Objavljivanjem ovog izvješća Komisija ispunjuje svoje obveze iz članka 11. Informacije prikupljene za ovo izvješće upotrijebljene su i za nedavno predloženu reviziju Direktive o vodi za piće. Naime, poljoprivredne prakse kao što je gnojidba utječu na kakvoću vode za piće. Prevelika količina nitrata u vodi za piće može utjecati na zdravlje, tj. izazvati methemoglobinemiju koja sprječava normalan prijenos kisika krvlju do tkiva i tako uzrokuje cijanozu i, pri višim koncentracijama, asfiksiju koja može biti smrtonosna kod dojenčadi. Stoga trendovi uočeni pri provedbi Direktive o nitratima mogu utjecati na opskrbu svih građana čistom vodom za piće.

Ovo je treći put da je 27 država članica podnijelo izvješće na temelju članka 10. Direktive o nitratima, a Hrvatska je to učinila prvi put. Usporedba s prethodnim izvještajnim razdobljima sada je moguća za 27 država članica. Lipanj 2016. bio je rok do kojeg je 28 država članica trebalo podnijeti izvješće i popratne podatke o kakvoći vode. Međutim, samo je 12 država članica poštovalo taj rok, a nekima od njih nedostajali su relevantni podaci koji su dostavljeni naknadno. Devetnaest država članica dostavilo je nepotpune ili ispravljene informacije tek 2017. Potpun skup informacija bio je dostupan Komisiji tek u listopadu 2017.

Između izvještajnih razdoblja 2008.–2011. i 2012.–2015. blago su se povećale neto ravnoteža dušika i neto ravnoteža fosfata na razini skupine EU-28, i to s 31,8 na 32,5 kg N/ha odnosno s 1,8 na 2,0 kg P/ha. To znači da su na razini EU-a potencijalni gubici za okoliš veći nego u prethodnom razdoblju, iako su zabilježene velike razlike među državama članicama.

Upotreba stajskog gnoja s visokim udjelom dušika na razini država članica usko je povezana s upotrebom dušičnih mineralnih gnojiva, a slične su i upotrijebljene količine. Iako takva korelacija donekle postoji i između upotrebe stajskog gnoja s visokim udjelom fosfora i upotrebe fosfatnih mineralnih gnojiva, u državama s visokom gustoćom stoke (npr. DK, BE, NL) fosfatna mineralna gnojiva upotrebljavaju se rjeđe nego stajski gnoj s visokim udjelom fosfora.

U razdoblju od 2012. do 2014. na razini skupine EU-28 upotrijebljeno je 1,61 kilotona fosfata u obliku životinjskog gnoja, što je smanjenje od 3,1 % u odnosu na razdoblje 2008.–2011. Upotreba stajskog gnoja s visokim udjelom fosfora povećala se za više od 5 % u Mađarskoj, dok se u Bugarskoj, Cipru, Češkoj, Hrvatskoj, Malti, Nizozemskoj, Poljskoj, Rumunjskoj i Sloveniji smanjila za više od 5 %.

Na temelju podataka Eurostata, u razdoblju od 2012. do 2014. na razini skupine EU‑28 upotrijebljeno je 9,2 kilotona dušika u obliku životinjskog gnoja, što je smanjenje od 2,6 % u odnosu na razdoblje 2008.–2011. Upotreba životinjskog gnoja s visokim udjelom dušika povećala se za više od 5 % u Mađarskoj i Latviji, dok se u Bugarskoj, Cipru, Češkoj, Malti, Poljskoj, Rumunjskoj i Sloveniji smanjila za više od 5 %.

Najniže koncentracije nitrata zabilježene su u podzemnoj vodi u zatvorenim i krškim vodonosnicima, gdje je u samo 5 % postaja zabilježena razina od 50 mg/l ili više, a najveći udio postaja sa zabilježenih 50 mg/l ili više odnosio se na dubine podzemnih voda od pet do 15 metara.

U razdoblju 2012.–2015. u 13,2 % postaja za podzemne vode zabilježena količina nitrata iznosila je više od 50 mg po litri, a u 5,7 % postaja iznosila je između 40 i 50 mg/l. To je blago poboljšanje u odnosu na prethodno izvještajno razdoblje u kojemu je u 14,4 % postaja zabilježeno više 50 mg/l, a u 5,9 % postaja između 40 i 50 mg/l.

Učestalost uzorkovanja vode (sva vodna tijela) raspona je od skoro jednom godišnje u Švedskoj do oko 20 puta godišnje u Irskoj.

Prosječna učestalost uzorkovanja skoro je dvaput godišnje i raspona je od manje od jednom godišnje u Danskoj, Latviji, Poljskoj i Švedskoj do oko pet puta godišnje u Belgiji i Hrvatskoj.

