Europski revizorski sud potvrdio je u izvješću iz srpnja 2020. da Komisija uspješno primjenjuje instrumente trgovinske zaštite EU-a. Revizori su utvrdili da su se postupci ispravno provodili, a to je dovelo do dobrih i sveobuhvatnih odluka. U izvješću se navodi niz preporuka za daljnje jačanje odgovora Komisije na probleme uzrokovane nepoštenim uvozom. Komisija je 2020. počela primjenjivati dio tih preporuka, kao što je poboljšanje praćenja radi osiguranja djelotvornosti mjera.

Osim toga, Europski revizorski sud je Komisiji preporučio da do kraja 2021.: (a) dokumentira svoje procjene statusa povjerljivosti dokumenata koje dostavljaju stranke; (b) istraži nove komunikacijske kanale kako bi bolje informirala dionike; (c) poboljša davanje smjernica o relevantnim aspektima tržišnog natjecanja; (d) poboljša aktivnosti praćenja i provodi redovite evaluacije djelotvornosti mjera trgovinske zaštite; (e) pokrene više ispitnih postupaka na vlastitu inicijativu i (f) na temelju jasnih kriterija odredi kojim će se odgovorima EU-a na mjere trećih zemalja dati prednost.

Obveza „prethodnog objavljivanja” uvedena je 2018. u kontekstu modernizacije instrumenata trgovinske zaštite. U skladu s time Komisija je bila obvezna tri tjedna unaprijed obavijestiti zainteresirane strane o tome hoće li uvesti privremene mjere. Komisija je 2020. na zahtjev Europskog parlamenta i Vijeća preispitala odredbu kako bi utvrdila je li prethodno objavljivanje dovelo do stvaranja zaliha i dodatne štete industriji EU-a. Analiza je pokazala da to nije bio slučaj, stoga je u kolovozu 2020. razdoblje prethodnog objavljivanja produljeno na četiri tjedna.

Komisija je tijekom ispitnih postupaka koji su se odnosili na teški termalni papir podrijetlom iz Republike Koreje i određene toplovaljane limove i kolutove od nehrđajućeg čelika iz Indonezije, Narodne Republike Kine i Tajvana prilagodila ciljne cijene nakon procjene budućih troškova koji proizlaze iz multilateralnih sporazuma o okolišu kojih je EU stranka. Kao rezultat toga Komisija je neštetne cijene uvećala za iznose od 6 EUR do 10 EUR po toni za termalni papir te od 1,5 EUR do 6 EUR po toni za limove i kolutove. Zainteresirane strane nisu postavile to pitanje u drugim predmetima zaključenima 2020.

S obzirom na to da MSP-ovi imaju ograničena sredstva kad je riječ o trgovinskoj zaštiti, Komisija im je oduvijek nastojala olakšati pristup instrumentima trgovinske zaštite i bolje ih upoznati s njima. Uz pomoć svoje posebne službe za podršku u 2020. nastavila je pomagati poduzećima pogođenima nepoštenim trgovinskim praksama u EU-u i trećim zemljama. U primjeni instrumenata trgovinske zaštite MSP-ovi su imali koristi od jednostavnijih upitnika i usklađivanja razdoblja ispitnog postupka s njihovom financijskom godinom, kad je to bilo moguće.

1.6.Aktivnosti u okviru Svjetske trgovinske organizacije (WTO)

WTO je zbog pandemije bolesti COVID-19 otkazao sastanke odborâ za subvencije i kompenzacijske mjere, antidamping i zaštitne mjere koji su se trebali održati u travnju te održao virtualne sastanke u listopadu 2020. Neformalna skupina za sprečavanje izbjegavanja mjera i antidampinška radna skupina za provedbu nisu se sastale 2020.

U odboru za antidampinške mjere EU je postavio niz pitanja o ispitnim postupcima trećih zemalja koji zabrinjavaju izvoznike iz EU-a. Ona su uključivala: ispitni postupak revizije o uvozu zamrznutih prethodno prženih krumpirića iz Belgije i Nizozemske, koji je pokrenula Južnoafrička carinska unija; reviziju mjera na rafinirani šećer iz Danske, Nizozemske, Ujedinjene Kraljevine i Belgije, koje je uvela Kanada te preliminarnu antidampinšku pristojbu, koju je uveo SAD, na uvoz limova od neplemenitih slitina aluminija koji dolaze iz sedam država članica EU-a.

