.
Prvi stupanj pročišćavanja : mehanička faza u kojoj se iz otpadnih voda prvo uklanjaju velike otpadne čestice.
Slijev : kopnena površina s koje se cijelo površinsko otjecanje preko niza potoka, rijeka i, katkad, jezera ulijeva 
u more u istom ušću, estuariju ili delti.
Stroži postupak pročišćavanja/treći stupanj pročišćavanja otpadnih voda : u skladu sa zahtjevima iz Direktive, 
riječ je o biološkoj/kemijskoj fazi koja se po potrebi provodi radi smanjenja koncentracije hranjivih tvari (dušika 
i fosfora) u pročišćenim otpadnim vodama prije njihova ispuštanja u recipijente kojima prijeti rizik od eutrofikacije.
Ukupne suspendirane tvari : količina mineralnih i organskih čestica raspršenih u vodi koje se zadržavaju na 
poroznom filtaru. I ova se mjera iskazuje jedinicom mg/l.
Unutarnja provjera : u ovom izvješću i. kontrola koju operater provodi u okviru svakodnevnog rada uređaja 
za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda radi praćenja kakvoće otpadnih voda koje se ispuštaju i sadržaja 
mulja; i ii. kontrola koju industrijsko postrojenje provodi radi praćenja kakvoće otpadnih voda koje se ispuštaju 
u kanalizacijsku mrežu.
Uređaj za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda : infrastruktura u kojoj se provodi niz postupaka 
pročišćavanja kako bi se onečišćenje komunalnih otpadnih voda aglomeracije smanjilo do prihvatljive razine prije 
nego što se one ispuste u recipijente.
08
 Sažetak
I
Otpadne vode i kanalizacijski mulj iz gradskih aglo ‑
meracija mogu utjecati na kakvoću europskih jezera, 
rijeka, priobalnih voda, tla i podzemnih voda. Zbog 
toga je EU donio niz direktiva te je preko Kohezijskog 
fonda i Europskog fonda za regionalni razvoj sufinan ‑
cirao izgradnju uređajā za pročišćavanje komunalnih 
otpadnih voda.
II
Sud je reviziju usmjerio na četiri države članice 
u dunavskom slijevu (Češka, Mađarska, Rumunjska 
i Slovačka). Analizirao je napredak u provedbi Direk ‑
tive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda te, 
na uzorku od 28 uređaja za pročišćavanje komunal ‑
nih otpadnih voda koje je sufinancirao EU, uspješ ‑
nost u pročišćavanju otpadnih voda, način obrade 
nastalog kanalizacijskog mulja i financijsku održivost 
infrastrukture.
III
Sud je zaključio da je financiranje iz Europskog fonda 
za regionalni razvoj i Kohezijskog fonda imalo ključnu 
ulogu u promicanju prikupljanja i pročišćavanja otpad ‑
nih voda u programskom razdoblju 2007.–2013., no ne 
u dovoljnoj mjeri da se zahtjevi u pogledu pročišća ‑
vanja otpadnih voda ispune u roku. Sud preporučuje 
da Komisija uvede strože obveze izvješćivanja te da 
se u državama članicama donesu zakonske odredbe 
prema kojima bi se kućanstva morala što prije priklju ‑
čiti na kanalizacijsku mrežu.
IV
Sud je primijetio da su se sredstva dostupna u pro ‑
gramskom razdoblju 2007.–2013. sporo iskorištavala 
i da pokazatelji u operativnim programima ne potvr ‑
đuju ostvareni napredak u provedbi Direktive. Sud 
preporučuje da države članice iznesu informacije 
o financijskim sredstvima potrebnima za potpuno 
usklađivanje s Direktivom te potencijalnim izvorima 
financiranja.V
Ispitani uređaji za pročišćavanje komunalnih otpadnih 
voda koje je sufinancirao EU većinom su zadovoljili 
zahtjeve u pogledu istjecaja navedene u predmetnim 
dozvolama za ispuštanje otpadnih voda i u Direktivi 
(kada su se primjenjivali na njih). Međutim, oko jedne 
trećine uređaja prekomjerne je veličine (čak i ako se 
uzmu u obzir planirana priključenja u budućnosti). 
Osim toga da vode računa o odgovarajućoj veličini 
uređaja, Sud Komisiji i državama članicama preporu ‑
čuje i da prionu na rješavanje problema prelijevanja 
tijekom oluja, s obzirom na to da ono može narušiti 
kakvoću vode, te da operateri uređaja iskoriste moguć ‑
nosti uštede troškova rada. Nadalje, Sud preporučuje 
Komisiji da ocijeni prikladnost graničnih vrijednosti 
koncentracije utvrđenih Direktivom vodeći računa 
o tehnološkom napretku ostvarenom od 1991., kada 
je usvojena Direktiva o pročišćavanju komunalnih 
otpadnih voda.
VI
U ispitanim uređajima za pročišćavanje otpadnih voda 
mulj se obrađivao na odgovarajući način u svim drža ‑
vama članicama osim jedne. Međutim, nisu postavljeni 
obvezujući zahtjevi za onečišćujuće tvari za svaki oblik 
uporabe mulja. Sud preporučuje da Komisija i države 
članice utvrde kriterije za svaki oblik uporabe mulja 
i poduzmu potrebne mjere kako bi se zajamčilo strogo 
praćenje prisutnosti onečišćujućih tvari.
VII
Ostvarena razina financijske održivosti infrastrukture 
koju sufinancira EU nije u potpunosti zadovoljavajuća. 
Sud preporučuje Komisiji da potakne države članice 
da uvedu odgovornu politiku naknada za otpadne 
vode čiji iznos ne bi bio niži od pristupačne cijene koja 
odgovara 4 % primanja kućanstva, koju je Komisija 
navela. Nadalje, trebalo bi poduzeti mjere kojima bi se 
zajamčila dostatna sredstva za potrebno održavanje 
i obnavljanje.
09
 Uvod
Pozadina predmeta
01 
Glavni je cilj politike voda EU‑a za ‑
jamčiti dovoljnu količinu vode dobre 
kakvoće za potrebe njegovih stanov ‑
nika i okoliša. Građani EU‑a istaknuli su 
onečišćenje vode kao jedan od najve ‑
ćih ekoloških problema.
02 
U izvješću je naglasak na dunavskom 
slijevu, najvećem europskom slijevu 
(801 463 km2) koji prolazi kroz 19 ze ‑
malja. Slijev je izložen riziku od oneči ‑
šćenja vode iz raznih izvora.
03 
Jedan je od izvora onečišćenja vode 
ispuštanje djelomično pročišćenih ili 
nepročišćenih otpadnih voda iz aglo ‑
meracija. Direktivom o pročišćavanju 
komunalnih otpadnih voda iz 1991.1 od 
država članica traži se da do određe ‑
nog roka u aglomeracijama uvedu 
sustave prikupljanja komunalnih ot ‑
padnih voda i odgovarajući postupak 
pročišćavanja prikupljenih otpadnih 
voda.
04 
Kanalizacijski mulj koji nastaje u ure ‑
đajima za pročišćavanje komunalnih 
otpadnih voda može biti opasan za 
vodu i tlo, ponajprije zato što sadrži 
teške metale. Stoga zbrinjavanje mulja 
u površinskim vodama više nije dopu ‑
šteno te se Direktivom o pročišćavanju 
komunalnih otpadnih voda predviđa 
ponovna uporaba mulja. Uporaba 
kanalizacijskog mulja na poljopri ‑
vrednom tlu2 propisana je Direktivom 
o kanalizacijskom mulju3, u kojoj se 
navode pravila o uzorkovanju i anali ‑
zama mulja i tla te određuju granične 
vrijednosti koncentracije i najveća 
količina teških metala koja se godišnje 
smije ispustiti u zemlju.05 
U Prilogu I.  nalazi se jednostavan pri ‑
kaz postupka pročišćavanja otpadnih 
voda i zbrinjavanja mulja.
06 
Glavni je cilj Okvirne direktive o voda ‑
ma4 postići dobro stanje površinskih 
i podzemnih voda do 2015. Ključni 
instrument za njezinu provedbu je 
plan upravljanja slijevom.  Sve države 
članice moraju do 2009. izraditi plan 
upravljanja slijevom, zajedno s progra ‑
mom mjera za svako vodno područje 
na svojem teritoriju5. Tim se progra ‑
mom između ostaloga moraju obu ‑
hvatiti mjere potrebne za provedbu 
zakonodavstva EU‑a o zaštiti voda (npr. 
Direktiva o pročišćavanju komunalnih 
otpadnih voda).
07 
Općim programom djelovanja Unije 
za okoliš iz 2013.6 zahtijeva se da se 
u razdoblju do 2020. smanje emisije 
dušika i fosfora, među ostalim emisije 
iz komunalnih i industrijskih otpadnih 
voda te one nastale uporabom gno ‑
jiva. I u planu za očuvanje europskih 
vodnih resursa (engl. „Blueprint to 
safeguard Europe’s water resources”)7 
iz 2012. ističe se da je nužno poboljšati 
usklađenost sa zakonodavstvom o pro ‑
čišćavanju otpadnih voda planiranjem 
dugoročnih ulaganja.1 Direktiva Vijeća 91/271/EEZ od 
21. svibnja 1991. 
o pročišćavanju komunalnih 
otpadnih voda (SL L 135, 
30.5.1991., str. 40.).
2 Prodiranjem onečišćujućih 
tvari u podzemne vode ili 
njihovim otjecanjem 
onečišćenje tla može dovesti 
do onečišćenja vode.
3 Direktiva Vijeća 86/278/EEZ od 
12. lipnja 1986. o zaštiti okoliša, 
posebno tla, kod uporabe 
mulja iz uređaja za 
pročišćavanje otpadnih voda 
u poljoprivredi (SL L 181, 
4.7.1986., str. 6.).
4 Direktiva 2000/60/EZ 
Europskog parlamenta i Vijeća 
od 23. listopada 2000. 
o uspostavi okvira za 
djelovanje Zajednice 
u području vodne politike 
(SL L 327, 22.12.2000., str. 1.).
5 One države članice na čijem se 
teritoriju prostire više sljevova 
(npr. u Češkoj se nalaze dijelovi 
slijeva Dunava, Odre i Elbe) 
morale su izraditi plan za svaki 
od tih dijelova (vodna 
područja).
6 Odluka br. 1386/2013/EU 
Europskog parlamenta i Vijeća 
od 20. studenoga 2013. 
o Općem programu djelovanja 
Unije za okoliš do 2020. „Živjeti 
dobro unutar granica našeg 
planeta” (SL L 354, 28.12.2013., 
str. 171.)
7 COM(2012) 673 završna verzija, 
14. studenoga 2012.
10 Uvod
8 Članak 17. stavak 1. Ugovora 
o Europskoj uniji i članak 317. 
Ugovora o funkcioniranju 
Europske unije.
9 Od 1. siječnja 2007. do 
25. lipnja 2010. taj je prag za 
projekte povezane s okolišem 
iznosio 25  milijuna  eura.Sudjelovanje EU‑a 
u financiranju 
infrastrukture za otpadne 
vode
08 
Troškovi izgradnje, nadogradnje 
i modernizacije uređaja za pročišća ‑
vanje otpadnih voda te kanalizacij ‑
skih mreža prihvatljivi su troškovi za 
sufinanciranje iz Europskog fonda za 
regionalni razvoj i Kohezijskog fonda 
EU‑a. Sredstva se mogu sufinancirati 
i iz Europskog poljoprivrednog fonda 
za ruralni razvoj ako je riječ o ruralnim 
područjima. Državama članicama koje 
su pristupile EU‑u 2004. i 2007. godine 
sredstva su od 2000. do dana pristupa ‑
nja bila dostupna u okviru Instrumenta 
za strukturne politike u pretpristupno ‑
me razdoblju (ISPA). Pristupanjem tih 
država EU‑u projekti ISPA‑e postali su 
projekti Kohezijskog fonda.
09 
Za infrastrukturu za otpadne vode iz 
Europskog fonda za regionalni razvoj 
i Kohezijskog fonda u programskom 
razdoblju 2000.–2006. dodijeljena su 
sredstva EU‑a u iznosu od oko 12,9 mi ‑
lijardi  eura, a u programskom razdoblju 
2007.–2013. od 14,6  milijardi  eura.10 
Sufinancirani infrastrukturni projek ‑
ti (vidjeti okvir 1. ) provode se pod 
podijeljenim upravljanjem, a Komisija 
ima krajnju odgovornost za izvršavanje 
proračuna EU‑a8. Tijekom programskog 
razdoblja 2000.–2006. osim operativ ‑
nih programa Komisija je odobravala 
i zahtjeve država članica za projekte 
Europskog fonda za regionalni razvoj 
čiji su ukupni troškovi prelazili 50  mi‑
lijuna eura, sve projekte Kohezijskog 
fonda i sve projekte ISPA‑e. U pro ‑
gramskom razdoblju 2007.–2013. uz 
operativne programe samo su „veliki 
projekti” (projekti vrijednosti veće 
od 50 milijuna eura) trebali dobiti 
odobrenje Komisije9. Odlukom o sufi ‑
nanciranju projekta utvrđuje se iznos 
bespovratnih sredstava koja će se do ‑
dijeliti (iznos potpore) te uvjeti financi ‑
ranja koji se moraju zadovoljiti.
11 Uvod
11 
Dvije glavne uprave Komisije imaju 
važnu ulogu u području pročišćavanja 
otpadnih voda:
(a) Glavna uprava za okoliš, odgo ‑
vorna za politiku zaštite okoliša 
EU‑a u području voda, uključujući 
pročišćavanje otpadnih voda. 
Ona prati provedbu predmetnog 
zakonodavstva (primjerice rokove 
za ispunjavanje ciljeva iz Direk ‑
tive o pročišćavanju komunalnih 
otpadnih voda) te po potrebi 
pokreće postupke radi utvrđivanja 
povrede. Glavna uprava za regio ‑
nalnu i urbanu politiku s njome se 
savjetuje pri ispitivanju kvalitete 
prijedloga operativnih programa. 
Njezino se mišljenje traži i u fazi 
ocjene „velikih projekata” i proje ‑
kata prijavljenih za financiranje iz 
Kohezijskog fonda;(b) Glavna uprava za regionalnu i ur ‑
banu politiku, odgovorna za pro ‑
račun EU‑a u području regionalne 
politike iz kojeg se mogu sufinan ‑
cirati projekti povezani s otpadnim 
vodama.Primjer sufinanciranog projekta nad kojim je provedena revizija na terenu
Jedan projekt u Mađarskoj sastojao se od i. izgrad ‑
nje nove kanalizacijske mreže u nekim područjima 
aglomeracije i proširenja postojeće kanalizacijske 
mreže u drugim područjima; ii. nadogradnje uređaja 
za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda kako bi 
se omogućilo uklanjanje hranjivih tvari; i iii. izgrad ‑
nje novog postrojenja za obradu mulja.
Komisija je projekt odobrila u prosincu 2004. te je 
on pokrenut u prosincu 2011. Ukupni troškovi tog 
projekta iznosili su 48,3 milijuna eura, od čega je 
36,2 milijuna eura dodijelio EU u obliku bespovrat ‑
nih sredstava.Okvir 1.
Fotografija 1. – Uređaj za pročišćavanje otpadnih voda (Mađarska – Jegersek)
Izvor : Sud.
12
 Opseg revizije i revizijski 
pristup
12 
Ovom je revizijom Sud ocijenio jesu 
li sredstva koja se izdvajaju za proči ‑
šćavanje otpadnih voda iz Europskog 
fonda za regionalni razvoj i Kohe ‑
zijskog fonda djelotvorna u pomoći 
državama članicama da ostvare ciljeve 
politike otpadnih voda EU‑a. Pitanjima 
u vezi s provedbom Okvirne direktive 
o vodama u dunavskom slijevu Sud će 
se posvetiti u drugim izvješćima.
13 
Revizija je bila usmjerena na četiri dr ‑
žave članice u dunavskom slijevu, čime 
se obuhvatio gornji, središnji i donji 
dio slijeva: Češku, Mađarsku, Rumunj ‑
sku i Slovačku10.
14 
Sud je razmotrio sljedeća četiri pitanja:
(a) Jesu li države članice poštovale 
rokove za usklađivanje s Direkti ‑
vom o pročišćavanju komunalnih 
otpadnih voda?
(b) Jesu li države članice prikladno 
iskoristile sredstva dostupna u pro ‑
gramskom razdoblju 2007.–2013.?
(c) Jesu li uređaji za pročišćavanje 
komunalnih otpadnih voda koje je 
sufinancirao EU djelotvorni?
(d) Jesu li uređaji za pročišćavanje 
komunalnih otpadnih voda koje je 
sufinancirao EU financijski održivi?15 
Ukupan doprinos EU‑a za projekte 
u području pročišćavanja otpadnih 
voda u četirima državama članicama 
iznosio je u programskom razdoblju 
2000.–2006.11 2,1 milijardu  eura, a u 
programskom razdoblju 2007.–2013. 
5,8 milijardi  eura12.
16 
Revizija se temeljila na procjeni:
(a) najnovijih podataka o stopi pri ‑
ključenosti aglomeracija na sustav 
javne odvodnje, učinkovitosti 
postupka pročišćavanja uređaja za 
pročišćavanje komunalnih otpad ‑
nih voda i broja aglomeracija koje 
se još nisu uskladile s Direktivom 
o pročišćavanju komunalnih ot ‑
padnih voda;
(b) uspješnosti 28 uređaja za pročišća ‑
vanje komunalnih otpadnih voda. 
Budući da su uređaji morali biti 
funkcionalni, većina je projekata 
iz uzorka primila sredstva EU‑a 
u okviru programskog razdoblja 
2000.–2006. Prilog II.  sadrži popis 
ispitanih uređaja za pročišćavanje 
komunalnih otpadnih voda, čiji 
kapaciteti odgovaraju vrijednosti 
ES većoj od 2 000.10 Dunavski slijev obuhvaća dio 
Češke, veći dio Slovačke te 
čitav teritorij Rumunjske 
i Mađarske.
11 Projekti posjećenih država 
članica od 2000. do datuma 
njihova pristupanja Europskoj 
uniji financirani su iz ISPA‑e, 
a nakon pristupanja iz 
Europskog fonda za regionalni 
razvoj i Kohezijskog fonda.
12 Podatci od 31.12.2013. (na 
temelju godišnjih izvješća 
o provedbi).
13 Opseg revizije i revizijski pristup
17 
Dokazi su pribavljeni pregledom 
i analizom dokumentacije (npr. nacio ‑
nalnih strategija, izvješća o provedbi, 
propisa, statistika i podataka operatera 
o uspješnosti uređaja za pročišćava ‑
nje), kao i razgovorima s dužnosnicima 
iz Komisije i država članica te s pred ‑
stavnicima vlasnika i operatera uređaja 
za pročišćavanje. Između ožujka 2013. 
i siječnja 2014. revizori Suda obišli 
su 14 od 28 uređaja za pročišćavanje 
koji su činili uzorak te podrobno ispitali 
dokumentaciju za ostalih 14 uređa ‑
ja. Kriteriji za procjenu kojima su se 
koristili u reviziji opisani su u različitim 
odjeljcima ovog izvješća.
14
 Opažanja
Pridržavanje rokova iz 
Direktive o pročišćavanju 
komunalnih otpadnih 
voda
18 
U skladu s Direktivom o pročišćavanju 
komunalnih otpadnih voda:
 ‑ Sve aglomeracije veće od 2 000 ES 
moraju imati sustave prikupljanja 
otpadnih voda ili, ako izgradnja 
takvih sustava nije opravdana, 
zasebne ili druge odgovarajuće su ‑
stave13, kojima se ostvaruje jednaka 
razina zaštite okoliša (članak 3. 
Direktive).
 ‑ Otpadne vode u svim aglomeraci ‑
jama većim od 2 000 ES podliježu 
drugom stupnju pročišćavanja 
kako koncentracije biokemijske 
potrošnje kisika (BKP5), kemijske 
potrošnje kisika (KPK) i ukupnih 
suspendiranih tvari u istjecajima iz 
uređaja za pročišćavanje otpadnih 
voda ne bi prešle zadane granične 
vrijednosti (članak 4.).
 ‑ Otpadne vode u osjetljivim po ‑
dručjima14 u svim aglomeracijama 
većim od 10 000 ES  podliježu stro ‑
žem postupku pročišćavanja kako 
koncentracije ukupnog dušika15 
i ukupnog fosfora u istjecajima iz 
uređaja za pročišćavanje otpadnih 
voda ne bi prešle zadane granične 
vrijednosti (članak 5.).
 ‑ U svim aglomeracijama manjim 
od 2 000 ES koje imaju sustav 
prikupljanja mora se provoditi od ‑
govarajući postupak pročišćavanja 
vode koja se ispušta u slatke vode 
i estuarije (članak 7.).19 
Četiri posjećene države članice ima ‑
le su različite rokove za ispunjenje 
navedenih zahtjeva (vidjeti Prilog III. ). 
Ako se država članica ne uskladi sa 
zakonodavstvom EU‑a, Komisija može 
pokrenuti postupak radi utvrđivanja 
povrede i naposljetku uputiti predmet 
Sudu Europske unije.
20 
Sud je ispitao:
 ‑ jesu li poštovani međurokovi i/
ili konačni rokovi za aglomeracije 
veće od 2 000 ES,
 ‑ jesu li bile dostupne informacije 
o tome provodi li se odgovarajući 
postupak pročišćavanja u aglome ‑
racijama manjim od 2 000 ES koje 
imaju sustav prikupljanja otpadnih 
voda,
 ‑ je li Komisija poduzela mjere u slu ‑
čajevima u kojima nisu poštovani 
rokovi iz Direktive o pročišćavanju 
komunalnih otpadnih voda.13 Zasebnim sustavom smatra se 
na primjer sabirna jama.
14 Područja proglašena 
osjetljivima na temelju kriterija 
iz Direktive o pročišćavanju 
komunalnih otpadnih voda 
(vidjeti Pojmovnik ).
15 Ukupni dušik: zbroj ukupnog 
dušika po Kjeldahlu (organski 
dušik + NH3), nitratnog (NO3) 
dušika i nitritnog (NO2) dušika.
