KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU na temelju članka 294. stavka 6. Ugovora u funkcioniranju Europske unije o o stajalištu Vijeća na prvom čitanju u cilju donošenja Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2001/18/EZ u odnosu na mogućnost da države članice ograniče ili zabrane uzgoj genetički modificiranih organizama (GMO) na svojem državnom području /* COM/2014/0570 final - 2010/0208 (COD) */





2010/0208 (COD) KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU na temelju članka 294. stavka 6. Ugovora u funkcioniranju Europske unije o o stajalištu Vijeća na prvom čitanju u cilju donošenja Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2001/18/EZ u odnosu na mogućnost da države članice ograniče ili zabrane uzgoj genetički modificiranih organizama (GMO) na svojem državnom području 1. Pozadina Datum slanja prijedloga Europskom parlamentu i Vijeću (dokument 2010/0208 COD): || 14. srpnja 2010. Datum mišljenja Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora: || 9. prosinca 2010. Datum stajališta Europskog parlamenta, prvo čitanje: || 5. srpnja 2011. Datum slanja izmijenjenog prijedloga: || [*] Datum donošenja stajališta Vijeća: || 23. srpnja 2014. * Komisija nije pripremila izmijenjeni prijedlog, nego je izrazila svoje stavove o izmjenama Parlamenta u dokumentu pod nazivom „Komunikacija Komisije o djelovanju u vezi s mišljenjima i rezolucijama koje je Parlament usvojio na sjednici održanoj u srpnju 2011.” (dokument SP (2011)8072) poslanom Europskom parlamentu 8. rujna 2011. 2. Cilj prijedloga Komisije Europska unija (EU) donijela je sveobuhvatni pravni okvir za odobravanje proizvoda koji sadržavaju ili su dobiveni iz genetički modificiranih organizama (GMO-ova). Postupak izdavanja odobrenja obuhvaća upotrebu GMO-ova u svrhu prehrane ljudi ili životinja, industrijske obrade i uzgoja te korištenje proizvoda dobivenih iz GMO-ova za prehranu ljudi i životinja. Sustavom za izdavanje odobrenja EU-a žele se izbjeći štetni učinci GMO-ova na zdravlje ljudi i životinja te okoliš i uspostaviti unutarnje tržište za ove proizvode. Izdavanje odobrenja prije stavljanja GMO-ova na tržište uređeno je dvama zakonodavnim instrumentima, Direktivom 2001/18/EZ o uvođenju GMO-ova u okoliš[1] i Uredbom (EZ) br. 1829/2003 o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje[2]. U oba dokumenta utvrđene su norme za procjenu potencijalnih rizika za zdravlje ljudi i životinja te okoliš koje se temelje na znanstvenim saznanjima te zahtjevi u vezi s označivanjem. Nadalje, u Uredbi (EZ) br. 1830/2003[3] navode se pravila o sljedivosti i označivanju GMO-ova te sljedivosti hrane i hrane za životinje proizvedene od GMO-ova. U ožujku 2009. Vijeće je odbacilo prijedloge Komisije kojima se zahtijevalo da Austrija i Mađarska stave izvan snage nacionalne zaštitne mjere jer, prema mišljenju Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA), nisu bile dovoljno znanstveno utemeljene sukladno zakonodavstvu EU-a. Nakon toga skupina od 13 država članica[4] od Komisije je zatražila da pripremi prijedloge kojima bi se državama članicama omogućilo da odluče o uzgoju GMO-ova[5]. U rujnu 2009. u političkim je smjernicama za novu Komisiju koje je utvrdio predsjednik Barroso navedeno načelo supsidijarnosti u području GMO-a kao primjer toga kako ravnoteža ne mora nužno biti točno