C 97/21

Mišljenje Europskog odbora regija – Provedba Mehanizma za oporavak i otpornost

(2022/C 97/05)

Izvjestitelj: Rob JONKMAN (NL/ECR), član Izvršnog vijeća Općine Opsterland

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Opće napomene

1. pozdravlja Mehanizam za oporavak i otpornost kao ambiciozan i pravodoban instrument kojim EU može iz krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 izaći snažniji i ubrzati zelenu i digitalnu tranziciju te podržava stajalište Europske komisije da je većina država članica ostvarila goleme rezultate osmislivši nacionalne planove za oporavak i otpornost u relativno kratkom razdoblju;

2. svjestan je da su nacionalni planovi za oporavak i otpornost u nekim državama članicama samo dio širih nacionalnih planova oporavka i ističe potrebu za većom razmjenom iskustava i sveobuhvatnim pristupom na europskoj razini kako bi se izašlo iz krize i gospodarstvo EU-a učinilo otpornijim i održivijim za budućnost;

3. upozorava na činjenicu da je postupak europskog semestra, kao mehanizam upravljanja predmetnim fondom (tj. Mehanizmom), i dalje centraliziran i da se provodi odozgo prema dolje, što nije prikladno za instrument kojim bi se trebala povećati ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija; ističe važnost pravilne provedbe nacionalnih planova za oporavak i otpornost, uz objektivnu i transparentnu raspodjelu sredstava i u bliskoj suradnji s lokalnim i regionalnim vlastima, socijalnim partnerima i nevladinim organizacijama na temelju načela supsidijarnosti, višerazinskog upravljanja i integriranog pristupa odozdo prema gore. Naime, što u državi članici postoji veći osjećaj odgovornosti za planove za oporavak i otpornost, to je i veća vjerojatnost njihove uspješne provedbe;

4. ističe da su lokalne i regionalne vlasti od početka pandemije predvodnice u borbi protiv krize uzrokovane bolešću COVID-19 i njezinih socioekonomskih posljedica, bilo putem vlastitih mjera, bilo provedbom i primjenom odluka nacionalnih vlada;

5. skreće pozornost na činjenicu da je u mnogim općinama, gradovima i regijama kriza uzrokovana bolešću COVID-19 dovela do smanjenja prihoda i povećanja rashoda, čime se ponavlja stanje koje je prevladavalo tijekom kreditne krize (2008.–2011.). Razina ulaganja lokalnih i regionalnih vlasti još se nije vratila na razinu prije te gospodarske i financijske krize;

6. podsjeća na to da lokalne i regionalne vlasti, koje su odgovorne za trećinu ukupne javne potrošnje i više od polovice javnih ulaganja u EU-u ( 1 ) , često imaju ovlasti propisane Ustavom u određenim područjima politika koje su ključne za Mehanizam za oporavak i otpornost. Ključno je da lokalne i regionalne vlasti budu izravno uključene u pripremu i provedbu nacionalnih planova za oporavak i otpornost, provodeći reforme i ulaganja koji su u njihovoj nadležnosti u skladu sa stupnjem gospodarske, fiskalne i financijske autonomije koja proizlazi iz njihova nacionalnog pravnog okvira i načela supsidijarnosti;

Uključenost lokalnih i regionalnih vlasti u pripremu nacionalnih planova za oporavak i otpornost

7. napominje da – kao što se može vidjeti iz studija, OR-a, EPC-a, Zaklade Konrad Adenauer i CPMR-a ( 2 ) – lokalne i regionalne vlasti u mnogim slučajevima nisu bile dovoljno uključene u proces pripreme nacionalnih planova oporavka i da u većini slučajeva nije moguće utvrditi u kojoj je mjeri njihov doprinos uvršten u planove;

8. zaključuje da je zbog toga slika razine uključenosti lokalnih i regionalnih vlasti u pripremu nacionalnih planova za oporavak i otpornost vrlo šarena te da, iako se s lokalnim i regionalnim vlastima ili njihovim udrugama u više država članica službeno savjetovalo o nacrtima planova, općenito nije jasno kako je savjetovanje provedeno u praksi i na koji su način decentralizirani doprinosi u planovima uzeti u obzir;

