Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Politika za mlade na zapadnom Balkanu kao dio inovacijskog programa za zapadni Balkan”

(samoinicijativno mišljenje)

(2022/C 443/06)

Izvjestitelj: Ionuț SIBIAN Suizvjestitelj: Andrej ZORKO

Odluka Plenarne skupštine: 20.1.2022. Pravna osnova: pravilo 52. stavak 2. Poslovnika (samoinicijativno mišljenje) Nadležna stručna skupina: Stručna skupina za vanjske odnose Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 9.6.2022. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 13.7.2022. Plenarno zasjedanje br.: 571 Rezultat glasanja (za/protiv/suzdržani): 165/2/1

1. Zaključci i preporuke

1.1. Prepoznajući napredak u razvoju čvrstih okvira politike za mlade, Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) poziva vlade partnerskih zemalja zapadnog Balkana da nastave ulagati u politike za mlade koje se temelje na dokazima i kojima se nastoje prevladati razvojni izazovi mladih. EGSO smatra da je za uspješan održivi razvoj u lokalnim zajednicama ključno da se institucionalni, programski i politički razvoj temelje na stajalištima mladih o osobnom razvoju. Osim toga, EGSO je uvjeren da su dostatna i transparentna proračunska sredstva namijenjena razvoju politike za mlade preduvjet za omogućavanje pozitivnih promjena i poboljšanje položaja mladih.

1.2. EGSO poziva nacionalne vlade zapadnog Balkana da slijede ključne dokumente politike za mlade Europske unije (EU) kako bi nastavili razvijati nacionalne politike za mlade i omogućili sudjelovanje mladih u oblikovanju tih politika.

1.3. EGSO smatra da su kvalitetni osjetljivi podaci koji se odnose na mlade i koji su sustavno prikupljeni preduvjet za donošenje informiranih politika i mjera potpore za mlade, posebno kad je riječ o ugroženim skupinama mladih. Konkretno, potrebno je znatno poboljšati sustav za prikupljanje i obradu podataka povezanih sa socijalnom dimenzijom sudjelovanja mladih ( 1 )

1.4. Kad je riječ o borbi protiv siromaštva i poboljšanju kvalitete obrazovanja, EGSO smatra da je ključno uključiti socijalne partnere i organizacije civilnog društva kako bi se provela šira reforma za unapređenje socijalnih prava i perspektive za mlade. Socijalni partneri i druge organizacije civilnog društva trebali bi imati veću ulogu u dijalogu o socijalnim i gospodarskim reformama. Izravnom potporom EU-a trebalo bi osigurati da se u obzir uzmu stajališta socijalnih partnera i organizacija civilnog društva.

1.5. EGSO poziva na jačanje programa i regionalnih struktura EU-a kako bi se doprlo do većeg broja mladih na zapadnom Balkanu i pružilo im mogućnosti za obrazovanje, mobilnost, volonterski rad i zapošljavanje.

1.6. EGSO poziva na veću usmjerenost na strukovno obrazovanje i osposobljavanje, kombiniranjem programa naukovanja i akademskog učenja na srednjoškolskoj i visokoškolskoj razini. Odbor smatra da se mora pojačati bliska suradnja između oblikovatelja politika obrazovanja i osposobljavanja i poslovne zajednice te da je potrebno usredotočiti se na kompetencije više nego na kvalifikacije.

1.7. EGSO pozdravlja Gospodarski i investicijski plan (EIP) za zapadni Balkan i poziva na povećanje sudjelovanja na tržištu rada, posebno mladih i žena, skupina u nepovoljnom položaju i manjina, osobito Roma. Provedbom EIP-a trebala bi se maksimalno povećati korist za mlade.

1.8. EGSO poziva na provedbu Garancije za mlade na zapadnom Balkanu, u skladu s preporukama Vijeća o ojačanoj Garanciji za mlade ( 2 )

1.9. Kako bi se provela Garancija za mlade na zapadnom Balkanu, EGSO poziva na povećanje kapaciteta javnih službi za zapošljavanje i broja njihova osoblja u zemljama regije.