postignuta između okvira EU-a i potrebe za uzimanjem u obzir različitosti u Europskoj uniji koju čini 27 država članica. Prema tim smjernicama, moralo bi biti moguće kombinirati sustav izdavanja odobrenja Europske unije za GMO-ove koji se temelji na znanosti sa slobodom država članica u odlučivanju žele li uzgajati genetički modificirane usjeve na svojem državnom području. Predloženom Uredbom odražavaju se ove političke smjernice na način da se osigurava pravni temelj za GMO-ove u pravnom okviru EU-a kojim se državama članicama omogućuje da ograniče ili zabrane uzgoj GMO-ova odobrenih na razini EU-a na cijelom svojem državnom području ili na jednom njegovom dijelu. Ove se zabrane ili ograničenja ne smiju temeljiti na načelima obuhvaćenima procjenom rizika za zdravlje ili okoliš u okviru sustava izdavanja odobrenja EU-a. 3. Primjedbe na stajalište Vijeća 3.1. Opće napomene Prijedlog Komisije poslan je Europskom parlamentu i Vijeću 14. srpnja 2010. Europski parlament usvojio je stajalište na prvom čitanju 5. srpnja 2011. i podržao glavne ciljeve prijedloga Komisije pod uvjetom da se donese 28 izmjena. Nije izdan izmijenjen prijedlog Komisije. U „Komunikaciji Komisije o djelovanju u vezi s mišljenjima i rezolucijama koje je Parlament usvojio na sjednici održanoj u srpnju 2011.” (dokument SP (2011)8072) poslanom Europskom parlamentu 8. rujna 2011. Komisija je navela da bi mogla usvojiti dokument u cijelosti, djelomično, u načelu ili nakon preinaka 21 od 28 izmjena jer smatra da se tim izmjenama može pojasniti ili poboljšati prijedlog Komisije te da su u skladu s općim ciljevima. Prije i nakon što je usvojeno stajalište Europskog parlamenta na prvom čitanju, u Vijeću su održane rasprave u cilju utvrđivanja zajedničkog stajališta. Te su rasprave zaključene donošenjem političkog sporazuma kvalificiranom većinom na sastanku Vijeća za zaštitu okoliša održanom 12. lipnja 2014., koji je prenesen u zajedničko stajalište Vijeća na sastanku Vijeća održanom 23. srpnja 2014. Komisija smatra da zajedničko stajalište Vijeća odražava prvotne ciljeve prijedloga Komisije. Iako se u smislu određenih elemenata zajedničko stajalište razlikuje od prijedloga Komisije, Komisija je zadovoljna što obuhvaća sva pitanja koja je Komisija prilikom donošenja prijedloga smatrala ključnima. 3.2. Izmjene Europskog parlamenta koje je Komisija prihvatila i koje su preuzete u cijelosti, djelomično ili u načelu u stajalištu Vijeća u prvom čitanju · Uvodne izjave Komisija prihvaća izmjenu 2. kojom se objašnjavaju određeni aspekti usklađene procjene rizika za okoliš EU-a koja je propisana Direktivom 2001/18/EZ. U zajedničkom stajalištu Vijeća ova je izmjena djelomično preuzeta u izmijenjenoj uvodnoj izjavi 2. u obliku općeg upućivanja na Prilog II. Direktivi 2001/18/EZ. Komisija prihvaća izmjenu 11. koja se odnosi na važnost izbjegavanja situacije u kojoj se nacionalnim mjerama kojima se ograničava ili zabranjuje uzgoj GMO-a sprečava provođenje biotehnološkog istraživanja. Ova je izmjena u cijelosti preuzeta u uvodnoj izjavi 15. zajedničkog stajališta Vijeća. Izmjena 44. uključuje poziv na donošenje ažuriranih smjernica o procjeni rizika za okoliš, što predstavlja nastavak provedbe zaključaka Vijeća za zaštitu okoliša od 4. prosinca 2008. U ovoj se izmjeni navodi da se te smjernice ne bi smjele temeljiti samo na načelu