HR    HR  
 EUROPSKA  
KOMISIJA 
Bruxelles, 10.7.2013.  
SWD(2013) 250 final 
  
RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE 
Sažetak procjene u činka 
uz dokument 
Prijedlog 
ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJE ĆA 
o sudjelovanju Europske unij e u Europskom programu za istraživanje i inovacije u 
području mjeriteljstva (EMPIR) koji poduzima više država članica 
{COM(2013) 497 final} 
{SWD(2013) 249 final}  
HR 2   HR RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE 
Sažetak procjene u činka 
uz dokument 
Prijedlog 
ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJE ĆA 
o sudjelovanju Europske unije u Europsko m programu za istraživanje i inovacije u 
području mjeriteljstva (EMPIR) koji poduzima više država članica 
U ovom su sažetku prikazani glavni rezultati i zaklju čci izvješća o procjeni u činka koje je 
priloženo Komisijinom prijedlogu odl uke o nastavku Europskog istraživa čkog programa u 
području mjeriteljstva (EMRP) koji poduzima više država članica. Taj su nastavak zatražile 
države članice koje sudjeluju u programu EMRP, a potvr đen je objavom njihova nacrta 
programa pod nazivom „Europski program za is traživanje i inovacije u mjeriteljstvu 
(EMPIR)” te nacionalnim financijskim obvezama 28 zemalja. 
Mjeriteljstvo je zna nost o mjerenju i obuhva ća sve teoretske i prakti čne vidove mjerenja. 
Osnova je mjeriteljstva definiranje, ostvariv anje i širenje mjernih jedinica i njihova 
povezanost s osnovnim jedinicama (kilogram, metar,  sekunda, kelvin itd.) . Nacionalni instituti 
za mjeriteljstvo nadležni su za osiguravanje potre bnog istraživanja i infr astrukture te njegovu 
provedbu na temelju institucijskog financiranja koje potje če od središnjih državnih agencija ili 
ministarstava. 
1. D EFINICIJA PROBLEMA  
1.1. Odgovor na izazove u podru čju istraživanja i inovacija u mjeriteljstvu 
Mjeriteljstvo, znanost o mjerenju, zauzima središnje mjesto u našem svijetu koji se temelji na 
visokoj tehnologiji. Mjeriteljstvo utje če na sve vidove našeg svakodnevnog života. Sve 
preciznija, pouzdana mjerenja nužna su za po ticanje inovacija i gos podarskog rasta u našem 
gospodarstvu koje se temelji na znanju. Pouzdanim,  sljedivim mjerenjima široj se znanstvenoj 
zajednici omogu ćuje razvoj boljih instrumenata i bolje znanosti, stvara se prostor i prilike za 
inovacije čime se industriji otvaraju nova podru čja, a klju čna su i za podupiranje i 
unaprjeđivanje razumijevanja i dogovora u podru čju globalnih izazova kao što su zdravstvena 
skrb i klimatske promjene. 
Rješavanje glavnih društvenih izazova često se temelji na mjeriteljskim rješenjima. To je 
naročito slučaj u podru čju zdravstva, okoliša i energije, ali i u ostalim podru čjima, primjerice 
prijevozu (automatski upravljana vozila, smanjenj e emisija), poljoprivredi (sigurnost hrane) ili 
sigurnosti društva (kemijska mjerenja i mjerenja  radijacije, poboljšanje sigurnosti podataka). 
Vlade u tehnološki naprednim zemljama podupiru mjeriteljsku infrastrukturu zbog 
koristi koju donosi i činjenice da je snažno obilježena kao javno dobro što opravdava 
javnu intervenciju. Glavne svjetske gospodarske sile pove ćavaju svoja ulaganja u 
istraživanja u mjeriteljstvu i povezanu infrastrukturu. Kina je, primjerice, izme đu 
2001. i 2007. pove ćala nacionalna ulag anja u istraživanje i razvoj u podru čju 
mjeriteljstva za faktor 25, premda je polaz išna razina bila vrlo niska. SAD se 
obvezao udvostru čiti proračun za Nacionalni institut za standarde i tehnologiju 
HR 3   HR (NIST) do 2017. Slika 1. prikaz uje znatan porast ulaganja  u mjeriteljst vo u pojedinim 
vodećim gospodarstvima tijekom proteklih godina. 