1.10. Kad je riječ o rješavanju problema nezaposlenosti mladih, EGSO skreće pozornost na važnost suradnje među različitim partnerima. Trebalo bi uspostaviti partnerstva na svim razinama vlasti, između pružatelja Garancije i odgovarajućih dionika, kao što su socijalni partneri, ustanove za obrazovanje i osposobljavanje, organizacije mladih i druge organizacije civilnog društva.

1.11. EGSO smatra da bi trebalo posvetiti pozornost i pružiti podršku izgradnji kapaciteta socijalnih partnera i razvoju socijalnog dijaloga i kolektivnog pregovaranja kako bi se ublažili nesigurni uvjeti rada i poboljšala kvaliteta radnih mjesta. EGSO također poziva socijalne partnere na nacionalnoj i sektorskoj razini na zapadnom Balkanu da aktivno uključe mlade u sve svoje aktivnosti, pa i u kolektivno pregovaranje.

1.12. Uzimajući u obzir mogućnosti povezane s Europskom godinom mladih 2022., EGSO je uvjeren da bi se približavanje Europe mladima i rješavanje izazova s kojima se suočavaju trebalo odvijati u okviru pristupa koji nije ograničen samo na mlade koji žive u EU-u već bi se trebao primjenjivati na mlade iz svih zemalja zapadnog Balkana.

1.13. EGSO potiče EU i naše partnere sa zapadnog Balkana da u skladu sa strategijom EU-a za mlade uvedu alat „Ocjena učinka EU-a iz perspektive mladih”. Tom ocjenom učinka iz perspektive mladih osiguralo bi se da se mladi uzimaju u obzir tijekom postupaka donošenja politika i omogućilo stvaranje bolje usmjerenih politika i utvrđivanje svih mjera ublažavanja koje su potrebne kako bi se izbjegao negativan učinak na mlade.

1.14. EGSO smatra da vlade partnerskih zemalja zapadnog Balkana trebaju raditi na uspostavi regionalne suradnje kao prioriteta politike. U okviru podupiranja te transformacije i poboljšavanja regionalne suradnje kao prioriteta politike, EU bi trebao pružiti potporu zapadnom Balkanu pri utvrđivanju ključnih područja i putova koji mogu potaknuti promjene za građane cijelog zapadnog Balkana, a posebno za mlade.

1.15. U zaključcima sastanka na vrhu zemalja zapadnog Balkana u okviru Berlinskog procesa, koji je održan 2021. u Berlinu ( 3 ) , ističe se potreba za jačanjem organizacija i mreža za mlade. EGSO poziva Europsku komisiju da nastavi istraživati načine za podupiranje odgovarajućih struktura mladih na regionalnoj razini, npr. nacionalnih vijeća mladih i krovnih organizacija mladih na zapadnom Balkanu, čime bi se omogućio regionalni dijalog o politici za mlade.

1.16. EGSO smatra da je potreban daljnji rad na jačanju političkog obrazovanja i zastupljenosti mladih, kako kroz prevladavajuću politiku tako i kroz strukture mladih, npr. nacionalna vijeća mladih, lokalna ili općinska vijeća. EGSO stoga poziva institucije EU-a da nastave podupirati zapadni Balkan u jačanju sudjelovanja mladih.

1.17. EGSO pozdravlja činjenicu da se u okviru inovacijskog programa za zapadni Balkan predviđaju daljnje mjere za potporu njihovu sudjelovanju u svim programima EU-a koji obuhvaćaju istraživanje, inovacije, obrazovanje, kulturu, mlade i sport. Uzimajući u obzir pozitivnu korelaciju između mobilnosti u području obrazovanja ili osposobljavanja te građanske i političke angažiranosti mladih, daljnje zalaganje u tom pogledu može dovesti do unapređenja sudjelovanja i angažiranosti mladih.

1.18. EGSO ponovno ističe važnost mladih za budućnost zapadnog Balkana, a time i važnost poduzimanja konkretnih mjera kako bi se ta regija pretvorila u mjesto s perspektivama i prilikama za mlade u budućnosti, čime bi im se omogućilo da ostanu u regiji i da napreduju ( 4 ) . Pravodobno uključivanje mladih u osmišljavanje i provedbu društvenih i političkih promjena iznimno je važno.