15 Opažanja
Države članice većinom su 
poštovale rokove iz Direktive 
za pročišćavanje komunalnih 
otpadnih voda koji se odnose 
na prikupljanje otpadnih 
voda, za razliku od rokova 
koji se odnose na njihovo 
pročišćavanje
Tri od četiriju država članica 
poštovale su rokove u pogledu 
prikupljanja otpadnih voda
21 
Na temelju analize podataka država 
članica16 koju je provela Komisija Sud 
zaključuje da je, kad je riječ o prikuplja ‑
nju otpadnih voda (članak 3. Direktive), 
na kraju 2012. od četiriju posjećenih 
država članica samo Rumunjska ne ‑
znatno kasnila u odnosu na propisane 
međurokove (vidjeti tablicu 1. ).22 
Međutim, Sud primjećuje da se na 
temelju podataka država članica ne 
može ocijeniti omogućuju li zasebni 
sustavi u koje se otpadnim vodama 
odvodi dio opterećenja aglomeracije 
podjednaku razinu zaštite okoliša kao 
sustavi prikupljanja otpadnih voda. 
U nekim se aglomeracijama zasebnim 
sustavima skuplja prilično velika količi ‑
na opterećenja, a u nekim slučajevima 
riječ je o čak 100 % opterećenja aglo ‑
meracije. Sredinom 2014. Komisija je 
od Češke, Mađarske i Slovačke zatražila 
detaljnije informacije o tome kako na ‑
cionalna tijela vlasti jamče podjednaku 
razinu zaštite okoliša kada se koriste 
zasebni sustavi.16 Podatci iz 2014. koji prikazuju 
stanje na dan 
31. prosinca 2012. za Češku, 
Rumunjsku i Slovačku, 
odnosno 31. prosinca 2011. za 
Mađarsku.Tablica 1.Pridržavanje rokova iz Direktive u pogledu prikupljanja otpadnih voda (stanje od 
31.12.2012.)
Država članica ZahtjevRealizacija:
postotni udio aglomeracija1 sa sustavima prikupljanja otpadnih voda,
uključujući opterećenje2 u otpadnim vodama koje se prikupljaju zasebnim sustavima
Češka 100 % aglomeracija do 2010.100 %;
7 % opterećenja u otpadnim vodama koje se prikupljaju zasebnim sustavima.
Mađarska154 aglomeracije (31 % ukupnog 
broja aglomeracija) do 2010.100 %;
14 % opterećenja u otpadnim vodama koje se prikupljaju zasebnim sustavima.
Rumunjska 61 % opterećenja do 2010.Samo šest aglomeracija u cijelosti ispunjava zahtjeve. Međutim, međurokovi se odnose na optere ‑
ćenje otpadnih voda: na kraju 2012. stvarna razina prikupljanja otpadnih voda iznosila je 60,2 %.
1 % opterećenja u otpadnim vodama koje se prikupljaju zasebnim sustavima.
Slovačka291 aglomeracija (82 % ukupnog 
broja aglomeracija) do 2010.100 %;
13 % opterećenja u otpadnim vodama koje se prikupljaju zasebnim sustavima i 0,4 % opterećenja 
u otpadnim vodama koje se ne prikupljaju ni na koji način.
1  Komisija smatra da je aglomeracija usklađena s Direktivom ako se u sustave prikupljanja dovodi najmanje 98 % ukupnog opterećenja aglome ‑
racije i ako je opterećenje aglomeracije u otpadnim vodama koje nisu prikupljene manje od 2 000 ES.
2  Odnosi se na biorazgradivo organsko opterećenje aglomeracije izraženo ekvivalentom u broju stanovnika (ES).
Izvor : analiza podataka država članica koju je provela Komisija.
16 Opažanja
23 
Nadalje, činjenica da sustav prikuplja ‑
nja otpadnih voda postoji ne znači da 
su sva kućanstva u aglomeraciji koja 
imaju mogućnost priključenja zaista 
priključena na njega. Kućanstva se 
mogu na primjer nastaviti koristiti 
samo zasebnim sustavima radi uštede 
troškova. Sve četiri posjećene drža ‑
ve članice imaju zakonske odredbe 
kojima je propisana obveza priklju ‑
čenja kućanstava na kanalizacijsku 
mrežu, a u nekim slučajevima i kazne 
za nepridržavanje te obveze (vidjeti 
tablicu 2. ). Međutim, tri od tih četiriju 
država članica nisu odredile rokove za 
priključenje na kanalizacijsku mrežu ili 
su odredbe o tome nejasne. To može 
predstavljati prepreke za djelotvorno 
izvršenje obveze priključenja na po ‑
stojeću kanalizacijsku mrežu. Način na 
koji su nacionalna tijela vlasti izvršila 
tu obvezu nije provjeren u okviru ove 
revizije.Nijedna od posjećenih četiriju 
država članica nije poštovala 
rokove u pogledu pročišćavanja 
otpadnih voda
24 
Na temelju analize podataka država 
članica koju je Komisija provela Sud za ‑
ključuje da su sve četiri države članice 
na kraju 2012. manje ili više prekoračile 
rokove u kojima su morale uskladiti17 
granične vrijednosti koncentracije 
određenih parametara sa zahtjevima 
iz Direktive (za međurokove za Ma ‑
đarsku, Rumunjsku i Slovačku vidjeti 
tablicu 3. , a za sve rokove Prilog III. ). 
Budući da to nisu uspjele napraviti 
u međurokovima i da moraju pribaviti 
financijska sredstva iz drugih izvora 
(vidjeti odlomke 39. i 40.), Slovačka 
i Rumunjska nalaze se pred vrlo teš ‑
kom zadaćom da ispune zahtjeve do 
konačnog roka 2015., odnosno 2018. 
godine.17 Pri provjeri pravne 
usklađenosti prati se 
hijerarhija zahtjeva iz 
Direktive. To znači da ako 
aglomeracija nije usklađena 
s obvezama prikupljanja 
otpadnih voda (članak 3. 
Direktive), nije usklađena ni 
s obvezama pročišćavanja 
(članak 4. i, kada se 
primjenjuje, članak 5.), iako 
razina kakvoće istjecaja 
odgovara zahtjevima iz 
Direktive. Tako se ni 
aglomeracije koje ne 
zadovoljavaju standarde 
kakvoće za drugi stupanj 
pročišćavanja ne smatraju 
usklađenima s člankom 5. 
(stroži postupak 
pročišćavanja).Tablica 2.Zakonske odredbe država članica u pogledu priključenja na postojeću kanalizacijsku 
mrežu
Država članica Zakonske odredbe
ČeškaOpćine mogu uvesti obvezu priključenja i kazne za nepridržavanje te obveze. Otpadna voda mora se pročišćavati 
ili zbrinjavati pri izgradnji ili obnovi objekata. Nisu određeni rokovi.
MađarskaObveza priključenja u roku od 90 dana od početka rada sustava prikupljanja otpadnih voda. Kazne (plaćaju se 
u obliku poreza) za nepridržavanje obveze priključenja.
RumunjskaObveza priključenja za zgrade u kojima se obavljaju društveno‑gospodarske aktivnosti. Operateri uređaja za 
pročišćavanje otpadnih voda mogu dobiti kaznu zbog neopravdanog odgađanja priključenja novih korisnika.
SlovačkaObveza priključenja za vlasnike nekretnina u kojima nastaju otpadne vode, osim ako nemaju dozvolu za pročišća ‑
vanje otpadnih voda drugim sredstvima (no nisu određeni rokovi). Kazne za nepridržavanje obveze priključenja.
Izvor : analiza zakonskih akata država članica koju je proveo Sud.
17 Opažanja
25 
U skladu s Direktivom (članak 5. sta ‑
vak 4.) zahtjevi za uređaje za proči ‑
šćavanje otpadnih voda (uklanjanje 
ukupnog dušika i ukupnog fosfora) ne 
primjenjuju se na osjetljiva područja 
za koja se može dokazati da je posto ‑
tak smanjenja ukupnog opterećenja 
koje otpadnim vodama dolazi u sve 
uređaje za pročišćavanje (više od 2 000 
ES) u tom području najmanje 75 % i za 
ukupni dušik i za ukupni fosfor.26 
Prema Ugovoru o pristupanju samo 
je mali dio Mađarske (šest aglomera ‑
cija) imao status osjetljivog područja 
na kojem se do 2008. trebalo zapo ‑
četi s primjenom strožeg postupka 
pročišćavanja. Međutim, Mađarska je 
u ožujku 2009. na osnovi sporazuma 
s Rumunjskom obavijestila Komisiju 
da će primijeniti odredbe članka 5. 
stavka 4. do kraja 2018. na cjelokupno 
opterećenje koje otpadnim vodama 
dolazi u uređaje za pročišćavanje, 
odnosno u 498 aglomeracija. Prema 
informacijama koje su mađarske vlasti 
dale Komisiji postotak smanjenja 
opterećenja koje se otpadnim vodama 
dovodi u uređaje za pročišćavanje na 
kraju 2012. za ukupni dušik iznosio je 
73,1 %, a za ukupni fosfor 74,4 % (na 
kraju 2010. te su vrijednosti bile 71,5 % 
i 79,5 %).Tablica 3.Pridržavanje rokova iz Direktive u pogledu pročišćavanja otpadnih voda 
(stanje od 31.12.2012.)
Država članicaUsklađenost sa zahtjevima za drugi stupanj pročišća ‑
vanja (granične vrijednosti koncentracije BKP5, KPK 
i ukupnih suspendiranih tvari)Usklađenost sa zahtjevima za stroži postupak pročišća ‑
vanja u  osjetljivim područjima (granične vrijednosti 
koncentracije ukupnog dušika i  ukupnog fosfora)
Zahtjev Realizacija Zahtjev Realizacija
Češka594 aglomeracije  
(do 2010.)512 (86 %)132 aglomeracije  
(do 2010.)83 (63 %)
Mađarska154 aglomeracije  
(do 2010.)130 (84 %)6 aglomeracija  
(do 2008.)5 (83 %)
Vidjeti odlomke 25. i 26.
RumunjskaOpterećenje (ES)
10 829 595 (do 2010.)
12 953 045 (do 2013.)Opterećenje (ES)
8 184 225
(76 % (u odnosu na ciljnu 
vrijednost za 2010.))
(63 % (u odnosu na ciljnu 
vrijednost za 2013.))Opterećenje (ES)
7 688 721 (do 2010.)
9 196 314 (do 2013.)1 530 828  
(20 %)
(17 %)
Slovačka258 aglomeracija  
(do 2012.)236 (92 %)81 aglomeracija  
(do 2010.)41 (51 %)
Izvor : analiza podataka država članica koju je provela Komisija.
18 Opažanja
Promjene u broju aglomeracija 
i vrijednosti opterećenja koje su 
države članice prijavile utječu 
na primjenjivost Direktive
27 
Aglomeracije su područja na kojima su 
stanovništvo i/ili gospodarske dje ‑
latnosti dovoljno koncentrirani da se 
komunalne otpadne vode mogu priku ‑
pljati i odvoditi do uređaja za proči ‑
šćavanje komunalnih otpadnih voda ili 
do krajnje točke na kojoj se ispuštaju. 
Države članice moraju odrediti područ ‑
ja aglomeracija, odnosno koja naselja 
čine jednu aglomeraciju.
28 
Direktivom se državama članicama 
nameću strože obveze za aglomeracije 
veće od 2 000 ES. Analiza Suda poka ‑
zala je da su se broj aglomeracija većih 
od 2 000 ES i vrijednost odgovarajućeg 
opterećenja u Češkoj, Mađarskoj i Ru ‑
munjskoj uvelike promijenili tijekom 
vremena. Najviše je promjena bilo u Rumunjskoj, gdje je broj aglomeraci ‑
ja pao za 29%, a vrijednost opterećenja 
za 17 % (vidjeti tablicu 4.) . Ako je ES 
aglomeracije pao na vrijednost nižu 
od 2 000, na nju se više ne primjenjuju 
zahtjevi u pogledu istjecaja, odnosno 
granične vrijednosti koncentracije 
(vidjeti odlomak 18.), pa tako ni rokovi 
iz Direktive.
29 
S obzirom na velik broj aglomeracija 
u 28 država članica, Komisija ne može 
pratiti svaki pojedinačni slučaj kako bi 
provjerila jesu li prijavljene promjene 
u broju aglomeracija u državama člani ‑
cama točne i primjenjuje li se Direktiva 
pravilno nakon tih promjena.Tablica 4.Promjene u broju aglomeracija i vrijednosti opterećenja prijavljene Komisiji
Država članicaPromjena u  broju aglomera ‑
cija (većih od 2 000 ES)Promjena u  vrijednosti opterećenja  
(ES)Napomene
Češka2008.: 618
2012.: 598
= pad od 3 %2008.: 8 429 183
2012.: 7 590 604
= pad od 10 %Većinom aglomeracije čiji je ES pao ispod vrijednosti 
od 2 000.
Mađarska2005.: 404
20 07.: 497
2012.: 498
= porast za 23 % od 2005., bez 
znatnih promjena od 2007.2005.: 9 643 155
2007.: 13 231 718
2012.: 11 665 187
= pad od 12 % od 2007.Podatci prijavljeni Komisiji ne podudaraju se s podat ‑
cima iz mađarske uredbe 173/2014 (VII.18.) u kojoj 
se navodi da je broj aglomeracija 566, a opterećenje 
10 767 713 ES.
Rumunjska2007.:  2 620
2012.: 1 852
= pad od 29 %2007.: 25 838 316
2012.: 21 409 175
= pad od 17 %Aglomeracije čiji je ES pao ispod vrijednosti od 2 000 
i promjene u sastavu aglomeracija.
Slovačka Nema promjene od 2005.: 3562005.: 5 054 900
2008.: 5 259 370
2012.: 5 072 755
= pad od 4 % od 2008.
Izvor : analiza podataka država članica ustupljenih Komisiji koju je proveo Sud.
19 Opažanja
Komisija nema potpune 
informacije o stanju 
u aglomeracijama 
s ekvivalentom u broju 
stanovnika manjim od 2 000
30 
Pri izradi plana upravljanja slijevom 
prema Okvirnoj direktivi o vodama 
države članice moraju ocijeniti ima li 
onečišćenje u aglomeraciji (uključuju ‑
ći i aglomeracije manje od 2 000 ES) 
takav učinak na vodene tokove da bi 
se trebali poduzeti određeni koraci (vi ‑
djeti odlomak 6.). Planovi upravljanja 
slijevom moraju sadržavati i mjere koji ‑
ma će se zajamčiti provedba Direktive 
o pročišćavanju komunalnih otpadnih 
voda. Međutim, Komisija u okviru 
Direktive o pročišćavanju komunalnih 
otpadnih voda od država članica ne 
zahtijeva da podnose posebna izvješća 
o aglomeracijama manjim od 2 000 ES 
(aglomeracijama koje spadaju u po ‑
dručje primjene Direktive i njihovoj 
usklađenosti s člankom 7.).
31 
Sud je uočio da Komisija nema potpu ‑
ne informacije o stanju u aglomera ‑
cijama manjim od 2 000 ES. U svojim 
planovima upravljanja slijevom Češka, 
Mađarska i Slovačka ne navode koliko 
takvih aglomeracija ima važnu ulogu 
za kakvoću vode. Osim toga, ni Češka 
ni Mađarska nisu iznijele nikakve infor ‑
macije o broju aglomeracija u kojima 
postoje sustavi prikupljanja otpadne 
vode, ali ne i uređaji za pročišćava ‑
nje. Komisija je 2013. pri ocjenjivanju 
planova upravljanja slijevom od Češke 
i Slovačke zatražila posebne podatke. 
Prema tome, Komisija može zahtijevati 
informacije o predmetnim aglomeraci ‑
jama. Međutim, na temelju informacija 
koje je dobila od Češke i Mađarske te ostalih dostupnih informacija za te 
države Komisija nije mogla provjeriti 
jesu li se one uskladile s odredbama 
članka 7. Direktive o pročišćavanju 
komunalnih otpadnih voda.
Komisija prati 
neusklađenosti s Direktivom 
u trima od četiriju posjećenih 
država članica
32 
Države članice moraju svake dvije 
godine izvijestiti Komisiju o napretku 
u provedbi Direktive o pročišćavanju 
komunalnih otpadnih voda. O stanju 
na kraju 2012. (ili 2011., ako kasniji 
podatci nisu bili dostupni) trebale su 
izvijestiti do lipnja 2014. Komisija na 
temelju toga objavljuje sveobuhvatno 
izvješće o provedbi: posljednja dva 
izvješća pripremila je u roku od 18 mje ‑
seci od roka u kojem su države članice 
morale podnijeti svoja izvješća18.
33 
Uzevši u obzir podatke koje je dobila 
od država članica 2012. Komisija je 
u srpnju 2014. zatražila dodatne infor ‑
macije od Češke i Slovačke, a u listopa ‑
du 2014. od Mađarske. Te je zahtjeve 
podnijela zbog neusklađivanja s Di ‑
rektivom do kraja 2010. (Češka i Slo ‑
vačka), odnosno 2009. (Mađarska)19, 
a u međuvremenu je isteklo još rokova 
i Komisija je dobila dodatne, ažurirane 
informacije. Sud stoga dovodi u pitanje 
učinkovitost takvog postupka. U ožuj ‑
ku 2015. Komisija je upravo ocjenjivala 
informacije koje su joj države članice 
po njezinu zahtjevu poslale.18 Posljednje objavljeno izvješće: 
7. izvješće o provedbi Direktive 
o pročišćavanju komunalnih 
otpadnih voda, 
COM(2013) 574 završna verzija, 
7. kolovoza 2013.
19 Na referentni datum 
31. prosinca 2009. još nije bio 
istekao nijedan međurok za 
Rumunjsku te stoga nije bilo 
u pitanju ocjenjivanje 
usklađenosti s Direktivom. 
Međutim, stanje od 
31. prosinca 2012. 
(vidjeti  tablicu 3. ) bilježi da je 
Rumunjska prekoračila svoj 
prvi rok 2010. godine.
20 Opažanja
Korištenje sredstvima 
EU‑a dostupnima 
u programskom 
razdoblju 2007 .–2013.
34 
Ulaganja u području otpadnih voda 
u pravilu sufinancira EU u okviru 
operativnih programa u razdoblju 
 2007.–2013., točnije horizontalnih pro ‑
grama za okoliš. Svaka od četiri države 
članice ima takav horizontalni opera ‑
tivni program. EU je u okviru tih pro ‑
grama za ulaganja u području otpad ‑
nih voda dodijelio sredstva u ukupnom 
iznosu od 4,9 milijuna eura.
35 
Sud je ispitao:
 ‑ kolika je na kraju 2013. bila stopa 
iskorištavanja dostupnih sredstava 
za ulaganja u području otpadnih 
voda u okviru operativnih progra ‑
ma u razdoblju 2007.–2013.,
 ‑ jesu li do kraja 2013. ostvareni cilje ‑
vi zacrtani za pokazatelje izlaznih 
proizvoda i rezultata.Nisu iskorištena sva 
financijska sredstva 
raspoloživa u okviru 
operativnih programa za 
razdoblje 2007.–2013.
36 
U sve četiri države članice financijska 
sredstva (EU‑a i država članica) pru ‑
žena u okviru operativnih programa 
(posebno horizontalnih programa 
za okoliš) glavni su izvor financiranja 
za projekte povezane s otpadnim 
vodama.
37 
Smatra se da su države članice rezer ‑
virale sredstva u okviru operativnog 
programa nakon što se za određeni 
projekt donese odluka o dodjeli bes ‑
povratnih sredstava. Sud je utvrdio da 
do kraja 2013. godine u Češkoj, Ma ‑
đarskoj i Slovačkoj nisu bili rezervirani 
znatni iznosi raspoloživih financijskih 
sredstava EU‑a i država članica nami ‑
jenjenih ulaganjima u pročišćavanje 
otpadnih voda (vidjeti tablicu 5. ).
38 
Povrh toga, analiza koju je proveo Sud 
ukazuje na to da je razina plaćanja 
korisnicima (povrati nastalih troškova) 
bila niska, što ukazuje na to da u broj ‑
nim projektima građevinski radovi nisu 
bili dovršeni do kraja 2013. godine. 
Međutim, sredstva EU‑a koja Komi ‑
sija rezervira, ali ih države članice ne 
iskoriste za plaćanja u roku od dvije (u 
nekim slučajevima tri) godine nakon 
njihova rezerviranja više se ne mogu 
upotrijebiti20.20 Članak 93. Uredbe Vijeća (EZ) 
br. 1083/2006 od 
11. srpnja 2006. o utvrđivanju 
općih odredaba o Europskom 
fondu za regionalni razvoj, 
Europskom socijalnom fondu 
i Kohezijskom fondu 
i stavljanju izvan snage 
Uredbe (EZ) br. 1260/1999 
(SL L 210, 31.7.2006., str. 25.).
21 Opažanja
39 
Konačni je rok prihvatljivosti prijava 
rashoda Komisiji na temelju kojih se 
primaju odgovarajuća bespovratna 
sredstva EU‑a 31.12.2015. S obzirom na 
sporu provedbu projekata, Sud zaklju ‑
čuje da određeni broj projekata neće 
biti dovršen do tog roka te će za njihov 
dovršetak od 2016. godine nadalje biti 
potrebna dodatna financijska sredstva 
(država članica i/ili EU‑a). Tablica 5.Iskorištavanje financijskih sredstava za ulaganja u pročišćavanje otpadnih voda u okviru 
operativnih programa za okoliš za razdoblje 2007 .–2013. (stanje od 31.12.2013.)
Država članicaRezervirana sredstva (odo ‑
breni projekti) izražena kao 
postotni udio u proračunuIsplaćena sredstva
Rizik od gubitka 
sredstavaPostotni udio u proračunuPostotni udio u
rezerviranim sredstvima
Češka1 160 milijuna eura
60 % i
1850  milijuna  eura4
95 %52 % 87 %
DA(1012  milijuna  eura)
Mađarska1382 milijarde HUF  
(ili 1290  milijuna  eura)
83 %23 % 28 %
DA (105 milijardi HUF ili  
354 milijuna  eura)
Rumunjska2 4 439 milijuna eura
141 %30 % 21 %DA(954  milijuna  eura)
Slovačka3 719 milijuna  eura
86 %40 % 46 %
DA(332  milijuna  eura)
1  Podatci za Mađarsku odnose se na svibanj 2013. Iznosi u forintama preračunani su u eure na temelju sljedećeg deviznog tečaja: 1 EUR za 
296,11 HUF (svibanj 2013.).
2  Podatci za Rumunjsku odnose se i na opskrbu vodom i na otpadne vode. Zasebne informacije nisu dostupne.
3  Podatci za Slovačku odnose se samo na financijska sredstva EU‑a, dok se za ostale tri države članice odnose na ukupna javna sredstva (tj. sred ‑
stva EU‑a i država članica).
4  Za određeni broj projekata već je bilo odobreno sufinanciranje, ali nije bio potpisan ugovor o dodjeli bespovratnih sredstava. Uzmu li se ti 
projekti u obzir, rezervirano je 95 % sredstava.