Slika 1: Ulaganja u mjeriteljstvo: uspore dba promjena (unutarnji podaci NFL-a, VB) 
 
Uzimajući u obzir razinu ulaganja u mjeriteljstvo i njegovu ul ogu u promicanju znanstvene 
izvrsnosti i industrijske konkurentnosti, nijedna država članica ili skupina zemalja koje 
djeluju zajedno ne bi mogle biti konkurentne u globalnom kontekstu. 
1.2. Klju čni problemi i njihovi uzroci 
Javnim savjetovanjem1 o toj temi dobivene su jasne povratne informacije o op ćenitim 
problemima i problemima raznih skupina dionika koje je potre bno riješiti, a potvr đeni su i 
rezultati srednjoro čnog ocjenjivanja programa EMRP. 
Postoji gotovo potpuna suglasnost (97 %) o važnosti istraživanja u mjeriteljstvu  za 
rješavanje velikih izazova, europsko gospodarstvo i industrijsku konkurentnost te europske politike, normizaciju i regulativne poslove. Ve ćina se složila i s 15 specifi čnih temeljnih 
problema  (50 % do 90 % složilo se da su oni „važni” ili „vrlo važni”).
 
                                                 
1 Vidi http://ec.europa.eu/research/consultatio ns/pdf/empir-survey-final-report.pdf  za cijelo izvješ će 
HR 4   HR Slika 2.: Rezultati javnog savj etovanja: problemi europskog sustava istraživanja u 
mjeriteljstvu po čevši od najvažnijeg 
0% 20% 40% 60% 80% 100%1. N edostatno ukupno ulaganje u istraživanja u mjeriteljstvu
2. Ne dostatna istra živanja u mjeritel jstvu us mjerena na velike…
3. Nedostatak suradnje s industrijskim partnerima
4. Nedostatak uskla đenosti i nepotrebno udvostru čivanje
5. Nedostatak suradnje sa širom znanstvenom zajednicom
6. Ni ska razina  interdi sciplinarne  istraži va čke prakse
7. N iska razina industrijskog iskorištavanja
8. Nedostatak kva lificiranih is traživa ča i formalnog razvoja karijere
9. Velike razlike u sposobnostima me đu državama članicama
10. Nedostatna globalna suradnja
11. Nedostatan pristup specijaliziranim infrastrukturama
12. Niska razina z nanstvene  i zvrs nosti  i straž ivanja u mjeritel jstvu u…
13. Nedostatna uklju čen ost u eu ro psku no rmizaciju
14. Nedostatna mobilnost istraživa ča u okviru nacionalnih instituta…
15. Nedostatak jednoglasnosti u globalnim okvirima
Vrlo važno Važno Ograničen a važno st Nevažno Nemam mi šljenje
 
Dva glavna problema koja budu ća inicijativa treb a riješiti mogu se sažeti na sljede ći način: 
(1) niska iskorištenos t potencijala za ve ći učinak na rast i društveno-gospodarske 
izazove 
• mjeriteljstvo treba dati ve ći doprinos gospodarskom razvoju  aktivnostima nakon 
istraživanja kojima se smanjuju prepreke i rizici vezani uz iskorištavanje istraživanja 
u mjeriteljstvu uvo đenjem novih proizvoda na tržište 
• mjeriteljska zajednica treba omogu ćiti bolje i/ili brže propise i norme  tako što će 
osigurati neovisne znanstvene podatke, koji često nedostaju, o metodama mjerenja i 
njihovim ograni čenjima 
• istraživanje u mjeriteljstvu treba biti interdisciplinarnije i otvorenije prema široj 
znanstvenoj zajednici; samo daljnjim osuvremenjenjem mjeriteljskog sustava ususret 
interdisciplinarnosti i otvaranjem široj znanstvenoj zajednici može se zajam čiti 
postizanje boljih tehnologija mjerenja za društvene izazove kao što su zdravstvo, energija i okoliš 