2. Uvod

2.1. Prema podacima Eurostata ( 5 ) , ukupan broj mladih na zapadnom Balkanu iznosi oko 3,6 milijuna, što je otprilike 21 % ukupnog stanovništva. Kosovo ( *1 ) ima najveći udio mladih u ukupnom stanovništvu (26,29 %), zatim slijede Albanija (23,4 %), Bosna i Hercegovina (20,37 %) i Sjeverna Makedonija (20,32 %), Crna Gora (19,49 %) i Srbija (16,8 %). Omjer muškaraca i žena u populaciji mladih sličan je u svim partnerskim zemljama zapadnog Balkana, pri čemu je muška populacija mladih malo veća – 51,16 % populacije mladih na zapadnom Balkanu čine muškarci, a 48,84 % su žene ( 6 )

2.2. Partnerske zemlje zapadnog Balkana postigle su znatan napredak u daljnjoj uspostavi i učvršćivanju njihova okvira politike za mlade, donošenjem odgovarajućih zakona, strategija i akcijskih planova. Međutim, potpuno funkcionalan sustav za mlade kojim se osigurava njihovo djelotvorno osnaživanje, angažiranost i sudjelovanje u donošenju odluka tek treba razviti. Prisutne su različite slabosti koje variraju od širih političkih pitanja i nedostatka volje da se pitanju mladih dade prednost kao međuinstitucijskoj i međusektorskoj politici, do vrlo konkretnih poteškoća pri sustavnom praćenju i evaluaciji razvoja i provedbe politike za mlade, prikupljanju podataka i objavljivanju ( 7 )

2.3. Radi promicanja dobrobiti mladih, trebalo bi posvetiti pozornost i poštovanju prava djeteta. Održivim mjerama politike u tom pogledu povećava se dobrobit djece i dodatno se podupire kvalitetan prelazak u adolescenciju i ranu odraslu dob.

3. Razvoj ljudskog kapitala

3.1. Razina i relevantnost obrazovanja ključne su za izglede za zapošljavanje, razvoj karijere i socijalnu uključenost mladih u regiji. Međutim, sustavi obrazovanja i dalje otkrivaju nedostatke u pogledu brige za sve studente i opskrbljivanja visokoobrazovanih mladih ljudi relevantnim vještinama. Nedostatna ili neučinkovita povezanost s drugim područjima politike, kao što su zapošljavanje, gospodarstvo, socijalna skrb i socijalna zaštita, dovode mnogu djecu i mlade u opasnost od ranog napuštanja školovanja, socijalne isključenosti i siromaštva ( 8 )

3.2. Kako bi se izgradilo dinamično gospodarstvo, zapadni Balkan mora ulagati u znanje i razvijanje vještina mladih. Reforme obrazovnog sustava ključne su za jačanje razvoja ( 9 ) . Zapadni Balkan još mora poboljšati svoje rezultate i osigurati mladima stjecanje temeljnih vještina te smanjiti razliku u rezultatima u odnosu na EU.

3.3. Iseljavanje sa zapadnog Balkana dugotrajan je problem koji uzrokuju gospodarska, socijalna i institucionalna situacija, čime se ugrožavaju izgledi za razvoj regije. Iseljavanje će se u većem dijelu regije vjerojatno nastaviti u doglednoj budućnosti, ali to ne bi trebalo spriječiti donošenje odgovarajućih politika za zadržavanje mladih u regiji. Ljudi odlučuju otići iz raznih razloga, ali ti se razlozi često vrte oko poteškoća u ostvarivanju visoke kvalitete života za njih i njihove obitelji ako ostanu u regiji. Zbog odljeva mozgova smanjuje se ljudski kapital regije koji je potreban za gospodarski rast, dok se postojećom socijalnom infrastrukturom ne uspijevaju poboljšati životni uvjeti onih koji ostaju. Treba poduzeti odgovarajuće mjere i na nacionalnoj razini kako bi se „odljev mozgova” pretvorio u „cirkulaciju mozgova”.