Izvor : analiza godišnjih izvješća o provedbi predmetnih operativnih programa koju je proveo Sud.
22 Opažanja
40 
Zbog spore provedbe projekata po ‑
stoji rizik da se raspoloživa sredstva 
EU‑a ne iskoriste u cijelosti do kraja 
2015. godine. Sud ističe da se sred ‑
stva u okviru programskog razdoblja 
2014.–2020. u slučaju projekata koji se 
mogu podijeliti u odvojene radne faze 
mogu isplaćivati za one faze koje će 
se provesti u tom razdoblju. Općenito 
gledajući, Sud u pogledu financijskih 
sredstava dodijeljenih u okviru pro ‑
gramskog razdoblja 2014.–2020. za 
ulaganja u području otpadnih voda 
zaključuje da u slučaju Mađarske 
postoji rizik da sredstva (i EU‑a i država 
članica) planirana za programsko raz ‑
doblje 2014.–2020. neće biti dovoljna 
za provedbu Direktive za aglomeracije 
s ekvivalentom u broju stanovnika 
većim od 2 000, dok je to gotovo sigur ‑
no za Rumunjsku i Slovačku. Stoga će 
države članice morati pronaći druge 
izvore financiranja.
41 
Analiza koju je proveo Sud pokazala je 
da su sve četiri države članice primje ‑
njivale odgovarajuće kriterije za odabir 
projekata financiranih u okviru opera ‑
tivnih programa za okoliš za razdoblje 
2007.–2013. Međutim, aglomeracije 
su po vlastitom nahođenju odlučivale 
hoće li podnijeti projekt i kada će to 
učiniti. Stoga je jedan od razloga zbog 
kojih određene veće aglomeracije 
(u kojima je potrebno provesti stroži 
postupak pročišćavanja) još nisu uskla ‑
đene s Direktivom o pročišćavanju ko ‑
munalnih otpadnih voda taj što prijave 
projekata nisu dostavljene, odnosno, 
nije zatraženo nikakvo financiranje.Ciljne vrijednosti pokazatelja 
izlaznih proizvoda i rezultata 
ostvarene do kraja 
2013. godine većinom nisu 
ostvarene
42 
Operativni programi za razdoblje 
2007.–2013. koje su dostavile države 
članice, a Komisija ih je odobrila, uklju ‑
čuju pokazatelje izlaznih proizvoda, 
rezultata i učinka kako bi se omogućila 
evaluacija učinkovitosti i djelotvornosti 
sredstava koja su potrošena u okviru 
programa.
43 
Sud ističe da ciljne vrijednosti za 
pokazatelje koje su utvrđene operativ ‑
nim programima za okoliš nisu takve 
prirode da pruže dokaze o tome kolika 
je stopa ostvarenja ciljeva predviđenih 
Direktivom o pročišćavanju komunal ‑
nih otpadnih voda.
23 Opažanja
44 
Rok je za ostvarivanje ciljnih vrijedno ‑
sti utvrđenih operativnim programima 
2015. godina. Stanje kakvo je utvrđeno 
za kraj 2013. godine bilo je privreme ‑
no, no ukazuje na to da su mnoge 
ciljne vrijednosti još uvijek bile daleko 
od ostvarenja (vidjeti tablicu 6. ). Sta ‑
nje će se poboljšati tijekom preostale 
dvije godine s obzirom na to da su mnogi projekti još uvijek u fazi proved ‑
be. Usprkos tome, uzimajući u obzir 
znatne razlike između utvrđenih ciljnih 
vrijednosti i stopa njihova ostvarenja 
iz 2013. godine, Sud smatra da su neke 
od ciljnih vrijednosti bile nedvojbeno 
preoptimistične (na primjer pokaza ‑
telj br. 2 za Češku i pokazatelj br. 1 za 
Rumunjsku).Tablica 6.Razina ostvarenja ciljnih vrijednosti u okviru operativnih programa za okoliš za 
razdoblje 2007 .–2013. na dan 31.12.2013.
Država članica Pokazatelji Ciljne vrijednosti za 2015. Razina ostvarenja
Češka1. Dužina novih i obnovljenih kanalizacijskih mreža (km) 1202 294
(> 100  %)
2. Broj novih, obnovljenih i poboljšanih uređaja 35094
(27 %)
3. Broj novih pojedinaca priključenih na kanalizacijsku mrežu 741 000459 266
(62 %)
Mađarska1. Broj kućanstava s mogućnošću priključenja na kanalizacijsku 
mrežu400  000141 689
(35 %)
2. Povećanje kapaciteta uređaja za pročišćavanje otpadnih voda (u 
ekvivalentu u broju stanovnika)3 550 000195 124
(5 %)
3. Broj stanovnika obuhvaćenih projektima pročišćavanja otpadnih 
voda (u milijunima)1,30,2
(15 %)
Rumunjska1. Broj novih i  obnovljenih uređaja 17025
(15 %)
2. Količina otpadne vode koja je pravilno pročišćena (% ukupne 
količine otpadne vode)6035
(58 %)
Slovačka1. Broj novih i  obnovljenih uređaja 6430
(47 %)
2. Broj priključaka na novu kanalizacijsku mrežu izražen u ekvivalen ‑
tu u broju stanovnika331 29513 883
(4 %)
Izvor : analiza godišnjih izvješća o provedbi predmetnih operativnih programa koju je proveo Sud.
24 Opažanja
Djelotvornost uređaja za 
pročišćavanje komunalnih 
otpadnih voda koje je 
sufinancirao EU
45 
Procjena koju je proveo Sud obuhvatila 
je 28 uređaja za pročišćavanje komu ‑
nalnih otpadnih voda i temelji se na 
dva elementa:
(a) razini uspješnosti koja je posti ‑
gnuta u pogledu pročišćavanja 
otpadnih voda;
(b) zbrinjavanju kanalizacijskog mulja 
koji nastane kao rezultat postupka 
pročišćavanja otpadnih voda.Uspješnost uređaja za 
pročišćavanje komunalnih 
otpadnih voda
46 
Istjecaji iz uređaja za pročišćavanje 
komunalnih otpadnih voda u koje 
pristižu otpadne vode iz kućanstava 
i industrijskih postrojenja moraju se 
pridržavati graničnih vrijednosti kon ‑
centracije koje su navedene u njihovoj 
dozvoli za ispuštanje otpadnih voda. 
Dozvola se daje na temelju zakonskih 
odredaba država članica, a usklađe ‑
nost s njome moraju zajamčiti sami 
operateri uređaja provođenjem redo ‑
vitih provjera. Dozvoljene granične 
vrijednosti koncentracije i učestalost 
praćenja naznačeni su u Direktivi 
(vidjeti odlomak 18.). Industrijska po ‑
strojenja također se moraju pridržavati 
graničnih vrijednosti koncentracije za 
otpadne vode koje ispuštaju u javne 
kanalizacijske mreže.
Fotografije 2. i 3. – Ispuštanje istjecaja (Mađarska – Budimpešta; Češka – Blansko)
Izvor : Sud.
25 Opažanja
47 
Sud je ispitao:
 ‑ jesu li praćenje i kakvoća istjecaja 
iz uređaja za pročišćavanje komu ‑
nalnih otpadnih voda zadovoljavali 
zahtjeve iz Direktive i/ili nacional ‑
ne dozvole za ispuštanje otpadnih 
voda,
 ‑ jesu li predviđena prikladna rješe ‑
nja za kanalizacijske mreže i/ili ure ‑
đaje za pročišćavanje komunalnih 
otpadnih voda u slučaju obilnih 
padalina,
 ‑ jesu li operateri uređaja imali 
jamstvo da se industrijska po ‑
strojenja koja ispuštaju otpadne 
vode u javnu kanalizacijsku mrežu 
pridržavaju graničnih vrijednosti 
koncentracije
 ‑ je li kapacitet ispitanih uređaja za 
pročišćavanje komunalnih otpad ‑
nih voda zadovoljavao stvarne 
potrebe, ‑ jesu li troškovi rada uređaja za pro ‑
čišćavanje komunalnih otpadnih 
voda opravdani s obzirom na vrstu 
postupka pročišćavanja i veličinu 
uređaja.
Uređaji na koje su se 
primjenjivali zahtjevi EU‑a 
za istjecaj ispunjavali su te 
zahtjeve
48 
Ispitivanje koje je Sud proveo u vezi 
s pridržavanjem zahtjeva u pogledu 
praćenja i istjecaja temeljilo se na 
laboratorijskim analizama (unutarnjim 
provjerama) koje su operateri ure ‑
đaja proveli 2012. godine. Ispitivanje 
pokazuje da su u pogledu učestalosti 
uzorkovanja svi uređaji izuzev jednog 
zadovoljavali zahtjeve iz Direktive 
o pročišćavanju komunalnih otpadnih 
voda.
Fotografije 4. i 5. – Uzorci vode i rezultati (Češka – Blansko; Mađarska – Budimpešta)
Izvor : Sud.

26 Opažanja
49 
Sud je primijetio da su tri države člani ‑
ce uvele granične vrijednosti koncen ‑
tracije koje su, u nekim slučajevima, 
bile strože od onih koje su propisane 
Direktivom (vidjeti tablicu 7. ). U vri ‑
jeme izrade izvješća Komisija nije 
imala u planu prijedlog o ažuriranju 
graničnih vrijednosti koje su navedene 
u Direktivi.50 
Zahtjevi u vezi s istjecajem koji su 
utvrđeni Direktivom primjenjivali su 
se na 16 od 28 ispitanih uređaja (57 %). 
Zahtjevi su ispunjeni u svih 16 slučaje ‑
va (vidjeti tablicu 8. ). Osim toga, 25 od 
28 uređaja (89 %) zadovoljavalo je 
granične vrijednosti koje su navedene 
u njihovim nacionalnim dozvolama.Tablica 7.Zakonske odredbe država članica u vezi s graničnim vrijednostima koncentracije 
koje prelaze okvire zahtjeva propisanih Direktivom
Država članica Strože granične vrijednosti koncentracije
ČeškaBPK5, KPK, suspendirane tvari: granične vrijednosti su strože i utvrđene su i za uređaje čiji je kapacitet manji od 2 000 ES
Granične vrijednosti za ukupni fosfor utvrđene su i za uređaje kapaciteta između 2 000 i 10 000 ES
Mađarska BPK5, KPK, suspendirane tvari: granične vrijednosti utvrđene su i za uređaje čiji je kapacitet manji od 2 000 ES
Rumunjska Zahtjevi nisu stroži od zahtjeva utvrđenih Direktivom
Slovačka BPK5, KPK, suspendirane tvari: granične vrijednosti utvrđene su i za uređaje čiji je kapacitet manji od 2 000 ES
Izvor : analiza zakonskih akata država članica koju je proveo Sud.Tablica 8.Ispunjavanje zahtjeva u vezi s istjecajem utvrđenih u Direktivi i dozvolama za 
ispuštanje otpadnih voda
Država članica Broj ispitanih uređajaDirektiva o  pročišćavanju komunalnih otpadnih voda
Usklađeno s  dozvolom
Usklađeno s  Direktivom Nije primjenjivo
Češka 4 4 4
Mađarska 7 3 4 7
Rumunjska 12 4 8 9
Slovačka 5 5 5
UKUPNO 28 16 12 25
Izvor : analiza koju je proveo Sud.
27 Opažanja
51 
U vrijeme izrade izvješća na četiri 
uređaja u Mađarskoj i osam u Rumunj ‑
skoj nisu se primjenjivali svi zahtjevi iz 
Direktive (posebno oni za ukupni dušik 
i ukupni fosfor):
 ‑ Mađarska se odlučila za smanjenje 
postotka ukupnog dušika i uku ‑
pnog fosfora na razini cijele zemlje 
umjesto primjene pojedinačnih 
graničnih vrijednosti na razini 
uređaja za pročišćavanje (vidjeti 
odlomak 26.). Tri od četiriju pred ‑
metnih uređaja imala su tehnički 
kapacitet za uklanjanje hranjivih 
tvari (ukupnog dušika i ukupnog 
fosfora), čime se poboljšava kakvo ‑
ća istjecaja, no nacionalna dozvola 
to od njih nije zahtijevala.
 ‑ Rumunjskoj je kao rok za ispunja ‑
vanje zahtjeva iz Direktive za aglo ‑
meracije veće od 2 000 ES utvrđen 
kraj 2015. godine. Na sedam od 
osam predmetnih uređaja bit će 
potrebni dodatni radovi kako bi 
se omogućilo uklanjanje hranjivih 
tvari.Stanje u pogledu prelijevanja 
nije moguće procijeniti zbog 
nedostatka kvantificiranih 
informacija
52 
Ako tijekom obilnih padalina kapaci ‑
tet kanalizacijske mreže i uređaja za 
pročišćavanje nije dovoljan, može doći 
do prelijevanja pri čemu se u vodni tok 
izravno ispuštaju ne samo oborinske 
vode već i nepročišćene otpadne vode, 
što nepovoljno utječe na kakvoću 
vode. To posebno vrijedi za kanaliza ‑
cijske mreže s mješovitim sustavima 
prikupljanja, u koje otjecanjem dolaze 
oborinske vode, ali i kućanske i indu ‑
strijske otpadne vode (vidjeti sliku 1. ). 
U slučaju 20 od 28 ispitanih uređaja 
(71 %) kanalizacijska je mreža imala 
djelomično ili potpuno mješovit sustav 
prikupljanja. Sud je svjestan toga da, 
u određenim slučajevima, zbog tehnič ‑
kih razloga povezanih sa strukturom 
kanalizacijske mreže, općine ne mogu 
postaviti odvojenu mrežu (odvajanje 
otpadnih i oborinskih voda).
28 Opažanja
53 
U skladu s Direktivom, države članice 
mogle su odlučiti o mjerama kojima će 
ograničiti zagađenje vode uzrokovano 
prelijevanjem kao što su: utvrđivanje 
stopa razrjeđivanja21 ili prihvatljivog 
broja prelijevanja u jednoj godini ili 
kapaciteta za protok tijekom suhog 
vremena22. Ispitani uređaji za proči ‑
šćavanje uglavnom u okviru objekta 
imaju spremnike za vodu u slučaju 
oluje koji mogu primiti količinu ulazne 
vode koja prelazi kapacitet spremnika, 
te ju nakon prolaska olujnog razdoblja 
ispuštaju u uređaj radi pročišćavanja. 
U pogledu stanja u vezi s prelijevanjem 
tijekom olujnih razdoblja na razini 
navedenih 28 uređaja Sud je utvrdio 
sljedeće: ‑ operateri uređaja mjerili su količi ‑
nu prelijevanja te je ona ostala na 
prihvatljivoj razini (između 1 i 5 % 
godišnjeg dotoka otpadnih voda) 
u 8 slučajeva (29 %),
 ‑ prema navodima operatera uređa ‑
ja, u 14 slučajeva nije bilo prelijeva ‑
nja (50 %),
 ‑ u 6 slučajeva (21 %) nisu se obavlja ‑
la mjerenja te nije bilo raspoloživih 
informacija.Slika 1.Prikaz prelijevanja tijekom obilnih padalina
© Green Learning Station, Civic Garden Center of Greater Cincinnati, „Diagram of Combined Sewer 
System” („Grafički prikaz mješovitog kanalizacijskog sustava”).21 Omjer količine otpadnih 
i količine oborinskih voda.
22 Protok koji bi uređaj trebao 
moći obraditi u razdoblju 
suhog vremena, odnosno 
u razdoblju bez kiše.
Otpadne 
vode 
iz naselja Otpadne vode
 iz industrije 
Krovni 
i dvorišni 
slivniciKrovni 
i dvorišni 
slivnici 
 
Kanalizacija Kanalizacija
Javni 
vodni put Ulični slivnici  
Pročišćena voda
Ispust mješovitog 
kanalizacijskog
sustava 
 Preljevna
građevina
Odvod prema postrojenju 
za pročišćavanje otpadnih voda Miješana otpadna sanitarna voda 
i oborinska voda Mješoviti kanalizacijski sustav 
 Postrojenje 
za pročišćavanje 
otpadnih voda 
 
Artwork modeled after
St. Louis MS D - C lean Rivers Healthy
Communities Program ill ustration 
 
29 Opažanja
54 
Međutim, ove je vrijednosti potrebno 
uzeti sa zadrškom s obzirom na to da 
mogućnost prelijevanja postoji i na ra ‑
zini kanalizacijske mreže, zbog čega do 
uređaja za pročišćavanje može dolaziti 
već smanjena količina vode. Kvantifi ‑
cirane informacije o prelijevanjima na 
razini kanalizacijske mreže nisu bile 
dostupne ni u jednoj od četiriju posje ‑
ćenih država članica.
55 
Sud je također zapazio da u Češkoj, 
Mađarskoj i Rumunjskoj nisu postojale 
pravne obveze u pogledu dopuštenog 
broja i količine prelijevanja ili brzine ra ‑
zrjeđivanja. U Slovačkoj takve obveze 
postoje te je njima određena veličina 
spremnika za oborinsku vodu. Među ‑
tim, ne zahtijeva se ni praćenje količine 
ni brzine razrjeđivanja prelijevanja.
56 
Komisija je 2014. godine odlučila po ‑
krenuti studiju usklađenosti odredaba 
u zakonskim aktima država članica sa 
zahtjevima EU‑a u vezi s prelijevanjima 
kako su utvrđeni Direktivom o proči ‑
šćavanju komunalnih otpadnih voda iz 
1991. godine.85 % operatera uređaja 
provodilo je provjere na 
terenu u pogledu graničnih 
vrijednosti koncentracije koje 
se primjenjuju na industrijska 
postrojenja
57 
Industrijska postrojenja svoje otpadne 
vode mogu ispustiti u javnu kanali ‑
zacijsku mrežu kako bi se pročistile 
u uređaju za pročišćavanje komunalnih 
otpadnih voda. U skladu s Direktivom 
o pročišćavanju komunalnih otpadnih 
voda, države članice trebale su se po ‑
brinuti da se na takvo ispuštanje, prije 
nego što do njega dođe, primjenjuju 
odgovarajući propisi i/ili da je za njega 
potrebno posebno odobrenje.
58 
Kako bi se pobrinula da određene 
onečišćujuće tvari ne otežaju pro ‑
vedbu postupka pročišćavanja te da 
vode koje se ispuštaju iz uređaja za 
pročišćavanje komunalnih otpadnih 
voda ne sadržavaju onečišćujuće tvari 
koje su štetne za okoliš, industrijska se 
postrojenja za niz onečišćujućih tvari 
moraju pridržavati graničnih vrijedno ‑
sti koncentracije. Kad je riječ o zakon ‑
skim odredbama, među državama 
članicama postoje razlike: u Mađarskoj 
i Rumunjskoj utvrđene su granične 
vrijednosti za niz parametara, dok 
u Češkoj i Slovačkoj granične vrijed ‑
nosti koje se ne odnose na izrazito 
opasne tvari služe samo kao smjernice. 
U tom slučaju granične vrijednosti kon ‑
centracije utvrđuje operater kanaliza ‑
cijske mreže/uređaja za pročišćavanje 
u vlastitim pravilima rada.
30 Opažanja
59 
Odnos između operatera kanalizacijske 
mreže i određenog industrijskog po ‑
strojenja uređen je ugovorom u kojem 
se također mogu utvrditi strože gra ‑
nične vrijednosti koncentracije od onih 
koje su propisane zakonom.
60 
U Češkoj, Mađarskoj i Rumunjskoj 
(vidjeti tablicu 9. ) industrijska po ‑
strojenja koja ispuštaju otpadne vode 
u javnu kanalizacijsku mrežu prema 
zakonu su obvezna provoditi unutarnje 
provjere svog istjecaja. Rezultati se 
u pravilu dostavljaju operateru. U Ru ‑
munjskoj ne postoji pravna obveza 
u vezi s izvješćivanjem o takvim rezul ‑
tatima23, ali operateri uređaja mogu 
takvu obvezu uključiti u ugovor.61 
Sud napominje da postoje dva načina 
na koja operater uređaja za proči ‑
šćavanje komunalnih otpadnih voda 
može procijeniti pouzdanost provjera 
koje provode industrijska postrojenja 
(vidjeti tablicu 9. ):
 ‑ analiza uzoraka vode iz industrij ‑
skih postrojenja koju provode 
akreditirani laboratoriji: zakon ‑
ske odredbe država članica nisu 
obuhvaćale takvu obvezu. Među ‑
tim, operater može uključiti takvu 
obvezu u ugovor s industrijskim 
postrojenjima,
 ‑ provjere na terenu koje provodi 
operater: u Češkoj, Rumunjskoj 
i Slovačkoj takva je obveza bila 
obuhvaćen zakonskim odredbama.23 Osim za laboratorije i subjekte 
iz područja medicine 
i veterine.Tablica 9.Zakonske odredbe država članica u vezi s provjerama industrijskih otpadnih voda 
koje se ispuštaju u kanalizacijsku mrežu
Država članicaObveza da industrijska postroje ‑
nja provode unutarnje provjereObveza da kontrole provode 
akreditirani laboratorijiObveza da operateri uređaja 
provode provjere na terenu u in ‑
dustrijskim postrojenjima
Češka Da NeDa
(nije utvrđena učestalost)
Mađarska Da Ne (osim za neke vrste postrojenja) Ne
Rumunjska Da NeDa
(nije utvrđena učestalost)
Slovačka Ne NeDa
(uključujući minimalnu učestalost)
Izvor : analiza zakonskih akata država članica koju je proveo Sud.
31 Opažanja
62 
Evaluacija uzorka industrijskih subjeka ‑
ta koji ispuštaju industrijske otpadne 
vode u određeni uređaj koju je Sud 
obavio temeljila se na laboratorijskim 
analizama koje su obavili sami ope ‑
rateri i analizama koje su operateri 
zaprimili od subjekata. Ispitane su 
i informacije o tome jesu li određene 
ikakve kazne.
63 
26 od 28 uređaja za pročišćavanje 
komunalnih otpadnih voda koje je 
Sud ispitao pročišćavalo je industrijske 
otpadne vode. U slučaju 22 od 26 ure ‑
đaja za pročišćavanje (85 %) operateri 
su provodili provjere na terenu. Za tri 
od preostalih četiriju uređaja operateri 
su raspolagali rezultatima unutarnjih 
provjera subjekata koji ispuštaju indu ‑
strijske otpadne vode koje su analizirali 
akreditirani laboratoriji.