Usporedba rezultata praćenja stanja vode iz razdoblja 2012.–2015. s rezultatima za razdoblje 2008.–2011. pokazuje da je u 74 % postaja kakvoća vode ostala ista ili se poboljšala. Naime, u 42 % postaja u EU-u zabilježen je stabilan trend, dok je u 32 % postaja zabilježen padajući trend. Kakvoća vode pogoršala se u 26 % postaja, slično kao u prethodnim izvještajnim razdobljima. Najveći postotak postaja u kojima se stanje poboljšalo zabilježen je u Bugarskoj (40,9 %), Malti (46,3 %) i Portugalu (43,6 %), najveća stabilnost zabilježena je u Švedskoj (98 %), a najveći postotak postaja na kojima se stanje pogoršalo prijavile su Estonija (44,4 %), Malta (43,9 %) i Litva (58,5 %). Dakle, u nekim se državama uočava polarizacija, pri čemu se stanje onečišćenih područja pogoršava, a čistih područja poboljšava.

Površinske vode

Kakvoća površinskih slatkih voda

Koncentracija nitrata

Na temelju godišnjih prosjeka za sve prijavljene postaje za praćenje, u 64,3 % postaja zabilježene su koncentracije nitrata manje od 10 mg po litri, dok su u 2 % zabilježene koncentracije od 40 do 50 mg po litri, a u njih 1,8 % koncentracije su bile veće od 50 mg po litri. To je poboljšanje u odnosu na prethodno izvještajno razdoblje u kojem je u 2,5 % postaja bilo izmjereno više od 50 mg po litri, a u 2,5 % postaja od 40 do 50 mg po litri. Najveći postotak postaja u kojima su koncentracije iznosile 50 mg po litri ili više zabilježen je u Malti, dok je u podacima koje su dostavile Švedska, Irska i Grčka zabilježen najveći postotak postaja s koncentracijama manjima od 2 mg/l.

Slika B. Dijagram učestalosti godišnjih prosječnih koncentracija nitrata u površinskim slatkim vodama (rijekama i jezerima)

Eutrofikacija

Dostavljanje podataka o eutrofikaciji vrlo je neujednačeno pa su tako neke države članice dostavile podatke samo za određene tipove voda, dok druge uopće nisu dostavile podatke o stanju eutrofikacije. Osim toga, procjena trofičkog stanja uvelike se razlikovala među državama članicama, ne samo u pogledu upotrijebljenih parametara nego i u pogledu metodologija određivanja razreda trofičkog stanja.

Od svih postaja za praćenje rijeka za koje su dostavljeni podaci, stanje u 12 % postaja bilo je eutrofično, a u 7 % postaja hipertrofično, dok je u njih 31 % stanje bilo oligotrofično, a u 21 % ultraoligotrofično. Od svih država članica koje su dostavile podatke o eutrofikaciji u rijekama postotak eutrofičnih ili hipertrofičnih postaja na rijekama u Cipru, Sloveniji, Portugalu, Grčkoj, Sjevernoj Irskoj, Rumunjskoj, Latviji i Bugarskoj relativno je malen, dok je u Austriji, Luksemburgu, Španjolskoj, Litvi, Češkoj, Belgiji, Hrvatskoj i Malti postotak eutrofičnih ili hipertrofičnih postaja na rijekama relativno velik.

Od svih postaja za praćenje jezera za koje su dostavljeni podaci stanje u 18% postaja bilo je eutrofično, a u 8% postaja hipertrofično, dok je u njih 45% stanje bilo oligotrofično, a u 1% ultraoligotrofično. Od svih država članica koje su dostavile podatke o eutrofikaciji u jezerima najmanji postotak eutrofičnih ili hipertrofičnih jezera zabilježen je u Malti, Rumunjskoj i Austriji. Bugarska, Hrvatska i Poljska države su članice u kojima je zabilježen relativno velik postotak eutrofičnih ili hipertrofičnih jezera.

Trendovi u kakvoći površinskih slatkih voda

Vidljiva su pozitivna kretanja u odnosu na izvještajno razdoblje 2008.–2011. Naime, zabilježeno je poboljšanje godišnjih prosječnih koncentracija nitrata u 31 % postaja za praćenje slatkih voda, pri čemu je u njih 9 % zabilježeno veliko poboljšanje. U polovini postaja za praćenje stanje je nepromijenjeno. Nažalost, kakvoća slatkih voda pogoršala se u 19 % postaja za praćenje slatkih voda, pri čemu je u njih 5 % zabilježeno veliko pogoršanje .

Trendovi na razini EU-a u pogledu trofičkog stanja površinskih slatkovodnih voda nisu se mogli utvrditi zbog nedostatka podataka i razlika u metodologijama koje države članice primjenjuju za određivanje trofičkog stanja.

Slane vode