3.4. Odljev ljudi i dalje je središnji problem većine zemalja zapadnog Balkana s obzirom na to da utječe na gospodarske, socijalne i političke izglede regije koja gospodarski još uvijek zaostaje za EU-om. Teško je točno utvrditi ukupan broj ljudi koji su napustili regiju. Podaci ( 10 ) pokazuju da ljudi i dalje odlaze iz regije. U razdoblju 2012.–2018. regiju je u prosjeku napuštalo 155 000 osoba godišnje radi odlaska u neku od zemalja članica Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD), a samo 2018. taj je broj iznosio 175 000 osoba ( 11 )

3.5. Osim boljih ekonomskih izgleda u inozemstvu, u studijama se isto tako ističe važna uloga kvalitetnih i pouzdanih javnih institucija kao motivacijskog čimbenika iseljavanja. Analiza MMF-a ( 12 ) (2016.) pokazala je da, iako sve vrste migranata traže bolje ekonomske mogućnosti u inozemstvu, motivacija za iseljenje bolje obrazovanih pojedinaca bila je i kvaliteta institucija kod kuće (korupcija i nepotizam kako bi se došlo do zaposlenja), dok su slabije obrazovane pojedince privukli i opsežniji i pouzdaniji sustavi socijalnih naknada u inozemstvu ( 13 ) . Visoka razina korupcije u regiji ključna je odrednica odljeva migranata, što dodatno pogoršava činjenica da 63 % pojedinaca u regiji nema povjerenja u pravosuđe ili zakonodavstvo ( 14 )

3.6. Mladi u regiji imaju snažnu želju za preseljenjem u inozemstvo radi boljih mogućnosti, što doprinosi vrlo visokom udjelu mladih u ukupnom broju iseljenika. Primjerice, u Bosni i Hercegovini, Sjevernoj Makedoniji i Albaniji više od 50 % mladih želi živjeti i raditi u inozemstvu u razdoblju duljem od 20 godina, što upućuje na mogućnost značajnog dugotrajnog gubitka za demografsku i gospodarsku budućnost regije ( 15 ) . Visoka razina migracije mladih sa zapadnog Balkana osobito proizlazi iz njihove nemogućnosti da pristupe kvalitetnom obrazovanju (i ograničenim ekonomskih mogućnostima nakon stjecanja diplome), zbog čega su mnogi prisiljeni potražiti mogućnosti obrazovanja u inozemstvu. U 2018., 6 % osoba studentske dobi u regiji studiralo je u stranoj zemlji (prosjek EU-a bio je 3 %).

3.7. Socijalna infrastruktura na zapadnom Balkanu ne podupire u dostatnoj mjeri sposobnost regije da se razvija i održava čvrstu bazu ljudskog kapitala, osobito u kontekstu nestanka tog kapitala u obliku odljeva mozgova. Sektori obrazovanja u većini zemalja suočavaju se s nedostatkom financiranja i resursa koji dovodi do neoptimalnog pristupa obrazovanju i neoptimalnih ishoda tog obrazovanja. Nedostatni ishodi obrazovanja pak ne uspijevaju osigurati vještine koje su budućim generacijama potrebne kako bi mogle ispuniti zahtjeve postojećih poduzeća i pridonijeti razvoju novih.

3.8. Povećanje vrijednosti ljudskog kapitala ključno je za povećanje konkurentnosti i rješavanje problema nezaposlenosti. Današnja radna snaga mora biti opremljena nizom prenosivih vještina te imati kapacitet za prilagodbu i poduzetnički stav. Pritom je potrebno osigurati primjerenu socijalnu sigurnost.

3.9. Trenutačni sustavi obrazovanja i nastavni planovi moraju se reformirati te se njima mora ojačati zapošljivost među mlađim generacijama, promicanjem strukovnog obrazovanja i osposobljavanja (VET), digitalnog obrazovanja i predmeta povezanih s poduzetništvom.

3.10. Trebalo bi poticati i promicati poduzetničke kapacitete mladih. Oblikovatelji politika moraju osigurati povoljno okruženje u kojem bi mladi mogli pokrenuti vlastiti posao i postati poduzetnici te moraju poduprijeti i osigurati lakši pristup financiranju za start-up poduzeća.