64 
Kad industrijsko postrojenje prekorači 
granične vrijednosti koncentracije, 
operateri uređaja za pročišćavanje 
određuju kaznu: u Mađarskoj i Rumunj ‑
skoj kazna je utvrđena nacionalnim 
zakonskim odredbama (iznos ovisi 
o onečišćujućoj tvari), dok je u Češ ‑
koj i Slovačkoj iznos koji se plaća za 
prekoračenje graničnih vrijednosti 
koncentracije utvrđen ugovorom 
između operatera i industrijskog 
postrojenja. U Mađarskoj i Rumunjskoj 
kazna se određuje na temelju količine 
onečišćujućih tvari24 ispuštenih između 
dvaju mjerenja (u određenoj godini), 
dok se u Češkoj i Slovačkoj izračunani 
iznos u pravilu odnosio na količinu 
onečišćujućih tvari ispuštenih na dan 
mjerenja25. Sud smatra da će u takvim 
slučajevima iznos koji je potrebno 
platiti vjerojatno biti malen i da neće 
imati dovoljan odvraćajući učinak.Približno jedna trećina ispitanih 
uređaja za pročišćavanje 
otpadnih voda prekomjerne je 
veličine
65 
Sud je procijenio iskorištenost kapaci ‑
teta izraženu u ES (tj. kapacitet uređaja 
za obradu određene količine optere ‑
ćenja)26 i utvrdio da 9 od 28 ispitanih 
uređaja (32 %) iskorištava manje od 
50 % svoga kapaciteta (vidjeti sli-
ku 2. ). Dodatnih devet uređaja (32 %) 
iskorištava između 51 i 60 % svog 
kapaciteta. Taj se problem posebno 
ističe u Rumunjskoj, gdje se u osam od 
12 uređaja iskorištava manje od 50 % 
kapaciteta. Ulaganje u uređaje koji 
imaju mnogo veći kapacitet od po ‑
trebnog nije učinkovit način uporabe 
oskudnih financijskih sredstava EU‑a ili 
država članica.
66 
Evaluacija drugog pokazatelja koju 
je proveo Sud potvrđuje navedenu 
procjenu: kad je riječ o hidrauličkom 
kapacitetu (tj. dotoku vode izraže ‑
nom u l/s i/ili m3/h), 16 od 28 ispitanih 
uređaja (57 %) iskorištava manje od 
60 % svog kapaciteta. Ta se evaluacija 
temeljila na usporedbi dotoka vode 
(m3) s prosječnim kapacitetom uređaja 
(tijekom suhog razdoblja)27.24 Odnosi se na količinu 
ispuštenih onečišćujućih tvari 
koja prekoračuje dogovorenu 
količinu (umnožak obujma 
i koncentracije koji se izražava 
npr. u mg/l).
25 U ugovorima se u pravilu 
određuje standardno 
vremensko razdoblje (u 
rasponu od pet do 30 dana, 
ovisno o ugovoru) za slučaj 
kada se ne može utvrditi točan 
vremenski okvir u kojem je 
došlo do prekoračenja 
graničnih vrijednosti 
koncentracije.
26 Usporedba količine 
opterećenja (izraženog u ES) 
koje se stvarno obradi u jednoj 
godini s količinom onečišćene 
otpadne vode koju uređaj 
može obraditi (vidjeti 
Prilog II. , stupac „Predviđeni 
kapacitet (ES)”).
27 S obzirom na to da dotok vode 
osim otpadne vode može 
sadržavati i čistu vodu 
(tj. oborinske i podzemne 
vode koje nije potrebno 
pročišćavati), pri procjeni 
iskorištenosti kapaciteta uzet 
je u obzir udio čiste vode.
32 Opažanja
67 
Osim toga, Sud je utvrdio da je u 22 od 
28 ispitanih uređaja (79 %) udio čiste 
vode (tj. oborinskih i podzemnih voda) 
u ukupnom dotoku bio veći od 30 % 
(između 32 i 85 %). Time se povećava 
iskorištenost hidrauličkog kapaciteta: 
čista voda čini dio dotoka, ali ju nije 
potrebno pročišćavati. U tom pogledu:
 ‑ Sud je svjestan toga da u uređaje 
za pročišćavanje otpadnih voda 
može pristići određena količina 
oborinskih voda s obzirom na to 
da kanalizacijske mreže s mješo ‑
vitim sustavom prikupljanja nije 
uvijek moguće zamijeniti mrežama 
s odvojenim sustavima (vidjeti 
odlomak 52.), ‑ međutim, stope infiltracije pod ‑
zemnih voda mogu se smanjiti 
obnavljanjem mreže kako bi se 
povećala nepropusnost mreža 
i revizijskih okna. Uzimanje takvih 
građevinskih radova u obzir pri 
projektiranju uređaja omogućilo 
bi smanjenje potrebnog hidraulič ‑
kog kapaciteta uređaja, u nekim 
slučajevima čak znatno smanjenje 
(vidjeti okvir 2. ).Slika 2.Iskorištenost kapaciteta izražena u ES
Izvor : analiza koju je proveo Sud.51-60 %
>60 %
Broj uređaja<50 %Rumunjska
Slovačka
Mađarska
Češka
12 10 8 6 4 2 0
33 Opažanja
68 
Za većinu uređaja postoje planovi za 
povećanje broja priključenih korisnika, 
ali broj novih priključaka je malen te 
stoga neće znatno utjecati na postotak 
iskorištenog kapaciteta. Osim toga, 
iako je dugoročno gledajući moguće 
da će doći do ponovnog povećanja 
industrijskih aktivnosti, očekuje se da 
će nova industrijska postrojenja biti 
opremljena vlastitim sustavima za 
pročišćavanje otpadnih voda.Prostor za smanjenje određenih 
troškova rada
69 
Troškovi rada28 mogu biti pokazatelj 
operativne učinkovitosti sufinanciranih 
sredstava te imaju ulogu u određi ‑
vanju naknade za vodu. Sud je stoga 
usporedio troškove za 2012. godinu na 
temelju računovodstvenih informacija 
koje je primio za 28 ispitanih uređaja.28 Zbroj troškova rada, troškova 
materijala (uključujući 
kemikalije), troškove opskrbe 
energijom, troškove prijevoza 
i zbrinjavanja mulja te druge 
troškove. U kategoriji „drugih 
troškova” u obzir su uzeti 
samo troškovi održavanja 
i troškovi laboratorijske analize 
koje su obavljali vanjski 
pružatelji usluga. Troškovi 
amortizacije, na primjer, nisu 
uzeti u obzir.Fotografija 6. – Dio infrastrukture koji se rijetko upotrebljava (Rumunjska – Galaţi)
Izvor : Sud.
Primjer uređaja kroz koji protječe velika količina podzemnih voda
U jednom uređaju u Rumunjskoj iskorištenost hidrauličkog kapaciteta kreće se u rasponu od 60 do 85 %. 
Međutim, podzemne vode, koje nije potrebno pročišćavati, čine približno polovicu vode koja dođe do uređaja. 
Da je nepropusnost kanalizacijske mreže veća, u nju bi ušlo manje podzemnih voda te bi iskorištenost hidrau ‑
ličkog kapaciteta pala na otprilike 40 %. Za usporedbu, u nekim uređajima iz uzorka, infiltracija podzemnih 
voda činila je samo 10 do 20 % ukupnog dotoka vode.Okvir 2.
34 Opažanja
70 
Troškovi rada ovise o vrsti pročišćava ‑
nja koje se provodi (sa strožim postup ‑
kom pročišćavanja povezan je i veći 
trošak) i o veličini uređaja. Međutim, 
usporedba je pokazala da među 
uređajima postoje bitne razlike (vidjeti 
sliku 3. ).Slika 3.Troškovi rada po uređaju (izraženi u EUR/ES)
Napomene:  Dva uređaja nisu obuhvaćena s obzirom na to da su činili čimbenike koji narušavaju usporedbu.
Uređaji u kojima su se primjenjivali stroži postupci pročišćavanja, ali nisu zadovoljavali granične vrijednosti koncentracije iz Direktive obuhvaćeni 
su kategorijom „drugi stupanj pročišćavanja”.
Izvor : analiza koju je proveo Sud.EUR/ES
Uređaji za pročišćavanje otpadnih vodaPrvi kvartilMedijanTreći kvartil
ZYX WVUTSRQPONMLKJI HGFEDCBA25
20
15
10
5
0Prvi stupanj pročišćavanjaDrugi stupanj pročišćavanjaStroži postupak pročišćavanja/uni00A0//uni00A0treći stupanj 
pročišćavanja
71 
Sud napominje da u nekoliko ispitanih 
uređaja ima prostora za smanjenje 
troškova rada kako je opisano u sljede ‑
ćim primjerima:
 ‑ među 28 ispitanih uređaja postoje 
znatne razlike u cijeni prijevo ‑
za i zbrinjavanja mulja. U devet 
slučajeva troškovi su bili veći od 100 eura po toni osušene krute 
tvari, a u šest slučajeva troškovi 
su se kretali između 50 i 100 eura 
po toni. Cijena ovog elementa 
troškova ima važnu ulogu jer može 
zauzimati važan udio u ukupnim 
troškovima rada uređaja (u prosje ‑
ku otprilike 10 %, ali u izuzetnim 
slučajevima može iznositi i do 30 ili 
50 %),
35 Opažanja
 ‑ opskrba energijom u 28 ispitanih 
uređaja prosječno čini oko 30 % 
ukupnih troškova. U polovici 
slučajeva uređaji za pročišćavanje 
upotrebljavali su kanalizacijski mulj 
za proizvodnju energije, u pravilu 
anaerobnom razgradnjom. U većini 
tih slučajeva udio opskrbe energi ‑
jom u ukupnim troškovima bio je 
manji od prosječnih 30 %,
 ‑ u vezi s time Europska agencija 
za okoliš zaključila je u izvješću iz 
2014. godine29 da bi uporaba po ‑
kazatelja za mjerenje uspješnosti 
vodnih usluga na razini cijele Euro ‑
pe znatno poboljšala razumijeva ‑
nje povezanih izazova u pogledu 
učinkovitosti resursa. Usporedba 
takvih pokazatelja mogla bi biti 
koristan temelj za komparativnu 
analizu.Uporaba mulja koji 
proizvode uređaji za 
pročišćavanje komunalnih 
otpadnih voda
72 
Pročišćavanjem otpadnih voda dolazi 
do proizvodnje kanalizacijskog mu ‑
lja. U skladu s Direktivom o otpadu30, 
kanalizacijski mulj smatra se otpa ‑
dom. Tom je Direktivom propisano 
da se ponovnoj uporabi, recikliranju 
i oporabi otpada daje prednost pred 
zbrinjavanjem otpada odlaganjem na 
odlagališta, spaljivanjem ili trajnim 
skladištenjem otpada31. EU potiče upo ‑
rabu kanalizacijskog mulja kao gnojiva 
u poljoprivredi.29 Tehničko izvješće br. 5/2014 
„Performance of water utilities 
beyond compliance” 
(„Uspješnost komunalnih 
usluga u području vode izvan 
okvira usklađenosti 
s propisima”).
30 Direktiva 2008/98/EZ 
Europskog parlamenta i Vijeća 
od 19. studenoga 2008. 
o otpadu i stavljanju izvan 
snage određenih direktiva 
(SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).
31 Hijerarhija otpada uvedena 
člankom 4. Direktive     
2008/98/EZ.
Fotografija 7. – Proizvedeni kanalizacijski mulj (Češka – Blansko)
Izvor : Sud.

36 Opažanja
73 
Sud je ispitao:
 ‑ je li se ponovnoj uporabi mulja da ‑
valo prednost pred zbrinjavanjem,
 ‑ jesu li se operateri uređaja za pro ‑
čišćavanje komunalnih otpadnih 
voda pridržavali graničnih vrijed ‑
nosti koncentracije za određene 
parametre kanalizacijskog mulja, 
osobito za teške metale,
 ‑ je li Komisija poduzela mjere 
u skladu s prethodnim preporuka ‑
ma Suda o tom pitanju.
U trima od četiriju 
država ponovna uporaba 
kanalizacijskog mulja imala je 
prednost pred zbrinjavanjem
74 
Evaluacija 28 uređaja za pročišćava ‑
nje koju je proveo Sud obuhvatila je 
proizvodnju mulja u 2012. godini32 
te se temeljila na pregledu ugovora 
zaključenih između operatera uređaja 
i društava za upravljanje otpadom te 
relevantnih računovodstvenih poda ‑
taka. Revizija nije uključivala posjete 
društvima za upravljanje otpadom koja 
su preuzimala proizvedeni mulj kako 
bi se utvrdilo da su ta društva s njime 
pravilno postupala.
75 
Sud je utvrdio da su uređaji u Češkoj, 
Mađarskoj i Slovačkoj u pravilu imali 
ugovore s jednim ili više društava za 
upravljanje otpadom koja su ga obra ‑
đivala sama ili prosljeđivala drugim 
korisnicima. U skladu s ugovorima, 
društva za upravljanje otpadom mulj 
su uglavnom upotrebljavala za pro ‑
izvodnju komposta, rekultivaciju ili 
proizvodnju bioplina.76 
U 11 od 12 ispitanih uređaja u Rumunj ‑
skoj mulj ili dio mulja odlagao se na 
odlagalištu otpada ili zadržavao na 
mjestu gdje se nalazi uređaj. Zadrža ‑
vanje mulja na mjestu gdje se nalazi 
uređaj nije dugoročno održivo.
77 
U skladu s rumunjskom nacionalnom 
strategijom za upravljanje otpadom 
(2003.–2013.), do 2020. godine treba 
postići to da se 50 % mulja upotre ‑
bljava u poljoprivredi ili spaljuje. 
Rumunjska tijela vlasti predstavila su 
u veljači 2012. godine novu strategiju 
za upravljanje kanalizacijskim muljem, 
no ona u vrijeme revizije još nije bila 
odobrena.
78 
Države članice dostavile su Komisiji po ‑
datke o uporabi kanalizacijskog mulja 
s kraja 2012. godine. Tim je podatcima 
potvrđeno da se u tri od četiriju po ‑
sjećenih država članica prednost daje 
ponovnoj uporabi (vidjeti sliku 4. ).32 Mulj koji su proizveli ispitani 
uređaji za pročišćavanje 
otpadnih voda u četiri države 
članice čini sljedeće udjele 
u ukupnoj proizvodnji mulja: 
0,78 % u Češkoj, 45 % 
u Mađarskoj, 52 % 
u Rumunjskoj i 10 % 
u Slovačkoj.
37 Opažanja
U većini se slučajeva 
pridržavalo graničnih 
vrijednosti koncentracije koje 
su se primjenjivale
79 
U skladu s Direktivom o kanalizacij ‑
skom mulju koja se bavi uporabom 
mulja na poljoprivrednom tlu, opera ‑
teri uređaja za pročišćavanja otpadnih 
voda moraju pratiti33 sastav mulja kako 
bi se zajamčilo pridržavanje graničnih 
vrijednosti koncentracije, posebno za 
teške metale.
80 
Povrh toga, zakonske odredbe država 
članica mogu nadilaziti okvire Direkti ‑
ve o kanalizacijskom mulju uključiva ‑
njem većeg broja parametara i strožih 
graničnih vrijednosti, kao i graničnih 
vrijednosti koncentracije koje se 
odnose na uporabu koja nije pove ‑
zana s poljoprivrednim tlom. Analiza 
zakonskih akata država članica koju je 
proveo Sud pokazuje sljedeće: ‑ u slučaju uporabe mulja u po ‑
ljoprivredi granične vrijednosti 
utvrđene nacionalnim zakonskim 
aktima u svim četirima državama 
članicama bile su strože u pogledu 
mnogih parametara u odnosu na 
vrijednosti određene u Direktivi 
o kanalizacijskom mulju. Sve četiri 
države članice utvrdile su i granič ‑
ne vrijednosti za dodatne parame ‑
tre poput, na primjer, arsena,
 ‑ u slučaju uporabe mulja kao 
ulaznog materijala za proizvodnju 
komposta granične vrijednosti za 
ulazne materijale postoje u Češkoj 
i Slovačkoj, i to u obliku tehničke 
norme,Slika 4.Uporaba kanalizacijskog mulja prema stanju od 31.12.2012. izražena u postotku 
ukupnog proizvedenog mulja
Napomene:  U Češkoj u 2012. godini približno 32 % mulja upotrebljavalo se za proizvodnju komposta (kategorija: ponovna uporaba: ostalo). 
U Slovačkoj se u 2012. godini 63 % mulja upotrebljavalo za proizvodnju komposta (kategorija: ponovna uporaba: tlo i poljoprivreda). U slučaju 
Rumunjske, kategorija „odlaganje: ostalo” obuhvaća privremeno odlaganje na mjestu proizvodnje mulja.
Izvor :Analiza podataka država članica podnesenih Komisiji koju je proveo Sud.2 % Zbrinjavanje: ostaloZbrinjavanje: spaljivanjeZbrinjavanje:
odlagališta otpadaPonovna uporaba: ostaloPonovna uporaba:
tlo i poljoprivredaČeška
Slovačka
Mađarska
Rumunjska
100 % 80 % 60 % 40 % 20 % 0 %71 %
21 %
14 %22 %
65 %
63 %
33 U članku 9. i Prilogu II. Direktivi 
86/278/EEZ utvrđeni su 
parametri, granične vrijednosti 
koncentracije i godišnji broj 
uzoraka koje je potrebno 
analizirati u laboratorijima.
38 Opažanja
 ‑ kad je riječ o odlaganju otpada na 
odlagališta, Odlukom Vijeća34 iz 
2002. godine utvrđene su granič ‑
ne vrijednosti parametara eluata 
otpada koje su prihvatljive na 
odlagalištima. Sud je opazio da se 
u skladu sa zakonskim odredbama 
u Češkoj na odlagališta otpada ne 
može odlagati biorazgradiv otpad 
koji nije komunalni otpad, tekući 
otpad i otpad koji sadrži tekućine 
(što obuhvaća mulj)35. Odlaganje 
na odlagališta otpada dopušte ‑
no je u Mađarskoj, Rumunjskoj 
i Slovačkoj.81 
Budući da se kanalizacijski mulj može 
koristiti kao ulazni materijal za proi ‑
zvodnju komposta, Sud je analizirao 
i zakonske odredbe koje se primjenjuju 
na uporabu komposta te je primijetio 
da se stanje razlikuje u pojedinim dr ‑
žavama članicama s obzirom na to da 
trenutačno na razini EU‑a nisu utvrđe ‑
ne granične vrijednosti koncentracije 
(vidjeti tablicu 10. ).34 Odluka Vijeća 2003/33/EZ od 
19. prosinca 2002. 
o utvrđivanju kriterija 
i postupaka za prihvat otpada 
na odlagališta sukladno 
članku 16. i Prilogu II. Direktivi 
1991/31/EZ (SL L 11, 16.1.2003., 
str. 27.).
35 Vyhláška 294/2005 Sb 
(Uredba 294/2005 Sb) .
36 „Assessment of feasibility of 
setting bio‑waste recycling 
targets in  the EU, including 
subsidiarity aspects” 
(„Procjena izvedivosti 
utvrđivanja ciljnih vrijednosti 
za recikliranje biootpada 
u EU‑u, uključujući aspekte 
supsidijarnosti”), završno 
izvješće od 31.3.2011., koje je 
izradila organizacija Vision on 
technology (VITO) u suradnji 
s društvima Bio Intelligence 
Service i ARCADIS na temelju 
okvirnog ugovora ENV.G.4/
FR A /20 08/0112.Tablica 10.Zakonske odredbe o graničnim vrijednostima koncentracije za kompost
Češka Mađarska Rumunjska Slovačka
Da
‑ kompost na poljoprivrednom tlu
‑ kompost koji se upotrebljava za 
rekultivaciju
‑ kompost koji se stavlja na tržište 
kao gnojivoDa
‑ kompost koji se stavlja na tržište 
kao gnojivo
Ne postoje pravila za rekultivaciju ili 
uporabu nepoljoprivrednom tluNema odredbi Da
‑ kompost koji se stavlja na tržište 
kao gnojivo
Ne postoje pravila za rekultivaciju ili 
uporabu na nepoljoprivrednom tlu
Izvor : analiza zakonskih akata država članica koju je proveo Sud.
82 
Ispitivanje koje je Sud proveo o tome 
je li se 28 uređaja za pročišćavanje pri ‑
državalo graničnih vrijednosti koncen ‑
tracije temeljilo se na laboratorijskim 
analizama koje su proveli operateri 
uređaja 2012. godine. Ispitivanje je 
pokazalo da su se granične vrijed ‑
nosti, kad su bile određene (vidjeti 
odlomak 80.), poštovale u svim uređa ‑
jima u Češkoj, Mađarskoj i Slovačkoj. 
U Rumunjskoj se graničnih vrijednosti 
pridržavalo u jednom od triju uređaja 
(33 %) čiji se mulj koristio na poljopri ‑
vrednom tlu. U ostalim dvama uređa ‑
jima analizama nisu obuhvaćeni svi 
parametri. Osim toga, u šest od sedam 
uređaja (86 %) iz kojih se mulj slao na 
odlagališta nije se pridržavalo granične 
vrijednosti za suhe tvari. Usto, u tri od 
sedam uređaja (43 %) analizama nisu 
obuhvaćeni svi parametri.83 
Nepostojanje graničnih vrijednosti 
za mulj i kompost za određene vrste 
uporabe (rekultivacija, uporaba na 
nepoljoprivrednom tlu) može ugroža ‑
vati kakvoću tla, a zatim, otjecanjem 
i odvodnjom, i kakvoću vode. Povrh 
toga, budući da ne postoje kriteriji 
za stavljanje komposta na tržište kao 
gnojiva na razini cijelog EU‑a, ne može 
zajamčiti ravnomjerna zaštita okoliša 
diljem EU‑a. Također, kako je navedeno 
u studiji provedenoj na zahtjev Komi ‑
sije, „utvrđeno je da je loša kakvoća 
komposta u nekim zemljama glavna 
prepreka daljnjem razvoju tržišta”36.
39 Opažanja
37 Tematsko izvješće br. 3/2009 
„The effectiveness of structural 
measures spending on waste 
water treatment for the 
1994‑99 and 2000‑06 
programme periods” 
(„Djelotvornost sredstava 
potrošenih u okviru 
strukturnih mjera na 
pročišćavanje otpadnih voda 
za programska razdoblja 
od 1994. do 1999. godine 
i od 2000. do 2006. godine”) 
(http://eca.europa.eu ).
38 SWD(2014) 209 završna verzija 
od 2 srpnja 2014. „Ex‑post 
evaluation of five Waste 
Stream Directives” („ Ex post  
evaluacija pet direktiva 
o tokovima otpada”).