bitne istovjetnosti ili na načelu usporedne procjene sigurnosti. Ovaj se dio izmjene može prihvatiti nakon preinake formulacije kako bi se pojasnilo da pravna uputa na procjenu rizika za okoliš ostaje Prilog II. Direktivi 2001/18/EZ, koji glasi: „uspoređivanje karakteristika GMO-a s karakteristikama nemodificiranih organizama u odgovarajućim uvjetima uvođenja ili korištenja pomoći će u određivanju potencijalnih štetnih učinaka koji su posljedica genetske modifikacije u GMO-u”. Tijekom provođenja procjene rizika za okoliš prikladno je oslanjati se na prethodno znanje i iskustvo te upotrebljavati primjerene usporednike radi naglašavanja razlika povezanih s genetski modificiranom biljkom u prihvatnom okolišu. Nadalje, smjernice za procjenu rizika razvijene 2012. u okviru Protokola o biološkoj sigurnosti (Kartagenski protokol) slijede pristup koji je u skladu s pristupom EFSA-e u smislu postupanja u koracima i na osnovi pojedinačnog slučaja, upotrebljavaju usporednu analizu i obuhvaćaju istih sedam područja rizika. U zajedničkom je stajalištu Vijeća djelomično preuzet ovaj dio izmjene 44. u novom članku 2. Direktive o izmjeni, u kojem je utvrđeno da Komisija mora izvješćivati o napretku u postupku davanja normativnog statusa poboljšanim smjernicama EFSA-e iz 2010. o procjeni rizika GM biljaka za okoliš. · Prilaganje indikativnog popisa razloga za opravdanje mjera izuzeća Procjena potencijalnih rizika za zdravlje ljudi i životinja te okoliš uslijed namjernog uvođenja GMO-ova potpuno je usklađena Prilogom II. Direktivi 2001/18/EZ. Područje primjene procjene GMO-ova za uzgoj obuhvaća sva moguća područja rizika za okoliš na čitavom području EU-a, uključujući regionalne i lokalne razine. Primjerice, u obzir je uzeta procjena invazivnosti ili trajnosti situacije u kojoj je prisutan genetski modificirani organizam, mogućnost križanja s domaćim uzgojenim ili divljim biljkama, očuvanje biološke raznolikosti i stalna znanstvena nesigurnost. Odobrenje za GMO izdaje se samo ako se nakon procjene rizika, posebice nakon ispitivanja prethodno navedenih elemenata, utvrdi da je GMO siguran za zdravlje ljudi i životinja te za okoliš. U prijedlogu Komisije navodi se da se mjere država članica kojima se ograničava ili zabranjuje uzgoj GMO-ova na temelju tog prijedloga (takozvane „mjere izuzeća”) moraju temeljiti na osnovama koje nisu povezane s procjenom štetnih učinaka na zdravlje i okoliš koji mogu nastati namjernim otpuštanjem ili stavljanjem GMO-ova na tržište. Stoga Komisija može prihvatiti izmjene 5., 8., 10. 41. i 47. nakon preinaka formulacije kako bi bilo jasno da temelji na koje se države članice pozivaju u smislu mjera izuzeća nisu u sukobu s procjenom rizika za okoliš na razini EU-a. U izmijenjenim uvodnim izjavama 10. i 11. zajedničkog stajališta Vijeća te u novom članku 26.b stavku 3. izmijenjene Direktive utvrđena je nova definicija temelja koji se odnosi na okoliš, a kojim se jamči da ne postoji utjecaj na procjenu rizika za okoliš na razini EU-a na razini države članice: „ciljevi politike zaštite okoliša koji se razlikuju od elemenata procijenjenih u skladu s Direktivom 2001/18/EZ i Uredbom (EZ) 1829/2003”. Komisija smatra da je formulacija koju je predložilo Vijeće u skladu s ciljem prijedloga. Budući da su u načelu vrlo slični, Komisija u suprotnom može prihvatiti razloge koji nisu povezani