3.11. U današnjem svijetu koji se brzo razvija ključna su pitanja borba protiv klimatskih promjena, novi poslovni modeli, kapacitet za istraživanje i inovacije te razvoj novih tehnoloških rješenja za zelenu tranziciju. Stoga je važno povećati broj mladih, osobito mladih žena, s kompetencijama iz područja STEM-a (prirodne znanosti, tehnologija, inženjerstvo i matematika) i digitalnim vještinama.

3.12. U okviru zelene tranzicije dolazi do transformacije postojećih radnih mjesta, pri čemu neka od njih nestaju, a nastaju nova koja iziskuju nove zelene i digitalne vještine. Sustav obrazovanja i osposobljavanja mora se prilagoditi sve većoj potražnji za novim vještinama. Programi obrazovanja i osposobljavanja trebali bi se uskladiti s poslovnim potrebama koje se mijenjaju i dvostrukom zelenom/digitalnom tranzicijom.

4. Izazovi zapošljavanja mladih na zapadnom Balkanu

4.1. Glavni izazovi za politiku zapošljavanja mladih u regiji odnose se na: koordinaciju dionika na različitim razinama vlasti i u različitim područjima politike (zapošljavanje, obrazovanje, stanovanje i zdravstvena skrb); slabosti u kvaliteti sustava obrazovanja i nedostaci u poučavanju vještina koje se traže na tržištu rada; neučinkovitost u procesu traženja posla koja uzrokuje neusklađenost vještina i dugotrajan prelazak iz škole i fakulteta na posao; učestalost nesigurnog zapošljavanja u nekim gospodarstvima; nedostatak raspoloživih radnih mjesta za mlade; nedostatak ustanova za skrb o djeci kako bi se pružila potpora ženama koje se vraćaju na posao i visoka razina neformalnog rada.

4.2. Mladi na zapadnom Balkanu nalaze se u nepovoljnom položaju na tržištima rada u regiji. Stopa zaposlenosti mladih dobne skupine 15–24 u 2020. bila je niža od 27 % u cijeloj regiji zapadnog Balkana, dok je stopa nezaposlenosti mladih iste dobne skupine bila veća od 26 % (u usporedbi sa samo 16,8 % u EU-27, za istu dobnu skupinu), pri čemu je na Kosovu dosegnula gotovo 50 % ( 16 )

4.3. Udio mladih dobne skupine 15–24 koji ne rade, nisu u sustavu redovitog obrazovanja te nisu u sustavu obrazovanja odraslih (NEET) u prosjeku iznosi 23,7 % na području zapadnog Balkana (od 15,9 % u Srbiji do 37,4 % na Kosovu), u usporedbi sa samo 11,1 % u EU-u, za istu dobnu skupinu ( 17 )

4.4. Dugotrajna nezaposlenost pogađa gotovo dvije trećine nezaposlenih mladih osoba u Sjevernoj Makedoniji, Bosni i Hercegovini te na Kosovu, i dvije trećine nezaposlenih mladih žena u Crnoj Gori.

4.5. Stopa sudjelovanja mladih na tržištu rada (stopa aktivnosti) isto je tako bila niža nego u EU-u te postoji velika razlika u sudjelovanju na tržištu rada između muškaraca i žena, u kojoj se djelomično odražava nedostatak ustanova za skrb o djeci, potrebnih mladim majkama koje se žele uključiti na tržište rada. Razlika između žena i muškaraca vidljiva je i u stopama zaposlenosti mladih žena, koje su niže od stopa zaposlenosti mladih muškaraca u cijeloj regiji. Ondje gdje su stope nezaposlenosti mladih najviše (Bosna i Hercegovina, Kosovo, Sjeverna Makedonija, Srbija), stopa nezaposlenosti mladih žena premašuje stopu nezaposlenosti mladih muškaraca. Nasuprot tome, u Albaniji i Crnoj Gori stopa nezaposlenosti mladih žena niža je od stope nezaposlenosti mladih muškaraca, kao što je slučaj i u EU-u.