39 Uredba (EZ) br. 2003/2003 
Europskog parlamenta i Vijeća 
od 13. listopada 2003. 
o gnojivima (SL L 304, 
21.11.2003., str. 1.).
40 Završno izvješće „Evaluation 
of Regulation (EC) 2003/2003 
relating to fertilisers” 
(„Evaluacija Uredbe (EZ) 
br. 2003/2003 o gnojivima”) iz 
studenoga 2010. godine koje 
je za Komisiju izradio Centar za 
usluge razvoja strategije 
i provedbe evaluacije (Centre 
for Strategy and Evaluation 
Services).
41 Toksične sintetičke kemijske 
tvari.Da bi se ažurirala Direktiva 
o kanalizacijskom mulju, 
Komisija treba izmijeniti 
Uredbu o gnojivima
84 
Sud je u tematskom izvješću 
br. 3/200937 Komisiji preporučio da 
razmotri je li došao trenutak za izmje ‑
nu Direktive o kanalizacijskom mulju. 
Komisija je provela sveobuhvatnu eva ‑
luaciju38 nekoliko direktiva o tokovima 
otpada, uključujući Direktivu o kana ‑
lizacijskom mulju, kako bi zaključila 
odgovara li zakonski okvir svojoj svrsi. 
Zaključak evaluacije iz 2014. godi ‑
ne bio je da, kad je riječ o Direktivi 
o kanalizacijskom mulju, postoji razlog 
za „sumnju u pogledu njezine relevan ‑
tnosti u trenutačnom obliku. Standardi 
i zahtjevi utvrđeni Direktivom nisu 
mijenjani ili prilagođeni gotovo 30 go ‑
dina”. Osim toga, na temelju evaluacije 
se zaključilo da je bilo kakvu daljnju 
odluku o izmjeni Direktive potrebno 
odgoditi do usvajanja izmijenjene 
Uredbe o gnojivima39.85 
Ex post  evaluacijom40 funkcionira ‑
nja trenutačne Uredbe o gnojivima 
provedenom 2010. godine zaključeno 
je da bi područje primjene Uredbe 
trebalo proširiti tako da njime osim 
anorganskih gnojiva budu obuhvaćena 
i organska gnojiva i poboljšivači tla. Ta ‑
kođer je predloženo uvođenje gornjih 
graničnih vrijednosti zagađivača koje 
gnojiva sadržavaju. Komisija razmatra 
treba li iznijeti prijedlog izmjene Ured ‑
be o gnojivima u 2015. godini.
86 
Zajednički istraživački centar Europske 
komisije predstavio je 2012. godine 
rezultate paneuropskog analitičkog 
pregleda u vezi s prisutnošću i razina ‑
ma odabranih spojeva u kanalizacij ‑
skom mulju. Prema izvješću ne postoje 
znanstveni dokazi koji bi potkrijepili 
uvođenje novih graničnih vrijednosti 
za tradicionalne organske onečišćuju ‑
će tvari ili za nove onečišćujuće tvari 
izuzev tvari iz skupine perfluoralkila41.Fotografija 8. – Laboratorijska oprema za obavljanje testova u uređaju za pročišćavanje (Mađarska – Segedin)
Izvor : Sud.

40 Opažanja
87 
Ostali radovi i studije42 upućuju na mo ‑
gući rizik povezan s mikroplastikom. 
Mikroplastika se može u određenoj 
mjeri ukloniti uređajima za pročišća ‑
vanje otpadnih voda, nakon čega 
uklonjeni dijelovi završavaju u mulju. 
Kad se mulj koristi na tlu, mikroplasti ‑
ka otjecanjem s kopna može dospjeti 
u vodeni okoliš.
88 
Kad je riječ o kompostu, Sud je u te ‑
matskom izvješću br. 20/201243 Komisiji 
preporučio da s državama članicama 
razvije standarde kakvoće na razini 
EU‑a kako bi potaknula razvoj tržišta za 
kompost. Zajednički istraživački centar 
Europske Komisije objavio je početkom 
2014. godine tehnički prijedlog kriteri ‑
ja za ukidanje statusa otpada44 za bio ‑
razgradivi otpad na koji se primjenjuje 
postupak biološke obrade. Međutim, 
u studiji je predloženo isključivanje 
kanalizacijskog mulja kao komposta 
i proizvoda digestije. Ostaje otvoreno 
pitanje hoće li se i na koji način prijed ‑
logom izmjene Uredbe o gnojivima 
uvesti predloženi kriteriji te hoće li ona 
obuhvatiti mehanizam za postepeno 
uključivanje kategorija koje nisu na ‑
vedene u okviru tehničkog prijedloga, 
kao što je kanalizacijski mulj.Financijska održivost 
uređaja za pročišćavanje 
komunalnih otpadnih 
voda koje je sufinancirao 
EU
89 
Povrat troškova ključan je sastavni dio 
omogućavanja financijske održivosti 
vodnih usluga. Financijska održivost 
zajamčena je kada su prihodi od 
pružanja usluga dovoljni za pokrivanje 
troškova rada i održavanja te za povrat 
kapitalnih troškova kojim se omoguću ‑
ju nova ulaganja. Okvirnom direktivom 
o vodama (članak 9.) od država članica 
zahtijevalo se da zajamče da se do 
2010. godine raznim načinima uporabe 
vode u odgovarajućoj mjeri pridone ‑
se povratu troškova pružanja vodnih 
usluga. Korisnici usluge odvodnje 
otpadnih voda doprinijet će povratu 
troškova plaćanjem naknada za otpad ‑
ne vode. Nadalje, primjena načela da 
onečišćivač plaća45 znači da su oneči ‑
šćivači (u ovom slučaju oni koji ispušta ‑
ju otpadne vode kao što su kućanstva 
i industrijska postrojenja) odgovorni 
za onečišćenje koje su uzrokovali te bi 
stoga trebali snositi troškove ublaža ‑
vanja tog onečišćenja (u ovom slučaju 
pročišćavanjem otpadnih voda).
90 
Budući da se voda ističe po tome što 
nije običan komercijalni proizvod, 
naknade se izračunavaju na temelju 
mehanizama određivanja cijena koji su 
u pravilu predviđeni zakonskim aktima 
država članica.42 Vidjeti, na primjer: 1. 
pilot‑studiju koju je proveo 
Institut Alfred‑Wegener, 
priopćenje za medije od 
30.10.2014. ( www.awi.de ); te 2. 
dokument o mogućim rizicima 
mikroplastike u slatkovodnom 
okolišu objavljen 29. 9. 2013. 
na stranicama www.stowa.nl  
(Stichting Toegepast 
Onderzoek Waterbeheer).
43 Tematsko izvješće br. 20/2012 
„Is structural measures 
funding for municipal waste 
management infrastructure 
projects effective in helping 
Member States achieve EU 
waste policy objectives?” 
(„Pomažu li sredstva u okviru 
strukturnih mjera za projekte 
povezane s infrastrukturom za 
gospodarenje komunalnim 
otpadom državama članicama 
da ostvare ciljeve politike EU‑a 
za gospodarenje otpadom?”) 
(http://eca.europa.eu )
44 Kriteriji koje određene 
posebne vrste otpada moraju 
ispuniti kako bi se prestale 
smatrati otpadom.
45 Članak 191. stavak 2. Ugovora 
o funkcioniranju Europske 
unije (pročišćena inačica).
41 Opažanja
91 
Pri utvrđivanju naknade za otpadne 
vode države članice mogu uzeti u obzir 
učinke za društvo, okoliš i gospodar ‑
stvo46 u nastojanju da održe cijene 
vodnih usluga pristupačnima. Smjerni ‑
ce Komisije47 upućuju na iznos od 4 % 
primanja kućanstva kao opće prihva ‑
ćen omjer za pristupačnost cijena, tj. 
ukupni račun za vodu (voda za piće 
i otpadne vode) može zauzimati udio 
od 4 % primanja kućanstva.
92 
Za programska razdoblja 2000.–2006. 
i 2007.–2013. smjernice Komisije48 za‑
htijevale su da se naknadama za vodu 
pokriju barem troškovi rada i održava ‑
nja i znatan dio troškova amortizacije 
imovine. Amortizacija se može smatrati 
zamjenskom vrijednošću troškova ob ‑
nove infrastrukture u budućnosti.
93 
S obzirom na to da je potrebno ispu ‑
niti ex ante  uvjet, pridržavanje načela 
povrata troškova postalo je obvezno 
u programskom razdoblju 2014.–2020. 
To znači da odobrenje operativnih 
programa za programsko razdoblje 
2014.–2010. ovisi o tome da se „različi ‑
tim načinima uporabe vode daje odgo ‑
varajući doprinos povratu troškova za 
pružanje vodnih usluga (…)”. Međutim, 
državama članicama je prepušteno da 
po vlastitom nahođenju utvrde što je 
„odgovarajući” doprinos.94 
Sud je ispitao:
 ‑ jesu li naknadom za otpadne vode 
pokriveni troškovi amortizacije, 
rada i održavanja imovine,
 ‑ je li bilo prostora za povećanje 
naknade za otpadne vode kada 
troškovi rada i održavanja nisu bili 
pokriveni u dovoljnoj mjeri,
 ‑ jesu li vlasnici infrastrukture priku ‑
pili dovoljno financijskih pričuva 
kako bi mogli zamijeniti/obnoviti 
infrastrukturu na kraju njezina 
ekonomskog vijeka trajanja.
Naknade za otpadne 
vode koje su naplaćivane 
korisnicima omogućile su 
povrat troškova u cijelosti 
samo u 11 % slučajeva
95 
Sud je analizirao određivanje naknada 
za vode za 2012. godinu za 28 ispita ‑
nih uređaja za pročišćavanje otpadnih 
voda. Usporedio je stavke troškova 
koje naknada obuhvaća s financijskim 
podatcima operatera uređaja i vlasni ‑
ka infrastruktura. Sud je utvrdio da 
su troškovi vraćeni u cijelosti samo 
u tri slučaja (11 %). U preostalih 89 % 
slučajeva troškovi su samo djelomično 
vraćeni.46 Članak 9. Okvirne direktive 
o vodama.
47 „The new programming 
period 2007 ‑13: Guidance on 
the methodology for carrying 
out cost‑benefit analyses” 
(„Novo programsko razdoblje 
2007.–2013.: smjernice za 
metodologiju provedbe 
analiza troškova i koristi”), 
radni dokument br. 4, 8/2006.
48 „The new programming 
period 2000 ‑2006: Technical 
paper 1 ‑ Application of the 
polluter pays principle 
‑ Differentiating the rates of 
Community assistance for 
Structural Funds, Cohesion 
Fund and ISPA infrastructure 
operations” („Novo 
programsko razdoblje 
2000.–2006.: tehnički 
dokument 1. – Primjena načela 
da onečišćivač plaća – 
diferencijacija stopa pomoći 
Zajednice za strukturne 
fondove, Kohezijski fond 
i infrastrukturne operacije 
u okviru Instrumenta 
strukturnih politika za 
pretpristupno razdoblje 
(ISPA)”) (6.12.1999.). Za 
programsko razdoblje 
2007.–2013. vidjeti prethodnu 
bilješku.
42 Opažanja
96 
Sud je opazio da u trima državama 
članicama postoje posebne zakonske 
odredbe kojima se ograničava razina 
povrata troškova:
 ‑ troškovi amortizacije koji se odno ‑
se na dio imovine koji je financiran 
bespovratnim sredstvima (EU‑a 
i države članice) u Češkoj49 i Slo ‑
vačkoj50 isključeni su potpuno ili 
djelomično,
 ‑ u Mađarskoj je 2013. godine 
uvedeno smanjenje naknada za 
vode51, dok u Slovačkoj postoje 
ograničenja u pogledu povećanja 
naknade52.
97 
S obzirom na to, Sud također smatra da 
postoji moguć rizik da operateri uređa ‑
ja neće obavljati potrebne radove odr ‑
žavanja kako bi se očuvala kratkoročna 
profitabilnost. To bi, s druge strane, 
moglo pridonijeti smanjenju operativ ‑
ne održivosti uređaja za pročišćavanje 
otpadnih voda. Opseg ove revizije nije 
obuhvaćao procjenu toga odgovaraju 
li troškovi za održavanje u 2012. godini 
stvarnim potrebama održavanja.
98 
Dodatni čimbenik koji može utjecati na 
određivanje naknade način je na koji 
se utvrđuje ima li određeni infrastruk ‑
turni projekt pravo na bespovratna 
sredstva EU‑a. Dodjela bespovratnih 
sredstava opravdana je samo ako 
prihodi od projekta nisu dovoljni za 
pokrivanje troškova ulaganja i rada. U tom se slučaju taj manjak u financi ‑
ranju (tj. razliku između diskontiranih 
troškova ulaganja i diskontiranih neto 
prihoda), koji je potrebno procijeniti na 
temelju analize troškova i koristi, može 
nadoknaditi javnim sredstvima (uk ‑
ljučujući bespovratna sredstva EU‑a). 
Takav pristup ima odvraćajući učinak 
za primjenu načela povrata troškova 
jer podrazumijeva da što su veći priho ‑
di od aktivnosti povezanih s otpadnim 
vodama (tj. što su veće naknade), to 
je manji iznos bespovratnih sredstava 
koje ulagač može očekivati.
99 
Za razliku od prethodnih programskih 
razdoblja, za razdoblje 2014.–2020. 
podnositelji zahtjeva za bespovratna 
sredstva EU‑a nisu obvezni53 provoditi 
analizu troškova i koristi svog projekta 
kako bi procijenili manjak u financi ‑
ranju. Umjesto toga se može primije ‑
niti fiksni postotak neto prihoda koji 
u skladu s Uredbom iznosi 25 %54. 
U tom slučaju, bez obzira na prihode 
od projekta, manjak u financiranju 
iznosi 75 %. Drugim riječima, ako je 
naknada takva da se dobivenim priho ‑
dima pokriva više od 25 % troškova, 
neće doći do odgovarajućeg smanjenja 
iznosa bespovratnih sredstava.49 U projektima koje financira EU 
naknade za otpadne vode 
trebalo bi povećavati dok se 
ne omogući potpuna 
amortizacija, no pri tome je 
potrebno uzeti u obzir 
pristupačan iznos (koji je 
utvrđen kao 2 % primanja 
kućanstva).
50 Izračun naknade ne obuhvaća 
amortizaciju dijela imovine 
koji je stečen bespovratnim 
sredstvima prije 2011. godine. 
Međutim, na temelju uredbe iz 
2011. godine može se uzeti 
u obzir amortizacija čitave 
imovine koja je stečena od 
2011. godine po stopi koja nije 
veća od 2 % (što odgovara 
vijeku trajanja od 50 godina). 
Komisija naime nije 
odobravala velike projekte 
u okviru programskog 
razdoblja 2007.–2013. sve dok 
nije odobrena uredba iz 
2011. godine jer je smatrala da 
prethodnim zakonskim 
odredbama nije zajamčena 
održivost.
51 U Mađarskoj je iznos naknada 
za otpadne vode do 
2011. godine bio prepušten 
odluci općina. Izmjenama 
zakonskih odredaba 
propisano je da se naknade za 
2012. godinu mogu povećati 
za najviše 4,2 % u odnosu na 
naknade iz 2011. godine. 
Naknade za 2013. godinu 
(prva polovica godine) trebale 
su biti iste kao naknade za 
2012. godinu, a tarife za drugu 
polovicu 2013. i 2014. godinu 
nisu mogle iznositi više od 
90 % naknada za 2012. godinu.
52 Naknada za 2014. godinu 
vrijedit će i za 2015. i 2016., 
osim ako se zatraži prilagodba 
cijene koja je opravdana 
znatnom promjenom 
gospodarskih parametara.
53 Obveza će ostati na snazi za 
„velike projekte” za koje je 
potrebno odobrenje Komisije 
(vidjeti odlomak 10.). 
U programskom razdoblju 
2014.–2020., to su projekti čiji 
ukupni prihvatljivi troškovi 
prelaze 50  milijuna  eura.
54 Članak 61. stavak 3. i Prilog V. 
Uredbi (EU) br. 1303/2013 
Europskog parlamenta i Vijeća 
od 17. prosinca 2013. 
o utvrđivanju zajedničkih 
odredbi o Europskom fondu 
za regionalni razvoj, 
Europskom socijalnom fondu, 
Kohezijskom fondu, 
Europskom poljoprivrednom 
fondu za ruralni razvoj 
43 Opažanja
Naknade za otpadne 
vode bile su manje od 
pristupačnog iznosa koji 
je navela Komisija u 92 % 
slučajeva u kojima troškovi 
nisu nadoknađeni u cijelosti
100  
Prosječne naknade za otpadne vode 
u četirima posjećenim državama člani ‑
cama za 2012. godinu navedene su na 
slici 5 .101  
U 23 od 25 slučajeva (92 %) u kojima 
troškovi nisu nadoknađeni u cijelosti, 
ukupne naknade za usluge opskrbe 
pitkom vodom i odvodnje otpadnih 
voda koje su korisnici platili manje su 
od pristupačne cijene koja odgovara 
4 % primanja kućanstva, koju je navela 
Komisija. Od toga je u sedam slučajeva 
(30 %) naknada za otpadne vode bila 
manja od prosječne nacionalne nakna ‑
de za otpadne vode.Slika 5.Prosječne naknade za otpadne vode za 2012. godinu
Naknada za otpadne vode (EUR/m3)
Mađarska
Češka 
Slovačka
Rumunjska
1,4 1,2 1,0 0,8 0,6 0,4 0,2 0,0
Napomena:  Naknade su preračunane u eure na temelju sljedećih deviznih tečaja: 1 EUR za 
291,86 HUF, 25 CZK i 4,45 RON.
Izvor : Podatci nacionalnih statističkih ureda Češke i Mađarske, Instituta za istraživanje voda u Slovač ‑
koj i tijela vlasti u Rumunjskoj.i Europskom fondu za 
pomorstvo i ribarstvo i o 
utvrđivanju općih odredbi 
o Europskom fondu za 
regionalni razvoj, Europskom 
socijalnom fondu, 
Kohezijskom fondu 
i Europskom fondu za 
pomorstvo i ribarstvo te 
o stavljanju izvan snage 
Uredbe Vijeća (EZ) 
br. 1083/2006 (SL L 347, 
20.12.2013., str. 320.).
44 Opažanja
Financijske pričuve nisu bile 
dovoljne da bi omogućile 
obnovu infrastrukture
102  
Obnovu infrastrukture u pravilu mora 
omogućiti njezin vlasnik55. Vlasnici 
12 od 28 ispitanih uređaja za proči ‑
šćavanje otpadnih voda (43 %) priku ‑
pili su pričuve56 za financiranje takve 
obnove. Stanje se razlikovalo (vidjeti 
tablicu 11. ) ovisno o organizacijskom 
ustroju koji je odabran za upravljanje 
uslugama odvodnje otpadnih voda. 
Kad je vlasnik općina i ne postoji prav ‑
na obveza vođenja zasebnog računo ‑
vodstva u upravljanju vodnom infra ‑
strukturom, prihodi i rashodi povezani 
s tom aktivnošću spajaju se s prihodi ‑
ma i rashodima povezanim s drugim 
aktivnostima te općine.
103  
U slučaju ispitanih uređaja, čak i kad su 
prikupljene pričuve ili kad su se finan ‑
cijska sredstva evidentirala zasebno 
u računovodstvenoj dokumentaciji, 
one neće biti dovoljne da bi omogućile 
buduće obnove infrastrukture zbog 
prirode politike naknada koja se pri ‑
mjenjuje (vidjeti odlomke 95. i 96.).104  
Kad je riječ o financijskom stanju 
društava koja su operateri, zakonskim 
odredbama u vezi s određivanjem 
naknade za vodu (u Mađarskoj ta ‑
kve odredbe ne postoje) moguće je 
uključivanje dobiti57, što je preduvjet 
za prikupljanje pričuva. U 26 društava 
koja su operateri (93 %), sav kapital ili 
njegova većina u javnom je vlasništvu, 
u pravilu istih općina koje su i vlasnici 
infrastrukture.
105  
U gotovo svim slučajevima društva 
koja su operateri, koja često istodob ‑
no upravljaju i postrojenjima za pitku 
vodu i nekoliko uređaja za pročišća ‑
vanje otpadne vode, bili su uspješni 
u prikupljanju određenih financijskih 
pričuva. Ta bi sredstva također tre ‑
bala pridonijeti financiranju obnove 
infrastrukture uz uvjet da ih vlasnici 
društava koja su operateri ne povuku 
kako bi ih iskoristili za potrebe koje se 
ne odnose na upravljanje vodama. Na ‑
ime, devet od 28 društava koja su bila 
operateri isplatilo je dividende u raz ‑
doblju od 2010. do 2012. godine.Tablica 11.Stanje u pogledu financijskih pričuva koje su prikupili vlasnici infrastrukture
Vlasnik je općina (ili skupina 
općina)Vlasnik je društvo koje je osnovala općina (ili skupina općina)
Društvo nije operater uređajaDruštvo je ujedno i operater 
uređaja
19 slučajeva (68 %) 4 slučaja (14 %) 5 slučajeva (18 %)
Pričuve su prikupljene16 % da
84 % nije navedeno ili nema pričuvaDaDa
(vidjeti odlomak  105.)
Pričuve su bile dostatne Ne Ne Ne55 Ako su vlasnik i operater 
infrastrukture različiti subjekti, 
prihode od pročišćavanja 
otpadne vode prima operater. 
On tim prihodima mora pokriti 
svoje troškove rada 
i održavanja te najam koji 
plaća vlasniku infrastrukture. 
Najmom predviđenim 
ugovorom o najmu trebali bi 
se pokriti troškovi amortizacije 
i drugi troškovi vlasnika.
56 Prikazane u bilanci pod 
pričuvama i/ili zadržanom 
dobiti.
57 U Češkoj postoji odredba 
u skladu s kojom bi dobit 
trebala biti razumna. 
U 2013. godini zakonom je 
utvrđena formula za izračun 
razumne dobiti. U Slovačkoj je 
dobit ograničena na određeni 
iznos po m3.
45
 Zaključci i preporuke
106  
Sredstva iz Europskog fonda za re ‑
gionalni razvoj i Kohezijskog fonda 
izdvojena za uređaje za pročišćavanje 
komunalnih otpadnih voda u pro ‑
gramskim razdobljima 2000.–2006. 
i 2007.–2013. imala su presudnu ulogu 
za napredak država članica u ispunja ‑
vanju zahtjeva iz Direktive o proči ‑
šćavanju komunalnih otpadnih voda. 