U kontekstu Odbora za subvencije i kompenzacijske mjere održala se rasprava o ulozi subvencija u stvaranju viška kapaciteta u različitim sektorima gospodarske aktivnosti, a ta točka dnevnog reda bila je pod pokroviteljstvom EU-a, SAD-a i Japana. Riječ je tekućem postupku za razumijevanje uloge subvencija u stvaranju viška kapaciteta u različitim sektorima. Rasprava je 2020. bila usmjerena na izvješće OECD-a pod nazivom „Mjerenje poremećaja na međunarodnim tržištima: vrijednosni lanac poluvodiča”, kao i na aktualni rad Globalnog foruma o višku kapaciteta u industriji čelika. Kad je riječ o potonjem, EU i druge članice WTO-a ponovno su pozvali Kinu da nastavi sudjelovati u Forumu kako bi se riješio višak kapaciteta u sektoru čelika.

Na sastancima Odbora za zaštitne mjere EU je izrazio određene zabrinutosti u vezi sa sljedećim istragama: Indonezija: odjeća i pribor za odjeću, Maroko: zavarene cijevi od željeza ili čelika, Južna Afrika: određeni plosnati valjani proizvodi od čelika, Turska: četkice za zube i Ukrajina: polimerni materijali te žice i kabeli. EU je isto tako branio svoja stajališta o zaštitnim mjerama za određene proizvode od čelika, koje su kritizirali Indija, Kina, Rusija, Japan, Švicarska i Koreja.

Ako se neopravdane mjere trgovinske zaštite uvedu unatoč njezinim intervencijama, Komisija se može osloniti na rješavanje sporova u okviru WTO-a, posebno kad se utvrde znatni sustavni problemi. U tijeku su dva postupka rješavanja sporova koja je pokrenuo EU: jedan se odnosi na antidampinške pristojbe koje Kolumbija naplaćuje na zamrznute prethodno pržene krumpiriće iz Belgije, Njemačke i Nizozemske, a drugi na antidampinške i antisubvencijske pristojbe koje SAD naplaćuje na uvoz španjolskih zrelih maslina.

EU, SAD i Japan u siječnju 2020. objavili su ministarsku izjavu u kojoj se naglašava da bi pravila WTO-a o industrijskim subvencijama u budućnosti trebalo ojačati. Ta je inicijativa važna u kontekstu jačanja Sporazuma WTO-a o subvencijama i kompenzacijskim mjerama radi rješavanja problema promjenjivih praksi subvencioniranja među članicama. Predložene promjene odnose se, primjerice, na transparentnost, utvrđivanje štetnih subvencija i definiranje javnih tijela. EU nastavlja sudjelovati u tom procesu.

1.7.Aktivnosti službenika za saslušanje

Službenica za saslušanje u 2020. je zaprimila 24 zahtjeva za intervenciju i održala 12 saslušanja. Kao što je bio slučaj i ranije, kad god bi stranke dostavile zahtjev za intervenciju istodobno sa zahtjevom za saslušanje pred službama Komisije nadležnima za ispitni postupak, službenica za saslušanje zauzela bi stajalište da bi zainteresirane strane svoja pitanja najprije trebale uputiti službama Komisije. Službenica bi intervenirala samo ako se ne bi postiglo rješenje. Taj pristup zainteresiranim je stranama omogućio da u polovini predmeta rješenje pronađu izravno s timovima nadležnima za ispitni postupak.

Službenica za saslušanje u dva je navrata produljila rok za podnošenje primjedbi. Pitanja postavljena na saslušanjima odnosila su se na zahtjeve za dodatne objave, anonimnost i povjerljivost. Jedan proizvođač iz EU-a postavio je pitanje i o učinku mjera povezanih s pandemijom bolesti COVID-19 na postupke trgovinske zaštite. U svim je predmetima sa službama postignut dogovor da preispitaju aktualne teme, dostave razjašnjenja ili objave dodatne informacije.

Broj predmeta 2020. bio je sličan kao 2019. Zahtjevi su se zbog pandemije bolesti COVID-19 predavali u nepravilnim vremenskim razmacima, ali je zbog ukidanja putovanja bilo lakše održavati saslušanja.