4.6. Mladi imaju nesiguran položaj na tržištima rada. U svim gospodarstvima u regiji udio mladih koji su zaposleni na određeno vrijeme veći je od onog u EU-u, posebno na Kosovu i u Crnoj Gori, gdje više od tri četvrtine mladih koji su zaposleni ima tu vrstu ugovora, dok se u Srbiji to odnosi na više od polovine mladih koji imaju posao. Nesigurno zaposlenje te vrste može negativno utjecati na dobrobit osobe i na produktivnost gospodarstava.

4.7. Rješavanje problema mladog stanovništva trebalo bi postati prioritet, prije svega zbog velikog broja mladih koji ne rade, nisu u sustavu redovitog obrazovanja te nisu u sustavu obrazovanja odraslih. Mora se istaknuti potreba za mjerama koje se temelje na primjeru Garancije za mlade EU-a, pogotovo u vrijeme krize. To će pomoći da se mladima osiguraju mogućnosti zapošljavanja, daljnjeg obrazovanja, naukovanja ili stažiranja, a pritom će se nuditi i rješenja i mogućnosti za mlade te pridonijeti rješavanju problema odljeva mozgova.

5. Mladi na zapadnom Balkanu kao važan pokretač regionalne suradnje i promicanja europske integracije

5.1. Prosperitet i usklađivanje s EU-om trebali bi se temeljiti na načelima uključivosti, povjerenja i suradnje. EGSO ističe da su se u provođenju reformi koje predvodi EU i provedbi svojih investicijskih planova vlade zemalja zapadnog Balkana obvezale na temeljne europske vrijednosti demokracije, vladavine prava i temeljnih prava, kao i na pomirenje ( 18 )

5.2. EGSO se slaže da je regionalna suradnja na zapadnom Balkanu ključna za proces proširenja te da bi je trebalo dodatno ojačati kako bi potaknula promjenu. Vjerodostojna perspektiva pristupanja ključni je poticaj i pokretač preobrazbe u regiji. To je ključan alat za promicanje demokracije, vladavine prava i poštovanja temeljnih prava, što su također glavni pokretači ekonomske integracije i neophodan temelj za poticanje pomirenja i stabilnosti u regiji ( 19 )

5.3. EGSO priznaje da je tijekom posljednjih nekoliko godina pokrenuto nekoliko ključnih europskih i regionalnih inicijativa, posebno za regiju zapadnog Balkana, radi njezina približavanja EU-u, ali i za jačanje suradnje među mladima. EU je i dalje glavni strateški partner regije, koji osigurava sredstva i potporu kroz razne programe (IPA, Erasmus+ itd.). Osim toga, nadovezujući se na uspješan primjer Francusko-njemačkog ureda za mlade, 2016. uspostavljen je Regionalni ured za suradnju mladih radi promicanja duha pomirenja i suradnje među mladima u regiji putem programa razmjene mladih.

5.4. Regionalni ured za suradnju mladih ima važnu ulogu u povećanju suradnje i pomirenja među mladima na zapadnom Balkanu. Potpora EU-a usmjeravanju regionalne suradnje mladih, kao važnog elementa u postizanju mira i stabilnosti u regiji, bila je ključna. Ulogu mladih u poboljšanju izgleda regije ne bi trebalo jačati samo kroz rad Regionalnog ureda za suradnju mladih.

5.5. Europska prijestolnica mladih titula je koju dodjeljuje Europski forum mladih. Osmišljena je za osnaživanje mladih, poticanje njihova sudjelovanja i jačanje europskog identiteta u gradovima. Europska prijestolnica mladih 2022. je Tirana. Djelujući pod sloganom „Aktivirajte mlade”, glavni je cilj dodjeljivanja titule poticanje aktivnog sudjelovanja s fokusom na potrebama mladih, danas i sutra. Program obuhvaća aktivnosti usmjerene prema promicanju volontiranja, osnaživanju organizacija mladih i stvaranju mreža i sinergija među mladima iz cijele Europe.