s dimenzijama zaštite okoliša, a koje su predložili Europski parlament ili Vijeće. · Ostale izmjene predloženog novog članka 26.b izmijenjene Direktive Komisija je suglasna s Europskim parlamentom u pogledu važnosti pravovremenog stavljanja na raspolaganje potrebnih informacija o ograničenjima ili zabranama uzgoja GMO-a na području države članice subjektima (uključujući uzgajivače) te davanja razumnih rokova za prilagodbu i završetak tekuće sezone uzgoja ako su mjere koje se odnose na GMO-ove već odobrene na razini Unije (izmjene 7., 17. i 43.). Zajedničko stajalište Vijeća uključuje odredbe ovih izmjena u novoj uvodnoj izjavi 21. te u novom članku 26.b stavku 4., članku 26.b stavku 5., članku 26.c stavku 3. i članku 26.c stavku 5. izmijenjene Direktive (osim obveze informiranja prema uzgajivačima). Komisija prihvaća posebnu uputu na važnost toga da nacionalne mjere budu u skladu s načelom razmjernosti (izmjena 20.). Vijeće je u potpunosti preuzelo ovu izmjenu u novoj uvodnoj izjavi 13. i novom članku 26.b stavku 3. izmijenjene Direktive. · Izmjena drugih članaka Direktive 2001/18/EZ Komisija prihvaća izmjenu 26. koja se odnosi na stupanje na snagu Uredbe. U zajedničkom stajalištu Vijeća ova je izmjena u potpunosti preuzeta u novom članku 2. Direktive o izmjeni. 3.3. Izmjene Europskog parlamenta koje je Komisija odbila i koje su preuzete u cijelosti, djelomično ili u načelu u stajalištu Vijeća u prvom čitanju · Izmjena drugih članaka Direktive 2001/18/EZ Komisija ne prihvaća izmjenu 12., kojom se mijenja članak 22. Direktive 2001/18/EZ o slobodnom optjecaju jer će se prijedlogom državama članicama omogućiti da ograniče isključivo uzgoj GMO-ova na svojem državnom području, a ne trgovinu ili uvoz GM ili konvencionalnog sjemena, hrane i hrane za životinje. Međutim, Komisija priznaje korisnost jasnog navođenja da prijedlog ne utječe na funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Komisija stoga prihvaća izmijenjenu formulaciju uvodnih izjava 13. i 18. Vijeća i novi članak 26.b stavak 9. i članak 26.c stavak 6. izmijenjene Direktive o slobodnom optjecaju i uvozu GMO-ova u svim državama članicama i njihovoj upotrebi u državama članicama koje ne ograničavaju i ne zabranjuju uzgoj GMO-a te novu uvodnu izjavu 20. u vezi sa slobodnim kretanjem konvencionalnog sjemena, reprodukcijskog materijala bilja i proizvoda žetve. 3.4. Izmjene Europskog parlamenta koje je Komisija u cijelosti, djelomično ili u načelu prihvatila, ali koje nisu preuzete u stajalištu Vijeća u prvom čitanju · Uvodne izjave Prihvaćena je izmjena 4. kojom se upućuje na važnost prikupljanja rezultata istraživanja. Komisija prihvaća odredbe izmjene 44. o uspostavi široke mreže znanstvenih organizacija i nezavisnom istraživanju potencijalnih rizika koji nastaju namjernim otpuštanjem ili stavljanjem GMO-ova na tržište. · Izmjene predloženog novog članka 26.b izmijenjene Direktive Može se prihvatiti izmjena 40., kojom se pojašnjava potreba za ispitivanjem pojedinačnih slučajeva prije donošenja nacionalnih mjera. Može se prihvatiti izmjena 42., kojom se zahtijeva prethodna nezavisna analiza troškova i prednosti nacionalnih mjera uzimajući u obzir alternativne mogućnosti. Može se prihvatiti izmjena 19., kojom se zahtijeva da nacionalne mjere moraju proći prethodno javno savjetovanje u trajanju od najmanje 30 