9. žali i zbog toga što je priprema nacionalnih planova za oporavak i otpornost u većini država članica provedena odozgo prema dolje, što sa sobom nosi rizik od centralizacije bitnih javnih ulaganja i ugrožava krajnji uspjeh Mehanizma za oporavak i otpornost. To je u suprotnosti s važnošću višerazinskog upravljanja, načela supsidijarnosti i procesa decentralizacije nadležnosti koji se posljednjih desetljeća odvijao u mnogim državama članicama, osobito u vezi s programima europskih strukturnih i investicijskih fondova;

10. smatra da način na koji su nacionalni planovi za oporavak i otpornost sastavljani i na koji su u to bile uključene lokalne i regionalne vlasti ne doprinosi njihovoj suodgovornosti za planove oporavka. Prošla iskustva stečena u okviru europskog semestra pokazuju da mnoge preporuke za pojedinu zemlju nisu uzete u obzir zbog nedostatka jasnog pristupa i odgovornosti; upućuje na to da je razlog tomu i nepriznavanje uloge lokalnih i regionalnih vlasti u europskom semestru;

11. izražava razočaranje zbog toga što mišljenje Odbora o izravnom uključivanju lokalnih i regionalnih vlasti u pripremu nacionalnih planova za oporavak i otpornost općenito nije uzeto u obzir na odgovarajući način ( 3 ) . Odbor izražava žaljenje zbog toga što to nije u skladu s pozivom iz uvodne izjave 34. Uredbe o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost, u kojoj se naglašava važnost toga da države članice uključe lokalne i regionalne vlasti u pripremu i provedbu planova oporavka, što je samo djelomično uzeto u obzir. Osim toga, i nacionalnim planovima za oporavak i otpornost dovodi se u pitanje poštovanje načela supsidijarnosti;

12. podsjeća na specifičan slučaj najudaljenijih regija, čiju je potrebu za posebnom pažnjom prepoznala Europska komisija u okviru europskog semestra;

13. ponavlja da su lokalne i regionalne vlasti razina vlasti najbliža građanima i poduzećima te da su stoga najbolje upoznate s njihovim potrebama, problemima i ambicijama. Na kraju krajeva, one su odgovorne za provedbu većine nacionalnih strategija na lokalnoj razini, koje se obično vode pristupom „odozgo prema dolje” i stoga nisu u skladu s lokalnim potrebama. Osim toga, lokalne i regionalne vlasti pružaju većinu javnih usluga svojim stanovnicima i poduzećima te ulažu u politike obuhvaćene planovima oporavka. Gospodarski i socijalni oporavak, kao i zelena i digitalna tranzicija, a osobito digitalizacija javne uprave, stoga mogu uspjeti samo ako lokalne i regionalne vlasti budu izravno uključene u izradu i provedbu nacionalnih planova za oporavak i otpornost. Bez strukturne uključenosti lokalnih i regionalnih vlasti politička razina najbliža građanima ostavlja se po strani tako da neće biti moguće postići zacrtana mjerila i ciljeve. Stoga predlaže da se lokalne i regionalne vlasti ili nacionalne udruge koje predstavljaju lokalne i regionalne vlasti uključe u povjerenstva za planiranje te da sudjeluju u pregovorima s Europskom komisijom;

14. također zaključuje da se u većini nacionalnih planova za oporavak i otpornost ne spominje doprinos postizanju ciljeva održivog razvoja, iako je Europska unija prethodno kao opće pravilo odlučila da njezine politike tome moraju doprinositi. Stoga predlaže da Europska komisija uspostavi jasne pokazatelje koje će države članice morati slijediti;

15. ističe da države članice i institucije EU-a moraju u okviru svih ulaganja i reformi, a naročito kad su posrijedi održiva ulaganja koja doprinose ciljevima u području klime i biološke raznolikosti, strogo primjenjivati i poštovati načelo „nenanošenja bitne štete”; insistira na tome da Komisija osigura da se uvede sustav izvješćivanja te da se – s obzirom na to da se evaluacija za svaku mjeru provodi na nacionalnoj razini – teritorijalna dimenzija i stručno znanje lokalnih i regionalnih tijela uzimaju u obzir u procjenama;

Uključenost lokalnih i regionalnih vlasti u provedbu nacionalnih planova za oporavak i otpornost