5.6. Snažnija suradnja i aktivnosti uzajamnog učenja koje zajednički organiziraju institucije EU-a i dionici politike za mlade zapadnog Balkana trebale bi dodatno poduprijeti uspješnu provedbu inovacijskog programa za zapadni Balkan.

5.7. Nastojanja da se zemlje zapadnog Balkana uključe u programe za mlade EU-a trebalo bi koordinirati s programima Regionalnog ureda za suradnju mladih koji su u tijeku. EGSO poziva Europsku komisiju da pomogne zapadnom Balkanu u traženju načina za uspostavu novih programa za mobilnost unutar regije.

6. Jačanje glasa mladih s područja zapadnog Balkana

6.1. Politički prioritet EU-a, kad je riječ o inovacijskom programu za zapadni Balkan, jest olakšati oblikovanje politika koje se temelji na dokazima ( 20 ) . Glavni zahtjev EU-a za sve zemlje u pretpristupnoj fazi je taj da imaju pouzdane i transparentne statističke podatke ( 21 )

6.2. U okviru strategije EU-a za mlade za razdoblje 2019.–2027. nastoji se poticati i promicati uključivo demokratsko sudjelovanje svih mladih u demokratskim procesima i društvu te njihov aktivni angažman, podupirati njihovu zastupljenost na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini te istraživati i promicati upotrebu inovativnih i alternativnih oblika demokratskog sudjelovanja, npr. digitalnih demokratskih alata ( 22 )

6.3. Dijalog EU-a o mladima prokušan je mehanizam dijaloga između mladih i donositelja odluka. EGSO pozdravlja prijedloge Komisije za nadogradnju tog mehanizma i njegovo uključivanje u okvir za regionalnu suradnju zapadnog Balkana, pritom osiguravajući da se stajališta i potrebe mladih i njihovih organizacija uzimaju u obzir pri utvrđivanju prioriteta politike za mlade. Nadalje, trebalo bi poticati i promicati postojeće participativne procese i mehanizme na zapadnom Balkanu u koje su uključeni mladi.

6.4. Prema indeksu sudjelovanja mladih ( 23 ) mladi na zapadnom Balkanu još uvijek su u velikoj mjeri nedovoljno zastupljeni u političkom životu. Nedavni podaci pokazuju da velika većina ispitanika (78 %) smatra da bi mladi trebali imati veću ulogu u politici ( 24 )

6.5. EGSO snažno podupire sudjelovanje mladih u postupcima donošenja odluka o pitanjima koja utječu na njih. Osim pojedinačnog sudjelovanja, uloga organizacija mladih ključna je za unapređenje položaja mladih u političkim, gospodarskim i društvenim arenama. Stoga je, kako je naglašeno u Uredbi o IPA-i III i metodologiji proširenja, potrebno istaknuti značaj financiranja i podupiranja organizacija civilnog društva kako bi se udovoljilo potrebama mladih.

6.6. Socioekonomski status i postignuta razina obrazovanja smatraju se važnim pretkazivačima sklonosti pojedinaca da glasaju ili sudjeluju u drugim vrstama političkog angažmana. Statistička analiza na regionalnoj razini daje dosljednu sliku socioekonomskih nejednakosti koje su svojstvene angažmanu mladih u regiji zapadnog Balkana ( 25 )

Bruxelles, 13. srpnja 2022. Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Christa SCHWENG

(1) Youth Participation Index for 2020 (Indeks sudjelovanja mladih za 2020.), Fondacija Ana i Vlade Divac, str. 31.

(2) Preporuka Vijeća od 30. listopada 2020. o lakšem prelasku u svijet rada – jačanje Garancije za mlade te o zamjeni Preporuke Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi Garancije za mlade (SL C 372, 4.11.2020., str. 1.)

(3) Sastanak na vrhu zemalja zapadnog Balkana u okviru Berlinskog procesa, berlinski sastanak na vrhu održan 2021., Zaključak predsjedatelja.

(4) Završna deklaracija Osmog foruma civilnog društva zapadnog Balkana.

(5) Osnovni podaci o zapadnom Balkanu i Turskoj, informativni članak, izdanje za 2022.