dana. Međutim, Komisija smatra da je potrebno preispitati relevantnost triju prethodno navedenih izmjena s obzirom na zajedničko stajalište Vijeća kojim se predlaže pretvaranje Uredbe u Direktivu, čime se državama članicama ostavlja mogućnost izbora oblika i metoda. · Izmjena drugih članaka Direktive 2001/18/EZ Komisija u načelu prihvaća izmjenu članka 26.a Direktive (izmjene 6. i 14.) kojom se države članice obvezuje na uspostavljanje mjera koegzistencije u cilju izbjegavanja nenamjerne prisutnosti GMO-ova na njihovu državnom području i pograničnim područjima susjednih država članica, iako trenutačnim zakonodavstvom nisu utvrđene obveze u ovom području. Isto se tako može prihvatiti i izmjena 9., kojom se naglašava važnost učinkovitih mjera sprečavanja prekogranične kontaminacije. U zajedničkom stajalištu Vijeća spominju se i mjere koegzistencije time što se u novoj uvodnoj izjavi 22. navodi uputa na Preporuku Komisije od 13. srpnja 2010. o neobveznim smjernicama za države članice u smislu razvoja mjera koegzistencije, uključujući u pograničnim područjima. Komisija prihvaća ovaj tekst koji je u skladu s postojećim zakonodavstvom i odražava raznolikost stajališta država članica o tom pitanju. Komisija želi napomenuti da izmjena članka 25. Direktive kojom se upućuje na važnost stavljanja sjemena na raspolaganje za neovisno istraživanje nije povezana s ciljevima prijedloga (izmjena 13.). Međutim, Komisija u načelu prihvaća ovu izmjenu pod uvjetom da je u skladu s pravnom osnovom akta. 3.5. Izmjene Europskog parlamenta koje je Komisija odbila i koje nisu preuzete u stajalištu Vijeća u prvom čitanju · Pravna osnova Komisija smatra da se prijedlog treba temeljiti na članku 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije jer se njime mijenja Direktiva 2001/18/EZ koja se temelji na članku 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije te jer se njime želi osigurati neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta i jamči zaštita okoliša, u skladu s člankom 114. stavkom 2. UFEU-a. Čak i u slučaju donošenja izmjena 8. i 47. Europskog parlamenta, kojima se uvodi mogućnost zabrane uzgoja na temelju načela zaštite okoliša, težište prijedloga i izmijenjene Direktive i dalje bi bilo neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Komisija zbog toga ne prihvaća izmjenu 1. · Uvodne izjave Cilj je prijedloga Komisije omogućiti nacionalna ograničenja ili zabrane na temelju osnova koje nisu rizici, a koje su predmet procjene rizika za okoliš na razini EU-a. U provedbi Direktive 2001/18/EZ (u skladu s uvodnom izjavom 8. te Direktive) potrebno je uzeti u obzir načelo predostrožnosti, ali to nije relevantno za predloženu Uredbu. Komisija zbog toga ne prihvaća izmjenu 46. · Izmjene predloženog novog članka 26.b izmijenjene Direktive Izmjenom 51. nudi se mogućnost da regije unutar država članica donesu ograničenja ili zabrane na svojem državnom području. Ovaj se aspekt odnosi na raspodjelu nadležnosti između središnje države i regionalnih/lokalnih tijela unutar države članice; ovo pitanje pripada njihovu ustavnom pravu u koje se ne smije upletati zakonodavstvo EU-a. Komisija zbog toga ne prihvaća ovu izmjenu. Izmjena 22., kojom se trajanje mjera država članica ograničava na pet godina (dok je u zakonodavstvu EU-a utvrđeno trajanje odobrenja za određeni GMO deset godina), nije u skladu