16. s obzirom na navedeno ističe da je provedba nacionalnih planova za oporavak i otpornost na lokalnoj i regionalnoj razini od ključne važnosti te poziva Komisiju da potakne države članice da u taj proces aktivno i strukturno uključe lokalne i regionalne vlasti te da u tu svrhu predstavi smjernice;

17. u tom pogledu ističe da ključna uloga lokalnih i regionalnih vlasti nije ograničena samo na provedbu planova za oporavak i otpornost, već i na njihovo daljnje planiranje i evaluaciju;

18. poziva europske udruge kao što su CEMR, Eurocities i CPMR ( 4 ) da zajedno s Odborom regija nastave informirati lokalne i regionalne vlasti i njihova udruženja o nacionalnim planovima za oporavak i otpornost i njihovoj provedbi te o ulozi koju u tome mogu imati lokalne i regionalne vlasti;

19. poziva države članice da definiraju ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u provedbi, daljnjem planiranju i evaluaciji planova oporavka u sporazumima sklopljenim s Europskom komisijom o operativnim aranžmanima (u skladu s člankom 20. stavkom 6. Uredbe o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost) i pojedinačnim pravnim obvezama u pogledu financijskih doprinosa (u skladu s člankom 23. Uredbe o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost), uzimajući u obzir ustavno uređenje i podjelu nadležnosti u državama članicama, tim više što će u nekima od njih Mehanizam za oporavak i otpornost djelomice provoditi podnacionalne vlasti. Države članice bi u svoja godišnja izvješća o provedbi Mehanizma za oporavak i otpornost trebale uključiti odjeljak o uključenosti lokalnih i regionalnih vlasti, u skladu s uvodnom izjavom 34. Uredbe o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost;

20. upućuje na to da tablica pokazatelja za mjerenje napretka u provedbi nacionalnih planova za oporavak i otpornost mora biti operativna do 31. prosinca 2021., kao što se predviđa u članku 30. Uredbe o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost, da služi kao osnova za dijalog o oporavku i otpornosti te da bi se njome trebali uzeti u obzir regionalni i lokalni interesi. Traži od Europske komisije da se pobrine za zastupljenost teritorijalne dimenzije i uloge lokalnih i regionalnih vlasti u šestomjesečnom pregledu pokazatelja. Kako bi se zajamčio uključiv postupak praćenja i objektivan uvid u provedbu, od ključne je važnosti razumijevanje ciljeva postignutih na lokalnoj i regionalnoj razini, no bez stvaranja pretjeranog administrativnog opterećenja za lokalne i regionalne vlasti;

21. poziva Europsku komisiju da i dalje zahtijeva od država članica da pri provedbi svojih nacionalnih planova za oporavak i otpornost nastave uzimati u obzir posebnosti svih vrsta regija kako bi se omogućila teritorijalno osjetljiva provedba nacionalnih planova za oporavak i otpornost;

22. pozdravlja uključivanje „dijaloga o oporavku i otpornosti” u Uredbu o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost. Odbor želi skrenuti pozornost Europskog parlamenta na pravo da, u skladu s člankom 26. Uredbe o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost, svaka dva mjeseca poziva Komisiju da predstavi stanje u pogledu oporavka, planova država članica i napretka u provedbi;

23. poziva Europsku komisiju da se redovito savjetuje s državama članicama i regijama te da se pobrine za to da se tijekom provedbe nacionalnih planova za oporavak i otpornost poštuju svi zahtjevi i načela, posebno načela višerazinskog upravljanja i supsidijarnosti, te da oni služe kao referentna točka u raspravama o redovitim šestomjesečnim izvješćima;

24. s obzirom na važnost lokalne i regionalne uključenosti u provedbu nacionalnih planova za oporavak i otpornost, poziva Parlament i Komisiju da sustavno uključuju Europski odbor regija u „dijaloge o oporavku i otpornosti” kako bi se potaknuo dijalog između svih institucija i savjetodavnih tijela EU-a i na odgovarajući način osigurala regionalna i lokalna dimenzija;