Međutim, sve su četiri države članice 
na koje se odnosi ovo izvješće prekora ‑
čile neke od zadanih rokova, a sredstva 
EU‑a sporo su se iskorištavala. U goto ‑
vo svim sufinanciranim uređajima za 
pročišćavanje komunalnih otpadnih 
voda provodi se odgovarajući postu ‑
pak pročišćavanja, no Sud smatra da 
je približno trećina tih uređaja preko ‑
mjerne veličine. U većini posjećenih 
država članica nacionalni zahtjevi 
u pogledu istjecaja bili su često stroži 
od zahtjeva iz Direktive, što upućuje na 
potrebu za preispitivanjem Direktive. 
Sud je otkrio nedostatke i u kontroli 
prelijevanja i obradi mulja. Naposljet ‑
ku, iznos naknade za otpadne vode 
u mnogim je slučajevima premalen 
da bi sufinancirana infrastruktura bila 
financijski održiva.
Pridržavanje rokova iz 
Direktive o pročišćavanju 
komunalnih otpadnih 
voda
107  
Sve četiri države na koje se odnosi ovo 
izvješće ostvarile su znatan napredak 
u ispunjavanju zahtjeva iz Direktive 
o pročišćavanju komunalnih otpadnih 
voda, no u nekim područjima to nisu 
uspjele u zadanom roku: ‑ rokove u pogledu prikupljanja 
otpadnih voda u aglomeracijama 
većim od 2 000 ES (na koje se pri ‑
mjenjuju zahtjevi u pogledu istje ‑
caja) poštovale su sve četiri države 
osim Rumunjske koja je neznatno 
kasnila u odnosu na propisane 
međurokove. U svim četirima drža ‑
vama članicama postoje zakonske 
odredbe o priključenju kućanstava 
na postojeću kanalizacijsku mrežu. 
Međutim, nejasnoća tih odredbi 
otežava nacionalnim tijelima vlasti 
njihovu djelotvornu provedbu,
 ‑ nijedna od posjećenih država 
članica nije poštovala rokove 
u pogledu pročišćavanja otpad ‑
nih voda u aglomeracijama većim 
od 2 000 ES. Sud je također primi ‑
jetio da se broj takvih aglomeracija 
znatno smanjio u tim državama 
članicama. Stoga je manji broj 
aglomeracija koje su morale zado ‑
voljiti zahtjeve iz Direktive,
 ‑ Komisija ima samo djelomične 
informacije o aglomeracijama 
manjim od 2 000 ES, za koje su 
također izdvojena sredstva EU‑a, 
jer se za njih ne moraju podnositi 
posebna izvješća, a države članice 
nisu iznijele sve potrebne infor ‑
macije u planovima upravljanja 
slijevom.
46 Zaključci i preporuke
108  
Komisija trenutačno prati usklađivanje 
s Direktivom o pročišćavanju komunal ‑
nih otpadnih voda u trima od četiriju 
država članica na koje se odnosi ovo 
izvješće. Analiza Suda pokazuje da je 
riječ o dugotrajnom procesu: u pravilu 
države članice moraju Komisiji pružiti 
podatke o tome u razdoblju od 18 mje ‑
seci (ili, u nekim slučajevima, 30 mjese ‑
ci) te Komisija tijekom sljedećih 18 mje ‑
seci dovršava svoje analize i izvješća.
1. preporuka
Komisija bi trebala:
(a) zahtijevati da aglomeracije manje 
od 2 000 ES koje imaju sustave 
prikupljanja otpadnih voda pod ‑
nose izvješća o tome jesu li njihovi 
postupci pročišćavanja otpad ‑
nih voda usklađeni s člankom 7. 
Direktive o pročišćavanju komu ‑
nalnih otpadnih voda i, ako to nije 
slučaj, jesu li planovima upravljanja 
slijevom predvidjele odgovarajuće 
mjere;
(b) provjeravati izvješća država članica 
o broju aglomeracija manjih i većih 
od 2 000 ES ako se taj broj bitno 
promijenio, a posebno ako je bilo 
promjene u kategoriji. Tu provjeru 
Komisija može uključiti u postupak 
praćenja u državama članicama;(c) poticati države članice da uvedu 
jasne zakonske odredbe o obvezi 
priključenja kućanstava na postoje ‑
će kanalizacijske mreže. Informaci ‑
je o stopi priključenosti kućanstava 
trebale bi se iznositi u redovitim 
izvješćima;
(d) smanjiti vrijeme potrebno za 
ocjenjivanje usklađenosti s Direk ‑
tivom o pročišćavanju komunalnih 
otpadnih voda tako da zahtijeva da 
države članice podnesu podatke 
o njezinoj provedbi u roku od šest 
mjeseci (u skladu s člankom 15. 
Direktive) od referentnog datuma 
za koji želi dobiti uvid u stanje pro ‑
vedbe. Komisija bi također trebala 
nastojati skratiti rokove za sastav ‑
ljanje vlastitih izvješća;
(e) utvrditi slične slučajeve dugog tra ‑
janja izvješćivanja u okviru drugih 
direktiva u vezi s okolišem.
Korištenje sredstvima 
EU‑a dostupnima 
u programskom 
razdoblju 2007 .–2013.
109  
Države članice su s velikim zakašnje ‑
njima odobravale i provodile projekte 
u području pročišćavanja otpadnih 
voda sufinancirane iz EU‑a u program ‑
skom razdoblju 2007.–2013. To može 
dovesti do gubitka dostupnih sredsta ‑
va iz EU‑a i do toga da države članice 
moraju pronaći druge izvore financira ‑
nja (državne ili privatne) za dovršenje 
određenog broja projekata.
47 Zaključci i preporuke
110  
Prema procjenama država članica sred ‑
stva potrebna za dovršenje projekata 
radi usklađivanja s Direktivom u barem 
dvije od četiriju predmetnih država 
članica prelaze iznos odobrenih sred ‑
stava za operativne programe za okoliš 
u razdoblju 2014.–2020.
2. preporuka
Komisija bi trebala:
(a) tražiti od država članica ažurirane 
informacije o iznosu sredstava 
koja će trebati prikupiti kako bi i u 
aglomeracijama većim od 2 000 ES 
i u aglomeracijama manjim 
od 2 000 ES koje imaju sustave pri ‑
kupljanja uspjele ispuniti zahtjeve 
u skladu s rokovima iz Direktive 
o pročišćavanju otpadnih voda;
(b) tražiti od država članica da zajam ‑
če da će aglomeracije koje nisu 
usklađene s Direktivom provesti 
potrebne projekte radi usklađiva ‑
nja s njome;
(c) pobrinuti se da se na temelju 
pokazatelja u operativnim pro ‑
gramima za okoliš u razdoblju 
2014.–2020. mogu iskazati rezultati 
u provedbi Direktive.Djelotvornost uređaja za 
pročišćavanje komunalnih 
otpadnih voda koje je 
sufinancirao EU
Uspješnost uređaja za 
pročišćavanje komunalnih 
otpadnih voda
111 
Granične vrijednosti koncentracije 
u istjecajima iz svih uređaja za proči ‑
šćavanje komunalnih otpadnih voda 
bile su u skladu s Direktivom o proči ‑
šćavanju komunalnih otpadnih voda, 
kada se to na njih primjenjivalo. Za 
dvije države članice još nije bio iste ‑
kao rok za primjenu te odredbe ili se 
granične vrijednosti nisu odnosile na 
pojedinačne uređaje. U 89 % uređaja 
koncentracije nisu prešle granične 
vrijednosti iz njihovih dozvola. Sud je 
također primijetio da se te granične 
vrijednosti temelje na nacionalnom 
zakonodavstvu i/ili dozvolama ure ‑
đaja, koji u nekim slučajevima propi ‑
suju strože granične vrijednosti od 
Direktive.
112  
Kada je riječ o prelijevanju, koje se 
javlja tijekom obilnih padalina, a utječe 
na kakvoću vode recipijenta, općeni ‑
to nedostaju informacije o njegovoj 
količini i parametrima kakvoće vode. 
Sud primjećuje da je Komisija nedavno 
pokrenula studiju o toj temi.
48 Zaključci i preporuke
113  
Operateri uređaja u većini su slučajeva 
(89 %) na temelju uzorka provjeravali 
prelaze li koncentracije u otpadnim 
vodama ispuštenim iz industrijskih po ‑
strojenja zadane granične vrijednosti. 
U Slovačkoj, međutim, operateri ure ‑
đaja nisu zatražili rezultate unutarnjih 
provjera koje su provela sama indu ‑
strijska postrojenja kojima bi dopunili 
rezultate svojih provjera (koje se nekad 
provode samo jednom godišnje).
114  
Približno trećina uređaja za proči ‑
šćavanje komunalnih otpadnih voda 
podvrgnutih ispitivanju prekomjerne 
je veličine, od kojih neki pročišćavaju 
preveliku količinu podzemnih voda. 
Uzrok su tome nedostatci u projek ‑
tiranju uređaja (kao što su pogrešne 
pretpostavke o potrebi za pročišća ‑
vanjem otpadnih voda iz kućanstava 
i industrije) i demografske promjene 
od početka gradnje.
115  
Znatne razlike u operativnim troškovi ‑
ma uređaja za pročišćavanje (osobito 
u pogledu energije te prijenosa i zbri ‑
njavanja kanalizacijskog mulja) podra ‑
zumijevaju da je moguće smanjiti te 
troškove.3. preporuka
Komisija bi trebala:
(a) ocijeniti prikladnost graničnih 
vrijednosti koncentracije utvrđenih 
Direktivom vodeći računa o teh ‑
nološkom napretku ostvarenom 
od 1991., kada je usvojena Direk ‑
tiva o pročišćavanju komunalnih 
otpadnih voda;
(b) ocijeniti imaju li pravila o broju 
i učestalosti provjera koje provode 
nacionalne inspekcijske službe 
u području okoliša te kazne koje 
industrijska postrojenja plaćaju za 
nepridržavanje graničnih vrijedno ‑
sti koncentracije dovoljan učinak 
odvraćanja od takva postupanja 
u skladu s Komunikacijom Komisije 
iz 2012.58;
(c) ocijeniti treba li države članice 
obvezati da mjere prelijevanja te 
tražiti od njih da odrede pravila 
o dopuštenoj količini prelijevanja 
i kakvoći takve vode;
(d) odobriti samo one „velike projekte” 
u kojima se pri planiranju veličine 
uređaja za pročišćavanje otpadnih 
voda vodi računa o mogućnostima 
smanjenja prodiranja podzemnih 
voda, i tražiti od država članica 
da u okviru operativnih programa 
odobre samo takve projekte, s ob ‑
zirom na to da bi troškovi ulaganja 
u vodonepropusnost kanalizacijske 
mreže mogli biti manji od troškova 
ulaganja u uređaj za pročišćavanje 
većeg kapaciteta;58 COM(2012) 95 završna verzija, 
Komunikacija Komisije 
Europskom parlamentu, 
Vijeću, Europskom 
gospodarskom i socijalnom 
odboru i Odboru regija pod 
naslovom „Improving the 
delivery of benefits from EU 
environment measures: 
building confidence through 
better knowledge and 
responsiveness” (Više koristi 
od mjera EU‑a za okoliš: 
izgradnja povjerenja 
poboljšanjem znanja 
i reakcije).
49 Zaključci i preporuke
(e) poticati države članice da ispituju 
mogućnosti uštede troškova, pri ‑
mjerice iskorištavanjem potencijala 
kanalizacijskog mulja za proizvod ‑
nju energije ili uporabom mulja 
kao važne sirovine za ponovno 
dobivanje fosfora, te da pronose 
informacije o tome. Pri tome mogu 
od operatera uređaja za proči ‑
šćavanje otpadnih voda tražiti da 
sudjeluju u provedbi komparativne 
analize kojom bi se utvrdilo u ko ‑
jim se uređajima može povećati 
ekonomičnost te odredili elementi 
troškova kojima treba posvetiti 
posebnu pozornost.
Uporaba mulja koji 
proizvode uređaji za 
pročišćavanje komunalnih 
otpadnih voda
116  
Tri od četiriju država članica na koje se 
odnosi ovo izvješće prednost daju mo ‑
gućnosti ponovne uporabe kanalizacij ‑
skog mulja. U Rumunjskoj se, međutim, 
najveći dio nastalog kanalizacijskog 
mulja odlaže na odlagalištima otpa ‑
da ili zadržava na prostoru na kojem 
se nalazi uređaj, što nije dugoročno 
održivo.
117  
Kada se mulj koristi na poljoprivred ‑
nom tlu ili se odlaže na odlagalištima 
otpada, na neke tvari u njegovu sasta ‑
vu, kao što su teški metali, primjenjuju 
se granične vrijednosti koncentracije 
utvrđene na razini EU‑a. Države članice su takvu uporabu mulja uglavnom 
prikladno pratile, uz izuzetak Ru ‑
munjske. To ne vrijedi za druge oblike 
uporabe mulja (primjerice kao sastojka 
za proizvodnju komposta ili uporabu 
na nepoljoprivrednom tlu). Za takve 
uporabe na razini EU‑a ne postoje 
nikakve obveze u svrhu zaštite okoliša. 
Sud primjećuje da i Komisija smatra 
da je, kada je o tome riječ, Direktiva 
o kanalizacijskom mulju zastarjela, 
no prvo namjerava ažurirati Uredbu 
o gnojivima.
4. preporuka
Komisija bi trebala:
(a) uvjetovati završna plaćanja za 
„velike projekte” odobrene u okvi ‑
ru operativnog programa posto ‑
janjem odgovarajuće mogućnosti 
ponovne uporabe kanalizacijskog 
mulja i tražiti od država članica da 
takav pristup primijene na projekte 
koje su one odobrile. To se može 
napraviti uvrštavanjem posebne 
klauzule u ugovore o dodjeli bes ‑
povratnih sredstava za programsko 
razdoblje 2014.–2020.;
(b) preispitati prikladnost odredbi 
o onečišćujućim tvarima i granič ‑
nim vrijednostima koncentracije 
i na temelju toga predložiti prila ‑
godbu Direktive o kanalizacijskom 
mulju ili bilo koje druge direktive 
ili uredbe o otpadnim vodama 
ili kakvoći tla te tražiti od država 
članica da zajamče strogo praćenje 
onečišćujućih tvari za svaki oblik 
ponovne uporabe mulja.
50 Zaključci i preporuke
Ovo je izvješće usvojilo II. revizijsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog suda 
Henri GRETHEN, na sastanku održanom u Luxembourgu 10. lipnja 2015.
 Za Revizorski sud
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 Predsjednik
Financijska održivost 
uređaja za pročišćavanje 
komunalnih otpadnih 
voda koje je sufinancirao 
EU
118  
Iznos naknada za otpadne vode koja 
se naplaćuje kućanstvima i industrij ‑
skim postrojenjima nije bio dovoljan 
za obnavljanje infrastrukture na kraju 
njezina očekivanog ekonomskog vijeka 
u 89 % uređaja. U većini slučajeva 
iznos tih naknada još uvijek je mno ‑
go niži od pristupačnih 4 % primanja 
kućanstva. Tome su jednim dijelom 
uzrok zakonske odredbe država člani ‑
ca: u dvjema državama članicama pri 
određivanju iznosa naknade ne mogu 
se u potpunosti uzeti u obzir troškovi 
amortizacije, a u drugim dvjema drža ‑
vama postoji gornja granica godišnjeg 
povećanja naknade. Kada se troškovi 
u cijelosti ne nadoknade naplaći ‑
vanjem usluge odvodnje otpadnih 
voda, ostali dio troškova morat će se 
financirati iz drugih izvora, većinom od 
poreznih davanja šire javnosti. Nadalje, 
zbog takve će situacije operateri ure ‑
đaja za pročišćavanje možda štedjeti 
na trenutačnom održavanju uređaja, 
što će skratiti ekonomski vijek imovine 
i/ili smanjiti kvalitetu pročišćavanja 
otpadnih voda.119  
U dvije trećine slučajeva koje je Sud 
ispitao ne mogu se dobiti informacije 
o tome imaju li vlasnici infrastruk ‑
ture dovoljne financijske pričuve za 
održavanje i eventualno obnavljanje 
infrastrukture za vodu i otpadnu vodu. 
Razlog je toga zamjenjivost sredsta ‑
va u slučajevima u kojima su vlasnici 
uređaja općine. Operateri uređaja za 
pročišćavanje stvorili su određene 
pričuve od ostvarenih prihoda.
5. preporuka
Komisija bi trebala:
(a) poticati države članice da uve ‑
du odgovornu politiku naknada 
u području otpadnih voda i da po 
potrebi prilagode zakonske odred ‑
be o naknadama za otpadne vode 
tako da njihovi iznosi ne mogu 
biti niži od općenito prihvaćene 
pristupačne cijene koja odgovara 
4 % primanja kućanstva;
(b) poticati države članice da se uvjere 
da javna tijela koja imaju vlasništvo 
nad uređajima za pročišćavanje, 
kao što su općine, jamče dostatna 
sredstva za potrebno održavanje 
i obnovu infrastrukture za otpadne 
vode.
51
 Prilozi Prilog I.Proces pročišćavanja komunalnih otpadnih voda
Nepročišćene otpadne vode
Prijevoz muljaPonovna uporaba
u spalionicama
Zbrinjavanje na
odlagalištima otpadaPonovna uporaba
u poljoprivrediOtjecanje nepropisno
korištenih gnojiva u rijeku
Aglomeracija nije priključena,
otpadne vode se ispuštaju
izravno u rijekuAglomeracija je priključenaStokaCijev u izgradnji
Uređaj za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda1. Predobrada
(mehanička)2. Prvi stupanj pročišćavanja
(mehaničko pročišćavanje)3. Drugi stupanj pročišćavanja
(biološko pročišćavanje)Nepročišćene/
djelomično
pročišćene
otpadne vode
ulaze u uređaj
RIJEKAPročišćene
otpadne vodeObrada mulja (isušivanje) prije odlaganja
4. Treći stupanj pročišćavanja
(biološko/kemijsko pročišćavanje)
i četvrti stupanj pročišćavanja
(UV zračenje)Višak mulja
Uklanjanje
hranjivih tvari
Pročišćavanje
UV zračenjemUklanjanje
otpada
pomoću
rešetki
Uklanjanje
pijeska
i masti
Ispitivanje kakvoće vodeIspuštanje otpadnih voda
(u javni kanalizacijski sustav
uz odgovarajuću predobradu)
Izvor : Sud.
52 Prilozi
Popis ispitanih uređaja za pročišćavanje otpadnih voda
Država članica LokacijaPredviđeni kapacitet 
(ES)Ukupni rashodi1
(EUR)Ukupan iznos 
 dodijeljenih 
 bespovratnih 
 sredstava EU‑a
(EUR)Stopa  dodijeljenih 
bespovratnih 
 sredstava (%) 
u  ukupnim rashodima
ČeškaBludov 4 115 38 312 039,31 26 818 427 ,32 70 %
Zubří 47 000 43 395 472,68 29 508 921,03 68 %
Bzenec 22 607 27 294 593,37 17 732 842,00 65 %
Blansko 29 376 27 294 593,37 17 732 842,00 65 %
MađarskaSegedin 230 000 94 637 207 ,86 33 325 000,00 35 %
Jegersek 180 000 48 350 946,27 36 263 208,96 75 %
Đur 375 000 17 560 130,00 7 250 000,00 41 %
Dunakeszi 82 5002 954  395,002
(914 976 000 HUF)1 942 002,002
(601 438 000 HUF)66 %
Budimpešta 1 600  000 438 526 042,48 278 661 500,00 64 %
Debrecin 675 000 87 304 362,28 50 636 530,12 58 %
Sopron 165 000 18 594 829,58 9 297 414,79 50 %
RumunjskaBrăila 247 700 43 984 313,64 32 988 235,23 75 %
Bukurešt – glina 1 654 110 105 765 515,60 68 747 585,14 65 %
Buzău 235 000 26 964 178,91 19 953 492,39 74 %
Constanţa – sjever 308 125 69 251 771,60 49 669 303,00 72 %
Craiova 385 000 71 894 883,75 52 783 500,00 73 %
Galaţi 360 000 72 053 837 ,40 42 000 000,00 58 %
Iaşi 933 300 45 550 042,28 34 162 531,71 75 %
Oradea 250 000 18 570 208,73 12 999 145,77 70 %
Piteşti 320 000 46 879 803,82 31 312 500,00 67 %
Râmnicu vâlcea 130 000 28 119 004,10 21 089 253,08 75 %
Satu mare 180 000 31 789 308,31 22 570 408,90 71 %
Temišvar 440 000 41 187 160,13 29 242 884,13 71 %
SlovačkaTrenčín 30 000 7 935 751,09 3 967 875,55 50 %
Považská bystrica 45 000 12 299 508,09 6 149 754,04 50 %
Trnava 211 700 29 711 033,08 10 193 516,00 34 %
Vranov 34 900 51 823 026,31 34 020 640,00 66 %
Prešov 91 275 65 699 239,14 40 566 608,00 62 %
1  Nekoliko je projekata obuhvaćalo više podprojekata (primjerice nadogradnja uređaja za pročišćavanje otpadnih voda i izgradnja kanalizacijske 
mreže na nekoliko lokacija) te se stoga ukupni rashodi odnose na cijeli projekt, a ne samo na ispitani uređaj za pročišćavanje otpadnih voda.
2 Iznos u forintama preračunan je u eure na temelju sljedećeg deviznog tečaja: 1 EUR = 309,7 HUF (prosjek za 2014.).Prilog II.
53 Prilozi Prilog III.Rokovi za provedbu Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda
Država članica Obvezni međurokovi Konačni rokovi prijelaznog razdoblja
Češka1.5.2004. – za18 aglomeracija > 10 000 ES
31.12.2006. – za 36 aglomeracija31.12.2010.
Mađarska31.12.2008. – za aglomeracije u osjetljivim područjima > 10 000 ES
31.12.2010. – za aglomeracije u neugroženim područjima > 15 000 ES31.12.2015.
31.12.2008.  – za biorazgradive industrijske 
otpadne vode iz uređaja za pročišćavanje 
u industrijskim sektorima navedenima 
u Prilogu III. Direktivi
Mađarska se 2009. obvezala na to da će se uskladiti s odredbama članka 5. stavka 4. Direktive do 2018.