(2) rascjepkanost i strukturni nedostaci europskog sustava istraživanja i inovacija u 
mjeriteljstvu 
• razvoj i iskorištavanje novih tehnologija  mjerenja u Europi trebaju biti uskla đeniji 
i uključiviji kako bi se smanjilo nepotrebno udvostru čivanje i nacionalnim 
institutima za mjeriteljstvo koji nisu to liko usmjereni na istraživanje omogu ćilo 
smanjivanje razlike u znanju i time olakšalo pružanje potpore nacionalnim društveno-gospodarskim razvojnim prioritetima 
• Europa treba osigurati globalno vodstvo i razviti uskla đenu strategiju  
Europa treba razviti uskla đenu strategiju za globalnu sura dnju na programskoj razini 
u području istraživanja u mjeriteljstvu na na čin koji pruža šire gospodarske prednosti 
te omogu ćuje Europi jednoglasno nastupanje i dokazivanje vodstva u rješavanju 
globalnih mjeriteljskih izazova. 
HR 5   HR 1.3. Javna intervencija na razini EU-a u potpunosti je opravdana 
Javna intervencija na razini EU-a potrebna je kako bi se ujedinili rascjepkani nacionalni 
programi istraživanja, pomoglo pri razvoju zajedni čkih prekograni čnih strategija istraživanja i 
financiranja i postigla kriti čna masa sudionika i ulaganja potrebnih za rješavanje važnih 
mjeriteljskih izazova te na taj na čin povećala ekonomi čnost i učinak europskih aktivnosti i 
ulaganja u tom podru čju. 
Ta je inicijativa ugra đena u ciljeve Ugovora koji se odnose na ja čanje znanstvene  i tehnološke 
osnove EU-a ( čl. 179. stavak 1. UFEU-a) i razvoj europskog istraživa čkog prostora na temelju 
prekograni čne suradnje me đu istraživa čima (čl. 179. stavak 2. UFEU-a), primjerice 
sudjelovanjem EU-a u programima istraživan ja i razvoja koje je  poduzelo više država članica 
(čl. 185. UFEU-a).  
Europskom strategijom za pametan, održiv i uklju čiv rast (EUROPA 2020.) utvr đuje se 
program europskog istraživanja i inovacija za naredne godine. Istraž ivanje u mjeriteljstvu 
utječe na nekoliko vode ćih inicijativa u okviru te strategije, uklju čujući „Uniju inovacija”, 
„Digitalnu agendu za Europu”, „Plan za Europu u činkovitih resursa” i „I ndustrijsku politiku u 
doba globalizacije”. 
U okviru postoje će inicijative, države članice koje sudjeluju u pr ogramu EMRP i njihovi 
nacionalni instituti za mjeriteljstvo, u su radnji s posebnom provedbenom strukturom 
EURAMET, dokazali su da je uz je dnostavnu strukturu upravljanja mogu ća učinkovita, 
djelotvorna provedba programa. I u okviru poboljšanog nasljednika, programa EMPIR, 
poštovalo bi se na čelo supsidijarnosti jer bi države članice bile odgovorne za razvoj 
zajedničkog strateškog radnog programa i svih operativnih vidova.  
Uloga je EU-a osigurat i bolju koordinaciju, pomo ći pri postizanju kriti čne mase i 
usklađivanju nacionalnih  i europskih strategija, podizanju u činkovitosti javne potrošnje kao i 
postizanju sinergije me đu politikama EU-a i pridonošenju  prioritetima u okviru programa 
Obzor 2020. 
1.4. EMRP: glavna postignu ća i stečena iskustva 
Postojeća inicijativa EMRP zajedni čki je europski progra m istraživanja u podru čju 
mjeriteljstva koji provode 22 nacionalna in stituta za mjeriteljstvo. Temelji se na članku 185. 
Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) čime se omogu ćuje uskla đivanje 
nacionalnih programa istraživanja provedbo m višegodišnjeg okvirnog programa. Ukupni 
javni prora čun sadašnjeg programa iznosi 400 milijuna EUR za pet godina uz odgovaraju ći 
doprinos zemalja sudionica i Europske unije.  
U privremenoj ocjeni prepoznata je vrijednost inicijative: „ Zajednički je stav povjerenstva da 
je članak 185. gotovo savršen instrument za zajedni čko programiranje u okviru mjeriteljske 
zajednice zahvaljuju ći dugotrajnim nacionalnim obvez ama financiranja, relativno 
homogenim nacionalnim strukturama te postoje ćim okvirima za umrežavanje .” 
Glavni su nedostaci programa EMRP ograni čena otvorenost nacion alnih instituta za 
mjeriteljstvo prema izvrsnoj  znanosti izvan vlastitih okvira i nedovoljna izgradnja 
sposobnosti. Nadalje, nedostatak posebnih in strumenata za potporu inovacijama i 
regulatornih/normizacijskih razvojnih planova ograni čava industrijsko iskorištavanje, a time i 
šire gospodarske u činke. 
HR 6   HR 2. C ILJEVI  
2.1. Op ći ciljevi 
U skladu sa strategijom Europa 2020., vode ćom inicijativom „Unija inovacija”, programom 
Obzor 2020. i EIP-om glavni je cilj budu će inicijative rješavanje izazova s kojima se suo čava 
europski sustav istraživanja u mjeriteljstvu i što potpunije iskori štavanje prednosti koje Europi 
pružaju bolja mjeriteljska rješenja.  
Stoga su op ći ciljevi sljede ći: 
(1) osigurati prikladna, cjelovita i namjenska mjeriteljska rješenja  za potporu 
inovacijama i industrijskoj konkurentnosti te tehnologije mjerenja za rješavanje 
društvenih izazova kao što su zdravstvo, okoliš i energija, uklju čujući potporu 
razvoju i provedbi politika (OC1) 
(2) stvoriti povezani europski sust av istraživanja u mjeriteljstvu  s kritičnom masom 
i aktivnom uklju čenošću na regionalnoj, naci onalnoj, europskoj i me đunarodnoj 
razini (OC2). 
2.2. Posebni ciljevi 
Kako bi se postigli op ći ciljevi i osigurala visoka r azina znanstvene, financijske i 
rukovoditeljske uklju čenosti u sve relevantne aktivnosti te visok u činak, postavljeni su 
sljedeći posebni ciljevi i povezana mjerila: 
• osnažiti industrijsku primje nu i poboljšati normizaciju:  
• najmanje 400 milijuna EUR europske zarade od novih ili znatno unaprje đenih 
proizvoda i usluga koji se  mogu pripisati istraživa čkim aktivnostima u okviru 
programa EMPIR i njegovih prethodnika 
• najmanje 60 % tehni čkih odbora CEN-a/CENE LEC-a/ISO-a/IEC-a i 
odgovaraju ćih tijela za normizaciju koji mogu imati izravne koristi od projekata u 
okviru programa EMPIR sudjelovat će u programu. 
• podržati uskla đeno, održivo i cjelovito europsko mjeriteljstvo  s ciljem potpunog 
iskorištavanja potencijala EU-a: 
• najmanje 50 % posebnih nacionalnih ulagan ja u mjeriteljstvo i dalje je uskla đeno 
s programom ili se na njih programom utje če 
• povezanost svih europskih nacionalnih instituta za mjeriteljstvo i njihovih 
posebnih instituta s programom 
• vodeći položaj Europe u najmanje 20 % me đunarodnih odbora za mjeriteljstvo2. 