25. poziva 27 zastupnika i zastupnica i njihove zamjenike odnosno zamjenice u zajedničkoj radnoj skupini odbora ECON i BUDG Europskog parlamenta za nadzor nad Mehanizmom za oporavak i otpornost da u potpunosti ispunjavaju svoju ulogu „čuvara” provedbe planova oporavka te da u te dijaloge redovito uključuju Odbor regija i druge predstavnike lokalnih i regionalnih vlasti. Naglašava da se Odbor također može osloniti na stručno znanje svoje Radne skupine za zeleni plan i Platforme za širokopojasni pristup kako bi dao potporu praćenju ključnih zelenih i digitalnih ciljeva;

Teritorijalna kohezija

26. pozdravlja povezivanje Mehanizma za oporavak i otpornost s ekonomskom, socijalnom i teritorijalnom kohezijom kroz pravnu osnovu iz članka 175. UFEU-a i uvođenje kohezije kao jednog od stupova utvrđenih u članku 3. Uredbe o uspostavi Mehanizmu za oporavak i otpornost;

27. zalaže se za to da države članice uključuju lokalne i regionalne vlasti u analizu troškova i koristi javnih ulaganja i reformi u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost u području kohezije, održivosti i digitalizacije te da programe financiranja iz Mehanizma za oporavak i otpornost provode u okviru podijeljenog ili izravnog upravljanja, kad je to primjereno;

28. insistira na tome da je od presudne važnosti da se Uredba o Mehanizmu za oporavak i otpornost provodi uz puno poštovanje članka 4. stavka 2. UFEU-a te načela dodjeljivanja, objektivnosti, nediskriminacije i jednakog postupanja; ističe da – kako je dogovoreno u zaključcima Europskog vijeća iz prosinca 2020. – proračun Unije (uključujući instrument NextGenerationEU ) mora biti zaštićen od svih vrsta prijevara, korupcije i sukoba interesa kako bi se zaštitilo dobro financijsko upravljanje i financijski interesi Unije;

29. međutim, zaključuje da je teritorijalna kohezija samo u određenoj mjeri obuhvaćena nacionalnim planovima za oporavak i otpornost. U nekima se od njih pružaju informacije na lokalnoj i regionalnoj razini, a socijalna, digitalna i okolišna pitanjima razmatraju se iz teritorijalne perspektive, no teritorijalni pristup nije sustavno usmjeren na sva područja politike;

30. smatra da je tome uzrok činjenica da većina nacionalnih planova za oporavak i otpornost sadrži pristup odozgo prema dolje te stoga potiče Komisiju i države članice da podrže i provedu načelo partnerstva iz europskog kodeksa ponašanja za partnerstvo u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova;

31. ističe da se u okviru centraliziranog pristupa zanemaruju teritorijalne razlike i u pogledu izazova i u pogledu mogućnosti. Zbog toga će djelotvornost i učinak nacionalnih planova za oporavak i otpornost možda biti manji od željenih. Tako se regije koje su već i prije izbijanja pandemije zaostajale u razvoju izlažu opasnosti od još većeg razvojnog zaostatka u pogledu zaposlenosti, razine obrazovanja, potpore poslovanju, digitalizacije, mobilnosti i drugih ključnih područja politika;

32. nadalje, napominje da se zbog nedovoljne uključenosti lokalnih i regionalnih vlasti u pripremu nacionalnih planova za oporavak i otpornost možda neće moći ostvariti potencijalna sinergija s kohezijskom politikom. Postoji opasnost od preklapanja ulaganja između planova oporavka i programa europskih strukturnih i investicijskih fondova, čime bi se stvorila njihova uzajamna konkurencija. Naime, činjenica da planovi za oporavak i otpornost ne iziskuju nacionalno sufinanciranje i podliježu posebnom režimu državnih potpora ide nauštrb programa europskih strukturnih i investicijskih fondova. Ciljevi kohezijske politike da se smanje razlike među različitim regijama i zaostajanje područja u najnepovoljnijem položaju ne smiju biti ugroženi;

33. izražava iznenađenje što dosad nije bilo jasne koordinacije između nacionalnih planova za oporavak i otpornost i programa europskih strukturnih i investicijskih fondova jer je to obveza propisana člankom 17. Uredbe o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost. OR stoga poziva Komisiju da o tome vodi računa u sporazumima koji se s državama članicama sklapaju o nacionalnim planovima za oporavak i otpornost. Sinergija nacionalnih planova za oporavak i otpornost i programa europskih strukturnih i investicijskih fondova također bi trebala biti sastavni dio godišnjih izvješća Komisije o provedbi Mehanizma za oporavak i otpornost i nadzora koji provodi Parlament;