s ciljevima prijedloga kojima se državama članicama želi omogućiti što veća sloboda u donošenju pravno održivih rješenja za ograničenje ili zabranu uzgoja GMO-a, ni s činjenicom da su ove mjere opravdane razlozima javnog interesa koji mogu ostati nepromijenjeni tijekom razdoblja od pet godina. Komisija zbog toga ne prihvaća ovu izmjenu. U izmjeni 23. briše se riječ „obrazloženo” u smislu mjera koje donose države članice. Komisija ne prihvaća ovo brisanje jer ograničenja ili zabrane moraju biti dobro obrazložene i opravdane u skladu s nacionalnim uvjetima. · Dodavanje novog članka u Direktivu 2001/18/EZ Izmjena 24., kojom se u Direktivu 2001/18/EZ uvodi novi članak o zahtjevima odgovornosti, nije izravno povezana s ciljem prijedloga. Komisija želi podsjetiti da su GMO-ovi obuhvaćeni Direktivom 2004/35/EZ o odgovornosti za okoliš u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu[6]. U Direktivi se uzima u obzir načelo „onečišćivač plaća” kako je navedeno u Ugovoru te u skladu s načelom održivog razvoja. U skladu s važećim zakonodavstvom EU-a, nadležnost nad pitanjima odgovornosti i plaćanja naknade uslijed situacija obuhvaćenih člankom 26.a Direktive 2001/18/EZ (odnosno, gospodarskih gubitaka poljoprivrednika/subjekata uslijed nenamjerne prisutnosti odobrenih GMO-ova u drugim proizvodima) prepuštena je državama članicama, kako je potvrđeno u Preporuci Komisije od 13. srpnja 2010. o smjernicama za razvoj nacionalnih mjera za supostojanje kako bi se izbjegla nenamjerna prisutnost GMO-ova. Iako postoje primjeri zakonodavstva EU-a kojim se utvrđuju odredbe o financijskoj odgovornosti i financijskim naknadama u određenim područjima obuhvaćenima područjem primjene Ugovora, ova pitanja najčešće ne čine dio prava EU-a s obzirom na načelo supsidijarnosti te zbog znatnih razlika između građanskog i kaznenog prava država članica. Komisija podupire države članice u utvrđivanju pravila kojima se uspostavljaju sustavi naknade gospodarskih gubitaka uslijed slučajne prisutnosti odobrenih GMO-ova. Međutim, potrebno je izmijeniti trenutačnu formulaciju izmjene jer su u njoj pomiješana pitanja odgovornosti i naknade, zbog čega ne može biti prihvaćena u ovom obliku. 3.6. Nove odredbe koje uvodi Vijeće · Direktiva umjesto Uredbe Zajedničkim stajalištem Vijeća predložena se Uredba primjenom pravnog načela formalnog paralelizma pretvara u Direktivu. Komisija napominje da je prijedlog netipični akt kojim se trećim stranama ne uvode izravne obveze (što se inače čini Uredbom) te kojim se ne utvrđuje rezultat koji mora postići država članica (što se inače čini Direktivom); njime se samo državama članicama omogućuje da djeluju ako to žele. S obzirom na ove okolnosti, Komisija smatra da je prihvatljiva primjena načela formalnog paralelizma, odnosno izmjena Direktive 2001/18/EZ Direktivom. · Ograničenje zemljopisnog područja primjene (1. korak) Zajedničkim prijedlogom Vijeća uspostavlja se postupak u dva uzastopna koraka kojim se državama članicama omogućuje ograničenje ili zabrana uzgoja GMO-a: Prvo, u zajedničkom stajalištu Vijeća u novom članku 26.b stavku 1. i članku 26.b stavku 2. izmijenjene Direktive predviđeno je da države članice, ako žele ograničiti ili zabraniti uzgoj GMO-a na dijelu svojeg državnog područja ili na čitavom svojem državnom području, putem Komisije moraju od podnositelja zahtjeva