RumunjskaSustavi prikupljanja otpadnih voda
31.12.2010. – za 61 % opterećenja izraženog u ES
31.12.2013. – za 69 % opterećenja izraženog u ES
31.12.2015. – za 80 % opterećenja izraženog u ES
31.12.2013. – za sve aglomeracije > 10 000 ES
31.12.2018. Drugi stupanj pročišćavanja ili ekvivalentni postupak (ili stroži postupak proči ‑
šćavanja za osjetljiva područja)
31.12.2010. – za 51 % opterećenja izraženog u ES
31.12.2013. – za 61 % opterećenja izraženog u ES
31.12.2015. – za 77 % opterećenja izraženog u ES
31.12.2015. – za sve aglomeracije > 10 000 ES
Slovačka31.12.2004. – za 83 % ukupnog biorazgradivog opterećenja
31.12.2008. – za 91 % ukupnog biorazgradivog opterećenja
31.12.2010. – za sve aglomeracije > 10 000 ES
31.12.2012. – za 97 % ukupnog biorazgradivog opterećenja31.12.2015.
54 Odgovori  
Komisije
V
U pogledu veličine stanica, Komisija smatra da drža ‑
vama članicama treba prepustiti donošenje odluke 
o veličini stanica s obzirom na to da Direktivom 
o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda nisu 
utvrđene nikakve specifikacije za dimenzije stanica 
(vidjeti odgovor Komisije na odlomak 65.).
Općenito, nekoliko čimbenika može uvjetovati veli ‑
činu stanica uključujući sigurnosnu maržu kako bi 
se u svakom trenutku osigurala usklađenost s Direk ‑
tivom o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda, 
odgovaranje na zahtjeve sezonskih djelatnosti/vari ‑
jacija kao što su turizam, industrijske djelatnosti ili 
snažni dotok kišnice te priprema za moguće buduće 
priključivanje dodatnih naselja, povećanje broja 
stanovnika itd.
Instrument JASPERS (Zajednička pomoć za potporu 
projektima u europskim regijama) djeluje od 2007., 
a cilj mu je pomoći državama članicama u poboljša ‑
nju kvalitete prijava za velike projekte, uključujući 
tehničke značajke, prije njihova podnošenja za finan ‑
ciranje bespovratnim sredstvima u okviru fondova.
U pogledu problema preljeva, vidjeti odgovore 
Komisije na odlomke od 54. do 56.
U pogledu ocjene ograničenja koncentracije, vidjeti 
odgovore Komisije na odlomak 49. i 3. preporuku 
točku (a).
VI
Komisija prihvaća preporuku Suda.
VII
Komisija prihvaća preporuku i smatra je djelomično 
provedenom s obzirom na to da se od država čla ‑
nica zahtijeva provedba odgovarajuće politike vod ‑
nih tarifa u skladu s člankom 9. stavkom 1. Okvirne 
direktive o vodama i  ex ante  uvjetom 6.1. iz Priloga 
XI. Uredbi o zajedničkim odredbama 1303/2013.
Nadalje, Komisija smatra da je razina pristupačnosti 
od 4 % indikativna.Sažetak
III
Komisija trenutačno ne namjerava povećati zahtjeve 
za izvješćivanje u okviru Direktive o pročišćavanju 
komunalnih otpadnih voda 91/271/EEZ (Direk ‑
tiva o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda) 
u pogledu aglomeracija s manje od 2 000 p.e. jer 
prema člancima 3., 4. i 5. Direktive o pročišćavanju 
komunalnih otpadnih voda za navedene aglomera ‑
cije ne postoji obveza prikupljanja i pročišćavanja. 
Međutim u skladu s Okvirnom direktivom o vodama 
2000/60/EZ, Komisija od država članica zahtijeva 
da dostavljaju određene informacije, neovisno 
o veličini aglomeracija. Osim toga, pilot‑programom 
„Strukturirani okvir za provedbu i informiranje” 
(SIIF) trebala bi se poboljšati kvaliteta izvješćivanja 
(vidjeti odgovor Komisije na odlomak 29.).
Komisija podsjeća da u skladu s pravnim okvirom za 
aglomeracije s više od 2 000 p.e. kućanstva trebaju 
biti priključena na mreže ili imati uspostavljene 
pojedinačne ili odgovarajuće sustave.
IV
Glavni cilj Europskog fonda za regionalni razvoj 
(EFRR) i Kohezijskog fonda u programskom raz ‑
doblju 2007.–2013. jest smanjenje jaza među razi ‑
nama socijalno‑gospodarskog razvoja regija EU‑a, 
a ne nužno doprinos ostvarenju rokova u skladu 
s Direktivom o pročišćavanju komunalnih otpad ‑
nih voda, za što su odgovorne predmetne države 
članice i to neovisno o razini dodijeljenih sredstava. 
S obzirom na navedeno, potpora iz EFRR‑a/Kohezij ‑
skog fonda za razdoblje 2007.–2013. možda uistinu 
neće biti dovoljna kako bi se zadovoljile sve potrebe 
u području kanalizacijske infrastrukture za ispunje ‑
nje rokova u skladu s Direktivom o pročišćavanju 
komunalnih otpadnih voda.
U pogledu potrebe da se izvješćivanje uskladi 
s napretkom u provedbi Direktive o pročišćavanju 
komunalnih otpadnih voda, Komisija smatra da su 
te informacije na raspolaganju i da ih države članice 
u slučaju promjena ažuriraju svake dvije godine, 
u skladu s člankom 17. Direktive o pročišćavanju 
komunalnih otpadnih voda.
Odgovori Komisije 55
28
Komisija napominje da se smanjenje stvorenog 
opterećenja za do 10 ‑15 % na razini država članica 
može smatrati dopustivim jer su aglomeracije „živi” 
subjekti koji prolaze kroz stalne promjene (npr. 
zbog iseljavanja, zatvaranja tvornica itd.). Naprotiv, 
konstantno opterećenje (p.e.) tijekom godina može 
upućivati na to da se brojke ne ažuriraju propisno. 
Smanjenje broja aglomeracija logična je posljedica 
smanjenja opterećenja kao i promjenjive prirode 
aglomeracija. Praćenje promjena broja p.e. ‑a važnije 
je od promjena broja aglomeracija.
Situacija sa smanjenjem opterećenja u Rumunj ‑
skoj pojavila se tek u prvim rezultatima primjene 
(8. postupak izvješćivanja) i mogla bi se smatrati 
u načelu „nedopustivom”. U okviru pilot‑programa 
SIIF (Strukturirani okvir za provedbu i informiranje) 
pokrenutog 2013. Komisija će od nadležnih tijela 
zatražiti razloge za navedene bitne promjene (koje 
utječu i na broj aglomeracija) i postupiti u skladu 
s njima (vidjeti odgovor Komisije na odlomak 29.). 
Rumunjska će biti dio 3. faze koja započinje 2015.
29
Komisija je pokrenula pilot‑program SIIF u svrhu 
poboljšanja organizacije i upravljanja podacima/
informacijama na nacionalnoj razini i obavješćivanja 
osoba odgovornih za donošenje politika, zainteresi ‑
ranih strana i javnosti o praktičnoj provedbi zako ‑
nodavstva u skladu s odredbama Direktive o jav ‑
nom pristupu informacijama o okolišu (2003/4/EZ) 
i Direktive o uspostavljanju infrastrukture za pro ‑
storne informacije u Europskoj zajednici (INSPIRE) 
(2007/2/EZ). Program se u prvom redu bavi pita ‑
njem kako postići ili održati usklađenost usredoto ‑
čujući se na zahtjeve za podacima i informacijama 
u aglomeracijama koje nisu usklađene te razvijajući 
IT sustave koji povezuju različite izvore podataka 
(ekološki, socijalno‑gospodarski, financijski, pravni 
aspekti itd.). Dosad su se uključile sljedeće države: 
Cipar, Litva i Slovenija, a planira se uključenje još 
četiri države (među ostalima Rumunjske).Međutim, Komisija ne prihvaća drugi dio ove prepo ‑
ruke (tj. da bi trebala biti dostupna dostatna finan ‑
cijska sredstva za nužno održavanje i obnovu) jer, 
u izostanku posebnog pravnog okvira, odgovornost 
da se osigura raspoloživost sredstava za održavanje 
i obnovu spada u nadležnost vlasnika i/ili upravite ‑
lja kanalizacijske infrastrukture, dakle, u nadležnost 
država članica.
Opažanja
22
Komisija trenutačno analizira primljene odgovore 
na formalne upite koji su poslani tim državama. 
U tom kontekstu, Komisija analizira je li potrebno 
provesti bilo kakve naknadne aktivnosti u pogledu 
dokazivanja jednake razine zaštite okoliša koju pru ‑
žaju pojedinačni sustavi.
23
Komisija napominje da je ova napomena upućena 
predmetnim državama članicama. Direktivom o pro ‑
čišćavanju komunalnih otpadnih voda nije uređeno 
priključivanje kućanstava na javnu kanalizaciju. 
Priključivanje ili alternativnu primjenu pojedinačnih 
ili drugih odgovarajućih sustava u svrhu osiguranja 
usklađenosti s člankom 3. Direktive o pročišćavanju 
komunalnih otpadnih voda uređuje svaka država 
članica u okviru svojeg nacionalnog zakonodavstva.
26
Spomenuta suradnja između Mađarske i Rumunjske 
rezultat je mogućnosti koja se pruža na temelju 
članka 9. Direktive o pročišćavanju komunalnih 
otpadnih voda.
Osim toga, u članku 5. stavku 4. upućuje se na opće 
smanjenje dušika (N) i fosfora (P) koje se primjenjuje 
na otpadne vode koje ulaze u sve stanice za pro ‑
čišćavanje na povezanom području, čak i one koje 
služe za aglomeracije s manje od 10 000 p.e.
Odgovori Komisije 56
31
Strategija usklađenosti Komisije prema Direktivi 
o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda usmje ‑
rena je na najveća otpuštanja onečišćujućih tvari 
u vodene mase. Stoga Komisija ne obvezuje države 
članice da izvješćuju o aglomeracijama s manje od 
2 000 p.e. jer na temelju članaka 3., 4. i 5. Direktive 
o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda ne 
postoji obveza prikupljanja i pročišćavanja za nave ‑
dene aglomeracije. Međutim u skladu s Okvirnom 
direktivom o vodama Komisija od država članica 
zahtijeva da pružaju informacije o vodenim masama 
koje podliježu značajnom pritisku od strane komu ‑
nalnih otpadnih voda (neovisno o veličini aglome ‑
racija) i mjerama koje su na snazi kako bi se postiglo 
dobro stanje. Slijedom navedenog, države članice 
mogu prema procjeni od slučaja do slučaja podu ‑
zeti dodatne mjere za aglomeracije s manje od 
2 000 p.e.
33
Komisija smatra da učinkovitost procesa nije upitna: 
putem određenih zahtjeva državama članicama koji 
su poslani 2014., a na koje je uputio Sud, od nadlež ‑
nih tijela država članica zatraženi su najnoviji dostu ‑
pni podaci o rokovima za razdoblje 2009.–2010. 
U praktičnom smislu to znači da će nadležna tijela 
ažurirati informacije o usklađenosti s rokovima koji 
su istekli u razdoblju 2009.–2010. novijim podacima 
(zatražena godina: 2012. ili 2013.). Zajedno s poda ‑
cima iz 8. postupka izvješćivanja (referentne godine 
2011.–2012.), Komisija će moći procijeniti usklađe ‑
nost s novim isteklim rokovima. Ažurirani podaci 
omogućit će Komisiji da, ako to bude smatrala 
prikladnim, pokrene postupke zbog povrede prava 
u slučajevima u kojima to bude nužno. Kao što je 
Sud naveo, Komisija trenutačno analizira informacije 
koje su države članice dostavile u vezi s navedenim.
37
Komisija smatra da su stope izdvojenih sredstava na 
razini programa na kraju 2013. navedene u tablici 5. 
zadovoljavajuće za sve četiri dotične države članice.U pogledu država članica koje su uključene u SIIF, 
a posebno Rumunjske, Komisija namjerava pratiti 
razvoj opterećenja stvorenog u aglomeracijama 
u sljedećih nekoliko godina kako bi bolje razumjela 
je li ta promjena opravdana ili nije.
30
Komisija ističe da države članice u skladu s Direk ‑
tivom o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda 
nisu obvezne izvješćivati o aglomeracijama s manje 
od 2 000 p.e. (Zahtjevi Komisije za izvješćivanje 
u skladu s člankom 15. Direktive o pročišćavanju 
komunalnih otpadnih voda odnose se na podatke 
o prikupljanju i pročišćavanju za aglomeracije s više 
od 2 000 p.e.). Države članice Komisiji šalju dodatna 
izvješća u skladu s člankom 16. Direktive o pročišća ‑
vanju komunalnih otpadnih voda koja se odnose 
samo na općenite informacije o „stanju odlaganja 
komunalnih otpadnih voda i mulja”.
Zbog razloga proporcionalnosti i kako se ne bi 
povećali zahtjevi za izvješćivanje, Komisija ne zahti ‑
jeva izvješćivanje za aglomeracije s manje od 2 000 
p.e. prema nijednom od članaka 15., 16. ili 17. Direk ‑
tive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda. 
Nadalje, Komisija ne zahtijeva informacije koje nisu 
potrebne kako bi se provjerila usklađenost s član ‑
cima 3., 4. i 5. Direktive o pročišćavanju komunalnih 
otpadnih voda.
U skladu s Okvirnom direktivom o vodama Komisija 
od država članica zahtijeva da pružaju informacije 
o vodenim masama koje podliježu značajnom pri ‑
tisku od strane komunalnih otpadnih voda (neo ‑
visno o veličini aglomeracija) i mjerama koje su na 
snazi kako bi se postiglo dobro stanje uključujući 
kvantitativne pokazatelje npr. o smanjenju opte ‑
rećenja onečišćujućim tvarima koje se otpuštaju. 
Komisija će se osloniti na odredbe Okvirne direk ‑
tive o vodama pri provjeri aglomeracija u skladu 
s člankom 7. Direktive o pročišćavanju komunalnih 
otpadnih voda.
Odgovori Komisije 57
41
Komisija primjećuje da se u skladu s člankom 14. 
Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 od 11. srpnja 2006. 
proračun Europske unije koji je dodijeljen fondo ‑
vima izvršava u okviru podjele upravljanja između 
država članica i Komisije. U tom okviru konačna 
odluka o odabiru projekata u nadležnosti je država 
članica koje moraju osigurati da su odabrani pro ‑
jekti u skladu s relevantnim programskim doku ‑
mentima koje je Komisija donijela za razdoblje 
2007.–2013. kao i da su u skladu sa zakonodavstvom 
EU‑a (npr. Direktivom o pročišćavanju komunal ‑
nih otpadnih voda). Komisija smatra da, ako nema 
podnesenih/odobrenih prijava za projekte za veće 
aglomeracije, razlog tome može biti činjenica da ih 
se nije smatralo dovoljno „zrelima” da ispune pri ‑
mijenjene kriterije za odabir (npr. tehnička zrelost/
spremnost za provedbu).
43
Općenito, ključni/zajednički neposredni rezultati 
kao i pokazatelji krajnjih i neposrednih rezultata 
specifični za pojedine programe određeni su za sve 
programe za razdoblje 2007.–2013., a njihovi ciljevi 
uglavnom održavaju podržanu vrstu intervencija 
(pokazatelj neposrednih rezultata) ili očekivani cilj 
u vezi s potencijalnim korisnicima (pokazatelj kraj ‑
njih rezultata).
44
Komisija priznaje da je moguće da neki ciljni poka ‑
zatelji neće biti ispunjeni do zaključenja (kraj 2015.). 
Međutim, situacija u pogledu ispunjenja ciljnih 
pokazatelja razlikuje se među državama članicama 
i u svakom bi se slučaju trebala preispitati prilikom 
zaključenja s obzirom na to da je većina projekata 
za pročišćavanje otpadnih voda ugovorena tek 
2014.38
Komisija priznaje da je stopa apsorpcije na kraju 
2013. u svim predmetnim državama članicama bila 
prilično niska, stoga postoji rizik opoziva izdvojenih 
sredstava na razini programa (članak 93. Uredbe 
Vijeća (EZ) br. 1083/2006). Međutim, potrebno je 
naglasiti da postoje objektivni razlozi za navedeno, 
primjerice, potreba za jačanjem tehničkih, pravnih 
i administrativnih kapaciteta predmetnih država 
članica. Nadalje, Komisija naglašava da se plaćanja 
za većinu projekata uglavnom izvršavaju tijekom 
posljednjih godina provedbe (tj. 2014. i 2015.), pri 
čemu je datum isteka prihvatljivosti kraj 2015.
39
Komisija je svjesna činjenice da je moguće da niz 
projekata neće biti dovršen do 31.12.2015. te da se 
mogu razdvojiti u dvije različite faze (vidjeti i odgo ‑
vor Komisije na odlomak 40. u nastavku). Stoga, 
kako bi se ubrzala provedba predmetnih programa 
i odgovorilo na rizik opoziva izdvojenih sredstava, 
krajem 2014. osnovana je radna skupina za pro ‑
vedbu. koja se usredotočuje, među ostalim, na 
ubrzanje provedbe u četiri države članice.
40
Uzimajući u obzir da se brojni projekti mogu podije ‑
liti na dva programska razdoblja te kako bi olakšala 
državama članicama, Komisija je predložila izmjenu 
smjernica za zaključenje programa koje su done ‑
sene 30. travnja 2015. (Odluka Komisije C(2015)2771 
o izmjeni Odluke C(2013) 1573). Njihov je ključni cilj 
uvođenje više fleksibilnosti u određena područja 
uključujući podjelu nedovršenih projekata na faze 
od 2016. nadalje.
U pogledu Slovačke i Rumunjske te u manjoj mjeri 
Mađarske, Komisija je potpuno svjesna činjenice da 
unatoč znatnom doprinosu sredstvima dodijelje ‑
nima programima za razdoblje 2014.–2020. za pod ‑
ručje pročišćavanje otpadnih voda najvjerojatnije 
neće biti moguće ispuniti sve potrebe.
Odgovori Komisije 58
58
Komisija naglašava da su države članice obvezne 
osigurati da je ispuštanje industrijskih otpadnih 
voda u sabirne sustave i stanice za pročišćavanje 
komunalnih otpadnih voda u skladu s člankom 11. 
i Prilogom I.C Direktivi o pročišćavanju komunal ‑
nih otpadnih voda, dok su detaljne odredbe u vezi 
s ograničenjem koncentracije uređene nacionalnim 
zakonodavstvom.
64
Komisija naglašava da države članice same trebaju 
odlučiti kako će kontrolirati ispuštanje iz industrij ‑
skih postrojenja.
65
Direktivom o pročišćavanju komunalnih otpadnih 
voda nisu utvrđene nikakve specifikacije za dimen ‑
zije stanica. Člankom 4. zahtijeva se samo izračun 
opterećenja na temelju maksimalnog prosječnog 
tjednog opterećenja koje ulazi u stanicu tije ‑
kom godine. Države članice dakle same odlučuju 
o dimenzijama stanica.
Ne isključujući činjenicu da su projekti možda bili 
prekomjerne veličine u trenutku revizije, Komi ‑
sija smatra da bi se za konačnu procjenu i odluku 
o konkretnoj konstrukciji i veličini stanice za proči ‑
šćavanje otpadnih voda trebali uzeti u obzir „naj ‑
suvremeniji” standardi kao i čitav niz kompleksnih 
činjeničnih i hipotetskih parametara.
Općenito, nekoliko čimbenika može uvjetovati veli ‑
činu stanica uključujući sigurnosnu maržu kako bi 
se u svakom trenutku osigurala usklađenost s Direk ‑
tivom o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda, 
odgovaranje na zahtjeve sezonskih aktivnosti/vari ‑
jacija kao što su turizam, industrijske aktivnosti ili 
snažni dotok kišnice te priprema za moguće buduće 
povezivanje dodatnih naselja, povećanje broja 
stanovnika itd.
Instrument JASPERS (Zajednička pomoć za potporu 
projektima u europskim regijama) djeluje od 2007., 
a cilj mu je pomoći državama članicama u poboljša ‑
nju kvalitete prijava za velike projekte, uključujući 
njihove tehničke značajke, prije njihova podnošenja 
za financiranje bespovratnim sredstvima u okviru 
fondova.49
Komisija smatra da činjenica da su države članice 
postavile stroža ograničenja koncentracije nego je 
to učinjeno Direktivom o pročišćavanju komunal ‑
nih otpadnih voda ne vodi nužno do preispitivanja 
zakonskih ograničenja propisanih Direktivom. 
Države članice imaju pravo pri provedbi Direktive 
o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda nadići 
njezine zahtjeve. Osim toga, države članice isto su 
tako obvezne postupati u skladu s drugim relevan ‑
tnim direktivama1 u području zaštite/kvalitete vode.
54
Komisija je primijetila isti problem i pokrenula stu ‑
diju o preljevima (vidjeti odlomak 56.) kojom će se 
omogućiti prikupljanje detaljnijih informacija o pre ‑
lijevanjima na razini država članica i time donošenje 
preciznijeg zaključka o povezanim podacima.
Komisija se već bavi problemom velikog zagađenja 
uzrokovanog prelijevanjima u Londonu i Whitburnu 
te je pokrenula postupak zbog povrede prava pred 
Sudom EU‑a (C ‑301/10, 18. listopada 2012.). Među ‑
tim, budući da Direktivom o pročišćavanju komu ‑
nalnih otpadnih voda nisu predviđeni konkretni 
zahtjevi u pogledu preljeva, već se samo navodi da 
će „država članica odlučiti o mjerama za ograniče ‑
nje...preljeva” (Prilog I. odjeljak A), Komisija prvo 
mora prikupiti dokaze o vrsti mjera korištenih na 
razini država članica, njihovoj učinkovitosti i pri ‑
mjeni u praksi prije nego li sustavno riješi problem 
onečišćenja iz preljeva na razini EU‑a.
Zajednički odgovor Komisije na 
odlomke 55. i 56.
Komisija smatra da će se studijom navedenom 
u stavku 56. omogućiti detaljnija procjena situacije 
u svakoj državi članici, koja trenutačno nije moguća. 
Na temelju dobivenih zaključaka Komisija može 
odlučiti istraživati one države članice za koje utvrdi 
da bi pogrešno upravljanje prelijevanjima moglo 
imati za posljedicu probleme onečišćenja zbog 
nepročišćene otpadne vode.
1 Posebno Okvirne direktive o vodama (2000/60/EZ) i njezinih 
direktiva kćeri, Direktive o podzemnim vodama (Direktive 
2006/118/EZ) i Direktive o prioritetnim tvarima (Direktiva 
o standardima kvalitete okoliša 2008/105/EZ) te, među ostalima, 
Direktive o vodi za piće (Direktive 98/83/EZ), Direktive o vodi za 
kupanje (Direktive 2006/7/EZ), Okvirne direktive o pomorskoj 
strategiji (2008/56/EZ), Direktive o staništima (92/43/EEZ) (posebno 
članak 6.) i Uredbe (EZ) br. 854/2004 (posebice Prilog II.A.6.).