34. također skreće pozornost na koordinaciju s drugim programima koji se financiraju iz instrumenta NextGenerationEU (npr. REACT-EU). Djelotvornu provedbu od strane lokalnih i regionalnih vlasti otežavaju različiti rokovi provedbe programâ oporavka i neusklađenost postojećih i novih programa EU-a koji se financiraju iz instrumenta NextGenerationEU i odnose na nastojanja povezana sa zelenom i digitalnom tranzicijom;

35. napominje, osim toga, da se u nacionalnim planovima za oporavak i otpornost jedva spominju drugi europski programi (npr. Instrument za povezivanje Europe), što znači da postoji potreba za daljnjom koordinacijom nacionalnih planova za oporavak i otpornost s tim programima EU-a;

Administrativni kapaciteti

36. naglašava da, iako je administrativni kapacitet u mnogim nacionalnim planovima za oporavak i otpornost predmet reformi u okviru preporuka za pojedinu zemlju, neke države članice ne posvećuju dovoljno pozornosti jačanju administrativnih kapaciteta na lokalnoj i regionalnoj razini; upućuje na to da u mnogim jedinicama lokalne i regionalne samouprave valja proširiti administrativne kapacitete s obzirom na velik broj europskih programa i mogućnosti financijske potpore;

37. naglašava da, kako bi se osigurala pravilna provedba nacionalnih planova za oporavak i otpornost i odgovarajuća razina apsorpcije sredstava iz Mehanizma za oporavak i otpornost, države članice mogu, prema potrebi, poboljšati uspostavu i/ili jačanje administrativnih kapaciteta lokalnih i regionalnih vlasti u bliskoj suradnji s njima kako bi se postiglo učinkovito korištenje javnih sredstava zajedničkim razvojem i podupiranjem mehanizama za koordinaciju politika, suradnju i razmjenu informacija, kao i sustava za kontinuirano i posebno osposobljavanje;

38. stoga smatra da bi Instrument za tehničku potporu trebao biti lakše dostupan za potporu lokalnim i regionalnim vlastima, posebno u slabije razvijenim regijama koje se suočavaju s najvećim manjkom kapaciteta jer ih to sprečava da na najbolji način iskoriste potporu iz Mehanizma za oporavak i otpornost u provedbi ulaganja i reformi;

Europski semestar

39. ističe da lokalne i regionalne vlasti kao partneri u upravljanju putem ulaganja, reformi i zakonodavstva imaju važnu ulogu u provedbi reformi koje se na temelju preporuka za pojedinu zemlju u okviru europskog semestra provode putem nacionalnih planova za oporavak i otpornost; potiče Europsku komisiju da u suradnji s OR-om objavi i proširi dobre prakse i iskustva o uključivanju lokalnih i regionalnih vlasti u europski semestar;

40. poziva Europsku komisiju da aktivno podrži lokalne i regionalne vlasti, koje su u prošlosti imale problema s iskorištavanjem financijskih sredstava EU-a, da ostvare napredak u tome kako bi se zajamčio uspjeh u provedbi nacionalnih planova za oporavak i otpornost u cijeloj Europskoj uniji;

41. stoga ponavlja svoj poziv iz prethodnih mišljenja ( 5 ) da se sastavi kodeks postupanja za uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti u europski semestar. Izrada tog kodeksa hitnija je i nužnija nego ikad kako bi se uključivanjem lokalnih i regionalnih vlasti povećala transparentnost, uključivost i demokratičnost europskog semestra, kao i njegova djelotvornost. Time se povećava osjećaj odgovornosti na lokalnoj i regionalnoj razini, čime se poboljšava provedba željenih reformi u državama članicama;

42. zaključuje da bi kodeksom ponašanja za partnerstvo u okviru europskog semestra u pripremi nacionalnih planova za oporavak i otpornost bio izbjegnut pristup odozgo prema dolje. Izravno uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti kao partnera u upravljanju bilo bi dovelo do boljeg učvršćivanja cilja gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije u nacionalnim planovima za oporavak i otpornost;