zatražiti da izuzme njihovo područje iz područja primjene zahtjeva s obzirom na uzgoj (tzv. „1. korak”). Drugo, u zajedničkom stajalištu Vijeća u novom članku 26.b stavku 3. izmijenjene Direktive predviđeno je da bi države članice u slučaju da podnositelj zahtjeva u 1. koraku to izričito odbije imale mogućnost donošenja mjera kojima se ograničava ili zabranjuje uzgoj tog GMO-a nakon njegova odobrenja (tzv. „2. korak” ili „mjere izuzeća”) na temelju popisa razloga koji se razlikuju od procjene rizika za okoliš, u skladu s prvotnim prijedlogom. Komisija prihvaća zajedničko stajalište Vijeća kojim se uspostavlja postupak u dva uzastopna koraka (u trenutku definiranja područja primjene od podnositelja zahtjeva te nakon odobrenja GMO-a) kako bi države članice mogle ograničiti ili zabraniti uzgoj GMO-a jer se njime proširuje raspon alata dostupnih za ograničenje ili zabranu uzgoja GMO-a te se čuva pravo država članica da odluče o uzgoju GMO-a na temelju razloga javnog interesa, neovisno o položaju podnositelja zahtjeva / nositelja odobrenja. Nadalje, budući da mogu podnijeti zahtjev u bilo kojem trenutku tijekom postupka procjene rizika koju provodi EFSA, a koji može trajati nekoliko mjeseci/godina, rok za uvođenje zahtjeva za ograničenje zemljopisnog područja primjene iz 1. koraka (najkasnije 30 dana nakon znanstvenog mišljenja EFSA-e) državama članicama ostavlja dovoljno vremena da odluče žele li iskoristiti tu mogućnost. · Mjere izuzeća – postupci koje je potrebno slijediti prije njihova donošenja Zajedničko stajalište Vijeća preuzeto je u novom članku 26.b stavku 4. izmijenjene Direktive u kojem je predviđeno da države članice koje namjeravaju donijeti mjeru ili mjere izuzeća nakon odobrenja (2. korak) najprije moraju Komisiji poslati nacrt mjere/mjera, nakon čega će Komisija u roku od 75 dana prema potrebi iznijeti komentare. Tijekom ovog razdoblja država članica ne smije donositi i provoditi mjeru/mjere. Nakon isteka razdoblja mirovanja od 75 dana dotična država članica može donijeti mjeru u izvorno predloženom obliku ili izmijenjenu mjeru kojom se uzimaju u obzir napomene Komisije. Komisija prihvaća ovu izmjenu u zajedničkom stajalištu Vijeća koje je u skladu s predloženim pristupom Komisije. · Rok od dvije godine za donošenje mjera izuzeća Zajedničko stajalište Vijeća navedeno je u izmijenjenoj uvodnoj izjavi 14. i novom članku 26.b stavku 4. izmijenjene Direktive, gdje je utvrđeno da države članice moraju donijeti mjere izuzeća najkasnije dvije godine nakon datuma dobivanja suglasnosti / odobrenja za GMO. Komisija prihvaća ovu odredbu kojom se subjektima (uključujući poljoprivrednike) želi osigurati veća vidljivost/predvidljivost u smislu mjera izuzeća koje će donijeti države članice. · Prijelazne mjere Zajedničkim stajalištem Vijeća u uvodnoj izjavi 21. i novom članku 26.c izmijenjene Direktive propisuje se uvođenje prijelazne mjere od šest mjeseci kojom bi se državama članicama omogućilo da primijene odredbe Direktive na GMO-ove koji su već odobreni prije njihova stupanja na snagu (kukuruz MON 810) ili za koje je u tom trenutku primjena u poodmakloj fazi. Komisija prihvaća ovu mjeru jer je potrebna u kontekstu povezivanja 1. i 2. koraka: 1.) nije moguće primijeniti 2. korak ako prethodno nije poduzet 1. korak i 2.) 