(*1) Ovim se nazivom ne dovode u pitanje stajališta o statusu te je on u skladu s RVSUN-om 1244 i mišljenjem Međunarodnog suda o proglašenju neovisnosti Kosova.

(6) Vijeće za regionalnu suradnju, Mapping of Youth Policies and Identification of Existing Support and Gaps in the Financing of Youth Actions in the Western Balkans (Mapiranje politika za mlade i utvrđivanje postojeće potpore i razlika u financiranju aktivnosti mladih na zapadnom Balkanu) – Komparativno izvješće, siječanj 2021., str. 4.

(7) Vijeće za regionalnu suradnju, Mapping of Youth Policies and Identification of Existing Support and Gaps in the Financing of Youth Actions in the Western Balkans (Mapiranje politika za mlade i utvrđivanje postojeće potpore i razlika u financiranju aktivnosti mladih na zapadnom Balkanu) – Komparativno izvješće, siječanj 2021., str. 4.

(8) Europska zaklada za osposobljavanje (ETF), Unlocking Youth Potential in South Eastern Europe and Turkey: Skills development for labour market and social inclusion (Otkrivanje potencijala mladih u jugoistočnoj Europi i Turskoj: Razvoj vještina za tržište rada i socijalnu uključenost), 2020.

(9) Rezultati istraživanja OECD-ova Programa za međunarodnu procjenu učenika (PISA) iz 2018. upućuju na visok udio ispodprosječnih rezultata (učenici koji ne dosegnu 2. razinu na ljestvici istraživanja PISA u čitanju, matematici i prirodnim znanostima) u ključnim kompetencijama u gotovo svim zemljama zapadnog Balkana.

(10) Razvojna banka Vijeća Europe: Social Infrastructure in the Western Balkans- Increasing the region’s economic resilience, enhancing human capital and counteracting the effects of brain drain (Socijalna infrastruktura na zapadnom Balkanu – povećanje gospodarske otpornosti regije, jačanje ljudskog kapitala i suzbijanje učinaka odljeva mozgova), studeni 2021.

(11) Na točnost podataka o migracijama za regiju zapadnog Balkana utječu razna pitanja koja ograničavaju mogućnost sveobuhvatne usporedbe među zemljama.

(12) Emigration and Its Economic Impact on Eastern Europe (Emigracija i njezin gospodarski učinak na istočnu Europu), 2016.

(13) Socijalne naknade na zapadnom Balkanu mogu biti neravnomjerno raspoređene, a uplate mogu kasniti.

(14) Vijeće za regionalnu suradnju, Balkan Barometer 2020: Public Opinion Survey (Balkanski barometar 2020.: Istraživanje javnog mnijenja).

(15) Lavrić, Tomanović i Jusić, FES Youth Study Southeast Europe 2018/19 (Studija Zaklade Friedrich Ebert (FES) o mladima u jugoistočnoj Europi 2018./2019.).

(16) Vijeće za regionalnu suradnju, Study on Youth Employment in the Western Balkans (Studija o zapošljavanju mladih na zapadnom Balkanu), 2021.

(17) Vijeće za regionalnu suradnju, Study on Youth Employment in the Western Balkans (Studija o zapošljavanju mladih na zapadnom Balkanu), 2021.

(18) REX/184 – Završna deklaracija Osmog foruma civilnog društva zapadnog Balkana, str. 3.

(19) SL C 220, 9.6.2021., str. 88.

(20) Program za inovacije, istraživanje, obrazovanje, kulturu, mlade i sport na zapadnom Balkanu.

(21) Europska komisija – Poglavlja pravne stečevine/pregovaračka poglavlja.

(22) Uključivanje, povezivanje i osnaživanje mladih: nova strategija EU-a za mlade (COM(2018) 269 final).

(23) Youth Participation Index for 2020 (Indeks sudjelovanja mladih za 2020.), Fondacija Ana i Vlade Divac.

(24) FES (2019.), Jusić, Political alienation of a precarious generation, (Političko otuđenje nesigurne generacije), str. 5.

(25) FES (2019.), Jusić, Political alienation of a precarious generation (Političko otuđenje nesigurne generacije), str. 5.