                                                 
2 Primjerice u odborima za Metarsku konvenciju: www.bipm.org/en/committees  . 
HR 7   HR 2.3. Operativni ciljevi 
Iz prethodno spomenutih posebnih ciljev a proizlazi šest ope rativnih ciljeva: 
• stvoriti zajedni čke planove uz ve ću integraciju  osnovnih istraživanja  i istraživanja 
u području mjeriteljstva usmjerenih na  rješavanje problema s pomo ću zajedni čkih 
prioriteta i poziva na podnošen je prijedloga u kojima je odabir projekata utemeljen 
na izvrsnosti (OC1) 
• podržati aktivnosti povezane s inovacijama  razvojem novih tehnologija, 
zajedničkim istraživa čkim projektima koje podupire in dustrija i industrijskom 
primjenom. To zahtijeva sustavan tehnološ ki odabir projekata i najmanje 20 % istraživanja koje 
podupire industrija (u okviru postoje ćeg programa EMRP ne postoji poseban modul) 
(OC2). 
• povećati neposrednu važnost za donositelj e politika i tijela za normizaciju . 
Najmanje 10 % posve ćeno je normativnom istraživ anju u usporedbi s 0 % u 
programu EMRP (OC3). 
• otvoriti program prema odgovaraju ćim znanstvenim zajednicama  te podići 
svijest i uklju čenost europskih tehnoloških i istraživa čkih organizacija, što zna či da 
je potrebno barem udvostru čiti sudjelovanje u programu znanstvenika koji ne djeluju 
u okviru nacionalnih instituta za mj eriteljstvo/posebnih instituta (OC4) 
• pružiti potporu ja čanju sposobnosti u institutim a za mjeriteljstvo u razvoju , 
posebice pomažu ći nadležnim nacionalnim tije lima da u potpunosti iskoriste 
strukturne fondove i druge odgovaraju će programe. O čekuje se pove ćanje 
financijskog utjecaja strukt urnih fondova i drugih programa EU-a s 0 % na 10 % 
sufinanciranja u okviru programa EMPIR (OC5). 
• osnažiti europsko vodstvo uz pomo ć EURAMET-a te potaknuti globalnu 
suradnju,  što bi trebalo dovesti do barem dv ije strukturirane suradnje s glavnim 
dionicima u mjeriteljstvu izvan Europe  (primjerice SAD, Kanada) (OC6). 
3. P OLITIČKE OPCIJE  
Za nasljednika EMRP-a utvr đene su sljede će tri glavne politi čke opcije: 
U okviru opcije 1. („Bez posebnog djelovanja EU-a ”) sudjelovanje EU-a u programu EMRP 
završilo bi nakon završetka trenuta čne faze financiranja u 2013. Nadalje, u politikama, 
programima i financiranju EU-a u podru čju istraživanja ne bi pos tojale posebne odredbe za 
potporu ciljevima programa EMRP. 
Opcija 2.  („Bez promjene – EMRP2 ”) značila bi nastavak iste inicijative usmjerene u 
potpunosti na uskla đivanje i integraciju te meljnog istraživanja i is traživanja usmjerenog na 
izazove, što bi uklju čivalo pozive na podnošenje prijedloga  o temama važnim za industriju. 
Opcija 3.  („Unaprijeđena inicijativa na temelju članka 185. – EMPIR ”) temeljila bi se na 
uspjehu programa EMRP provedbom ambicioznije i uklju čivije inicijative pod nazivom 
Europski program za istraživanje i inovacije  u području mjeriteljstva (EMPIR)  utemeljene 
na članku 185. i uskla đene s ciljevima strategije Eur opa 2020. Poboljšanje u odnosu na 
program EMRP sastoji se od ve će usredoto čenosti na inovacije i industrijsku primjenu, 
potpuno nove potpore normizaciji i posebnog ja čanja sposobnosti te povezanosti s drugim 
izvorima financiranja, primjerice strukturnim fondovima, kako bi se državama sudionicama s 
HR 8   HR nepotpunim mjeriteljskim sustavima ili sustavima u razvoju pružila potpora i omogu ćilo im se 
premošćivanje jaza u odnosu na afirmi rane mjeriteljske sustave. 