43. ponovno upućuje Komisiju na njezinu Komunikaciju o supsidijarnosti od 23. listopada 2018. ( 6 ) u kojoj se, među ostalim, prepoznaje da se lokalne i regionalne vlasti razlikuju od drugih dionika s obzirom na to da one imaju vodeću ulogu u provedbi prava Unije te navodi da bi „u mnogim slučajevima tijekom zakonodavnog postupka države članice mogle više uzimati u obzir stajališta nacionalnih i regionalnih parlamenata te lokalnih i regionalnih tijela”;

44. također zaključuje da je, kad je riječ o teritorijalnoj dimenziji europskog semestra, Komisija poduzela korake kako bi se u preporuke za pojedinu zemlju uključilo više regionalnih elemenata i uspostavila veza s programima europskih strukturnih i investicijskih fondova. Stoga je za Odbor logično i nužno da se donese kodeks postupanja kojim bi se formaliziralo sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti u europskom semestru;

45. traži da barem države članice ubuduće u svojim godišnjim nacionalnim programima reformi u okviru europskog semestra izvješćuju o svojim savjetovanjima s lokalnim i regionalnim vlastima i dionicima, u duhu članka 18. stavka 4. točke (q) Uredbe o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost, te da detaljno opišu konkretne rezultate tih savjetovanja;

46. smatra da je za dobru provedbu nacionalnih planova za oporavak i otpornost, uz redovno uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti, potrebna temeljita reforma europskog semestra, ne samo s obzirom na pouke izvučene iz pripreme nacionalnih planova za oporavak i otpornost, nego i kako bi on postao istinski instrument za dugoročne ciljeve EU-a, bilo u kontekstu provedbe paketa mjera „Spremni za 55 %”, digitalne tranzicije ili ostvarivanja ciljeva održivog razvoja do 2030. godine i klimatske neutralnosti do 2050. godine.

Bruxelles, 1. prosinca 2021. Predsjednik Europskog odbora regija Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) OECD, brošura Key Data on Local and Regional Governments in the European Union (Ključni podaci o lokalnim i regionalnim vlastima u Europskoj uniji), 2018. Dostupno na: https://www.oecd.org/regional/EU-Local-government-key-data.pdf.

(2) EPC i Konrad Adenauer Stiftung Europe: Discussion Paper: National Recovery & Resilience Plans: Empowering the green and digital transitions? (Centar za europsku politiku (EPC) i Zaklada Konrad Adenauer Europa – Dokument za raspravu: Nacionalni planovi za oporavak i otpornost – omogućavanje zelene i digitalne tranzicije?), travanj 2021.

Studija OR-a, autori: Alessandro Valenza, Anda Iacob, Clarissa Amichetti, Pietro Celotti (t33 Srl), Sabine Zillmer (Spatial Foresight) i Jacek Kotrasinski: Regional and local authorities and the National Recovery & Resilience Plans (Regionalne i lokalne vlasti i nacionalni planovi za oporavak i otpornost), lipanj 2021. Dostupno na: https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/Regional%20and%20local%20authorities%20and%20the%20National%20Recovery%20and%20Resilience%20Plans/NRRPs_study.pdf.

CPMR analysis on the National Recovery & Resilience Plans (Konferencija rubnih i primorskih regija (CPMR), Analiza nacionalnih planova za oporavak i otpornost), tehnička napomena, lipanj 2021.

(3) Mišljenje Odbora regija „Plan za oporavak Europe od pandemije COVID-a 19: Mehanizam za oporavak i otpornost te instrument za tehničku potporu” (COR-2020-03381).

(4) CEMR: Council of European Municipalities and Regions (Vijeće europskih općina i regija) (https://www.ccre.org/)

Eurocities (https://eurocities.eu)

CPMR: Conference of Peripheral Maritime Regions (Konferencija rubnih primorskih regija) (https://cpmr.org/)

(5) Mišljenje Odbora regija „Plan za oporavak Europe od pandemije COVID-a 19: Mehanizam za oporavak i otpornost te instrument za tehničku potporu” (listopad 2020., COR-2020-03381).

Mišljenje Odbora regija „Europski semestar i kohezijska politika: usklađivanje strukturnih reformi s dugoročnim ulaganjima” (travanj 2019., COR-2018-05504).

Mišljenje Odbora regija „Bolje upravljanje europskim semestrom: kodeks postupanja za uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti” (svibanj 2017., COR-2016-05386).

(6) COM(2018) 703 final.