2.Naglasak na upotrebi subvencija

2.1.Trendovi u subvencioniranju

Broj antisubvencijskih predmeta EU-a pokrenutih u posljednjih deset godina porastao je s 24 na 32, što je znatan porast u odnosu na desetogodišnje razdoblje prije toga. To je povezano s dramatičnim promjenama u zemljama na koje se takve aktivnosti prvenstveno odnose. Većina antisubvencijskih postupaka EU-a pokrenutih od 2001. do 2010. odnosila se na Indiju, Indoneziju i SAD, a Indija je tradicionalno bila predvodnik s 10 (više od 40 %) od ukupno 24 pokrenuta postupka. Međutim, od 2011. do 2020. na Kinu se odnosilo 14 (44 %) od 32 pokrenuta postupka, a na Indiju, Indoneziju i Tursku tek oko 10 % pokrenutih postupaka. Kad je riječ o Kini, na koju se odnosi većina pokrenutih antisubvencijskih postupaka, još je bolji pokazatelj onaj na razini WTO-a, na kojoj se u posljednjih 10 godina 55 % pokrenutih antisubvencijskih predmeta odnosilo na Kinu. To je odraz rasprostranjenog i složenog sustava na temelju kojeg Kina subvencionira vlastitu industriju i time narušava trgovinu. Dva od tri antisubvencijska postupka EU-a pokrenuta 2020. odnosila su se na Kinu, a sve tri uvedene konačne antisubvencijske mjere odnosile su se na subvencije koje je dodijelila Kina, bilo u samoj zemlji ili u Egiptu. S obzirom na to da se većina antisubvencijskih aktivnosti provedenih 2020. odnosila na subvencije koje je pokrenula Kina, ostatak ovog odjeljka odnosi se na tu zemlju.

1

2

2.1.

2.2.Kontekst financijske potpore NRK-a

Kineska vlada subvencionira svoje poduzeća na brojne načine, a nedostatak transparentnosti znači da je te načine teško razumjeti. Kina je 2006. uvela koncept „autohtonih inovacija” s ciljem „jačanja autohtonog inovacijskog kapaciteta, što se smatra ključnim sredstvom za prilagodbu gospodarskih struktura, transformaciju modela rasta i poboljšanje konkurentnosti Kine”. Time se, zajedno s kineskom politikom „izlaska prema van” iz 1999., kojom su se poticala kineska ulaganja u inozemstvu, dobiva uvid u brojne vrste potpora koje Kina pruža svojoj industriji. Strategijom i planom„Made in China 2025” (MIC2025) objavljenima 2015. Kina je svoj cilj o „autohtonim inovacijama” proširila tako da obuhvaća nove industrije, industrije u nastajanju i tradicionalne proizvodne industrije. Inicijativa „Jedan pojas, jedan put” pokrenuta 2013. nadovezuje se na kinesku politiku „izlaska prema van” razvojem trgovačkih ruta i ulaganjem u infrastrukturne i industrijske projekte širom svijeta.

Te su vladine strategije usko povezane s mnoštvom petogodišnjih planova kojima se određuje smjer kineskog gospodarstva utvrđivanjem prioriteta i postavljanjem ciljeva za središnje i lokalne vlasti. Trinaesti petogodišnji plan obuhvaćao je razdoblje od 2015. do 2020. Financijska potpora industriji jedno je od sredstava za postizanje ciljeva petogodišnjih planova. To je potvrđeno kad je Narodna banka Kine, zajedno s vladinim odjelima, objavila nekoliko mišljenja o tome kako osigurati učinkovitiju financijsku potporu rastu i strukturnoj prilagodbi (2016.)i Smjernice o financijskoj potpori izgradnji snažne zemlje proizvođača (2017.). Potpora se može sastojati od bespovratnih zajmova ili zajmova s niskom kamatnom stopom; umjetnih jeftinih sirovina, sastavnih dijelova, energije i zemljišta; oslobođenja od poreza i potpore istraživanju i razvoju te preuzimanju tehnologije. Te su subvencije pridonijele golemom višku globalnog kapaciteta u sektorima kao što su čelik i aluminij. To je dovelo do povećanja nepoštenog izvoza iz Kine, čime su se smanjile cijene na globalnoj razini i nanijela šteta mnogim industrijama u zemljama uvoznicama, među ostalim u državama članicama EU-a. Kao i prethodnih godina, odgovor EU-a 2020. bio je rješavanje problema uvođenjem, ako je to opravdano, kompenzacijskih mjera, uključujući donošenje novog pristupa novim problemima, kao što je navedeno u sljedećem odlomku.