4. U SPOREDBA OPCIJA  
Osnovu za usporedbu pruža analiza u činka na šest operativnih ciljeva te analiza 
gospodarskog, društvenog i ostalih u činaka te u činaka na okoliš. 
Slika 2: Usporedba u činaka opcija na ostvarenje šest  operativnih ciljeva (OC) i na 
gospodarske, društvene i ostale u činke te učinke na okoliš 
 Opcija 1.: Bez 
posebnog 
djelovanja EU-
a Opcija 2.: 
EMRP2 Opcija 3.: 
EMPIR 
OC1 Integracija nizak/srednji vrlo visok visok 
OC2 Inovacija nizak/srednji srednji visok 
OC3 Politi čka važnost nizak/srednji srednji vrlo visok 
OC4 Otvaranje programa nizak srednji srednji/visok 
OC5 Izgradnja sposobnosti nizak nizak/srednji srednji 
OC6 Globalna suradnja nizak/srednji nizak/srednji srednji/visok 
Gospodarski u činci nizak srednji srednji/visok 
Društveni u činci srednji srednji/visok visok 
Učinci na okoliš nizak srednji/visok srednji/visok 
Učinci na europsku politiku 
za istraživanje i inovacije nizak srednji/visok visok 
Učinkovitost vrlo nizak visok vrlo visok 
Administrativno optere ćenje visok srednji srednji 
 
5. N AJBOLJA OPCIJA  
Opcija 3. o čigledno je najbolja uzevši u obzir dj elotvornost u postizanju ciljeva, u činkovitost i 
usklađenost po svim kriterijima. Potpuno u prilog to mu idu rezultati javnih konzultacija (u 
93 % odgovora ta je opcija ocijenjena „vrlo prikladnom” ili „odgovaraju ćom”). Ta će se 
opcija nastavkom trenuta čnih aktivnosti i njihovom provedbom u novom programu temeljiti 
na prethodnim postignu ćima programa EMRP, a istodobno će od samog po četka biti mogu ća 
neometana integracija dodatnih aktivnosti kako bi se riješili problemi koje nije bilo mogu će 
riješiti u okviru trenuta čne inicijative.  
Iznos dodijeljenih sredstava ovisit će o rezultatima odluke o Obzoru 2020. Zemlje sudionice 
već su predstavile financijske obveze u iznosu ve ćem od 300 milijuna EUR. Uz odgovaraju ći 
doprinos EU-a rezultat bi bio program od 600 milijuna EUR s pozivima na podnošenje 
prijedloga u razdoblju od sedam godina. U usporedbi s trenuta čnim programom EMRP to bi 
odgovaralo pove ćanju godišnjeg prora čuna za 7 % (85,7 milijuna EUR godišnje). 
HR 9   HR 6. P RAĆENJE I OCJENJIVANJE  
Razvit će se odgovaraju ći sustav pra ćenja i ocjenjivanja na r azini programa i projekata 
zahvaljuju ći kojem će biti mogu će dobro procijeniti odvija li se program EMPIR prema planu 
i ispunjavaju li se uspješno njegovi ciljevi. O kvir za ocjenjivanje sastojao bi se od sljede ćeg: 
• godišnjih izvješ ća o provedbi programa, s detaljnim informacijama o njegovoj 
izvedbi i napretku u postizanju ci ljeva, na temelju prethodno utvr đenih pokazatelja 
• srednjoro čnog ocjenjivanja koje bi najkas nije do 2018. godine provelo neovisno 
stručno povjerenstvo koje je sazvala Europs ka komisija, a koje bi bilo posebno 
usmjereno na provedbu do tog trenutka, kvalite tu istraživanja i inovacija, napredak u 
postizanju zadanih ciljeva i preporuke za mogu ća poboljšanja 
• neovisnog završnog ocjenjivanja po završet ku sudjelovanja Unije u programu 
EMPIR kojim bi se preispitalo postizanj e ciljeva, neposrednih rezultata i u činaka. 
U izvješću o procjeni u činka izrađen je i predstavljen sveobuhvatan skup pokazatelja koji 
podupiru posebne i operativne ciljeve.