Strategija za jačanje primjene Povelje o temeljnim pravima u EU-u

Uvod

Jačanje Povelje EU-a o temeljnim pravima radi suočavanja s novim izazovima

Proglašena prije 20 godina i pravno obvezujuća od 2009., Povelja EU-a o temeljnim pravima („Povelja”) bila je velik napredak za europsku integraciju. Njome se na smislen način potvrđuje da se EU temelji na vrijednostima poštovanja temeljnih prava, demokracije i vladavine prava. Te su vrijednosti usko povezane. Temeljna prava mogu biti djelotvorna u životima ljudi samo u društvu u kojem neovisni sudovi jamče njihovu zaštitu, u kojem se mogu voditi otvorene i utemeljene demokratske rasprave te u kojem su mediji neovisni, a civilno društvo aktivno.

Povelja se primjenjuje na institucije EU-a u svim aspektima njihova djelovanja. U strategiji Europske komisije iz 2010. za učinkovitu provedbu Povelje o temeljnim pravima u Europskoj uniji naglašava se da je važno da EU služi kao uzor i utvrđuje se način na koji će Komisija osigurati potpunu usklađenost s Poveljom. Povelja se primjenjuje i na države članice pri provedbi prava EU-a, a u strategiji je izražena odlučnost Komisije da upotrijebi sva raspoloživa sredstva kako bi se osigurala usklađenost s Poveljom.

U proteklom desetljeću Povelja je dovela do više razine promicanja i zaštite temeljnih ljudskih prava u EU-u. Povelja je potaknula donošenje novog zakonodavstva EU-a kojim se izravno štite i promiču određena ključna prava. Najvažniji su primjeri nova pravila o zaštiti podataka, rodnoj ravnopravnosti, zaštiti zviždača, poštenom suđenju i pravu na obranu te žrtvama kaznenih djela. Sudska praksa Suda Europske unije („Sud”) u kojoj se poziva na Povelju znatno se razvila u brojnim područjima politika . Agencija EU-a za temeljna prava postala je pouzdano tijelo EU-a koje pruža usporedive podatke i analize o temeljnim pravima i tako podupire rad institucija EU-a i država članica. U EU-u se znatno povećao i broj neovisnih nacionalnih institucija i tijela za ljudska prava, čime su postavljeni čvrsti temelji za provedbu prava pojedinaca u praksi.

Međutim, zaštitu temeljnih prava ne smijemo uzimati zdravo za gotovo. U proteklih deset godina pojavili su se novi izazovi povezani s migracijama, sigurnošću te, nedavno, krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, zbog koje su ograničena razna temeljna prava i slobode, a nejednakost se povećala. Zahvaljujući zelenoj tranziciji i digitalnoj transformaciji dobili smo nove mogućnosti za povećanje učinkovitosti temeljnih prava, ali one sa sobom nose i izazove. Na primjer, digitalna automatizacija jedan je od glavnih pokretača napretka i omogućuje povećanje učinkovitosti i nove načine obrade informacija, no može potaknuti širenje nezakonitoga govora mržnje, ograničiti slobodu izražavanja te dovesti do povećanog nadzora i ozbiljne diskriminacije, štetiti djeci i povećati ranjivost određenih skupina. Djelotvornost temeljnih prava preduvjet je za ispunjavanje EU-ove obveze da se nikoga ne zapostavi.

Ti novi izazovi i kretanja iziskuju obnovljenu obvezu da se Povelja u institucijama EU-a i državama članicama primjenjuje u potpunosti.

Pretvaranje Povelje u stvarnost za sve

U ovoj se strategiji predlažu konkretne mjere za jačanje primjene Povelje, posebno u državama članicama. Usmjerena je na četiri područja:

1.osiguravanje učinkovite primjene Povelje u državama članicama;

2.jačanje položaja organizacija civilnog društva, boraca za prava i pravnih stručnjaka;

3.poticanje primjene Povelje kao vodilje za institucije EU-a;

4.upoznavanje ljudi s njihovim pravima u skladu s Poveljom.

Strategija se temelji na pozivima Europskog parlamenta na snažnije praćenje primjene Povelje u državama članicama , zaključcima Vijeća , u kojima se utvrđuju načini poboljšanja primjene Povelje, i doprinosima država članica.

Mjere utvrđene u ovoj strategiji bit će usmjerene na prevenciju, promicanje, provedbu i izvršenje.

Poštovanje temeljnih prava i vrijednosti EU-a zajednička je odgovornost i zahtijeva udruženo djelovanje svih uključenih strana: institucija, tijela i agencija EU-a, nacionalnih i lokalnih vlasti, uključujući tijela za izvršavanje zakonodavstva, boraca za prava, zakonodavaca, sudaca i drugih pravnih stručnjaka te organizacija civilnog društva koje djeluju u području temeljnih prava. Sve te ključne strane za učinkovitu primjenu Povelje imaju ulogu u pretvaranju Povelje u stvarnost.

U pripremi nove strategije Komisija je pozorno saslušala dionike i širu javnost. Pritom je provela istraživanje Eurobarometra o informiranosti javnosti o Povelji, koje je pokazalo da ljudi nisu dovoljno upoznati sa svojim pravima iz Povelje, ali bi željeli imati više informacija, među ostalim i o tome kome se obratiti za pravnu zaštitu. Savjetovanja su pokazala da je potrebno utvrditi kako da se stranama uključenima u provedbu Povelje pomogne u praktičnoj primjeni Povelje u korist svih.