1. korak može se poduzeti samo ako je zahtjev na čekanju tijekom ograničenog razdoblja. U zajedničkom je stajalištu Vijeća predviđeno i da se prijelaznim mjerama ne dovodi u pitanje uzgoj odobrenog GMO sjemena i reprodukcijskog materijala koji je posađen u skladu sa zakonom prije nego je uzgoj GMO-a ograničen ili zabranjen. Komisija podržava ovu odredbu, kojom se osigurava pravna sigurnost poljoprivrednicima koji su posadili i poželi predmetne GMO-ove prije primjene mjera ograničavanja ili zabrane uzgoja. · Mogućnost da država članica promijeni svoje stajalište o uzgoju GMO-a tijekom razdoblja valjanosti odobrenja Zajedničkim stajalištem Vijeća u novom se članku 26.b stavku 5. i članku 26.b stavku 7. izmijenjene Direktive propisuje da država članica može (ponovno) pokrenuti postupak 1. korak – 2. korak nakon odobrenja GMO-a i najranije dvije godine nakon tog datuma kako bi primijenila ili produljila zabranu uzgoja na čitavom svojem državnom području ili dijelu državnog područja ako je to opravdano novim okolnostima. U zajedničkom stajalištu Vijeća propisuje se i da ova mogućnost koju imaju države članice „ne smije dovoditi u pitanje uzgoj odobrenog GMO sjemena i reprodukcijskog materijala bilja posađenog u skladu sa zakonom prije donošenja prilagodbe”. Zajedničkim stajalištem Vijeća isto se tako u novom članku 26.b stavku 6. i članku 26.b stavku 7. izmijenjene Direktive propisuje da države članice koje žele da dio njihova državnog područja ili čitavo njihovo državno područje ponovno bude obuhvaćeno zemljopisnim područjem primjene odobrenja GMO-a mogu to postići pojednostavnjenim postupkom. Komisija prihvaća ove nove odredbe jer pridonose proširenju raspona mogućnosti koje države članice imaju u smislu ograničenja ili zabrane uzgoja GMO-a, dok se istovremeno čuvaju prava poljoprivrednika koji su posadili GMO-ove prije njihove zabrane u skladu sa zakonom. · Obveza izvješćivanja Zajedničkim stajalištem Vijeća u novom se članku 2. Direktive o izmjenama predviđa da „Komisija najkasnije četiri godine nakon stupanja Direktive na snagu Europskom parlamentu i Vijeću mora podnijeti izvješće o tome kako države članice upotrebljavaju ovu Direktivu, uključujući učinkovitost odredbi kojima se državama članicama omogućuje da ograniče ili zabrane uzgoj GMO-ova na čitavom svojem državnom području ili dijelu državnog područja te neometanom funkcioniranju unutarnjeg tržišta. Izvješće može biti popraćeno zakonodavnim prijedlozima koje Komisija smatra primjerenima. Komisija isto tako mora podnijeti izvješće o ostvarenom napretku u smislu postizanja normativnog statusa za ojačane smjernice EFSA-e iz 2010. o procjeni rizika koji genetski modificirane biljke predstavljaju za okoliš. Komisija prihvaća ovu izmjenu u zajedničkom stajalištu Vijeća. 4. Zaključak Komisija smatra da se u zajedničkom stajalištu koje je Vijeće 23. srpnja 2014. donijelo kvalificiranom većinom odražavaju izvorni ciljevi prijedloga Komisije i uzimaju u obzir brojna pitanja od interesa za Europski parlament. S obzirom na prethodno navedene razloge, Komisija prihvaća zajedničko stajalište Vijeća. [1] SL L 106, 17.4. 2001., str. 1. [2] SL L 268, 18.10. 2003., str. 1. [3] SL L 268, 18.10.2003., str. 24. [4] AT, BG, IE, EL, CY, LV, LT, HU, LU, MT, NL, PL i SI. [5] Rasprave su se održale na sastancima Vijeća 2. ožujka, 23. ožujka i 25. lipnja 2009. [6] vidi točku 11. Priloga III. Direktivi 2004/35/EZ.