HR    HR  
 EUROPSKA  
KOMISIJA 
Strasbourg, 15.7.2014 
COM(2014) 469  final 
  
ZELENA KNJIGA 
Iskorištavanje trad icionalnog europskog znanja i iskustva na najbolji na čin: mogu će 
proširenje zaštite oznake zemljopisnog podr ijetla Europske unije na nepoljoprivredne 
proizvode 
 
Tekst zna čajan za EGP 
 
 
2 
 ZELENA KNJIGA 
Iskorištavanje tradicionaln og europskog znanja i iskustva na najbolji na čin: mogu će 
proširenje zaštite oznake zemljopisnog podrij etla Europske unije na nepoljoprivredne 
proizvode  
 
 
 
 
Sadržaj 
 
Uvod………………….. ............................................................................................................. 4  
I — Iskorištavanje OZP-ova na najbolji mogu ći način: moguće koristi od proširenja europske 
zaštite OZP-a na nepoljo privredne proizvode.............................................................. 6  
1. OZP-ovi u EU-u: trenuta čno stanje........................................................................................ 6  
1.1 Što je OZP? ................................................................................................................ .......... 6  
1.2 Pravni okvir za zaštitu OZP-a .............................................................................................. 6 
1.2.1 Međunarodni pravni okvir................................................................................................. 6  
1.2.2 Pravni okvir u EU-u ...................................................................................................... .... 7  
1.2.2.1 Jedinstvena zaštita na razini EU-a ograni čena na poljoprivredne i prehrambene 
proizvode...................................................................................................................... .............. 7  
1.2.2.2 Razli čiti nacionalni pravni okviri za nepoljoprivredne proizvode ................................. 8  
2. Potencijalne gospodarske, društvene i kultu ralne koristi proširenja  zaštite OZP-a na 
nepoljoprivredne proizvode na razini EU-a ................................................................. 8  
2.1 Gospodarski potencijal nepoljoprivrednih OZP-ova............................................................ 8  
2.2 Prednosti za potroša če.......................................................................................................... 9  
2.3 Podrška me đunarodnim naporima EU-a za pove ćanje zaštite OZP-ova............................ 10  
2.4 Očuvanje i vrednovanje europskih tradicija, znanja i iskustva, ra znolikosti kulturnog 
izričaja i kulturnog naslije đa ...................................................................................... 11  
3. Pitanja i izazovi u postupku u kojem nepolj oprivredni proizvodi postaju potencijalni 
korisnici zaštite za OZP ............................................................................................. 11  
4. Druge mogu ćnosti uskla đene zaštite u EU-u ....................................................................... 12  
II — Mogu ćnosti zaštite OZP-a na razini EU-a....................................................................... 14  
1. Ciljevi i kriteriji za zaštitu.............................................................................................. ...... 14  
1.1 Koja etiketa: nazivi i simboli ............................................................................................. 14 
1.2 Koje bi oznake trebalo isklju čiti iz zaštite OZP-a? ............................................................ 15  
 
3 
 2. Na što bi se trebala primjenjivati zaštita OZP-a: me đusektorski nasuprot sektorskog 
pristupa? ..................................................................................................................... 1 6 
3. Povezanost izme đu proizvoda i podru čja............................................................................. 16  
3.1 Koliko bi jaka trebala biti povezanost s podru čjem? ......................................................... 16  
3.2 Kvaliteta i specifikacija proizvoda..................................................................................... 17  
3.3 Ugled povezan s proizvodom............................................................................................. 18  
4. Kako pove ćati zaštitu ........................................................................................................... 18  
4.1 Uskla đivanje nacionalnih zakona....................................................................................... 18  
4.2 Stvaranje jedinstvenog sustava EU-a ................................................................................. 19  
5. Registracija................................................................................................................ ........... 20  
5.1 Uloga nacionalnih administracija u sustavu registracije EU-a........................................... 20  
5.2 Upravljanje europskim registrom....................................................................................... 20  
5.3 Sadržaj procesa............................................................................................................ ....... 21  
5.3.1 Podnositelji zahtjeva .................................................................................................... ... 21  
5.3.2 Podnošenje prigovora na registraciju OZP-a .................................................................. 21  
5.3.3 Naknade.................................................................................................................. ......... 22  
6. Opseg zaštite ............................................................................................................... ......... 22  
6.1 Razina dodije ljene zaštite................................................................................................. .. 22  
6.2 Praćenje i izvršenje prava OZP-a ....................................................................................... 23  
6.3 Trajanje zaštite nepo ljoprivrednih OZP-ova ...................................................................... 24  
7. Nakon registracije .......................................................................................................... ...... 24  
7.1 Ukidanje zaštite........................................................................................................... ....... 24  
7.2 Potencijalna proturje čja između OZP-ova i žigova............................................................ 24  
Zaključak............................................................................................................................. ..... 25  
 
 
 
 
 
 
 
 
  
 
 
 
 
4 
 Uvod 
 
U današnjem je globaliziranom svijetu raspon proizvoda ponu đenih potroša ču gotovo 
neograničen. Kako bi donijeli informir anu odluku o izboru, potroša či trebaju prikupiti i 
usporediti informacije o cije ni i karakteristikama sve ve će količine robe. Cijena i osnovne 
značajke proizvoda ne mo raju biti jedini odlu čujući čimbenici. Potroša či također traže na čine 
za utvrđivanje autenti čnih, kvalitetnih origin alnih proizvoda i o čekuju da oglašavana kvaliteta 
i posebne zna čajke pružaju kvalitetu koju cijene i za koju su često spremni platiti višu cijenu.  
 
Kako bi se to postiglo, ugled i/ili odre đene značajke kvalitete povezane s proizvodom zbog 
njihova konkretnog podrijetla mogu se krista lizirati u takozvanoj „oznaci zemljopisnog 
podrijetla ˮ koja karakterizira proizvod. Oznake zem ljopisnog podrijetla (OZP) oznake su za 
identifikaciju robe s podrijetlom iz  zemlje, regije ili lokaliteta, pri čemu se odre đena kvaliteta, 
ugled ili druga karakteristika proizvoda uglavnom može pripisati njegovu zemljopisnom 
podrijetlu, na primjer Bordeaux (vino), vetro di Murano  (staklo) ili prosciutto di Parma . 
OZP-ovi su o čito relevantni za poljopriv redne proizvode, hranu, vina i ostala alkoholna pi ća, 
ako je njihovo zemljopisno podrijetlo povezano s kvalitetama koje potje ču direktno iz tla ili 
klime (npr. vina) ili iz kombinacije prirodnih čimbenika i tradicionalnih metoda obrade koji se 
primjenjuju u regiji (npr. Bayerisches Bier). Me đutim uporaba OZP-ova nije ograni čena na 
poljoprivredne proizvode. OZP tako đer može naglašavati poseb ne kvalitete proizvoda 
uzrokovane ljudskim činiteljima koji se nalaze u mjestu podrijetla proizvoda, poput posebnih 
proizvodnih vještina i tradic ija. To je primjerice slu čaj s rukotvorinama koje su u pravilu 
izrađene ručno s pomo ću lokalnih prirodnih resursa i obi čno su ugra đene u tradicije lokalnih 
zajednica. 
Europska unija (EU) bogata je takvim autenti čnim nepoljoprivrednim proizvodima 
utemeljenim na metodama tradiciona lnog znanja i proizvodnje, koje su često ukorijenjene u 
kulturnom i društvenom naslije đu pojedine zemljopisne lokacije, npr. český křišťál (češki 
kristal), škotski tartan, marmo di Carrara  (mramor) ili Meissner Porzellan  (porculan). Svi ti 
proizvodi dio su europskog trad icionalnog znanja  i vještina te su stoga važni za njezino 
kulturno naslije đe i doprinose kulturnom i kreativnom gospodarstvu. Tako đer imaju zna čajan 
gospodarski potencijal, ako se ispune pravi uvjeti za nji hovo iskorištavanje. Inovacije i 
tehnološki napredak sredstva su za na jbolje iskorištavanje lokalne stru čnosti i naslije đa. 
EU je obvezan pravilima za zaštitu OZP-ova prema Sporazumu o trgovinskim aspektima 
prava intelektualnog vlasništva (TRI PS), koji se primjenjuje na svih 159 članica Svjetske 
trgovinske organiz acije (WTO) i obuhva ća poljoprivredne i nepolj oprivredne proizvode. U 
svim državama članicama WTO-a OZP-ovi trebaju biti zašti ćeni kako bi se izbjeglo 
zavaravanje javnosti u pogledu podrijetla dobara i sprije čilo nepošteno tržišno natjecanje. 
Članice WTO-a smiju koristiti razli čite pravne instrumente da to postignu. Neke članice 
WTO-a, uklju čujući 15 država članica EU-a, imaju sui generis  zakonodavstvo o zaštiti OZP-
ova za nepoljoprivredne proizvode. 
Na razini EU-a trenuta čno je omogu ćena jedinstvena zaštita OZ P-a za vina, alkoholna pi ća, 
aromatizirana vina i za poljoprivredne i prehrambene proizvode. Na razini EU-a trenuta čno ne 
postoji uskla đenost ili jedinstvena zaš tita OZP-a za nepoljoprivredne proizvode. Umjesto toga 
primjenjuju se nacionalni pr avni instrumenti s razli čitim razinama pravne zaštite širom 
Europe. Proizvo đači nepoljoprivrednih proizvoda koji žel e zaštititi OZP širom EU-a trebaju 
 
5 
 se pobrinuti da imaju posebnu zaštitu u svakoj državi članici, a čini se da to nije u skladu s 
ciljevima unutarnjeg tržišta. 
Komisija je prepoznala ovo pita nje u svojoj Komunikaciji iz 2011. Jedinstveno tržište za 
prava intelektualnog vlasništva1 i predložila detaljnu analizu postoje ćeg pravnog okvira za 
zaštitu OZP-a za nepoljopriv redne proizvode u državama članicama i njezine posljedice za 
unutarnje tržište. 
Godine 2012.2 naručena je Studija o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla za 
nepoljoprivredne proizvode  na unutarnjem tržištu („studijaˮ) kako bi se pratio razvoj stanja. 
U studiji, koju je Komisija objavila u ož ujku 2013., zauzima se stav da su postoje ći pravni 
instrumenti dostupni proizvo đačima na nacionalnoj i europskoj razini nedovoljni. Komisija je 
22. travnja 2013. organizirala javnu raspravu kako bi se raspravili r ezultati studije i omogu ćila 
platforma za opsežnu raspravu o potrebi za u činkovitijom zaštitom OZP-a za 
nepoljoprivredne proizvode na razini EU-a. M nogi dionici koji su su djelovali podržali su 
namjeru studije da se bolje zaštiti OZP za ne poljoprivredne proizvode na razini EU-a.  
S obzirom na rezultate studije i is hod javne rasprave Komisija je odlu čila provesti svoju 
analizu ovom zelenom knjigom. Njezin je cilj sveobuhvatno se savjetovati se sa svim 
dionicima o tome postoji li u EU-u potreba za pove ćanjem zaštite OZP-a za nepoljoprivredne 
proizvode, a ako postoji, koji bi pristup trebalo odabrati. Sve su  zainteresirane strane pozvane 
komentirati teme spomenute u ovoj zelenoj knjizi tako što će odgovoriti na odre đena pitanja 
koja su u njoj postavljena. Komisija će uzeti u obzir rezultate ovog savjetovanja prilikom 
donošenja odluke o tome je li potreb no daljnje djelovanje na razini EU-a.  
 
 
 
 
  
 
 
 
 
 
 
 
  
 
                                                           
 
1 http://ec.europa.eu/intern al_market/copyright/docs /ipr_strategy/COM_2011_287_en.pdf . 
2 Studija je provedena prije pristupanja Hrvatske Europskoj uniji i ne odnosi se na nju. 
 
6 
  
I — Iskorištavanje OZP- ova na najbolji mogu ći način: mogu će koristi od proširenja 
europske zaštite OZP-a na nepoljoprivredne proizvode  1. OZP-ovi u EU-u: trenuta čno stanje 
 1.1 Što je OZP? 
 
OZP je oznaka, obi čno naziv, koja se koristi na robi koja ima posebno zemljopisno podrijetlo 
i posjeduje kvalitete, karakteristike ili ugled koji se ve ćinom mogu pripisati tom mjestu 
podrijetla. Oznake zemljopisnog podrijetla obi čno uključuju naziv mjesta podrijetla robe ili se 
od njega sastoje. Taj naziv mogu zajedni čki koristiti sva poduze ća iz određenog podru čja koja 
proizvode odre đeni proizvod na propisani na čin. Primjeri nekih od najpoznatijih svjetskih 
OZP-ova su Champagne  i Prosciutto di Parma. 
Svrha zaštite OZP-a kao prava intelektualnog vlasništva jest osigur ati pravedno tržišno 
natjecanje za proizvo đače i pružiti potroša ču pouzdane informacije o mjestu i/ili metodi 
proizvodnje i kvaliteti proizvoda.
3 Zaštita koju donose OZP- ovi sredstvo je za o čuvanje 
tradicionalnih i visokokvalite tnih proizvoda, znanja i iskus tva i radnih mjesta povezanih s 
njima. Stoga se zaštitom OZP- ova podržava mala i srednja poduze ća i proizvo đače (MSP). 
OZP-ovi naglašavaju odnos izme đu ljudske aktivnosti, kulture, tla i resursa te pomo ći za 
zaštitu nematerijalne imovine, poput  ugleda i standarda kvalitete. 
Zaštita OZP-a poticaj je i za ulaganja u nove te hnologije i inovacije za zaštitu visoke kvalitete 
proizvoda uz održanje konkurentnosti. 
OZP-ovi imaju posebne zna čajke koje ih razlikuju od ostalih prava intelektualnog vlasništva: 
u pravilu nisu vlasništvo pojedina čnog subjekta, kao što je obi čno slučaj s robnim markama ili 
patentima. OZP-ovi pripadaju cijelo j zajednici, to jest svim proizvo đačima čiji su proizvodi 
podrijetlom iz definiranog zemljopisnog podru čja i u skladu su s utvr đenim specifikacijama 
OZP-a. 
1.2 Pravni okvir za zaštitu OZP-a 
 1.2.1 Međunarodni pravni okvir 
 
Određenim brojem ugovora kojima upravlja Svjetska  organizacija za inte lektualno vlasništvo 
(WIPO) predvi đa se zaštita OZP-ova, posebno Pariškom konvencijom za zaštitu industrijskog 
vlasništva iz 1883.
4 i Lisabonskim sporazumom o zaštiti oznaka kontroliranog podrijetla i 
                                                            
3 Kao s bilo kojim drugim proizvodima, oni ko ji nose naziv OZP trebaju biti u skladu s poste ćim europskim sustavom „bitnih 
zahtjeva” i zahtjeva o sigurnosti proizvoda koji osiguravaju pr avilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, sigurnost proizvoda 
za pojedince i zaštitu odre đenih ostalih javnih interesa, npr. zaštitu okoliša ili energetsku u činkovitost. 
4 Pariška konvencija op ćenito se odnosi na „oznake izvornosti’ i „oznak e kontroliranog podrijetla“ kao objekte industrijskog 
vlasništva, ali ne defini ra ove koncepte. Sve države članice EU-a stranke  su ove konvencije.  
 
7 
 njihovoj me đunarodnoj registraciji.5 Osim toga, člancima 22. do 24. Sporazuma TRIPS 
uređuje se me đunarodna zaštita oznaka zemljopi snog podrijetla u okviru WTO-a.6 
Ovim se me đunarodnim sporazumima omogu ćuje odobrenje zaštite OZP-a za sve vrste 
proizvoda, poljoprivrednih i nepoljoprivrednih. Oni se me đutim značajno razlikuju u pogledu 
definicije, podru čja primjene, povezanih mjera izvršenja i ostalih aspekata zaštite OZP-a. 
1.2.2 Pravni okvir u EU-u 
 
U Europi je dostupna zaštita OZP-a za polj oprivredne i nepoljopr ivredne proizvode. 
Poljoprivredni i prehrambeni proizvodi (vina, alkoholna pi ća) mogu imati jedinstvenu zaštitu 
dodijeljenu isklju čivo na razini EU-a. Nepol joprivredni OZP-ovi zašti ćeni su samo na 
nacionalnoj/regional noj razini razli čitim nacionalnim pravnim okvirima. 
1.2.2.1  Jedinstvena zaštita na razini EU-a ograni čena na poljoprivredne i prehrambene 
proizvode  
Na razini EU-a uspostavljena je jedinstven a zaštita OZP-a za vina (1970.), alkoholna pi ća 
(1989.), aromatizirana vina (1991.) i ostale pol joprivredne i prehramb ene proizvode (1992.). 
Glavni cilj ovih sustava jest promicanje kvali tete, raznovrsnosti i vrijednosti u prehrambenom 
lancu, očuvanje tradicionalnog znan ja i iskustva u sektoru i poticanje raznolikosti i 
zapošljavanja u ruralnim podru čjima. Zašti ćeni nazivi obuhva ćenih proizvoda uživaju 
zahvaljuju ći tim sustavima dalekosežnu jedinstvenu zaštitu širom EU-a, uz samo jedan 
postupak podnošenja zahtjeva. Kraj em travnja 2014. na razini EU-a  registrirano je 336 naziva 
alkoholnih pi ća, 1577 naziva vina i 1184 naziva prehra mbenih i poljoprivrednih proizvoda. 
Procijenjena vrijednost prodane  robe za europske OZP-ove u 2010. iznosila je 54,3 milijarde 
eura, uklju čujući 1,5 milijardi eura izvozne prodaje (15  % industrijskog izvoza hrane i pi ća u 
EU-u). 
Sud Europske unije potvrdio je  da se OZP smatra pravom intelektualnog vlasništva.7 Sustav 
EU-a za njihovu zaštitu isklju čiv je i njime se državama članicama onemogu ćuje vođenje 
odvojenih, paralelnih nacionalnih ili regionaln ih sustava (kao što je na primjer slu čaj sa 
žigovima).8 Nacionalni sustavi postoje kako bi re gulirali prvi korak postupka podnošenja 
zahtjeva za registraciju OZP- a u EU-u i osigurali njihovo administrativno izvršenje (tj. 
provođenje službenih provjera o sukl adnosti sa specifikacijama proizvoda koje su utvrdili 
proizvođači i praćenje upotrebe OZP-a na tržištu).9 
 
                                                            
5 Deset država članica EU-a stranke su Lisabonskog sporazuma. Sedam država članica EU-a ga je potvrdilo: Bugarska, Češka 
Republika, Francuska, Ma đarska, Italija, Portugal i Slova čka. Tri su ga potpisale ali ga nisu nikada potvrdile: Španjolska, 
Grčka i Rumunjska.  
6 Člankom 22. Sporazuma TRIPS utvr đuje se definicija OZP-a i u njemu se nalazi op ća obveza članica WTO-a da omogu će 
zaštitu od zavaravaju će upotrebe OZP-a i od upotrebe koja se smat ra aktom nepoštenog tržišnog natjecanja. Tako đer 
zahtijeva da stranke odbiju ili ponište registraciju žigova koji sadržavaju ili se sastoje od OZP-a za robu koja ne potje če iz 
navedenog podru čja, ako bi upotreba navo đenja podru čja na žigu za takvu robu zavaravala javnost o pravom mjestu 
podrijetla. Člankom 23. Sporazuma TRIPS dodjeljuje se viša razina zaštite za OZP-ove  za vina i alkoholna pi ća. Člankom 
23. stavkom 1. utvr đuje se standard apsolutne zaštite koja od stranaka zahtijeva da sprije če registraciju OZP-a za 
vina/alkoholna pi ća za vina ili alkoholna pi ća koja ne potje ču iz relevantne zemljopisne lokacije, čak i ako je tako đer 
navedeno pravo podrijetlo robe ili je oznaka zemljopisnog podr ijetla korištena u prijevodu ili uz izraze poput „vrsta“, 
„imitacija“ ili sli čno. OZP-ovi za vina i alkoholna pi ća moraju se zaštititi, čak i ako zlouporaba naziva OZP-a ne bi 
zavravala potroša če. 
7 Vidjeti  presudu C-3/91, Turrón de Jijona, to čku 37., ili Prosciutto di Parma, C-108/01, to čku 64. 
8 Vidjeti  presudu C-478/07 Bud ĕjovický Budvar, to čku 114.  
9 Vidjeti  presudu C-35/13, Felino, to čku 28.  
 
8 
 Sustav EU-a za zaštitu OZP-a za poljoprivredne proizvode op ćenito se smatra uspješnim, kao 
što je prikazano u nedavnoj studiji koju je naru čila Europska komisija.10 Sustav je donio 
materijalne koristi za potroša če i proizvo đače, poput detaljnih informacija i jamstva kvalitete 
za potroša če, stabilnije profitne marže za proizvo đače, povećanu vidljivost koja često 
proizlazi iz sudjelovanja na trgova čkim sajmovima, pristup novim doma ćim i/ili izvoznim 
tržištima, bolji pristup sredstvima za pr omociju i potporama za ulaganja za proizvo đače. 
Zaštitom OZP-a pridonosi se i o čuvanju lokalne infrastrukture i zapošljavanja, posebno u 
siromašnijim podru čjima, te tako donosi koristi za društvo u cjelini. 
1.2.2.2 Razli čiti nacionalni pravni okviri za  nepoljoprivredne proizvode 
 
Propisi država članica o zaštiti nepoljoprivredn ih OZP-ova još nisu uskla đeni. Stoga se 
mjerodavni nacionalni okviri zna čajno razlikuju od jedne države članice do druge. Postoje 
značajne razlike u definicijama, postupcima re gistracije i troškovima, opsegu zaštite i 
mjerama izvršenja. Zbog toga su nepoljoprivre dni OZP-ovi podložni  promjenjivim razinama 
zaštite, ovisno o njihovoj zemlji proiz vodnje, na temelju osnovne zaštite utvr đene u 
Sporazumu TRIPS. 
U svim su državama članicama nepoljoprivredni proizvodi obuhva ćeni propisima o 
nepoštenom tržišnom natjecanju ili zavaravanju potroša ča. To je slu čaj i s propisima o žigu, 
koji jednako tako mogu pružiti odre đeni stupanj zaštite. Sustavi sui generis koji pružaju 
zaštitu OZP-ovima za nepoljopr ivredne proizvode trenuta čno djeluju u 15 država članica.11 Ti 
su propisi razli čitih oblika, od regionalnih ili n acionalnih uredbi o posebnim obrtni čkim 
djelatnostima (npr. keramika ) preko posebnih zakona o odre đenom proizvodu (npr. noževi 
Solingen) do regionalnih ili nacionalnih zakona koji štite sve nepoljoprivredne proizvode s OZP-om.
12 
Pitanje: 
1. Vidite li prednosti i li nedostatke u trenuta čno različitim razinama i instrumentima zaštite 
OZP-a za nepoljoprivre dne proizvode u razli čitim državama članicama EU-a? 
Obrazložite svoj odgovor. 
 
 
2. Potencijalne gospodarske, društvene i kult urne koristi proširenja zaštite OZP-a na 
nepoljoprivredne proizvode na razini EU-a  2.1 Gospodarski potencijal nepoljoprivrednih OZP-ova  
Izgleda da postoje dvije glavne potencijalne koristi uskla đenog sustava EU-a za zaštitu OZP-a 
za proizvo đače nepoljoprivrednih proizvoda. Pove ćanje razlikovnosti i privla čnosti njihovih 
proizvoda zahvaljuju ći jamstvu kvalitete i podrijetla širom EU-a moglo bi pove ćati prodaju
13 i 
                                                            
10 Studija o Vrijednosti proizvodnje poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda, vina, aromatiziranih vina i alkoholnih pi ća 
zaštićenih oznakom zemljopisnog podrijetla (OZP) dostupna je na stranici http://ec.europa.eu/agriculture/external-
studies/value-gi_en.htm . 
11 Belgija (Valonija), Bugarska, Hrvatska, Češka Republika, Estonija, Francuska, Njema čka, Mađarska, Latvija, Poljska, 
Portugal, Rumunjska, Slova čka, Slovenija, Španjolska (regija Mu rcia), vidi studiju, str. 30.  
12 Studija o zaštiti oznake zem ljopisnog podrijetla za nepoljopr ivredne proizvode na unutarnj em tržištu, str. 29.-73.,  
http://ec.europa.eu/internal_marke t/indprop/docs/geo-indications/130322_geo- indications-non-agri-study_en.pdf 
13Štoviše, status OZP-a ima zna čajnu ulogu u omogu ćavanju proizvo đačima da po čnu opskrbljivati veleprodajne lance i 
pronađu nove kupce izvan podru čja gdje su proizvodi bili tradicionalno poznati i cijenjeni od potroša ča. Osim toga, budu ći 
 
9 
 postojala bi u činkovitija i jedinstven a zaštita širom EU-a od gubitaka uzrokovanih 
krivotvorenjem i imitacijom. 
Zaštita OZP-a može se primijeniti na sve vr ste nepoljoprivrednih proizvoda i metoda 
proizvodnje, od proizvoda niske i srednj e razine tehnološke proizvodnje, npr. český křišťál 
(češki kristal), do onih više ra zine tehnološke proizvodnje. U studiji je nedavno procijenjeno 
da se izravnim i neizravnim zapošljavanjem u sektoru nepoljoprivredn ih OZP-ova u Europi 
stvara do 4,08 milijuna radnih mjesta.14 Ta su radna mjesta ve ćinom u MSP-ima smještenim u 
siromašnijim regijama.15 Dvije tre ćine regija iz kojih potje ču nepoljoprivredni proizvodi OZP 
imaju stopu siromaštva ili stopu nezaposlenosti iznad 20  %. 
Jamčenjem ugleda i/ili kvalitete nepoljoprivrednog proizvoda sa  zaštitom OZP-a širom EU-a 
moglo bi se pomo ći proizvođačima da do đu do sredstava za promidžbu i potpori za ulaganja 
od tijela javne vlasti i olakšati bolji pristup trgova čkim sajmovima. Prilikom za pristupanje 
sustavu OZP-a uskla đenom na razini EU-a tako đer bi se mogla udrugama proizvo đača 
omogućiti bolju zajedni čku organizaciju i upravljanje zašti ćenim nazivom.  
Poznati OZP bi tako đer mogao donijeti više promidžbe mj estu ili regiji podrijetla i omogu ćiti 
mnogostruke koristi na prim jer u poticanju turizma,16 trgovačkih sajmova i kulturnih 
aktivnosti i stoga stvoriti više mogu ćnosti za radna mjesta.17 
 Zapošljavanje potaknuto zahvaljuju ći određenom proizvodu s OZP-om obi čno se ne može 
premjestiti na druge lokacije zbog njegovih veza s podru čjem. Iz ove bi se perspektive 
poboljšanjem blagostanja odre đenih regija dodjelom zaštite  OZP-a nepoljoprivrednim 
proizvodima moglo pomo ći očuvanju radnih mjesta i bogatstva u nekim gospodarski 
osjetljivim podru čjima.  
Pitanja: 
2. Mislite li da bi poja čana i uskla đena europska zaštita OZP-a za nepoljoprivredne 
proizvode na razini EU-a mogl a imati pozitivne gospodarske u činke na unutarnjem tržištu 
kao što je utvr đeno u prethodnom tekstu? 
3. Vidite li negativne u činke koje bi takva zaštita mogla imati na gospodarstvo EU-a? 
 
 
2.2 Prednosti za potroša če 
 
Potrošačima koji paze na zemljopisno podrijetlo proi zvoda, koji su osjetl jivi na kulturu ili 
tradiciju ugra đenu u njih, ili koji se brinu o posebnim karakteristikama kvaliteti dobara OZP-
ovi omogu ćuju donošenje informirane, sigurne odluke o izboru na temelju pouzdanih 
                                                                                                                                                                                          
da potroša či na stranim tržištima vide OZP-ove kao dodatno jamst vo kvalitete proizvoda, koju je provjerilo vanjsko tijelo, 
naziv OZP-a pomaže proizvo đačima da dobiju pristup novi m izvoznim tržištima. 
14 Studija, str.133. 
15 izvor: Europska statistika o siromaštvu i nezaposl enosti za regiju NUTS 2. Ovo je na primjer slu čaj s čipkom iz Belgije 
(dentelles de Binche ) ili crnom glinom iz Olho Marinha u Portugalu ( louça de barro preto de Olho Marinho ). 
16 npr . Europski put keramike (potvr đen kao „kulturni put“ Vije ća Europe od svibnja 2012.) koji za cilj ima pove ćati 
privlačnost podru čja s keramikom kao održivih turisti čkih destinacija. 
17Vidjeti: Oznake zemljopisnog podrijetla, uvod , WIPO, 
http://www.wipo.int/export/ sites/www/freepublications/e n/geographical/952/wipo_pub_952.pdf . 
 
10 
 informacija.18 OZP-ovi imaju za cilj pružiti potroša čima sigurnost da proizvod ima posebnu 
kvalitetu, karakteristike i/ili ugled zbog svog posebnog mjesta podrijetla, ako je to ono što 
cijene. 
Ključno obilježje trenuta čnog sustava OZP-a u EU-u u sektor u poljoprivrede su službene 
provjere ili mehanizmi pra ćenja kako bi se osiguralo da su proizvodi koji koriste zašti ćeni 
OZP uskla đeni sa specifikacijama proizvoda . Zaštita OZP-a je alat za spre čavanje neovlaštene 
upotrebe naziva OZP-a na tr žištu. Ne namjerava ograni čiti odabir proizvoda dostupnih 
potrošačima, već umjesto toga rezervira poseban naziv za upotrebu u slu čaju robe koja 
zadovoljava specifikacije proizvoda i im a jasnu zemljopisnu povezanost. Ne spre čava ostale 
proizvođače od stavljanja na tržište iste vrste r obe pod drugim imenom. U biti su OZP-ovi 
osmišljeni da štite potroša če od robe koja nema o čekivane kvalitete i zna čajke i za koju bi bili 
spremni platiti višu cijenu.19 
 
Pitanja: 
4. Smatrate li da bi uskla đena europska zaštita OZP-a za ne poljoprivredne proizvode mogla 
koristiti potroša čima?  
5. Vidite li potencijalne nega tivne posljedice za potroša če? 
 
2.3 Podrška me đunarodnim naporima EU-a za pove ćanje zaštite OZP-ova 
 
Stvaranjem jedinstvene zaštite za OZP-ve za nepoljoprivredne pr oizvode u EU-u tako đer bi se 
moglo pozitivno utjecati na vo đenje pregovora o trgovinskim sporazumima s tre ćim zemljama 
zainteresiranim za pružanje bol je zaštite za njihove nepolj oprivredne proizvode u EU-u. 
Nepostojanje uskla đenog i koherentnog sustava zaštite OZP-ova na razini EU-a za 
nepoljoprivredne proizvode utje če na sposobnost EU-a da vodi bilateralne pregovore o ovom 
pitanju i da u tim zemljama postigne bolju zašti tu OZP-ova poljoprivrednih proizvoda iz EU-
a. Zaštita nepoljoprivrednih OZP-ova tre ćih zemalja na tržištu EU-a postala je sve zna čajniji 
čimbenik u odre đenom broju bilateralnih pregovora s trgovinskim partnerima iz EU-a. Oni 
često imaju zna čajno bogatu tradiciju u naširoko poz natim rukotvorinama i nepoljoprivrednim 
proizvodima: na primjer, Indija štiti odre đene nepoljoprivredne OZP-ove povezane sa 
sarijima, slikama na svili i šalovima. 
Na multilateralnoj razini u WTO-u, pregovara čki napori EU-a za poboljšan je razine zaštite za 
OZP-ove tako đer bi mogli imati koristi od jedins tvenog europskog sustava zaštite za 
nepoljoprivredne OZP-ove. U WTO-ovim pregovor ima o planu za razvoj iz Dohe EU je 
zagovarao proširenje visoke razine zašt ite na sve proizvode, koja je trenuta čno dodijeljena 
samo za vina i alkoholna pi ća. 
                                                            
18 Prema istraživanju koje je 2008. proveo Eurobarometar (298), 26  % potroša ča je reklo da su zainteresirani za zemlju 
podrijetla nepoljoprivrednih proizvoda (ne OZP- ova kao takvih), 4. najbolje ocijenjeni aspekt nakon cijene, sigurnosti i robne 
marke. 
19Samo kada potroša či uče o kvaliteti proizvoda, za proizvo đače ima smisla ulag ati u proizvodnju visokokvalitetnih 
proizvoda. Ako tvrtka odlu či proizvoditi visokokvalitetne proi zvode, prinosi od te odluke bit će osigurani u budu ćnosti kao 
rezultat dugoro čnog ulaganja proizvo đača u stvaranje dobro utvr đenog ugleda. Zbog toga samo kada su potroša či svjesni 
kvalitete, tvrtka ima potic aj da ulaže u svoj ugle d i kao rezultat prima cjenovne premije. Potroša č u zamjenu dobiva veliki 
izbor visokokvalitetnih i sigurnih proizvoda. 
 
11 
 Pitanje: 
6. Vidite li potencijalne koristi ili mane uskla đene zaštite OZP-ova u EU-u za 
nepoljoprivredne proizvode u eur opskim trgovinskim odnosima s tre ćim zemljama? Ako 
da, gdje?  
 
 
2.4 Očuvanje i vrednovanje europskih tradic ija, znanja i iskustva, raznolikosti 
kulturnog izri čaja20 i kulturnog naslije đa 
 
Tipični nepoljoprivredni proi zvodi koji ispunjavaju uv jete za OZP mogu se u činkovito 
natjecati na temelju njihove autenti čnosti, razlikovne kvali tete i ostalih zna čajki koje cijene 
potrošači. Oni su pod pritiskom proizvoda koji ugr ožavaju njihov ugled, a ti su proizvodi 
često niže kvalitete i prodaju se po nižim cije nama. Proizvodi koji ispun javaju uvjete za OZP 
mogu uspjeti ako je tržiš no natjecanje utemeljeno na  pravednim praksama; me đutim, ako 
imitacije izvla če koristi iz ugleda, autenti čnosti i očekivanja kvalitete originalnih proizvoda 
korištenjem zemljopisnog naziva koje ima o čiti ugled, tada se originalni proizvodi mogu 
prestati proizvoditi i nestati, poput litavske industrije lanenog tekstila. Proizvodi s OZP-om 
drže na životu tradicionalno i vrijedno znanje  i iskustvo i prenose se s generacije na 
generaciju. Njihove metode proizvodnje i pomo ćne djelatnosti lokalnom društvu pružaju 
identifikaciju koja se gradila tijeko m dugog razdoblja. Proizvodi s OZP-om ja čaju mreže za 
suradnju me đu proizvo đačima i izme đu proizvo đača i ostalih lokalnih zainteresiranih tijela, 
npr. javnih tijela i turisti čkih organizacija. Oni stoga pomažu izgradnju društvenog kapitala u 
regiji. Kona čno, značajan element europskog povijes nog, kulturnog i društvenog naslije đa 
može doći u opasnost od ošte ćenja ako proizvodi s OZP-om  nestanu zbog nedostatka 
odgovaraju će zaštite. 
Pitanja: 
7. Vjerujete li da bi se uskla đenom zaštita OZP-a za nepoljoprivredne proizvode na razini 
EU-a  pomoglo o čuvati tradicionalno kulturno i umjetni čko naslije đe koje se odražava u 
proizvodima koji ispunjavaju uvjete za OZP? Obrazložite svoj odgovor.  
8. Bi li se takvom zaštitom pridonijelo izgradnji društven og kapitala u podru čjima 
proizvodnje?  
 
3. Pitanja i izazovi u postupku u kojem nepoljoprivredni proi zvodi postaju potencijalni 
korisnici zaštite za OZP  
Što je bolji ugled i ve ća prepoznatljivost OZP-a, ve ća je vjerojatnost da će konkurenti 
pokušati izvu ći prednost od njih i zlouporabiti naziv robe koje potje če iz posebnog 
zemljopisnog podru čja i/ili ne ispunjava relevantne specifikacije proizvoda ili zna čajki 
kvalitete koje naziv podrazumijeva. Zlouporaba OZP-a dovodi do gubitka pr ihoda i tržišnog 
udjela za zakonite trgovce kao i potencijalnog ošte ćenja ugleda i dodatnih pravnih troškova. 
Prema studiji, 57,4
 % ispitanih proizvoda (n=94) prijavil o je velike probleme i gubitke zbog 
zlouporabe njihova OZP-a.21 Oni uklju čuju:  
                                                            
20 Europska Unija je od  2006. stranka UNESCO-ve Konvencije o zaštiti i promicanju razno likosti kulturnih izri čaja i u 
skladu s člankom 167. Ugovora o EU-u Unija uzima u obzir kulturne aspekte u svojim aktivnosti prema odredbama Ugovorâ, 
posebno kako bi poštovala i promic ala raznolikost svojih kultura.  
21Studija, str. 97. 
 
12 
 • imitacije iz iste zemlje,22 ostalih zemalja EU-a23 ili trećih zemalja, posebno iz Azije;24  
• podsjećanje na zašti ćeni naziv nepovezanim proizvodima, na primjer izrazom 
„belgijski kamen ˮ za lažni pierre bleue de Belgique  (kamen), turski mramori stavljeni 
na tržište pod nazivom „Botticino Royal” i „The New Botticino”;25 ili  
• podsjećanje na zašti ćeni naziv proizvodima koji nisu is ta vrsta proizvoda, npr. kineski 
granit, indijski škriljevac i vapnenac iz drugih zemalja koji koristi naziv „prirodni 
kamen iz Kastilje i Leona’.26  
Troškovi pravnog postupka protiv kršitelja mogu biti zna čajan financijski teret za poduze će. 
Na primjer, procijenjeni troškovi za Český granát (Republika Češka) prilikom pokretanja 
postupka pred sudom ili administrativnim tijelima iznose 200  000 CZK (oko 7770 eura) 
godišnje, a za Solingen iznose oko 50  000 eura godišnje.27 Ovisno o situaciji, troškovi 
osiguranja u činkovite zaštite mogu biti zna čajno veći. 
Studija pokazuje da se proizvo đači koriste brojnim strategijama ka ko bi se zaštitili od kršenja, 
poput protestnih pisama (npr. Harris Tweed, Schwarzwälder Kuckucksuhr ), kampanja protiv 
krivotvorenja (npr. švicarski sato vi), registrira nja žigova (npr. Ceramica Artistica e 
tradizionale di Vietri sul Mare ) ili pravnih postupaka (npr. Deruta ceramics, Murano). 
U studiji se zaklju čuje da je ishod svih ovih aktivnosti često nesiguran, kao rezultat 
nepostojanja jedinstvenog pravnog okvira EU-a  za zaštitu nepoljoprivrednih OZP-ova, što 
dovodi do razli čitih sustava s razli čitim razinama zaštite, izvršenja i nepostojanja jasnog 
jedinstvenog okvira. 
Pitanja: 
9. Vjerujete li da bi se uskla đenom zaštita OZP-a za nepoljoprivredne proizvode na razini 
EU-a  moglo pomo ći proizvođačima da se obrane od imitacija  i zlouporabe? Obrazložite 
svoj odgovor. 
10. Kako bi se konkurentski proizvo đači mogli zaštititi od prev elikog dosega OZP-a? 
 
 
4. Druge mogu ćnosti uskla đene zaštite u EU-u 
 
Studijom je utvr đeno da se postoje ćim nacionalnim instrumentima, u slu čaju njihove primjene 
u svrhu zaštite OZP-ova za ne poljoprivredne proizvode na razini EU-a, osigurava odre đeni 
stupanj zaštite. 
Propisima o nepoštenom tržišnom natjecanju28 i zavaravanju potroša ča koji postoje u svim 
državama članicama EU-a predvi đa se zaštita od nepoštene  poslovne prakse, uklju čujući od 
zavaravaju ćih informacija o glavnim karakter istikama proizvoda poput zemljopisnog 
                                                            
22Tapisserie d’Aubusson  (tapiserija), faience de Moustiers  (keramika), pierre de Bourgogne  (kamen) itd. 
23Na primjer: talijanske imita cije kamena iz Bourgogne ( pierre de Bourgogne ), rumunjske imitacije muranskog stakla ( vetro 
di Murano ). 
24Npr. dentelles de Binche  (čipka), marmo di Carrara  (mramor), vetro di Murano  (staklo), keramika Horezu, prirodni kamen 
iz Kastilje i Leona. 
25 Botticino je grad u provi nciji Brescia u Italiji. 
26Studija, str. 99. 
27Ibid, str. 109. 
28Nepošteno tržišno natjecanje može se definirati kao „svaki ak t tržišnog natjecanja protivan poštenim poslovnim praksama i 
industrijskim trgovinskim pitanjima’. 
 
13 
 podrijetla.29 Međutim ti su propisi u praksi ograni čeni u omjeru u kojem mogu omogu ćiti 
učinkovitu zaštitu od zlouporabe nepoljoprivrednih naziva. 
Štoviše, ti se propisi i dalje zna čajno razlikuju od jedne države članice do druge. Na primjer, 
različita nacionalna, regionalna ili lokalna tijela30 (npr. u Španjolskoj) ili privatne udruge 
potrošača (npr. u Njema čkoj) odgovorni su za provedbu tih zakona, što podrazumijeva 
različite troškove, postupke i formal ne uvjete. Prema studiji,31 u zemljama u kojima zakone 
provode takva tijela, nije prona đen primjer aktivnosti za zaštitu nepoljoprivrednih OZP-ova. 
Iz studije nadalje proizlazi da proizvo đači ne pokre ću parnične postupke pr otiv nepoštene 
prakse jer troškovi mogu biti znatni, a često je teško utvrditi dokaze.32 
Zaštita žiga tako đer ima svoja ograni čenja. Vlasniku daje pravo isklju čivanja svih ostalih da 
koriste žig. Odabrani žig (naziv, logotip , itd.) ne mora imati nikakvu povezanost s 
proizvodima ili njihovim podrijetlom. Nasuprot tome, zašti ćeni OZP ima za cilj potroša čima 
pružiti jamstvo da se roba proizvodi na odre đenom mjestu i kao rezultat imaju posebne 
kvalitete. Stoga žig obi čno ne može pružiti iste informacije i jamstva kao OZP. 
U nekim slu čajevima OZP može dobiti nekakvu zaš titu prema zakonu o žigu, posebno kroz 
zajedničke ili certifikacijske žigove. Zajedni čke žigove zajedni čki posjeduje skupina 
proizvođača (npr. udruženje) i može ih koristiti više od jedne osobe dok god je korisnik član 
skupine i zadovoljava njezina prav ila. Certifikacijski žig posjeduje pravni subjekt koji provodi 
certifikaciju koji provjerava da se žig koristi u skladu s normama za potvr đivanje. Tijelo za 
certifikaciju kontrolira upotrebu ži ga i ima ekskluzivno pravo spre čavanja neovlaštene 
upotrebe. Tijelo za certifikaciju obi čno samo ne može koristiti ži g, koji može koristiti svatko 
tko ispunjava norme za certifikaciju. Ov e vrste zaštite pružaju neke od zna čajki zaštite OZP-a. 
Međutim općim zakonom o žigu nisu predvi đene nikakve unaprijed utvr đene norme, posebno 
povezanost s odre đenim zemljopisnim podru čjem, i nositelju se ostavlja relativna sloboda da 
utvrdi vlastita pr avila upotrebe. Kao posljedica toga zajedni čki i certifikacijski žigovi nemaju 
glavna obilježja jamstva iz sustava OZP-a.33 Sustav žigova EU-a trenuta čno ne obuhva ća 
certifikacijske žigove, ali dozvoljava proizvo đačima OZP-a da registriraju svoj naziv kao 
zajednički žig zajednice.  
U većini slučajeva regionalne ili nacionaln e odredbe o posebnim obrtni čkim djelatnostima 
bave se samo zajedni čkim strategijama promocije ili štite pojedina čne lokalne obrte. Posebni 
propisi o proizvodima zapravo utvr đuju specifikacije proizvoda (npr. noževi Solingen, Harris 
                                                            
29Direktiva 2005/29/EZ definira nepoštenu poslovnu praksu koja je  zabranjena u Europskoj uniji (EU) i ostale 3 zemlje EGP-
a. U članku 6. naglašava se da poslovnu praksu treba smatrati zavaravaju ćom ako sadržava lažne informacije koje 
zavaravaju ili je vjerojatno da će zavarati prosje čnog potroša ča u odnosu na glavne karakteristike proizvoda, poput 
zemljopisnog ili poslovnog podrijetla. U članku 11. predvi đa se posebno rješavanje problema, budu ći da države članice i 
ostale zemlje EGP-a moraju osi gurati postojanje prikladnih i u činkovitih sredstava za borbu protiv takve prakse. Ta 
sredstva moraju uklju čiti odredbe prema kojim a osobe odnosno organizaci je za koje se prema nacionalnom pravu  smatra  
da imaju zakoniti interes  (potrošači i konkurenti) u borbi protiv te nepoštene prakse i/ili da iznesu takvu praksu pred 
upravno tijelo . 
30Upravna tijela u Bugarskoj, na Ci pru, u Estoniji, Finskog, Njema čkoj, Grčkoj, Italiji, Latviji, Luksemburgu, Poljskoj, 
Portugala, Rumunjskoj i Sloveniji imaju obv ezu istraživanja prigovora koje prime. Ve ćina nadležnih tijela mogu odbaciti 
prigovor iz razli čitih razloga, npr. u Belgiji se zbog racionalizacije odbija 40 % prigovora, a obra đuju se samo one koje 
uključuju značajan financijski gubitak.  
31 Studija, str. 35. 
32 Studija, str. 34-35. 
33Vidjeti „Vodi č oznaka zemljopisnog podrijetla koje povezuju proi zvode i njihovo podrijetlo“ , Daniele Giovannucci, Tim 
Josling, William Kerr, Bern ard O’Connor, May T. Yeung (Me đunarodni trgovinski centar).  
 
14 
 Tweed , bordado da Madeira ). Postoje ći regionalni i nacionalni propisi o zaštiti u cijeloj 
industriji nisu uskla đeni, značajno se razlikuju u klju čnim aspektima poput definicije OZP-a, 
opsega zaštite, postupaka registracije, naknada, kontrola i izvršenja. Os im toga, zaštita putem 
nacionalnih zakona može samo osigurati da  se OZP poštuje u mjerodavnoj državi članici. Ne 
pruža zaštitu širom EU-a niti jam či jednaku zaštitu na jedinstvenom tržištu.   
 
Pitanje: 
11. Što mislite o trenuta čnim drugim mogu ćnostima uskla đene zaštite za nepoljoprivredne 
OZP-ove? 
 
 
 
II — Mogu ćnosti zaštite OZP-a na razini EU-a 
 
Odgovor na prethodno navedene izazove na razini EU-a mogao bi biti u razli čitim oblicima. 
Bolja zaštita za OZP-ove trebala bi biti uskla đena s postoje ćim europskim i me đunarodnim 
pravnim okvirom i treba zadovoljiti gospodarske  potrebe i potrebe dionika. Postoje ći sustav 
za poljoprivredne OZP-ove je jasna to čka usporedbe. U ovom dije lu dokumenta Komisija 
traži mišljenje zainteresiranih strana o nekoliko parametara koji se smatraju klju čnima za 
osmišljavanje mogu će europske inicijative o zaštiti OZ P-a za nepoljoprivredne proizvode. 
 
1. Ciljevi i kriteriji za zaštitu 
 
Mogući ciljevi svih novih mjera kre ću se od ispunjavanja minimalnih uvjeta za zaštitu OZP-a 
koji su utvr đeni Sporazumom TRIPS, do predvi đanja dodatnih kriterija poput onih koji su 
uključeni u zakonodavstvo EU-a o po ljoprivrednim OZP-ima. 
 
1.1 Koja etiketa: nazivi i simboli 
 
Etiketa koja se naj češće koristi za proizvod koji ispunjava uvjete za OZP njegov je naziv. To 
vrlo često uklju čuje naziv zemljopisnog podru čja (posebno mjesto, regiju ili zemlju npr. 
Herend34), moguće povezanu s nazivom same robe , na primjer škotski tartan35 ili 
Aubussonska tapiserija.36  
Ali i nezemljopisni naziv može biti naziv OZP- a, pod uvjetom da je nedvosmisleno povezan s 
mjestom podrijetla. Proširenjem defini cije OZP-a na ovu vrstu naziva omogu ćilo bi 
obuhvaćanje više proizvoda. Ovo je rješenje tako đer prihva ćeno u sustavu EU-a o 
                                                            
34Naširoko poznati naziv za porculansko posu đe i ukrasne predmete prema imenu grada Herenda u Ma đarskoj. 
34Tartan je tradicionalni škotski uzorak tkanine s prugama u razli čitim bojama i širinama, koje križanjem oblikuju 
četverokute, vidi http://www.merriam-webster .com/dictionary/tartan . Škotsko tartansko dr uštvo (osnovano 1963.) vodi 
registar svih poznatih tartana; registar sadržava oko 1300 uzoraka. 
36Aubussonski tepisi su podni prekriva či, ručno tkani u selima Aubusson i Felletin,  u departmanu Creuse u središnjoj 
Francuskoj. 
 
15 
 poljoprivrednim OZP-ovima, prema kojem su na primjer feta sir37 i španjolsko pjenušavo vino 
Cava38 zaštićeni kao OZP-ovi. 
Druga opcija koja bi omogu ćila još širu pokrivenos t bila bi zašti ta OZP-a za netekstualne 
znakove ili simbole koji su nedvosmisleno povezani s odre đenom regijom, posebnim mjestom 
ili zemljom, kao na primjer obrisi zemljopisnog podru čja.39 
 
Pitanja: 
12. U slučaju da se na razini EU-a razvije novi sust av, bi li se njime trebali zaštititi OZP-ovi 
koji se odnose na zemljopisne nazive koji su nedvosmisleno povezani s odre đenim 
mjestom? 
13. Ako da, kako bi se sustavom osi guralo da takva zaštita ne utje če na prava drugih 
proizvođača? 
14. Bi li sličnom zaštitom trebalo obuhvatiti i si mbole poput obrisa zemljopisnog podru čja? 
Ako da, uz koje uvjete? 
 
 
 
1.2 Koje bi oznake trebalo isklju čiti iz zaštite OZP-a? 
 
Sporazumom TRIPS predvi đeno je nekoliko mogu ćih izuzeća od obveze osiguravanja zaštite 
za OZP. Ona uklju čuju generi čke pojmove,40 slučajeve s proturje čnim ranijim žigom41 i, u 
određenoj mjeri, slu čajeve koji uklju čuju homonimne zemljopisne oznake.42 Pojam se smatra 
generičkim ako je zajedni čki naziv za vrstu proiz voda ili usluge (prije  nego poseban primjer 
robe ili usluge) na relevantnom podru čju zemlje u kojoj je zatražena zaštita. Na primjer, 
pojam „eau de cologne ˮ (kolonjska voda) sada ozna čava određenu vrstu parfema, bez obzira 
na to proizvodi li se u Kölnu (Njema čka) ili ne. Homonimni su OZP-ovi oni koji se sli čno 
pišu ili izgovaraju, ali koji identifici raju proizvode podrijetlom iz razli čitih mjesta, obi čno iz 
različitih zemalja. U na čelu nema razloga zašto oni ne  bi imali pravo na zajedni čko 
postojanje. Me đutim mogu se odredit i uvjeti za takvo zajedni čko postojanje kako bi se 
spriječilo zavaravanje potroša ča. 
                                                            
37U Grčkoj ne postoji regija naziva „Fet a“ ali oznaka „Feta“ je dugoro čnim i dosljednim korištenjem razvila snažnu 
povezanost sa zemljopisnim podru čjem gdje se proizvodi. 
38 Cava se proizvodi u Kataloniji, Ka stilji i Leónu, Aragónu, Navarri, La Rioji, Extremaduri i Valenciji. 
39 Tipičan primjer bili bi kartografski obrisi države Floride (SAD) u obliku naran če. 
40Sporazum TRIPS, članak 24. stavak 6.: „Ni čime se u ovom odjeljku ne zahtijeva od članice da primjenjuje svoje odredbe u 
pogledu oznake zemljopisnog podrijetla bilo koje druge članice u vezi s robom ili usluga ma za koje je mjerodavna oznaka 
identična s uobi čajenim pojmom u svakodnevnom govoru kao uobi čajeni naziv za takvu robu ili usluge na državnom 
području te članice. (…)“. 
41Članak. 24. stavak 5. Sporazuma TRIPS predvi đa da „kada je podnesen zahtjev za žig ili je žig registriran u dobroj vjeri, ili 
kada su prava na žig ste čena kroz upotrebu u dobroj vjeri prije nego što je oznaka zemlj opisnog podrijetla zašti ćena u 
njenoj zemlji podrijetla; mjere usvojene za provo đenju odredaba Sporazuma TRIPS povezane s OZP-ima ne štete 
prihvatljivosti za registraciju ili valjanosti registracije žiga, ili pravu na upotrebu žiga, na osnovi na kojoj je takav žig 
identičan ili sličan oznaci zemljo pisnog podrijetla.“. 
42Članak 23. stavak 3. Sporazuma TRIPS predvi đa: „U slučaju homonimnih oznaka zemljopis nog podrijetla za vina, zaštita 
se dodjeljuje svakoj oz naci, podložno odredbama članka 22. stavka 4. Svaka članica odre đuje prakti čne uvjete pod kojima 
će se dotične homonimne oznake razlikova ti jedna od druge, uzimaju ći u obzir potrebu za osiguranjem ravnopravnog 
postupanja prema proizvo đačima kojih se to ti če i da potroša či ne budu zavarani.“ 
  Članak 22. stavak 4. Sporazuma TRIPS utvr đuje: „Zaštita prema stavcima 1., 2. i 3.  primjenjuje se na oznaku zemljopisnog 
podrijetla koja, iako je doslovno vjerna podru čju, regiji ili lokalitetu iz kojeg potje če roba, neto čno predstavlja javnosti da 
roba potje če s drugog podru čja.“. 
 
16 
 Ovi se izuzetci nalaze u uredbama EU-a  o OZP-ovima za poljoprivredne proizvode.43 U 
uredbama se dodaju ostala izuze ća od registracije, kada su nazivi u sukobu s nazivom biljne 
sorte ili životinjske pasmine44 i postoji vjerojatnost da zavaraju potroša ča o pravom podrijetlu 
proizvoda. Iako nije vjerojatno da će ovi posebni slu čajevi biti mjerodavni u kontekstu 
nepoljoprivrednih proizvoda, bilo bi  potrebno utvrditi bi li specifi čnosti nepoljoprivrednih 
proizvoda opravdale dodavanje drug ih izuzetaka uz one koji su utvr đeni u Sporazumu TRIPS. 
 
Pitanje: 
15. Vidite li ikakvu potrebu za dodavanjem daljnjih  izuzetaka u zaštiti OZP-a osim onih koji 
su već predviđeni u Sporazumu TRIPS? Obrazložite.  
 
2. Na što bi se trebala pri mjenjivati zaštita OZP-a: me đusektorski nasupr ot sektorskom 
pristupu?   
Sektorski pristup bi uspostav io posebna pravila za razli čite kategorije proizvoda, na primjer za 
one za koje je osobito važna prisutnost si rovina (npr. kamena). Ovo je trenuta čna struktura na 
europskoj razini u poljoprivrednom podru čju (u kojem postoje odvojene uredbe o OZP-u za 
vina, alkoholna pi ća, aromatizirana vina i poljoprivre dne i prehrambene proizvode), ali čini se 
da podjela postoji iz povije snih razloga. Alternativno, me đusektorski pristup bi utvrdio 
osnovne elemente sustava op ćenito, koji bi se primjenjivali na svaku kategoriju proizvoda. 
 
Pitanja: 
16. Vidite li potrebu za razlikovanjem izme đu raznih sustava zaštite  ovisno o kategorijama 
uključenih nepoljoprivrednih proizvoda (sek torski pristup)? Ako je odgovor da, 
obrazložite zašto. 
17. Mislite da bi neke proizvode trebalo isklju čiti iz zaštite OZP-a na razini EU-a? Ako je 
tako, obrazložite. 
 
 
3. Povezanost izme đu proizvoda i podru čja 
 3.1 Koliko bi jaka trebala biti povezanost s podru čjem? 
 
OZP treba identificirati proizvod kao proizvod s podrijetlom iz odre đenog podru čja, regije ili 
lokaliteta u kojem je odre đena kvaliteta, ugled ili neka dr uga karakteristika robe rezultat 
njegova zemljopisnog podrijetla. OZP se koristi pri tr govanju za utvr đivanje povezanosti 
između kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proi zvoda i mjesta podrijetla. Potrebna je 
posebna „uzro čna povezanost ˮ između kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda i 
njihova namijenjenog zemljopisnog podrijetla je r te kvalitete ovise o prirodnim uvjetima 
(posebne geološke, hidrološke , klimatske karakteristike i karakteristike tla) u mjestu 
proizvodnje i/ili na činima na koji ljudska društva s njima rade (tj. znanje i iskustvo koje su 
razvili ljudi u tom podru čju / odre đene vještine koje su tijekom godina razvili lokalni 
stručnjaci). 
                                                            
43Na primjer, članak 6. stavak 1., 4. i 3. Uredbe (EU) br. 1151/20 12 o sustavima kvalitete za po ljoprivredne i prehrambene 
proizvode. 
44Članak 6. stavak 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012 o sustavim a kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode. 
 
17 
 Prirodna povezanost može biti razli čitih oblika. Uredbom (EU) br. 1151/2012 Europskog 
parlamenta i Vije ća od  21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i 
prehrambene proizvode,45 na primjer, predvi đene su dvije vrste etiketa OZP-a za 
poljoprivredne i prehra mbene proizvode: „zašti ćene oznake zemljopisnog podrijetla ˮ i 
„zaštićene oznake izvornosti ˮ. Razlika se temelji na ja čini povezanosti sa zemljopisnim 
područjem. Za zašti ćeni OZP jedan od koraka proizvodnje , obrada ili priprema, mora se 
odvijati u mjestu u tom podru čju, dok sirovina može potjecati iz drugog podru čja. Za 
zaštićene oznake izvornosti cijeli proces proi zvodnje mora se odvijati u definiranom 
zemljopisnom podru čju, a sirovine tako đer moraju biti iz tog podru čja. Prirodne povezanosti 
temeljene na strogo definiranom konceptu „ terroirˮ46 još su jače u sektoru vina u kojem se za 
obje oznake OZP-a sve faze proizvodnje moraju odvijati u zemljopisnom podru čju. U slučaju 
zaštićenih oznaka izvornosti, 100  % grožđa mora biti isklju čivo iz tog podru čja; ova brojka 
iznosi 85 % ili više za zašti ćeni OZP. 
Ova povezanost sa zemljopisnom lokacijom tako đer se može primijeniti na nepoljoprivredne 
proizvode. U nekim je slu čajevima, poput mramora i kamena, ja čina povezanosti usporediva s 
onom za poljoprivredne proi zvode. Primjenjivale bi se iste prethodno utvr đene varijable. U 
načelu, što je ja ča povezanost, to će proizvod biti uvjerljiviji i autenti čniji u očima potroša ča. 
Međutim odre đeni OZP-ovi mogu se u cijelosti temeljiti na ljudskim, a ne na prirodnim 
doprinosima, ili na ugledu. U studiji se predlaže  da malobrojni nepoljoprivredni proizvodi 
utvrđeni kao kandidati za zaštitu OZ P-a poštuju stroge uvjete zašti ćenih oznaka izvornosti.47 
 
Pitanja: 
18. Koliko bi jaka morala biti povezanost izme đu nepoljoprivrednih proizvoda i njihova 
mjesta podrijetla kako bi se kvalificirali za zaštitu OZP-a u svakom novom sustavu? 
19. Trebaju li se novim sustavom dopustit i dvije vrste povezanosti (jednu ja ču od druge) 
između nepoljoprivrednih proi zvoda i njihova podru čja podrijetla?  
20. Trebaju li postojati razlike ovisno o razli čitim vrstama proizvoda? Obrazložite.  
 
 3.2 Kvaliteta i specifikacija proizvoda  
OZP je pretežno obveza kvalitete prema potroša čima i jamstvo ravnopravnosti za 
proizvođače. Stoga sustav za dodjelu zaštite OZP-a zahtijeva utvr đivanje posebnih glavnih 
značajki proizvoda i njegova procesa proizvodnj e. U zakonodavstvu EU-a o poljoprivrednim 
OZP-ima sve tehni čke informacije potrebne za opis proizv oda, njegove metode proizvodnje i 
zemljopisnog podru čja trebali bi pružiti proizvo đači kada se prijavljuju za registraciju. 
Specifikacija proizvoda je odlu čujući čimbenik za registraciju OZP-a. 
Uvjet opisa zna čajki proizvoda osigurava stabilnu kvalitetu proizvoda, ali ne zahtijeva 
određenu razinu kvalitete. To se može posti ći samo uvjetovanjem razine minimalne kvalitete. 
Međutim utvr đivanje zna čajnog mjerila kvalitete ne mora  djelovati za sve proizvode, a 
određivanje odre đene razine kvalitet e zahtijeva element diskrecije. 
                                                            
45 SL L 343, 14.12.2012, str 1.  
46Terroir je koncept u vinogradarstvu koji povezuje odlike vina  s okolišnim uvjetima u kojima se uzgaja grož đe.  
47Studija, str.298. 
 
18 
 Dodana vrijednost koju donose OZP-ovi temelji se na povjerenju potroša ča. Sustav OZP-a 
treba jam čiti potroša ču da će se tijekom cijelog razdoblja zaštite o čuvati posebne 
karakteristike, odre đena kvaliteta ili ugled OZP-ova. Kako bi ostvario ovaj cilj, europski 
sustav OZP-a za poljoprivredne proizvode us postavlja brojne uvjete za provjere nakon 
registracije kako bi osigurao da su proizvodi zadovoljavali sp ecifikacije proizvoda i da se 
naziv pravilno koristio na tržištu. Te provjere obi čno provodi odre đeno tijelo javne vlasti ili 
odabrano i certificirano privatno tijel o. Posebne karakteristike i kvalitetu me đutim ne bi 
trebalo utvrditi na previše restriktivan na čin. Pretjerano detaljan opis mogao bi usporiti 
inovaciju proizvoda i, dok se tradic ionalni proizvodi ne mijenjaju vrlo često, oni se razvijaju 
kako bi prikazali razvoje u procesima i tehnologiji. Naglasak bi trebao biti na kvaliteti, omogućavajući interakciju kreativnosti i tradiciona lnog znanja i iskustva. Kao primjer, 
dizajner Carlo Scarpa u 1940.-tim godinama usko je sura đivao s majstorima staklopuha čima 
na pionirskih tehnikama koje su sada u potpunosti dio tradicije muranskog stakla ( vetro di 
Murano ). 
Pitanja: 
21. Ima li smisla mjerilo kvalitete za nepoljoprivredne proizvode? 
22. Kako bi se moglo definirati takvo mjerilo?  
23. Slažete li se da bi trebalo provjeravati os taju li posebne karakteristike, kvaliteta i 
podrijetlo OZP-a na istoj razini tijekom cijelog razdoblja zaštite? Obrazložite.  
24. Što mislite kako bi trebalo definirati posebne karakteristike proizvoda kako bi se 
osiguralo da kvaliteta i zemljopisno podrij etlo zadovolje zahtije vane standarde bez 
ograničavanja inovacija?  
 
3.3 Ugled povezan s proizvodom 
 
Ugled koji se može pripisati zemljopisnom podrije tlu mogao bi se koristiti kao kriterij uz 
određenu kvalitetu ili inherentnu ka rakteristiku proizvoda, ili kao njegova alternativa. To bi 
omogućilo proširenje zaštite OZP-a samo na proizvode koji su ve ć razvili prepoznat ugled 
među potrošačima. Ova bi vrsta rješenja me đutim nepovoljno utjecala na nove ili proizvode u 
razvoju koji po definiciji jo š nemaju nikakav ugled. 
 
Pitanja : 
25. Trebaju li „kvaliteta, ugled i  ostale karakteristike ˮ biti uvjet za dobivanje zaštite OZP-a 
za nepoljoprivredne proizvode? Ako ne svi, koji od ova tri elementa mislite da bi trebali 
biti uvjet? Obrazložite svoj odabir. 
26. Što bi trebala uklju čivati specifikacija proizvoda? Treba li utvrditi minimalne uvjete? (Na 
primjer, povezano s u čestalošću, metodu odabira proizvoda i stranke uklju čene u razli čitu 
proizvodnju i faze distribucije.) 
 
 
 
4. Kako pove ćati zaštitu 
 4.1 Uskla đivanje nacionalnih zakona 
 
19 
  
Usklađivanje nacionalnog zakonodavstva o OZP-ima zna čilo bi da bi u nekim državama 
članicama koje trenuta čno nemaju takav sustav trebalo uspost aviti sustav zaštite OZP-a. Kako 
bi OZP-ovi bili u činkovito zašti ćeni, određenu oznaku bi trebalo zašt ititi širom unutarnjeg 
tržišta, ina če bi potroša če mogli zbuniti identi čni OZP-ovi za razli čite proizvode u razli čitim 
državama članicama. 
Na ovoj bi osnovi uskla đivanje zahtijevalo zajedni čko priznavanje i zaštitu OZP-ova, 
isključujući dvostruke oznake. Za izbjegav anje dvostrukih oznaka države članice bi trebale 
moći otkriti potencijalno proturje čne OZP-ove, uklju čujući one na stranim jezicima. To bi 
bilo teško, posebno ako nema procesa podnošen ja prigovora na nadnacionalnoj razini. 
Također bi trebalo uspostaviti mehanizam za rješavanje proturje čja između sličnih oznaka iz 
različitih država članica. 
 Za osiguranje jedinstvenog pr istupa provedbi i izvršenju zaš tite OZP-a bio bi potreban 
relativno visok stupanj postupovnog uskla đivanja, uklju čujući odredbi o izvršenju. O ovoj se 
opciji razmatralo, ali je odba čena, u podru čju poljoprivredne politike u kojoj je zaštita OZP-a 
isključivo na razini EU-a us postavljena uredbama. 
 
4.2 Stvaranje jedinstvenog sustava EU-a 
 
Umjesto uskla đivanja nacionaln ih zakona država članica EU-a, mogao bi se uspostaviti 
jedinstveni sustav dilj em EU-a. To bi omogu ćilo koherentan sustav na cijelom unutarnjem 
tržištu i moglo bi pružiti u činkovitije pružanje usluge putem „one-stop shops ˮ, tako da zaštita 
bude primjenjiva u cijelom EU-u. 
Ako se ovo uvede, ostaje pitanje mogu li postoje ći nacionalni sustavi zaštite OZP-a postojati 
zajedno s novim sustavom na razini EU-a. Paralelni sustavi poput ovih ve ć postoje, na primjer 
u području žigova, i postojat će u budućnosti u podru čju patenata. Oni kori ste pristup „kutije s 
alatimaˮ koji omogu ćava korisnicima odabir mjerodavne razine i opsega zaštite u skladu s 
njihovim potrebama. 
Ekskluzivni europski sustav bi o bi jednostavniji, ali i zna či da bi zaštitu za nazive koji su 
komercijalno relevantni samo u jednoj državi članici ili regiji unutar države članice ipak 
trebalo proširiti i na  sve ostale države članice. 
Ako se koriste paralelni sustav i trebale bi postojati razli čite zaštitne mjere za osiguranje 
neometanog funkcioniranja, uklju čujući minimalnu razinu uskla đivanja nacionalnih zakona u 
njihovoj interakciji s pravom EU-a. 
Potencijalna napetost bi se izbjegla da se uvede ekskluzivan i cjelovit sustav na razini EU-a, 
sličan sustavu koji je trenuta čno na snazi u sektoru poljoprivrede. Budu ći da ne bi bilo zaštite 
širom EU-a dodijeljene na nacionalnoj razini, tr ebalo bi uspostaviti prijelazna rješenja za ve ć 
postojeće nacionalne OZP-ove. 
 
 
20 
 Pitanja: 
27. Bi li uskla đivanje nacionalnog zakonodavstva bilo dovoljno za u činkovitu zaštitu OZP-
ova za nepoljoprivredne proiz vode na cijelom unutarnjem tr žištu, ili smatrate da je 
potreban jedinstven sustav zaštite na razini EU-a? 
28. Ako podržavate jedinstven sustav EU-a, trebaj u li nastaviti postoja ti i nacionalni sustavi 
zaštite (npr. trenuta čni nacionalni propisi sui generis )? Obrazložite. 
 
 
5. Registracija 
 
U načelu, OZP-ovi bi se mogli zaštititi bez potrebe  za registracijom. Bez registracije nema 
potrebe za organizacijom upravnih postupaka za dodjeljivanje zaštite. Sustavi koji štite OZP-
ove bez registracije po stoje u jednoj državi članici (Latvija) i u Šv icarskoj gdje zakon 
predviđa posebne mjere i kazne za zaštitu potroša ča od zavaravaju će upotrebe neregistriranih 
OZP-ova. 
Nepostojanje sustava registracije zna či da ne bi bilo javnog registra  koji bi se mogao pretražiti 
da se utvrde prethodno postoje ći nazivi OZP-ova i utvrde rele vantni vlasnici. To bi moglo 
dovesti do nesigurnosti o postojanju ili opsegu zaštite. To bi tako đer otežalo izvršenje 
dodijeljene zaštite. Proces registracije na razi ni EU-a mogao bi slijediti primjer sustava za 
poljoprivredne OZP-ove (za koji ve ć postoji sustav registracije na razini EU-a). To bi 
omogućilo veću sigurnost, posebno za prava provedbe, u slu čaju spora. Sustav s procesom 
registracije o čito bi zahtijevao da dr uštva provode upravne zada će (predaja zahtjeva, 
prigovori, mogu će naknade, itd.) povezane s ovih procesom. To bi generiralo odre đene 
administrativne troškove. Dodatni troškovi bi tako đer mogli proiza ći iz naknadnog 
upravljanja (npr. izvršenje, pa rnica) dodijeljenim OZP-om.  
 
5.1 Uloga nacionalnih administracija  u sustavu registracije EU-a  
Ako se postigne dogovor o sustavu registracije, javilo bi se pitanje uspostavljanja procesa 
registracije. Zahtjeve za registraciju OZP-a trebat će analizirati u od nosu na mjerodavni 
lokalni kontekst (uklju čujući poznavanje karakteristika lokalnih sirovina, lokalnih tradicija, 
itd.). Može biti teško ostaviti ove zada će isključivo jedinstvenom središnjem tijelu EU-a. 
Međutim, kada bi se lokalnim stru čnjacima ostavila odluka o na činu provjere uvjeta za 
dodjelu zaštite, postojao bi rizik od razvijanja razli čitih lokalnih praksi. To bi naštetilo 
cjelokupnoj koheziji i vjer odostojnosti sustava. 
Za poljoprivredne proizvode ovaj je izazov riješen pomo ću sustava u dva koraka u kojem 
središnje tijelo povjerava ovaj aspekt an alize nacionalnim tijelima najbližim odre đenom 
zemljopisnom okolišu i ljudskim čimbenicima. Prema ovom modelu  bi se jasno razlikovalo 
između zajedni čkih kriterija širom EU-a koje treba provjeravati sred išnje tijelo i lokalnih 
specifičnosti koje bi provjeravalo  više lokalnih tijela. 
 
5.2 Upravljanje europskim registrom 
 
21 
 Europskim registrom OZP-a za po ljoprivredne proizvode trenuta čno upravlja Europska 
komisija. Ovakvom bi se vrstom registra za  nepoljoprivredne OZP-ove moglo upravljati na 
sličan način, ili delegirati novoj ili postoje ćoj agenciji EU-a. 
 
Pitanja: 
29. Mislite li da bi u slu čaju razvoja novog sustava trebao po stojati proces registracije za 
zaštitu nepoljoprivrednog OZP-a? 
30. Mislite li da potencijalni troškovi sustava za  registraciju OZP-ova nadilaze troškove 
sustava bez registracije? 
31. Mislite li da bi proces registracije trebao uklju čivati nacionalni element, npr. provjeru 
usklađenosti sa specifikacijama proi zvoda, navedenim zemljopisnim podru čjem, 
kvalitetom, ugledom itd.? 
 
 
 
5.3 Sadržaj procesa 
 5.3.1 Podnositelji zahtjeva  
Kad bi se uspostavio proces regi stracije OZP-ova na razini EU-a , prvo bi trebalo odrediti tko 
bi imao pravo podnošenja zahtjeva za zaštitu. 
U trenuta čnom poljoprivrednom sustavu OZP-a na  razini EU-a, skupina proizvo đača (ili 
iznimno jedan proizvo đač) obično može podnijeti zahtjev za re gistraciju naziva OZP-a 
povezanog s podru čjima unutar ili izvan EU-a. Nema  razloga koji bi opravdali razli čit pristup 
za nepoljoprivredne proizvode. 
Međutim, na temelju rezultata studije može se zaklju čiti da u nekim državama članicama 
gospodarske komore, lokalne zajednice,  državna tijela ili udruge potroša ča imaju mogu ćnost 
podnošenja zahtjeva za zaštitu OZP-a.
48 Omogućavanjem udrugama potroša ča i državnim 
tijelima traženje zaštite za OZP može se osnaž iti aspekt kvalitete specifikacija proizvoda. 
Međutim proizvo đači moraju ostati izravno uklju čeni u odre đivanje pravila koja će se 
primjenjivati na njihov proces proizvodnje.49  
 
Pitanja: 
32. Trebaju li proizvo đači i njihove udruge u slu čaju stvaranja novog sustava biti jedini koji 
smiju podnijeti zahtjev za registraciju nepol joprivrednih OZP-ova  ili bi i drugim 
tijelima trebalo dozvoliti podnošenje zahtjeva? Ako da, kojima? 
33. Treba li pojedina čnim proizvo đačima dozvoliti podnošenje zahtjeva?  
 
 
5.3.2 Podnošenje prigovora na registraciju OZP-a 
 
                                                            
48 Studija, str. 302.  
49Ibid, str. 303.  
 
22 
 Za vjerodostojnost i pravnu sigurnost sustava bilo  bi važno dozvoliti zainteresiranim stranama 
podnošenje prigovora na registraciju etikete ka o OZP-a. Postupak podnošenja prigovora prvo 
bi mogao imati za cilj osigurati da etiketa OZP- a ispunjava potrebne uvjete  (na primjer, da to 
nije generi čki naziv) i da se zaštita koja se dodjeljuje ne ugrožava prethodno postoje ća prava 
(npr. homonimni OZP-ovi, žigovi). Eur opsko poljoprivredno zakonodavstvo trenuta čno 
dozvoljava podnošenje prigovora tijelima država članica ili tre ćih zemalja, ili bilo kojoj 
fizičkoj ili pravnoj osobi s opravdanim inte resom i koja ima poslovni nastan u tre ćoj zemlji, 
ili ima poslovni nastan ili je rezident države članice razli čite od one u kojoj je podnesen 
zahtjev za OZP.50 
 
Pitanje: 
34. Biste li se složili da u slu čaju stvaranja novog sustava treba uklju čiti postupak 
podnošenja prigovora i da treba biti otvoren istoj vrsti zain teresiranih strana kao i u 
pravilima za poljoprivredne OZP-ove?  
 
5.3.3 Naknade 
 
U cijelom svijetu obi čno postoji naknada za registraciju  žigova i patenata i, kako je 
izviješteno u studiji, devet nacionalnih tijela napla ćuje naknade za registraciju OZP-ova,51 a 
taj se broj pristupanjem Hrvatske pove ćao na deset. Naknadama se može pomo ći smanjenju 
troškova upravljanja registracijom OZP-ova i pomo ći ograničenju zahtjeva za registraciju na 
ozbiljne i solidne poslovne pr ojekte. S druge strane, naknada ma se mogu posebno obeshrabriti 
male skupine proizvo đača od korištenja sustava. Registrac ija OZP-ova na razini EU-a u 
poljoprivrednom sektoru trenuta čno se ne napla ćuje.52 
 
Pitanja: 
35. Treba li za zaštitu nepoljoprivre dnih OZP-ova na razini EU-a registracijom zahtijevati 
plaćanje naknade? 
36. Koju razina naknade za registra ciju biste smatrali opravdanom?  
 
6. Opseg zaštite 
 6.1 Razina dodijeljene zaštite  
Kako bi se mogli posti ći predviđeni rezultati, dodijeljenom pravnom zaštitom mora se 
osiguravati primjerena zaštitu od cijelog niza p onašanja i praksi koji bi mogli biti štetni za 
nositelja OZP-a i potroša ča. Međutim takva zaštita ne smije biti neopravdana prepreka 
tržišnom natjecanju na unutarnjem tržištu. 
Sporazumom TRIPS predvi đaju se dvije vrste zaštite: op ći sustav kojim se uspostavljaju 
minimalni standardi zaštite za sve vrste proizvoda ( članak 22.) i poseban sustav kojim se 
uspostavlja viša razina zaštit e, samo za vina i alkoholna pi ća (članak 23.). 
                                                            
50Članak 51. stavak 1. Uredbe (EU) br. 1151/2012 o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode. 
51Vidjeti Prilog I. studiji.  
52 U slučaju poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda, državama članicama se nudi mogu ćnost naplate naknada za 
pokrivanje njihovih troškova upravljan ja sustavom na njihovoj razini ( članak 47. Uredbe (EU) br. 1151/2012). 
 
23 
 Članak 22. Sporazuma TRIPS sadržava op ću obvezu za članice WTO-a koje trebaju pružiti 
zaštitu od zavaravaju će upotrebe OZP-a i od upotrebe koja  se smatra aktom nepoštenog 
tržišnog natjecanja. EU je ve ć dodijelio ve ću razinu zaštite za poljoprivredne OZP-ove. Kao 
rezultat, bilo bi teško opravdati druk čije postupanje prema nepoljoprivrednim proizvodima u 
slučaju razvoja novog sustava. To bi moglo imati negativan u činak na strategiju EU-a za 
osiguranjem viših razina zaštite  za europske OZP-ove u tre ćim zemljama. 
Međutim, člankom 23. Sporazuma TRIPS predvi đa se puno viša razina zaštite, pri čemu se od 
članica WTO-a  zahtijeva spre čavanje svake upotrebe OZP-ova  koji identificiraju vina ili 
alkoholna pi ća koji ne potje ču iz mjesta navedenog u OZP-u, čak i ako je pravo podrijetlo 
robe tako đer navedeno ili se OZP koris ti u prijevodu ili je popra ćen izrazima poput „vrsta ˮ, 
„stilˮ, „imitacija ˮ. OZP-ovi za vina i alkoholna pi ća moraju biti zašti ćeni čak i ako zlouporaba 
ne bi zavarala javnost. 
Takva pove ćana zaštita bi donijela zna čajne prednosti proizvo đačima nepoljoprivrednih OZP-
ova. Oni bi tako đer imali koristi od zaštite pridružene n azivu koji se koristi u prijevodu na sve 
službene jezike EU-a ili popra ćenom izrazima poput „tip” ili „vrsta ˮ. Međutim pove ćao bi se 
rizik od sporova me đu proizvo đačima jer bi moglo biti proturje čja, ne samo zbog upotrebe 
naziva OZP-a ve ć i u vezi s njegovom upotrebom u prijevodu i u odre đenim izrazima. 
 
Pitanja: 
37. Koji bi opseg zaštite trebalo dodijeliti za nepoljoprivredne OZP-ove u EU-u?   
38. Treba li zaštita dodijeljena nepoljopr ivrednim OZP-ovima odgovarati zaštitnim 
mjerama koje su ve ć pružene poljoprivrednim OZP-ovi ma na razini EU-a? Ako da, 
koliko blisko?  
 
6.2 Praćenje i izvršenje prava OZP-a 
 
OZP-vi su po svojoj pravnoj prirodi posebna pr ava intelektualnog vlasništva, tj. primarno nisu 
pojedinačno privatno vlasništvo, ve ć pripadaju cijeloj zajednici proizvo đača koji 
zadovoljavaju unaprijed utvr đen skup specifikacija proizvoda i povezani su sa zemljopisnom 
lokacijom. Tako đer mogu utjelovljivati odre đene vrijednosti koje su klju čne za cijelu 
zajednicu, na primjer lokalne tradicije i kulturno naslije đe. Zbog toga tijela javne vlasti često 
podržavaju lokalne proizvo đače OZP-ova u pra ćenju i izvršavanju njihovih prava. EU je na 
primjer uspostavio ex officio  zaštitu poljoprivrednih OZP-ova u kojoj su tijela javne vlasti 
odgovorna za uspostavljanje sustava za provje ru sukladnosti s pravnim zahtjevima i 
osiguranje neometanog f unkcioniranja sustava. Me đutim uvođenjem sustava poput ovog za 
nepoljoprivredne OZP-ove nametnule bi se dodatn e obveze i nastali bi troškovi za tijela javne 
vlasti. 
 
Pitanje: 
39. Biste li više voljeli sustav za pra ćenje i izvršavanje prava nepoljoprivrednih OZP-ova 
koji je isklju čivo privatan, javan ili kombinac ija javnog i privat nog? Obrazložite 
uzimajući u obzir, ako je mogu će, učinkovitost i troškove aktivnosti za izvršavanje 
prava.  
 
 
 
24 
  
6.3 Trajanje zaštite nepo ljoprivrednih OZP-ova  
 
Za neka prava intelektualnog vlasništva, npr. patente i dizajne, održavanje monopola u vrlo 
dugom razdoblju ne bi bilo korisno za druš tvo. Zbog toga njihova pravna zaštita ima 
ograničeno trajanje. To nije slu čaj sa žigovima i OZP-ovima koji štite odre đene nazive. 
Registrirani žig zajednice, na pr imjer, valjan je deset godina od datuma podnošenja zahtjeva i 
može se neograni čeno obnavljati na daljnja razdoblja od deset godin a. Jedinstveni OZP za 
poljoprivredne proizvode – čija podloga je o čuvanje regionalnog/lokalnog naslije đa, tradicija i 
znanja i iskustva – ima neograni čenu zaštitu, bez uvjeta obnove. Ve ćina država članica koje 
su uspostavile sui generis  sustav zaštite OZP-ova za nepoljoprivredne proizvode tako đer 
pružaju neograni čenu zaštitu, bez potrebe za obnavljanjem. 
 
Pitanje: 
40. Treba li zaštita OZP-a za nepoljoprivredne proizvode prema vašem mišljenju imati 
neograničeno trajanje ili je treba ograni čiti uz mogu ćnost obnavljanja? Ako predlažete 
ograničeno trajanje, koliko dugo bi ono trebalo biti? 
 
 
7. Nakon registracije 
 7.1 Ukidanje zaštite  
Mogle bi postojati okolnos ti u kojima bi dodijeljena zaštita trebala završiti, čak i ako je zaštita 
OZP-a dodijeljena na neograni čeno razdoblje ili ako još nije istekao propisani vremenski rok. 
To bi mogao biti slu čaj, kao u podru čju poljoprivrednih OZP-ova, kada proizvodi ne 
ispunjavaju uvjete utvr đene u mjerodavnoj specif ikaciji ili kada u zna čajnom vremenskom 
razdoblju na tržište nije stavljen proizvod s OZP-om.
53 Postupkom ukidanja moglo bi 
upravljati tijelo zaduženo za regi straciju ili alternativno iz ravno sud. Ovim bi se postupkom 
omogućio dodatni sloj kontrole i pridonijelo bi se cjelokupnoj vjerodosto jnosti potencijalnog 
sustava. Me đutim mogle bi nastati nesigur nosti za nositelje prava i pove ćati se troškovi tijela 
odgovornog za proces. 
 
Pitanja: 
41. Slažete li se da treba postojati mogu ćnost ukidanja OZP-a nakon registracije? 
42. Tko bi trebao imati pravo na prijavu ukidanja OZP-a? 
43. U slučaju uspostave novog sustava biste li se sl ožili da treba uvesti proces ukidanja s 
istim uvjetima kao i za poljoprivredne OZP-ove? 
 
 
7.2 Mogu ća proturje čja između OZP-ova i žigova 
 
Kako bi se izbjegla pravna nesigurnost i nejasno će u vezi s proturje čnim nazivima, trebalo bi 
definirati jasnu vezu izme đu potencijalnog sustava OZP-a za nepoljoprivredne proizvode i 
prava o žigovima.  
                                                            
53 Članak  54. Uredbe (EU) br. 1151/2012.  
 
25 
 Opće načelo prava intelektualnog vlasništva, koje se primjenjuje na žigove , dizajne, patente 
itd., jest da prevladava  prethodno pravo (tj. na čelo „tko prvi zatr aži pravo, prvi će ga i 
dobitiˮ). Primjenom ovog na čela na vezu izme đu žigova i nepoljoprivrednih OZP-ova moglo 
bi se pridonijeti pojednost avljenju cijelog sustava. 
Jedinstveni sustav OZP-a za poljoprivredn e proizvode sadržava posebne odredbe o 
povezanosti izme đu OZP-ova i žigova. One su sljede će: 
a) prethodni ugled žiga može sprije čiti registraciju OZP-a ako bi  registracija OZP-a mogla 
zavarati potroša če u pogledu pravog identiteta proizvoda; 
b) svaki žig koji ne pripada ovoj situaciji i za koji je podnesen zahtjev, koji je registriran ili 
uspostavljen u dobroj vjeri prije datuma podnošenja  zahtjeva za registraciju OZP-a na razini 
EU- a treba postojati zajedno s registriranim OZP-om; 
c) registracijom OZP-a trebala bi se sprije čiti registracija žiga koja je zatražena nakon OZP-a, 
ako bi ona bila u sukobu sa zaštit om dodijeljenom OZP-u. U ovom slu čaju nacionalni ili 
europski uredi za žigove treba li bi odbiti registriranje žiga  ex officio . 
Za osiguranje jasno će i dosljednosti na razini EU-a moglo bi  se argumentirati da bi se ista 
pravila trebala primjenjivati na zašti tu OZP-a za nepoljoprivredne proizvode. 
 
Pitanja: 
44. Mislite li da bi OZP-ovi i ži govi trebali biti podložni isklju čivom načelu „tko prvi zatraži 
pravo, prvi će ga i dobiti ˮ (tj. da uvijek prevla dava prethodno pravo)? 
45. Trebaju li u nekim okolnostima OZP-ovi pr evladavati nad žigovima? Obrazložite.  
 
 
 
Zaključak 
 
Pozvane su sve zainteresirane strane da komen tiraju pitanja koja se javljaju u ovoj Zelenoj 
knjizi davanjem odgovora na specifi čna pitanja iz nje. Odgovore treba poslati elektroni čkom 
poštom na sljede ću adresu u Komisiji do 28. listopada 2014.: MARKT-CONSULTATION-
GIs@ec.europa.eu . 
Primljeni odgovori bit će objavljeni na internetskim strani cama Glavne uprave za unutarnje 
tržište i usluge, osim ako zatražite druk čije. Važno je pro čitati posebnu izjavu o zaštiti 
osobnih podataka priloženu ovom k onzultacijskom dokumentu radi informiranja o tome kako 
će se postupati s vašim osobnim podacima i odgovorima.