Odgovori Komisije 59
76
Komisija se u načelu slaže da se mulj ne bi smio 
zadržavati na lokaciji te da će se u više ili manje 
bliskoj budućnosti morati ukloniti na konačno 
odredište.
83
Komisija razmatra reviziju Uredbe o gnojivima 
2003/2003. Jedna od opcija koje se razmatraju jest 
uspostava pravno obvezujućih graničnih vrijednosti 
za teške metale te eventualno obuhvaćanje mulja iz 
uređaja za pročišćavanje otpadnih voda koji ispu ‑
njava uvjete za svojstva goriva revidiranom Ured ‑
bom o gnojivima.
84
Komisija u ovoj fazi ne namjerava predložiti revi ‑
ziju Direktive o mulju iz uređaja za pročišćavanje 
otpadnih voda s obzirom na to da se prvo odlu ‑
čila na moguću reviziju Uredbe o gnojivima prije 
donošenja daljnjih odluka o preispitivanju Direktive 
o mulju iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda.
87
Komisija se slaže da sve više studija upućuje na 
utjecaj mikroplastike u slatkoj i morskoj vodi te da 
bi otpadne vode mogle biti izvor otpuštanja.
88
Komisija razmatra hoće li 2015. predložiti revidiranu 
Uredbe o gnojivima (vidjeti i odlomke 83. i 84.).
95
Komisija navodi da se Okvirnom direktivom 
o vodama (člankom 9.) zahtijeva osiguranje odgova ‑
rajućeg doprinosa raznih korisnika povratu troškova 
za vodne usluge do 2010.67
Mora se razmotriti trošak smanjenja bistre vode jer 
veliko smanjenje može biti vrlo skupo. Ako je udio 
bistre vode u priljevu visok, treba razmotriti kako ga 
smanjiti na ekonomičan način.
67 –  druga alineja
Komisija se slaže da bi ovo mogla biti mogućnost 
u slučajevima kad je potkrijepljena prikladnom ana ‑
lizom troškova i koristi kojom se uspoređuju očeki ‑
vani troškovi sanacije s očekivanim koristima.
71 –  prva alineja
Komisija smatra da trošak pročišćavanja mulja ovisi, 
s jedne strane, o vrsti pročišćavanja koja se odabere 
te, s druge strane, o konačnom odredištu mulja iz 
stanice.
71 –  treća alineja
Komisija podržava sustav usporedbe (engl. ben -
chmarking ) u svrhu poboljšanja rezultata zaštite 
okoliša vodnih komunalnih poduzeća. U svojem 
odgovoru na europsku građansku inicijativu 
Right2Water (COM(2014) 177 završna verzija) Komi ‑
sija se obvezala na djelovanje kojim će se istražiti 
ideja uspostave sustava usporedbe kvalitete vode 
i usluga te organizirala sastanak više dionika u rujnu 
2014. U dijalogu je naglašeno da se pojam „sustav 
usporedbe” koristi u širem smislu. Potrebno je 
jasno razlikovati povećanje transparentnosti kao cilj 
u pogledu građanske inicijative i sustav usporedbe 
kao dodatni alat za upravljanje. U potonjem smislu 
sustav usporedbe osmišljen je za komunalna podu ‑
zeća i mreže sustava usporedbe što omogućava 
procjenu rezultata usporedbom sličnih subjekata 
koji sadržavaju složen skup podataka i pokazatelja. 
Međutim, uloga Komisije u ovom postupku ograni ‑
čena je na olakšavanje dijaloga o razmjeni najboljih 
praksi.
Odgovori Komisije 60
97
Komisija isto tako uzima u obzir da postoji rizik da 
upravitelji stanica ne obavljaju nužne radove odr ‑
žavanja radi profitabilnosti. Međutim, u nedostatku 
posebnog pravnog okvira učinkovitost upravitelja 
u nadležnosti je država članica.
98
Komisija smatra da odgovarajući sustav naplate nije 
važan samo u pogledu doprinosa EFRR‑a, već je 
poželjan i za dugoročnu financijsku održivost ope ‑
racije. Dosadašnji negativni učinci primijenjenog 
načela povrata troškova značajno će se popraviti 
jer potencijalni korisnici u programskom razdoblju 
2014.–2020. ne moraju nužno provesti analizu 
troškova i koristi kako bi utvrdili financijski jaz svojih 
projekata već se može primijeniti fiksni postotak 
prihoda od 25 %.
99
Ako države članice odluče primijeniti fiksnu stopu 
od 25 % u skladu s člankom 61. stavkom 3. toč ‑
kom (a) Uredbe (EU) br. 1303/2013, Komisija će dje ‑
lovati unutar ograničenja propisanih ovim pravnim 
okvirom.
Zajednički odgovor Komisije na 
odlomke od 101. do 105.
Vidjeti odgovor Komisije na odlomak 98.Zaključci i preporuke
106
Komisija smatra da bi se niska stopa apsorpcije na 
kraju 2013. mogla, na primjer, objasniti potrebom 
za jačanjem tehničkog, pravnog i administrativ ‑
nog kapaciteta četiriju predmetnih država članica 
te činjenicom da se plaćanja za većinu projekata 
uglavnom izvršavaju tijekom posljednjih godina 
provedbe (tj. 2014. i 2015.), pri čemu je datum isteka 
prihvatljivosti kraj 2015.
Komisija se slaže da odgovarajući sustav naplate 
nije važan samo u pogledu doprinosa EFRR‑a, već 
je poželjan i za financijsku održivost sufinancirane 
kanalizacijske infrastrukture. U skladu s Uredbom 
(EU) br. 1303/2013 od 17. prosinca 2013. očekuje se 
moguće postupno smanjenje potencijalnih negativ ‑
nih učinaka načela povrata troškova jer se od država 
članica zahtijeva da ispune ex ante  uvjet 6.1. za 
vodu pri čemu moraju dati dokaz da su postupale 
u skladu s odredbama za povrat vodnih troškova 
utvrđenih u članku 9. Okvirne direktive o vodama 
u slučaju sufinanciranja vodne infrastrukture iz 
fondova.
Komisija prima na znanje nalaz Suda prema kojem 
je gotovo trećina ispitanih stanica prekomjerne veli ‑
čine. Vidjeti i odgovor Komisije na odlomak 65.
107 –  druga alineja
U pogledu smanjenja aglomeracija, Komisija smatra 
da je praćenje promjena broja p.e. ‑a važnije od 
promjena broja aglomeracija. Komisija će pratiti 
situaciju u Rumunjskoj u okviru pilot‑programa SIIF 
(vidjeti odgovor Komisije na odlomke 28. i 29.).
Odgovori Komisije 61
1. preporuka točka (c)
Komisija prihvaća preporuku i smatra da se već pri ‑
mjenjuje za aglomeracije s više od 2 000 p.e. U ovim 
aglomeracijama sustavi prikupljanja ili instalirani 
pojedinačni ili odgovarajući sustavi obvezni su 
u skladu s Direktivom o pročišćavanju komunalnih 
otpadnih voda.
1. preporuka –  točka (d)
Komisija prihvaća ovu preporuku.
Kašnjenje zatražene referentne godine u odnosu na 
izdavanje izvješća Komisije uzrokovano je brojnim 
čimbenicima obrade i pravnim čimbenicima, kako 
na razini država članica, tako i na razini Komisije 
(npr. interni postupci država članica, provjera kvali ‑
tete dostavljenih podataka, broj predmetnih aglo ‑
meracija, određivanja prioriteta itd.). Komisija sma ‑
tra da trenutačni sustav izvješćivanja država članica 
ne omogućava ranije rokove za izvješćivanje, što 
bi inače bilo poželjno jer nacionalni sustavi odga ‑
đaju vrijeme izvješćivanja same Komisije. Komisija 
radi na poboljšanju vlastitog vremena izvješćivanja 
i prikupljanju novijih podataka od država članica 
razvojem pilot‑projekta koji uključuje odabrani broj 
država članica, takozvanog alata za izvješćivanje 
u okviru programa SIIF.
1. preporuka –  točka (e)
Komisija prihvaća ovu preporuku.
Komisija će, neovisno o ovoj reviziji, u okviru svog 
programa „Bolje regulative” pokrenuti opsežno 
preispitivanje zahtjeva za izvješćivanje u skladu 
s zakonodavstvom EU‑a u području okoliša2.
2 COM(2015) 215 završna verzija. Bolja regulativa za bolje 
rezultate – Agenda EU‑a od 19.5.2015.107 –  treća alineja
Komisija smatra da prikuplja informacije koje su 
potrebne i svrsishodne u skladu s Direktivom 
o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda te može 
dodatno zatražiti informacije za određene svrhe 
u skladu s Okvirnom direktivom o vodama (vidjeti 
odgovor Komisije na odlomke 30. i 31.).
108
Komisija navodi da je dugotrajnost procesa uzroko ‑
vana brojem predmetnih aglomeracija diljem EU‑a. 
Međutim, alat za izvješćivanje u okviru programa 
SIIF trebao bi poboljšati proces izvješćivanja na 
nacionalnoj razini. 
U sklopu 8. postupka izvješćivanja na temelju Direk ‑
tive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda 
Komisija je zatražila podatke za 2011. i 2012.
1. preporuka –  točka (a)
Komisija ne prihvaća ovu preporuku.
Komisija trenutačno ne namjerava povećati zahtjeve 
za izvješćivanje na temelju Direktive o pročišćava ‑
nju komunalnih otpadnih voda u vezi s aglomera ‑
cijama s manje od 2 000 p.e. koje imaju instalirane 
sustave prikupljanja. Međutim, u skladu s Okvirnom 
direktivom o vodama Komisija od država članica 
zahtijeva da pružaju informacije o vodenim masama 
koje podliježu značajnom pritisku od strane komu ‑
nalnih otpadnih voda (neovisno o veličini aglome ‑
racija) i mjerama koje su na snazi kako bi se postiglo 
dobro ekološko i kemijsko stanje.
1. preporuka –  točka(b)
Komisija prihvaća ovu preporuku. Komisija tre ‑
nutačno ne namjerava uvesti sustavnu provjeru 
broja aglomeracija s manje od 2 000 p.e. s pomoću 
redovitih postupaka izvješćivanja u skladu s član ‑
cima 15. i 17. Direktive o pročišćavanju komunalnih 
otpadnih voda. Međutim, Komisija će pratiti slu ‑
čajeve u kojima je upozorena na velike promjene 
ili su iste utvrđene drugim sredstvima, primjerice 
kroz pilot‑program „Strukturirani okvir za provedbu 
i informiranje”.
Odgovori Komisije 62
Što se tiče aglomeracija s više od 2 000 p.e., pre ‑
poruka se već primjenjuje jer je ovaj zahtjev već 
na snazi u skladu s člankom 17. Direktive o proči ‑
šćavanju komunalnih otpadnih voda. Izvješćiva ‑
njem na temelju članka 17. namjerava se uskladiti 
potreba za izvješćivanjem s napretkom u provedbi 
Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih 
voda. Navedene informacije države članice daju na 
raspolaganju i ažuriraju svake dvije godine u slučaju 
promjena, u skladu s člankom 17. Direktive o pro ‑
čišćavanju komunalnih otpadnih voda. Osim toga, 
s pomoću novog obrasca za izvješćivanje (donese ‑
nog Odlukom br. 2014/431/EU od 26.6.2014.), države 
članice mogu izvješćivati o provedbi programa, 
uključujući o informacijama o predviđenim ulaga ‑
njima, povezanom korištenju fondova i rokovima 
koji se odnose na svaki projekt za koji se izvješćuje. 
Jedan je od ciljeva pilot‑programa SIIF učiniti infor ‑
macije dostupnima javnosti.
Što se tiče aglomeracija s manje od 2 000 p.e., Komi ‑
sija smatra da bi takav zahtjev samo nepotrebno 
povećao zahtjeve za izvješćivanje te bi u konačnici 
mogao dovesti i do netočnosti podataka o kojima 
izvješćuju države članice. Nadalje, na temelju Direk ‑
tive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda ne 
postoji obveza izvješćivanja za ove aglomeracije.
2. preporuka –  točka (b)
Komisija prihvaća ovu preporuku.
Programi za razdoblje 2014.–2020. većinom su 
usredotočeni na aglomeracije s više od 2 000 p.e. 
To je također cilj zahtjeva za izvješćivanje sadržanih 
u članku 17. Direktive o pročišćavanju komunalnih 
otpadnih voda (vidjeti i prethodni odgovor, točku 
(a)).
111
Komisija smatra da državama članicama treba pre ‑
pustiti odluku o dozvolama za stanice.109
Komisija isto tako potvrđuje postojanje rizika 
opoziva izdvojenih sredstava na razini pro ‑
grama u skladu s člankom 93. Uredbe Vijeća (EZ) 
br. 1083/2006 za četiri ispitane države članice. 
Neki od glavnih razloga za kašnjenje s proved ‑
bom ukratko su opisani u odgovorima Komisije na 
odlomke 38. i 106.
Kako bi se pronašlo načine za ubrzanje provedbe 
predmetnih programa i odgovorilo na rizik opoziva 
izdvojenih sredstava, krajem 2014. osnovana je 
radna skupina za provedbu kako bi se usredotočila, 
među ostalim, na ubrzanje provedbe u četiri (4) 
predmetne države članice.
Isto tako, kako bi se olakšalo zaključenje velikog 
broja projekata Komisija je predložila izmjenu 
smjernica za zaključenje programa u svrhu uvođe ‑
nja više fleksibilnosti u neka područja, uključujući 
podjelu na faze nedovršenih projekata od 2016. 
nadalje (vidjeti i odgovor Komisije na odlomak 40.).
110
Glavni cilj Europskog fonda za regionalni razvoj 
(EFRR) i Kohezijskog fonda u programskom raz ‑
doblju 2007.–2013. smanjenje je jaza među razinama 
socijalno‑gospodarskog razvoja regija EU‑a, a ne 
nužno doprinos ostvarenju rokova u skladu s Direk ‑
tivom o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda, 
za što su odgovorne predmetne države članice i to 
neovisno o razini dodijeljenih sredstava. S obzirom 
na navedeno, potpora iz EFRR‑a/Kohezijskog fonda 
za razdoblje 2007.–2013. možda uistinu neće biti 
dovoljna za ispunjenje svih potreba u području 
kanalizacijske infrastrukture za ispunjenje rokova 
u skladu s Direktivom o pročišćavanju komunalnih 
otpadnih voda.
2. preporuka –  točka (a)
Komisija djelomično prihvaća ovu preporuku.
Odgovori Komisije 63
3. preporuka –  točka (c)
Komisija prihvaća ovu preporuku i ispitat će ovu 
mogućnost u pogledu rezultata relevantnih studija 
koje su nedavno pokrenute.
3. preporuka –  točka (d)
Komisija prihvaća preporuku Suda.
U skladu s Uredbom za programsko razdoblje 
 2014.–2020. Komisija će se osloniti na nezavisne 
stručne procjene (uključujući JASPERS) kako bi se 
osiguralo da su stanice za pročišćavanje otpad ‑
nih voda odgovarajuće veličine. Međutim, države 
članice same odlučuju hoće li se provoditi analiza 
troškova i koristi.
3. preporuka –  točka (e)
Komisija prihvaća ovu preporuku. Međutim, Komi ‑
sija bi željela napomenuti da države članice nisu 
pravno obvezne primijeniti postojeće prakse ili 
sudjelovati u sustavu usporedbe (vidjeti i odgovor 
Komisije na odlomak 71.).
116
Komisija smatra da odlaganje mulja na zemljište ili 
dugoročno skladištenja mulja iz uređaja za pročišća ‑
vanje otpadnih voda u Rumunjskoj nije održivo i da 
se ne bi trebalo prihvatiti za sufinancirane projekte.
117
Komisija razmatra reviziju Uredbe o gnojivima 
2003/2003. Jedna od mogućnosti koje se razma ‑
traju jest uspostava pravno obvezujućih graničnih 
vrijednosti za teške metale te eventualno obuhvaća ‑
nje mulja iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda 
koji ispunjava uvjete za svojstva goriva revidiranom 
Uredbom o gnojivima.114
Direktivom o pročišćavanju komunalnih otpadnih 
voda se ne uređuje veličina stanica, osim u pogledu 
općih obveza u skladu s člankom 4. Osim toga, 
važno je napomenuti da ova vrsta infrastrukture 
ima dug životni vijek te je stoga teško procijeniti 
odgovarajuću veličinu samo kratkoročno. Opće ‑
nito, nekoliko čimbenika može uvjetovati veličinu 
stanica, kao što je sigurnosna marža za dugoročnu 
usklađenost s Direktivom o pročišćavanju komu ‑
nalnih otpadnih voda, odgovaranje na zahtjeve 
sezonskih djelatnosti/varijacija kao što su turizam, 
snažan dotok kišnice ili priprema za buduća nova 
povezivanja zbog povećanja broja stanovnika 
(vidjeti i odgovor Komisije na odlomak 65.).
3. preporuka –  točka (a)
Komisija ne prihvaća ovu preporuku. Komisija trenu ‑
tačno ne namjerava pokrenuti procjenu prikladnosti 
ograničenja koncentracije iz Direktive o pročišća ‑
vanju komunalnih otpadnih voda, niti preispitati 
Direktivu u bliskoj budućnosti.
3. preporuka –  točka (b)
Komisija ne prihvaća ovu preporuku.
Prilikom pripreme svoje komunikacije o inspek ‑
cijama zaštite okoliša iz 2012. Komisija je izvršila 
sveobuhvatnu procjenu pravila, kontrola i provjera 
u vezi sa zakonodavstvom EU‑a u području okoliša. 
Premda je procjenom utvrđeno da je u nekoliko 
država članica dostupno malo informacija o kapa ‑
citetima inspekcijskih režima te da je korištenje 
sankcija dosta neusklađeno3, Komisija smatra da je 
vrstu, broj i učestalost provjera i inspekcija najbolje 
prepustiti nadležnim tijelima država članica koje 
će procjenu napraviti na temelju rizika. U pogledu 
kazni, provjere usklađenosti trenutačno se provode 
na temelju zakonodavstva država članica kojim se 
provodi Direktive 2008/99/EZ4 koja, među ostalim, 
omogućuje sankcioniranje fizičkih i pravnih osoba 
za najteže povrede prava zaštite okoliša, uključujući 
one relevantne za Direktivu 91/271/EEZ o pročišća ‑
vanju komunalnih otpadnih voda.
3 http://ec.europa.eu/environment/legal/law/pdf/Final%20
report%20inspections.pdf
4 Direktiva 2008/99/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 
19. studenoga 2008. o zaštiti okoliša putem kaznenog prava 
(SL L 328, 6.12.2008., str. 28.).
Odgovori Komisije 64
5. preporuka –  točka (a)
Komisija prihvaća ovu preporuku. Države članice 
obvezne su provoditi odgovarajuću politiku vod ‑
nih tarifa u skladu s člankom 9. stavkom 1. Okvirne 
direktive o vodama i  ex ante  uvjetom 6.1. iz Priloga 
XI. Uredbi o zajedničkim odredbama 1303/2013.
Međutim, Komisija naglašava da je, s obzirom na 
višedimenzionalnu prirodu vrijednosti vode i činje ‑
nicu da je razina pristupačnosti od 4 % indikativna, 
utvrđivanje konačne stope u nadležnosti država 
članica.
5. preporuka –  točka (b)
Komisija ne prihvaća ovu preporuku.
U nedostatku posebnog pravnog okvira odgovor ‑
nost da osigura raspoloživost sredstava za održa ‑
vanje i obnovu pripada u nadležnost vlasnika i/
ili upravitelja kanalizacijske infrastrukture, dakle, 
u nadležnost država članica.4. preporuka –  točka (a)
Komisija ne prihvaća ovu preporuku. Komisija 
sustavno potiče države članice da uključe odgovara ‑
juće pročišćavanje mulja u prijave za velike projekte 
koje podnose za financiranje u okviru fondova. 
Međutim, Komisija ne može u okviru postojećeg 
pravnog okvira nametnuti ove prakse državama 
članicama jer države članice nisu obvezne povezati 
završna plaćanja u okviru programa s postojanjem 
odgovarajućih rješenja za ponovno korištenje kana ‑
lizacijskog mulja.
4. preporuka –  točka (b)
Komisija djelomično prihvaća ovu preporuku. 
Komisija u ovoj fazi ne namjerava predložiti reviziju 
Direktive o mulju iz uređaja za pročišćavanje otpad ‑
nih voda s obzirom na to da se prvo odlučila na 
eventualnu izmjenu Uredbe o gnojivima prije dono ‑
šenja daljnjih odluka o izmjeni Direktive o mulju iz 
uređaja za pročišćavanje otpadnih voda.
118
Komisija navodi da se Okvirnom direktivom 
o vodama (člankom 9.) zahtijeva osiguranje odgova ‑
rajućeg doprinosa raznih korisnika povratu troškova 
za vodne usluge do 2010.
Komisija smatra da odgovarajući sustav naplate nije 
važan samo u pogledu doprinosa EFRR‑a, već je 
poželjan i za dugoročnu financijsku održivost ope ‑
racije. Dosadašnji negativni učinci primijenjenog 
načela povrata troškova značajno će se popraviti 
jer potencijalni korisnici u programskom razdoblju 
2014.–2020. ne moraju nužno provesti analizu 
troškova i koristi kako bi utvrdili financijski jaz svojih 
projekata već se može primijeniti fiksni postotak 
prihoda od 25 %.
Besplatne publikacije:
  jedan primjerak:  
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
  više od jednog primjerka ili plakati/zemljovidi:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
pri delegacijama u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hr.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_hr.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatni poziv iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (premda neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
 u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU-a
Otpadne vode i kanalizacijski mulj mogu utjecati na kakvoću 
vode i tla. Zbog toga je EU donio Direktivu o pročišćavanju 
komunalnih otpadnih voda i  sufinancirao izgradnju sustava 
za prikupljanje i uređaja za pročišćavanje otpadnih voda.
Sud je provjerio provođenje Direktive u četirima državama 
članicama u dunavskom slijevu. Na uzorku od 28 uređaja za 
pročišćavanje ispitao je i kako se otpadna voda pročišćava, 
kako se zbrinjava kanalizacijski mulj i  jamči financijska 
održivost.
Sud daje preporuke o izvješćivanju, načinima za poboljšanje 
djelotvornosti, učinkovitosti i  financijske održivosti uređaja 
za pročišćavanje, odgovarajućim graničnim vrijednostima 
koncentracije, uporabi kanalizacijskog mulja i  praćenju 
onečišćujućih tvari u mulju.
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD