·Fleksibilnost među naslovima proračuna i godinama. Osim što osigurava dovoljnu razinu nedodijeljenih razlika do gornje granice, Komisija predlaže da se u cijelosti iskoristi mehanizam ukupne razlike do gornje granice za plaćanja uvedene u okviru tekućeg okvira. Komisija predlaže proširenje veličine i opsega postojeće ukupne razlike do gornje granice za obveze kako bi se uvela „pričuva Unije”. Financirat će se iz razlika do gornje granice za obveze iz prethodne financijske godine kao i sredstvima za koja su obveze preuzete u proračunu EU-a, ali koja nisu sasvim potrošena pri provedbi programa EU-a. Ta je pričuva snažan novi instrument za reagiranje u slučaju nepredviđenih događaja i odgovor na hitne situacije u područjima kao što su sigurnost i migracije. Pridonijet će i rješavanju gospodarskih i socijalnih posljedica trgovinskih poremećaja kada se počnu koristiti i drugi dostupni instrumenti.

Prijedlozi Komisije temelje se na pomnoj procjeni iznosa sredstava koji je potreban za učinkovito ostvarivanje ciljeva Unije te na procjeni učinkovitosti i dodane vrijednosti potrošnje u svakom području. Čak i skromni proračun EU-a može imati značajan učinak ako se programi dobro osmisle, učinkovito provode i mudro kombiniraju s drugim izvorima financiranja. No postignuća koja su na taj način moguća ograničena su i ako Europa želi ujedinjena nastaviti provoditi svoj pozitivni program, za to joj je potreban odgovarajući proračun.

Unija mora pridonositi i sprečavanju kriza, ponovnoj uspostavi mira, javnog poretka ili stabilizaciji u svim zemljama ili regijama u svijetu u kojima su prisutni sukobi ili nemiri. Na temelju Ugovorâ, proračunom EU-a ne mogu se pokriti sva djelovanja EU-a u području vanjske sigurnosti i obrane. To je prepreka učinkovitosti, djelotvornosti i održivosti cjelokupnog djelovanja EU-a. Da bi se to razriješilo, Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku u suradnji s Komisijom predložit će zaseban mehanizam izvanproračunskog financiranja, Europski instrument mirovne pomoći. Njime se želi ukloniti postojeći nedostatak kapaciteta EU-a za misije zajedničke sigurnosne i obrambene politike i pružiti vojna i obrambena pomoć relevantnim trećim zemljama te međunarodnim i regionalnim organizacijama. Instrument će omogućiti Uniji da čini više i djeluje brže u sprečavanju sukoba, promicanju sigurnosti ljudi, uklanjanju nestabilnosti i stvaranju sigurnijeg svijeta.

U okviru novog i snažnog Programa potpore strukturnim reformama osigurat će se tehnička i financijska potpora nacionalnim reformama s ukupnim proračunom od 25 milijardi EUR. Riječ je o zasebnom programu koji će biti komplementaran s budućim europskim strukturnim i investicijskim fondovima te će sadržavati instrument za provedbu reformi kojim će se svim državama članicama osigurati financijski poticaji za provedbu ključnih reformi u okviru europskog semestra. Bit će usmjeren na one reforme kojima se u najvećoj mjeri može pridonijeti stabilnosti nacionalnih gospodarstava i koje imaju pozitivne učinke prelijevanja na ostale država članice. Te se reforme odnose na tržište proizvoda i tržište rada, obrazovanje, porezne sustave, razvoj tržišta kapitala, poboljšanje poslovnog okruženja i ulaganja u ljudski kapital i na javne uprave. Taj će novi program uključivati i poseban instrument za konvergenciju radi pružanje potpore državama članicama izvan europodručja u njihovim nastojanjima da tijekom sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira uvedu jedinstvenu valutu. Sredstva predviđena u okviru instrumenta za konvergenciju prenijet će se u instrument za provedbu reformi ako do kraja 2023. država članica koja ispunjava uvjete ne poduzme mjere potrebne da bi ostvarila pravo na potporu iz instrumenta za konvergenciju. Sudjelovanje u sva tri dijela Programa potpore reformama bit će dobrovoljno i države članice bit će u potpunosti odgovorne za provedene reforme.

Unija s 27 država članica počinje svoj novi put u 2019. i moramo biti spremni za to. Nemamo puno vremena za donošenje novog okvira i pripremu novih programa na temelju kojih ćemo moći djelovati u korist građana i poduzeća EU-a od samog početka stupanja na snagu novog okvira. Novi će proračun EU-a biti jednostavniji, fleksibilniji i usmjereniji na rezultate. Bit će to proračun temeljen na načelima prosperiteta, održivosti, solidarnosti i sigurnosti, proračun Europske unije koja štiti, osnažuje i brani, proračun koji ujedinjuje a ne razjedinjuje, proračun koji je pravedan za sve države članice, i proračun za europsku budućnost. Već sada moramo početi s radom.

U Europi je u tijeku najvažnija rasprava o njezinoj budućnosti koja je započela objavom Bijele knjige o budućnosti Europe 1. ožujka 2017. i koja će završiti na neslužbenom sastanku čelnika u Sibiuu u Rumunjskoj 9. svibnja 2019. Taj će se sastanak održati nekoliko tjedana prije idućih izbora za Europski parlament i bit će prilika da se čelnici 27 država članica i Europski parlament zauzmu za Europu koju žele te da Uniji osiguraju sredstva potrebna za njezino djelovanje. Ako se do tog trenutka postigne odlučan napredak u pregovorima o budućem dugoročnom proračunu, to će biti snažan znak odlučnosti i namjere ujedinjenog djelovanja u budućnosti.

EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 2.5.2018. COM(2018) 321 final PRILOG

KOMUNIKACIJI KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, EUROPSKOM VIJEĆU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA



Moderan proračun Unije koja štiti, osnažuje i brani



Višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. {SWD(2018) 171 final}



ISTRAŽIVANJE I INOVACIJE Obzor Europa Obzor Europa glavni je program EU-a za potporu istraživanju i inovacijama. 1.EUROPSKA DODANA VRIJEDNOST Istraživanje i inovacije ključan su dio društva temeljenog na znanju, a jedino se njegovom snažnom europskom dimenzijom mogu potaknuti dodatna ulaganja na nacionalnoj razini. U pravilu, sredstva EU-a dodjeljuju se istraživačkim i inovacijskim projektima koji uključuju veći stupanj suradnje unutar EU-a ili na međunarodnoj razini. Zbog svojeg razmjera, opsega i stupnja sofisticiranosti ti se projekti ne bi mogli provoditi isključivo nacionalnim sredstvima: 83 % projekata u EU-u povezanih s istraživanjem i inovacijama koji su ocijenjeni „izvrsnima” ne bi se realizirali bez potpore EU-a. U svijetu snažnog tehnološkog nadmetanja brzo napredujemo prema društvu s niskim emisijama ugljika u kojem se digitalne tehnologije sve više isprepliću s fizičkim i biološkim svijetom. U tom bi kontekstu izostanak ulaganja u istraživanje i inovacije na razini EU-a doveo do smanjenja naše svjetske konkurentnosti. To bi se pak negativno odrazilo na gospodarstvo, društvo i okoliš. Konkretne su koristi ulaganja u područje istraživanja i inovacija u EU-u sljedeće: ·objedinjavanje javnih i privatnih resursa i znanja radi postizanja većih učinaka i kritične mase za rješavanje globalnih pitanja te preuzimanje vodstva na tržištu EU-a i svjetskom tržištu, ·poticanje konkurentnosti EU-a stvaranjem transnacionalnih i multidisciplinarnih mreža, vrijednosnih lanaca i tržišta uz širenje znanja i prijenose tehnologije u cijeloj Uniji, što će omogućiti lakše uvođenje novih proizvoda i usluga, ·jačanje znanstvene izvrsnosti putem tržišnog natjecanja i suradnje na razini EU-a, ·jačanje potpore inovacijama koje su revolucionarne/iz kojih nastaju nova tržišta uz poštovanje pravila poštenog tržišnog natjecanja, ·povećanje privlačnosti EU-a kao mjesta za obrazovanje, istraživanja, inovacije i poslovanje, ·pozitivno djelovanje na izgradnju nacionalnih istraživačkih i inovacijskih ekosustava te paneuropskih istraživačkih infrastruktura, ·potpora ciljevima Unije i njihovo jačanje te stvaran doprinos ostvarenju političkih prioriteta. 2.CILJEVI Program Obzor Europa posvećen je znanosti i inovacijama, a cilj mu je: ·jačanje znanstvene i tehnološke baze EU-a, ·poticanje konkurentnosti EU-a i njegove uspješnosti u području inovacija, ·ostvarenje strateških prioriteta EU-a i rješavanje globalnih pitanja. 3.PROVEDBA I POJEDNOSTAVNJENJE Program se sastoji od tri stupa: 1. Otvorena znanost – nadovezujući se na uspjehe Europskog istraživačkog vijeća, Aktivnosti Marie Skłodowska-Curie i istraživačkih infrastruktura više sredstava dobit će projekti s većim učincima. Projekti se odabiru primjenom pristupa „odozdo prema gore”, oblikuju ih i provode istraživači i mreže, a ocjenjuju se isključivo prema kriteriju izvrsnosti. Cilj je poticati inovacije i poduzetništvo u europskom obrazovanju kako bi se stekle vještine i kompetencije potrebne za veću konkurentnost Europe na svjetskoj razini.

2. Globalni izazovi i industrijska konkurentnost – stup se temelji na klasterima čija je zadaća iskoristiti europske prednosti i resurse generiranjem novog znanja i njegovim iskorištavanjem u korisnim inovacijama te razvojem i primjenom digitalnih i ključnih razvojnih tehnologija, uz primjenu novog općeg pristupa. Na taj će način istraživačke i inovacijske aktivnosti biti još usklađenije s političkim prioritetima EU-a u područjima kao što su ostvarenje ciljeva održivog razvoja, zdravlje, hrana i prirodni resursi, otpornost i sigurnost, klima, energija i mobilnost kako bi se prešlo na kružno društvo s niskim emisijama ugljika i otporno na klimatske promjene, postigla industrijska konkurentnost i riješila druga društvena pitanja. Vodeći položaj u industriji imat će važno mjesto unutar tog stupa, ali i programa u cjelini. 3. Otvorene inovacije – dio novog stupa bit će jedinstvena točka za inovatore s velikim potencijalom, a cilj je da Europa primjenom pristupa „odozdo prema gore” postane predvodnik u inovacijama iz kojih nastaju nova tržišta. U okviru stupa razvijat će se buduće napredne tehnologije i privlačiti inovativna poduzeća s potencijalom za rast na međunarodnoj ili europskoj razini. U suradnji s privatnim ulagačima nudit će se brza i fleksibilna bespovratna sredstva te tržišni instrumenti, vodeći računa o tome da potpora bliska aktivnostima na tržištu ne uzrokuje neopravdano narušavanje tržišnog natjecanja među inovatorima. Ti će se ciljevi nastojati ostvariti uspostavom Europskoga inovacijskog vijeća. Dodatnim će se mjerama povećati potpora europskom inovacijskom ekosustavu, osobito putem sufinanciranja partnerskih inicijativa i povećanjem javne nabave u području inovacija. Ako se te mjere usmjere na to da vlade i javne uprave primjenjuju inovativne tehnologije i šire europske rezultate u području istraživanja i inovacija, maksimalno će se povećati koristi koje će od inovacija imati europski građani i poduzeća. U okviru programa Zajednički istraživački centar pružat će kreatorima politika u EU-u neovisne znanstvene dokaze i tehničku potporu tijekom cijelog ciklusa politike. Europski institut za inovacije i tehnologiju sudjelovat će u provedbi sva tri stupa, osobito globalnih pitanja. Njima će se prvenstveno baviti zajednice znanja i inovacija koje objedinjuju poslovanje, istraživanje, visoko obrazovanje i poduzetništvo. Nastojat će se dodatno pojednostavniti pravila za korisnike. Ključna su obilježja programa: ·daljnje pojednostavnjenje postojećeg sustava povrata stvarnih troškova, uključujući pojednostavnjeni model financiranja i načelo jedne stope financiranja po projektu. Uz to će se u cilju smanjenja administrativnog opterećenja razmotriti češća primjena financiranja projekata koje se temelji na plaćanju jednokratnih iznosa za obavljene aktivnosti, zajedno s drugim oblicima financiranja predviđenima novom Financijskom uredbom. ·veća fleksibilnost ‒ u okviru budućeg programa omogućit će se raspodjela sredstava između stupova i unutar stupova kako bi se moglo brzo odgovoriti na novonastale političke poteškoće i pitanja, ·predviđaju se daljnja poboljšanja postupka podnošenja i ocjenjivanja prijedloga. Izvrsnosti i učinku programa doprinijet će i kriteriji ocjenjivanja, sam postupak i sudjelovanje neovisnih stručnjaka. ·Instrumenti i programi financiranja EU-a u području istraživanja i inovacija pojednostavnit će se i koordinirati u korist boljih istraživačkih i inovacijskih aktivnosti. Partnerstva će se uspostavljati po uzoru na uspješna zajednička poduzeća i dodijelit će im se konkretne zadaće. Novoosnovano Europsko inovacijsko vijeće radit će na racionalizaciji posebnih programa potpore za inovacije. Osim toga, pojednostavnit će se i kombiniranje bespovratnih sredstava iz programa Obzor Europa i financijskih instrumenata u okviru fonda InvestEU sa sredstvima iz drugih relevantnih EU-ovih programa financiranja. ·Ima prostora za daljnje uvođenje novih načina upravljanja, primjerice delegiranjem ovlasti agencijama te pojednostavnjenim partnerstvima. 4.KOMPLEMENTARNOST I SINERGIJE S DRUGIM POLITIKAMA / POVEZIVANJE RESURSA EU-a S NACIONALNIM I REGIONALNIM RESURSIMA U potpunosti će se iskoristiti komplementarnosti i sinergije s drugim EU-ovim programima financiranja. U tom će cilju europski strukturni i investicijski fondovi i dalje imati važnu ulogu u osiguravanju sredstava EU-a za istraživanje i inovacije uz veći fokus na inovacije. Proširit će se program „Pečat izvrsnosti” kako bi se projekti koji su dobili pozitivnu ocjenu na temelju kriterija iz programa Obzor Europa mogli financirati na regionalnoj razini iz europskih strukturnih i investicijskih fondova. Istraživačkim i inovacijskim aktivnostima iz programa Obzor Europa podupirat će se brojni politički ciljevi drugih programa ‒ programi kao što je program Digitalna Europa oslanjaju se na postignuća u području istraživanja i inovacija, a dugoročni napredak u područjima kao što su kibersigurnost i umjetna inteligencija uvelike ovisi o revolucionarnim istraživanjima. Isto vrijedi za poljoprivredu i ribarstvo, zdravstvo, promet, energiju i mnoge druge sektore. Istraživački i inovacijski rezultati pozitivno će se odraziti na fondove kao što su Fond za unutarnju sigurnost i Fond za integrirano upravljanje granicama, a time će ti fondovi potaknuti veću primjenu proizvoda istraživanja. Zahvaljujući fondu InvestEU bit će moguće rezultate programa Obzor Europa prenijeti na tržište s pomoću konkretnih programskih dijelova namijenjenih za istraživanje i inovacije te za potporu inovativnim MSP-ovima. Osim toga, osigurat će se komplementarnost i sinergije s istraživanjem u okviru Europskog fonda za obranu i Svemirskog programa, stoga će rezultati ostvareni u bilo kojem od tih programa služiti za opću potporu inovacijama. 5.PREDLOŽENA DODJELA PRORAČUNSKIH SREDSTAVA ZA 2021.–2027. Iznosi u tekućim cijenama u milijunima EUR Omotnica za Obzor Europa 97 600* Omotnica za program Euratoma za istraživanje i osposobljavanje 2 400 Ukupna omotnica za 2021.–2027. 100 000* * Ova omotnica uključuje 3,5 milijardi EUR dodijeljenih iz fonda InvestEU te 10 milijardi EUR za potporu istraživanju i inovacijama u području hrane, poljoprivrede, ruralnog razvoja i biogospodarstva.

ISTRAŽIVANJE I INOVACIJE Program Euratoma za istraživanje i osposobljavanje Iz programa Euratoma za istraživanje i osposobljavanje financiraju se nuklearna istraživanja i osposobljavanja u Europskoj uniji. 1.EUROPSKA DODANA VRIJEDNOST Najvažnija je europska dodana vrijednost programa Euratoma u tome što se u istraživanjima fisije i fuzije njime aktivira bogatiji fond vrsnosti, stručnosti i multidisciplinarnosti nego što je to moguće na razini pojedinačnih država članica. Tehnologije za nuklearno i ionizirajuće zračenje i dalje su važne u životu europskih građana, bez obzira na to je li riječ o energiji i sigurnosti opskrbom energije, primjeni zračenja u medicinske ili industrijske svrhe ili zbrinjavanju istrošenog goriva i radioaktivnog otpada. Iznimno je važno da upotreba tih tehnologija bude sigurna, a istraživački programi pomažu u održavanju najviših standarda sigurnosti, zaštite i zaštitnih mjera u tom području. Program Euratoma usmjeren je i na razvoj energije fuzije, potencijalno neiscrpnog i ekološkog izvora energije.

Nuklearnoj je sigurnosti važno pristupati na razini EU-a i zato što bi nuklearna nesreća mogla imati štetne posljedice za zemlje diljem Europe i šire. Povrh toga, program Euratoma omogućuje bolju koordinaciju izobrazbe i osposobljavanja u Europi, upotrebu istraživačke infrastrukture i međunarodnu suradnju. To je osobito korisno manjim državama članicama koje mogu iskoristiti ekonomiju razmjera nastalu objedinjavanjem resursa na razini Europe. Program služi i da se, putem Zajedničkog istraživačkog centra, važnim i neovisnim znanstvenim savjetima podrži provedba europskih politika u području nuklearne sigurnosti, zbrinjavanja iskorištenog goriva i nuklearnog otpada te zaštite od zračenja. Budući da raspolaže neovisnom infrastrukturom, Zajednički istraživački centar također nudi jedinstvene usluge u području nuklearne sigurnosti i zaštite te ima ključnu ulogu u Euratomovu sustavu nuklearnih zaštitnih mjera. Sudjelovanje europske industrije u aktivnostima istraživanja fuzije potiče inovacije, primjerice u okviru razvoja visokotehnoloških izvedenih proizvoda za druge sektore poput medicine i zrakoplovstva. 2.CILJEVI Ciljevi su programa Euratoma za istraživanje i osposobljavanje: provedba i podupiranje istraživanja o svim aspektima nuklearne sigurnosti i zaštite, doprinos smanjivanju rizika povezanih s izlaganjem zračenju, podrška za pripravnost i reakcije na izvanredna stanja povezana s nesrećama u kojima je prisutno zračenje te podrška zbrinjavanju istrošenog goriva i radioaktivnog otpada. Programom se također nastoji podupirati razvoj energije fuzije zbog njezina potencijalno golemog utjecaja na dekarbonizaciju energenata. 3.PROVEDBA I POJEDNOSTAVNJENJE U okviru programa Euratoma dodjeljuju se bespovratna sredstva za istraživanje na temelju konkurentnih poziva na podnošenje prijedloga (neizravne mjere) i financiraju se istraživanja koja provodi Zajednički istraživački centar Komisije (izravne mjere). Program se provodi primjenom instrumenata i pravila Okvirnog programa za istraživanja i inovacije. Program će se još pojednostavniti predlaganjem jedinstvenog popisa ciljeva izravnih i neizravnih mjera. 4.KOMPLEMENTARNOST I SINERGIJE S DRUGIM POLITIKAMA / POVEZIVANJE RESURSA EU-a S NACIONALNIM I REGIONALNIM RESURSIMA Program Euratoma dopunjuje program Obzor Europa i s njim stvara sinergije u područjima poput zdravstva (medicinske primjene ionizirajućeg zračenja), sigurnosti, energije te izobrazbe i osposobljavanja. Program Euratoma za istraživanje fuzije provest će se potpuno komplementarno i usklađeno s aktivnostima na projektu gradnje međunarodnog termonuklearnog eksperimentalnog reaktora. U okviru programa Euratoma nastavit će se – provedbom zajedničkih europskih programa – usklađivanje nacionalnih programa za fuziju, zaštitu od zračenja i zbrinjavanje istrošenog goriva i radioaktivnog otpada. Usto, u područjima poput razvoja i ispitivanja tehnologija, osposobljavanja i razmjene najboljih iskustava očekuju se sinergije s programima razgradnje nuklearnih postrojenja. 5.PREDLOŽENA DODJELA PRORAČUNSKIH SREDSTAVA ZA 2021.–2027. Iznosi u tekućim cijenama u milijunima EUR Omotnica za Obzor Europa 97 600* Omotnica za program Euratoma za istraživanje i osposobljavanje 2 400 Ukupna omotnica za 2021.–2027. 100 000* * Ova omotnica uključuje 3,5 milijardi EUR dodijeljenih iz fonda InvestEU te 10 milijardi EUR za potporu istraživanju i inovacijama u području hrane, poljoprivrede, ruralnog razvoja i biogospodarstva.



ISTRAŽIVANJE I INOVACIJE ITER - međunarodni termonuklearni eksperimentalni reaktor ITER je, ili međunarodni termonuklearni eksperimentalni reaktor, dugoročan projekt i prvi svoje vrste. Cilj je projekta sagraditi reaktor i njime proizvoditi energiju kako bi se ispitalo koliko je fuzija izvediva kao izvor energije. 1.EUROPSKA DODANA VRIJEDNOST Fuzija je potencijalno neiscrpan i ekološki izvor energije koji ne proizvodi ni stakleničke plinove ni dugotrajnu radijaciju. Taj proces nudi mogućnosti koje se ne mogu zanemariti s obzirom na to da su dekarbonizacija gospodarstva i borba protiv globalnih klimatskih promjena visoko među prioritetima. Ni jedna pojedinačna zemlja ni industrija ne bi mogla samostalno voditi ovaj projekt. Zbog toga je Europska zajednica za atomsku energiju (Euratom) 2006. potpisala međunarodni sporazum – Sporazum o ITER-u – sa šest partnera (Sjedinjenim Američkim Državama, Rusijom, Japanom, Kinom, Južnom Korejom i Indijom). Euratom financira oko 45 % troškova gradnje. Francuska je država domaćin projekta i osigurava 20 % sredstava koje ulaže Euratom. Preostalih 80 % financira se iz proračuna EU-a. Djelovanjem na razini EU-a dobiva se ekonomija razmjera, smanjuje rascjepkanost te postiže kritična masa resursa i stručnog znanja. Postizanje i iskorištavanje fuzije je dugoročan cilj, ali projekt već u fazama nabave i izgradnje donosi bitne koristi europskoj industriji i istraživanju. Više od tri stotine poduzeća – među kojima su i mala – iz 20 država članica i Švicarske te oko šezdeset istraživačkih organizacija sudjeluju u najmodernijim istraživanjima i radu na inovacijama kako bi izradili komponente za projekt, što im daje priliku da razvijaju izvedene proizvode u drugim sektorima (energetski, medicinski, zrakoplovni, visokotehnološki). 2.CILJEVI U skladu s međunarodnim obvezama Euratoma programom se podržava izgradnja reaktora na lokaciji u Cadaracheu u Francuskoj tako da do 2025. započnu eksperimenti s vodikovom plazmom, čime će se pripremiti temelji da se do 2035. uspješno prijeđe u radnu fazu generacije energije. Ti su ciljevi nužni koraci kako bi fuzija postala potencijalni održiv izvor energije.

Program pridonosi ostvarivanju otporne energetske unije s klimatskom politikom okrenutom prema budućnosti. Uz to, potiče stvaranje radnih mjesta i rast tako što europskim visokotehnološkim industrijama i malim poduzećima nudi dragocjene prilike za inovacije i razvoj proizvoda izvan područja fuzije. Konačno, pravovremena isporuka komponenata iz EU-a i aktivno sudjelovanje u upravljačkim procesima osiguravaju da EU zadrži čelnu ulogu u projektu. 3.PROVEDBA I POJEDNOSTAVNJENJE Fuzija za energiju, europsko zajedničko poduzeće za ITER i razvoj energije fuzije, nastavit će u ime Europske unije provoditi ovaj program. EU će zadržati gornju granicu rashoda u Uredbi o višegodišnjem financijskom okviru te će osigurati isplatu sredstava na temelju ispunjavanja ciljeva i konkretnih rezultata na terenu. U tom je pogledu temeljito restrukturiranje upravljanja projektom, provedeno 2015., i ažuriranje osnovnog scenarija, provedeno 2016., povećalo pouzdanost planova i rokova te troškova projekta do njegova završetka. 4.KOMPLEMENTARNOST I SINERGIJE S DRUGIM POLITIKAMA / POVEZIVANJE RESURSA EU-a S NACIONALNIM I REGIONALNIM RESURSIMA Međunarodni termonuklearni eksperimentalni reaktor jedan je od najvećih ikada sagrađenih eksperimentalnih projekata i jedan od razloga zbog kojih je EU na čelu istraživanja i razvoja u svijetu. U tom su projektu aktivirani znatni resursi i znanja i iskustva, a to djeluje povoljno na industrijsku bazu i istraživačku zajednicu EU-a. Projekt je u potpunoj sinergiji s programom Euratoma, kojim se podupire razvoj pionirskog istraživanja u području nuklearne fuzije. On je dio plana za fuziju koji je izradila europska znanstvena fuzijska zajednica. Uz to će program dodatno konsolidirati položaj EU-a kao vjerodostojnog međunarodnog lidera koji ispunjava svoje međunarodne obaveze i koji se kontinuirano bori protiv klimatskih promjena. 5.PREDLOŽENA DODJELA PRORAČUNSKIH SREDSTAVA ZA 2021.–2027. Iznosi u tekućim cijenama u milijunima EUR Ukupna omotnica za 2021.–2027. 6 070



EUROPSKA STRATEŠKA ULAGANJA InvestEU Fond InvestEU novi je Unijin instrument za ulaganja kojim se osigurava jamstvo EU-a kako bi se mobiliziralo financiranje sredstvima javnog i državnog sektora u obliku zajmova, jamstava, vlasničkih udjela ili drugih tržišnih instrumenata radi strateških ulaganja kojima se podupiru unutarnje politike EU-a. Temelji se na uspješnim rezultatima Europskog fonda za strateška ulaganja u tekućem razdoblju 2014.–2020. i drugih financijskih instrumenata. 1.EUROPSKA DODANA VRIJEDNOST Za ostvarenje dugoročnih ciljeva EU-a koji se odnose na održivost, konkurentnost i uključiv rast potrebna su znatna ulaganja u nove modele mobilnosti, obnovljive izvore energije, energetsku učinkovitost, istraživanja i inovacije, digitalizaciju, obrazovanje i stjecanje vještina, socijalnu infrastrukturu, kružno gospodarstvo, prirodni kapital, klimatsku politiku te otvaranje i rast malih poduzeća. Treba ulagati više napora u rješavanje problema trajnih tržišnih neuspjeha koji nastaju zbog nesklonosti ulagača iz privatnog sektora preuzimanju rizika, ograničenih kapaciteta javnog sektora i strukturne neučinkovitosti ulagačkog okruženja. Države članice ne mogu uvijek same nadoknaditi nedostatak ulaganja. Znatan nedostatak ulaganja ne može se ukloniti jedino bespovratnim sredstvima. Financijski instrumenti s učinkom financijske poluge i usklađeni s tržištem djelotvorna su dopuna bespovratnim sredstvima iz proračuna EU-a. Intervencijom na razini EU-a ostvaruje se učinak ekonomije razmjera u primjeni inovativnih financijskih instrumenata jer se tako mobiliziraju ulaganja iz privatnog sektora u cijelom EU-u i najučinkovitije koriste institucije EU-a i njihova stručna znanja. Intervencija EU-a otvara vrata diversificiranom portfelju europskih projekata i omogućuje inovativna financijska rješenja koja se mogu dodatno razvijati ili kao takva primjenjivati u svim državama članicama. Tako je učinak umnožavanja i učinak na terenu mnogo veći od učinka koji bi se mogao ostvariti inicijativom u jednoj državi članici, osobito kad je riječ o velikim programima ulaganja. Intervencija na razini EU-a jamči i fleksibilnost potpore posrednicima i krajnjim korisnicima upravo tamo gdje je to najpotrebnije, često u urbanim područjima koja ne koriste nužno sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova. Njome se, osim toga, učinkovito odgovara na potrebe za ulaganjima koje su povezane s ciljevima politika u cijelom EU-u, dopuna je naporima kojima se promiču strukturne reforme i unapređuje regulatorno okruženje i time rješava pitanje nedostatka ulaganja u razdoblju nakon 2020. 2.CILJEVI Fond InvestEU nastoji mobilizirati ulaganja u EU-u i time pružiti potporu političkim prioritetima i pridonijeti integraciji europskih tržišta kapitala i jačanju jedinstvenog tržišta. Fond će biti usmjeren na ulaganja kojima se promiču održiva infrastruktura, istraživanja i inovacije, digitalna transformacija, pristup financiranju za mala i srednja poduzeća, obrazovanje, stjecanje vještina, socijalna infrastruktura te razvoj i konsolidacija tržišnih struktura koje su preduvjet za mikrokreditiranje isocijalnu ekonomiju. Ulaganja u digitalno gospodarstvo bit će važan međusektorski prioritet u svim programskim dijelovima fonda InvestEU. Osim toga, fond InvestEU pruža savjetodavnu potporu i popratne mjere kojima se pospješuje izrada i provedba projekata. 3.PROVEDBA I POJEDNOSTAVNJENJE Program InvestEU obuhvaća fond InvestEU, pomoć InvestEU i portal InvestEU.

Fond InvestEU objedinit će sve financijske instrumente kojima se upravlja centralizirano u jedan, fleksibilan instrument jamstva za više politika na razini EU-a, što će omogućiti učinke ekonomije razmjera (s manje postići više i privući privatne ulagače. Fond InvestEU temelji se na Europskom fondu za strateška ulaganja i uklanjat će tržišne nedostatke i neoptimalna ulaganja osiguravanjem jamstva EU-a Komisijinom strateškom partneru za provedbu, Grupi Europske investicijske banke, kao i drugim partnerima, kao što su nacionalne razvojne banke i institucije ili međunarodne financijske institucije (npr. Europska banka za obnovu i razvoj). Da bi se zajamčila najbolja moguća kombinacija za financiranje strateških projekata u cijelom EU-u, fond InvestEU omogućit će jednostavnu kombinaciju s bespovratnim sredstvima iz proračuna EU-a te s europskim strukturnim i investicijskim fondovima (na dobrovoljnoj osnovi). Pomoć InvestEU temelji se na Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i bit će jedinstvena točka za neprekidnu pomoć predlagateljima pri razvoju projekata. Pomoć InvestEU oslanja se na utjecajnu mrežu partnera i pružat će pomoć pri pokretanju projekata i njihovu financiranju. Portal InvestEU okupljat će ulagače i predlagatelje projekata i oslanjat će se na Europski portal projekata ulaganja. 4.KOMPLEMENTARNOST I SINERGIJE S DRUGIM POLITIKAMA / POVEZIVANJE RESURSA EU-a S NACIONALNIM I REGIONALNIM RESURSIMA Kao instrument za provedbu politika EU-a fond InvestEU pospješit će ulaganja u potpunoj sinergiji s odgovarajućim politikama i programima EU-a, kao što su Instrument za povezivanje Europe, Obzor Europa, program Digitalna Europa ili Program jedinstvenog tržišta. Osigurat će komplementarnost s ulaganjima u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova i potporom EU-a koja se u obliku bespovratnih sredstava dodjeljuje iz relevantnih programa potrošnje. Štoviše, program će omogućiti povezivanje financijskih instrumenata i bespovratnih sredstava iz drugih programa, osobito za projekte koji ne ostvaruju dovoljno prihoda. 5.PREDLOŽENA DODJELA PRORAČUNSKIH SREDSTAVA ZA 2021.–2027. Iznosi u tekućim cijenama u milijunima EUR Okvir Proračunsko jamstvo Mobilizirana ulaganja (procjena) Održiva infrastruktura 11 500 185 000 Istraživanje i inovacije 11 250 200 000 Socijalna ulaganja i vještine 4 000 50 000 Mala i srednja poduzeća 11 250 215 000 Ukupno 38 000 650 000



Iznosi u tekućim cijenama u milijunima EUR Ukupna omotnica za 2021.–2027. 15 725* od čega: Rezerviranja iz jamstvenog fonda 15 200* Pomoć za provedbu projekata 525 * Ova omotnica uključuje milijardu EUR očekivanog povrata sredstava za postojeće financijske instrumente.



EUROPSKA STRATEŠKA ULAGANJA Instrument za povezivanje Europe Instrumentom za povezivanje Europe podupiru se ulaganja u prekogranične infrastrukture u području prometa i energije te u digitalnom sektoru. 1.EUROPSKA DODANA VRIJEDNOST U samom je temelju jedinstvenog tržišta jamstvo slobodnog kretanja robe, kapitala, usluga i radne snage među državama članicama. Međutim, među državama članicama i regijama još uvijek postoje neusklađenosti koje fragmentiraju EU i sprečavaju neometano funkcioniranje jedinstvenog tržišta. To su posljedice primjerice topografije ili nedostatka interoperabilnih standarda. Kako bi se prevladala ta fragmentacija i osiguralo potpuno uspješno funkcioniranje jedinstvenog tržišta, člankom 170. Ugovora o funkcioniranju Europske unije predviđa se da će EU razviti transeuropske mreže prometnih, telekomunikacijskih i energetskih infrastruktura. Osim toga, zahtjevi zaštite okoliša nalažu da se energetskom politikom EU-a treba promicati međupovezanost energetskih mreža i prekogranična integracija izvora obnovljive energije. To je u skladu s potrebom suočavanja s izazovima dekarbonizacije i digitalizacije europskoga gospodarstva. Svrha je instrumenta potaknuti ulaganja u transeuropske mreže. Te mreže i prekogranična suradnja ključne su ne samo za funkcioniranje jedinstvenog tržišta, nego i za ostvarenje energetske unije, jedinstvenog digitalnog tržišta i za razvoj održivih načina prijevoza. Interoperabilne prekogranične mreže ključni su čimbenik za smanjenje postojeće fragmentacije. Bez intervencije EU-a privatni operateri i nacionalna tijela nemaju dovoljno poticaja da ulažu u prekogranične projekte. Instrument također pruža mogućnost uvođenja tehnologija na razini EU-a, a posebno kroz okvirne programe EU-a za istraživanja i inovacije, čime se pospješuje njihovo prihvaćanje na tržištu i osigurava upotreba najnaprednije dostupne opreme u transeuropskim mrežama. 2.CILJEVI Instrumentom za povezivanje Europe podupiru se ulaganja i suradnja radi razvoja infrastrukture u području prometa i energije te u digitalnom sektoru te se povezuju EU i njegove regije. Nadalje, usklađuju se ciljevi politika u području dekarbonizacije i digitalizacije europskoga gospodarstva, koji obuhvaćaju tri područja: ·U području prometa cilj je dovršiti obje razine europske mreže za sve načine prijevoza: stratešku okosnicu (tj. osnovnu mrežu) do 2030., a njezinu opsežniju razinu (tj. sveobuhvatnu mrežu) do 2050. Instrumentom se podupire i uvođenje europskih sustava upravljanja prometom za zračni promet i željeznice te se olakšava prelazak EU-a na povezanu, održivu, uključivu i sigurnu mobilnost. Pridonosi se dekarbonizaciji prometa, npr. uspostavom europske mreže infrastrukture za punjenje i alternativna goriva ili davanjem prednosti ekološki prihvatljivijim načinima prijevoza; ·U području energetike težište je na dovršenju prioritetnih dijelova energetskih mreža koje su bitne za unutarnje tržište. Cilj je i realizacija pametnih i digitaliziranih energetskih mreža radi ostvarivanja ciljeva u pogledu međusobne povezanosti i povećane sigurnosti opskrbe. Ključno je i promicanje suradnje među državama članicama u pogledu prekograničnih projekata u području obnovljivih izvora energije ;

·U digitalnom sektoru tim se instrumentom optimiraju koristi koje svi građani i poduzeća mogu ostvariti od jedinstvenog digitalnog tržišta. Uvođenjem digitalnih mreža vrlo visokog kapaciteta podupiru se sve inovativne digitalne usluge, među ostalim i povezana mobilnost. Time se pridonosi ostvarenju cilja da svi glavni pokretači socioekonomskog razvoja, primjerice škole, bolnice, prometna čvorišta i glavni pružatelji javnih usluga te poduzeća koja se u velikoj mjeri oslanjaju na digitalne tehnologije do 2025. dobiju pristup širokopojasnim vezama otvorenima za budući razvoj. 3.PROVEDBA I POJEDNOSTAVNJENJE Instrumentom za povezivanje Europe centralizirano upravlja Komisija, uz potporu Izvršne agencije za inovacije i mreže. Agencija je ostvarila odlične rezultate u optimizaciji primjene instrumenta i stekla neprocjenjivo iskustvo u praćenju projekata. Delegiranjem sva tri sektora instrumenta (promet, energetika i digitalni sektor) jednoj agenciji ostvarit će se i ekonomija razmjera i sinergija između tih sektora. Bespovratna sredstva ostaju preferirano sredstvo za premošćivanje jazova u području infrastrukturnih projekata. Dodatno će se promicati upotreba pojednostavnjenih oblika bespovratnih sredstava. Osim toga, bespovratna sredstva povezivat će se s financijskim instrumentima, osobito s fondom InvestEU ili s financiranjem iz javnih ili privatnih institucija, kako bi se ojačala potpora ulaganjima. Program neće raspolagati vlastitim financijskim instrumentima; te instrumente osigurat će fond InvestEU kako bi se izbjegla preklapanja do kojih je dolazilo u sadašnjem razdoblju te pojednostavnio ustroj financijskih instrumenata EU-a. Instrumentom će se u potpunosti iskoristiti sinergija između prometa, energetike i digitalnog sektora. Posebnu pozornost treba posvetiti inovativnim infrastrukturnim rješenjima (primjerice, pametne mreže, pohrana energije, e-mobilnost, infrastruktura za punjenje i alternativna goriva) kako bi se ostvarili ciljevi paketa „Čista energija za sve” i „Čista mobilnost”. Stoga će pravila i provedba budućih programa biti dovoljno fleksibilni da omoguće potporu djelovanjima na sjecištima različitih područja, primjerice alternativna goriva i e-mobilnost za sve načine prijevoza (koji utječu na energetiku i na promet), vozila i plovila za automatiziranu vožnju (prometni/digitalni sektor), uključivanje digitalnih tehnologija (posebno interneta stvari) u energetske mreže, čime nastaje internet energije (koji utječe na energetiku, promet i digitalni sektor) te integracija obnovljivih izvora energije uz potporu funkcionalne prekogranične zelene infrastrukture (energetika i digitalni sektor). 4.KOMPLEMENTARNOST I SINERGIJE S DRUGIM POLITIKAMA / POVEZIVANJE RESURSA EU-a S NACIONALNIM I REGIONALNIM RESURSIMA Instrumentom se neće ostvarivati samo sinergija unutar programa, nego i s drugim programima EU-a. Na primjer, djelovanjem u području fizičke infrastrukture za povezivost u cijeloj Uniji u okviru instrumenta nadopunit će se razvoj digitalnih usluga u okviru programa Digitalna Europa. Navedeni program i europski strukturni i investicijski fondovi međusobno će se nadopunjavati i u pogledu infrastrukturnih ulaganja. Primjerice, u sektoru prometa djelovanje instrumenta usmjerit će se na transeuropske mreže, osobito na prekogranične koridore, dok će za Europski fond za regionalni razvoj i za Kohezijski fond prioritet biti prometni projekti na nacionalnoj, regionalnoj i gradskoj razini. Na isti će se način djelovanje instrumenta u području energetike usmjeriti na infrastrukturu, među ostalim na projekte koji su važni za prekograničnu integraciju izvora obnovljive energije, a europski strukturni i investicijski fondovi mogu se upotrijebiti za projekte lokalnih pametnih mreža i obnovljive izvore energije. Djelovanje u digitalnom sektoru usmjerit će se na projekte sa snažnim prekograničnim i međusektorskim učinkom i na maksimiziranje privatnih ulaganja. Instrumentom se nastoji i povećati privlačnost udruživanja sredstava iz nacionalnih proračuna u projektima od zajedničkog interesa u digitalnom sektoru. Programom se može podupirati uvođenje inovativnih tehnologija razvijenih u okviru programa Obzor Europa, a potonjim programom podupire se razvoj tehnologija na početku proizvodnog lanca. Na temelju pozitivnog iskustva u tekućem razdoblju doprinos iz Kohezijskog fonda stavit će se na raspolaganje sektoru prometa u okviru izravnog upravljanja. Osim toga, sektoru prometa stavit će se na raspolaganje i sredstva iz klastera za obranu kako bi se osiguralo da prometne infrastrukture od strateške važnosti budu primjerene za potrebe vojne mobilnosti. 5.PREDLOŽENA DODJELA PRORAČUNSKIH SREDSTAVA ZA 2021.–2027. Iznosi u tekućim cijenama u milijunima EUR Ukupna omotnica za 2021.–2027. 42 265 Digitalno gospodarstvo 3 000 Energetika 8 650 Promet 30 615 od čega: Opća omotnica 12 830 Doprinos iz Kohezijskog fonda 11 285 Potpora za vojnu mobilnost 6 500



EUROPSKA STRATEŠKA ULAGANJA Program Digitalna Europa Digitalna Europa novi je program posvećen digitalnoj transformaciji javnih usluga i poduzeća kojim će se poticati ulaganje poduzetničkog kapitala u računalstvo i podatke visokih performansi, umjetnu inteligenciju, kibersigurnost i napredne digitalne vještine te opsežno uvođenje digitalnih tehnologija u gospodarskim sektorima u Europi. Temelji se na postojećim aktivnostima, kao što su interoperabilna rješenja za europske javne uprave, poduzeća i građane te pilot-projekti u kibersigurnosti i računalstvu visokih performansi. 1.EUROPSKA DODANA VRIJEDNOST Digitalizacija je po svojoj naravi prekogranična i međusektorska. Djelovanjem na razini EU-a moguće je ostvariti jedinstveno digitalno tržište na kojem će digitalne politike biti koordinirane na razini EU-a, digitalne javne usluge i infrastruktura koje uvedu države članice više neće biti fragmentirane, digitalna će tehnologija biti ravnomjerno raširena i tako će se ukloniti razlike između europskih i nacionalnih programa digitalizacije i izbjeći digitalne podjele. Intervencija na razini EU-a potaknut će sufinanciranje i ekonomiju razmjera zajedničkim postupkom javne nabave superračunala te uštedama koje će se ostvariti podjelom troškova održavanja. Digitalni kapaciteti nužni su za globalnu tržišnu utakmicu i analizu kritične mase velikih podataka za inovacije u području umjetne inteligencije. Međunarodna konkurentnost Europe ograničena je zbog nedovoljnog stupnja digitalizacije njezinih malih i srednjih poduzeća i taj se problem treba riješiti boljim pristupom financiranju, tehnologijom i vještinama. Fokus je na digitalnim kapacitetima i naprednim vještinama koje su iznimno važne za sudjelovanje u globalnoj tržišnoj utakmici, razmatranje izazova u društvu i usmjeravanje koristi od digitalne transformacije prema svim građanima i poduzećima.

Program će biti potpora brojnim ambicioznim projektima koji će na najbolji način iskoristiti digitalne kapacitete i najnovije digitalne tehnologije u područjima od javnog interesa kao što su zdravstvo, javna uprava, pravosuđe i obrazovanje i tako će zajamčiti dostupnost i interoperabilnost rješenja u cijelom EU-u. Za izgradnju povjerenja u digitalne proizvode i usluge iznimno je važna kibersigurnost i toj bi se temi zbog brzine i širenja kibernapada trebalo posvetiti na europskoj razini. Ulaganjima na razini EU-a javni i privatni sektor dobit će sigurnu infrastrukturu, alate i stručna znanja potrebne za prepoznavanje uzroka i suzbijanje širenja napada, kao i sredstva za njihovo praćenje i sprečavanje. Takva će ulaganja omogućiti ključnu zaštitu građana, državnih tijela i poduzetnika u cijelom EU-u. 2.CILJEVI Digitalna transformacija Europe i njezina međunarodna konkurentnost moraju se ubrzati: ·povećanjem kapaciteta u području računalstva visokih performansi, kibersigurnosti, umjetne inteligencije i digitalnih vještina, ·širenjem i najprimjerenijim korištenjem digitalnih tehnologija u javnom i privatnom sektoru tamo gdje postoje tržišni neuspjesi (npr. za mala i srednja poduzeća), ·usklađivanjem politika na razini EU-a, država članica i regija i povezivanjem privatnih i industrijskih resursa radi povećanja ulaganja i razvoja jačih sinergija. 3.PROVEDBA I POJEDNOSTAVNJENJE Komisija će centralizirano upravljati programom koji obuhvaća pet međuovisnih i uzajamno podupirućih stupova. 1)Infrastruktura za računalstvo visokih performansi i obradu podataka osigurat će se zajedničkom nabavom u cilju izgradnje integriranog europskog ekosustava superračunala (uključujući hardver, softver, aplikacije) koji će se posebno koristiti u područjima od javnog interesa. 2)Kapaciteti za kibersigurnost u javnoj upravi i poduzećima povećavat će se i. nabavom naprednih rješenja, opreme, alata i podataka; ii. povećanom dostupnošću centara za testiranje i certifikaciju te iii. pružanjem tehničke pomoći i stručnih znanja. 3)Nabavit će se otvorene platforme i „zajednički podatkovni prostor” za umjetnu inteligenciju i bit će dostupni u cijelom EU-u u digitalnim inovacijskim centrima koji će malim poduzetnicima i lokalnim inovatorima nuditi razmjenu znanja i ustanove za testiranje. 4)U okviru stupa napredne digitalne vještine studentima i stručnjacima nudit će se prilike za učenje o naprednim digitalnim tehnologijama (analiza podataka, robotika, umjetna inteligencija, lanci blokova, kibersigurnost, računalstvo visokih performansi, kvantne tehnologije itd.), stručni tečajevi i pripravništvo u poduzećima koja uvode napredne tehnologije. 5)Projekti opsežnog uvođenja tehnologija olakšat će prelazak područja od širokog javnog interesa u digitalno doba. U tim će se projektima povezati ulaganja država članica i ulaganja EU-a kako bi se osigurala široka dostupnost i interoperabilnost rješenja iz tih projekata te nastavak aktivnosti i usluga iz prethodnih programa. Potporu će dobivati i mala i srednja poduzeća kako bi se uključila u digitalnu transformaciju, osobito u područjima kao što je umjetna inteligencija. 4.KOMPLEMENTARNOST I SINERGIJE S DRUGIM POLITIKAMA / POVEZIVANJE RESURSA EU-a S NACIONALNIM I REGIONALNIM RESURSIMA Osim potpore uspostavi jedinstvenog digitalnog tržišta, program Digitalna Europa omogućit će jačanje digitalnih kapaciteta i opsežno uvođenje tehnologija u brojnim drugim programima EU-a. U zdravstvu, javnoj upravi, pravosuđu i obrazovanju program će poduprijeti napore koje EU ulaže radi promicanja učinkovitih i modernih javnih službi. Potpora za dinamičan gospodarski sektor bit će i potpora programima usmjerenima na rast i sektorskoj politici. Sigurno okruženje za digitalne usluge bit će korisno za sve aktivnosti koje se oslanjaju na digitalizaciju i program će u području kibersigurnosti konkretno dopunjavati aktivnosti Fonda za unutarnju sigurnost. Program će zauzvrat imati koristi od postignuća u području istraživanja i inovacija u okviru programa Obzor Europa i progresivno će ih usmjeravati u područja od javnog interesa i pridonositi njihovoj komercijalnoj primjeni. Instrument za povezivanje Europe iskoristit će se kao potpora za fizičku infrastrukturu za povezivost potrebnu za usluge koje se pružaju u okviru programa Digitalna Europa. Digitalni inovacijski centri za mala i srednja poduzeća i lokalne inovatore te koordinirana digitalizacija regionalnih javnih uprava unaprijedit će interoperabilnost i stvoriti sinergijske učinke s nacionalnim i regionalnim programima koji se financiraju sredstvima europskih strukturnih i investicijskih fondova. Organizirat će se otvoreni poziv za dodjelu bespovratnih sredstava za osnivanje digitalnih inovacijskih centara u svim europskim regijama kako bi se izgradili centri za testiranje umjetne inteligencije i znanja potrebna za jednostavniju digitalnu transformaciju malih poduzeća. Promicat će se i specifične sinergije s drugim inovacijskim instrumentima kao što su Europski institut za inovacije i tehnologiju te potpora sredstvima iz Europskog fonda za regionalni razvoj. Napredni program Digitalna prilika dopunjuje ciljeve Europskog socijalnog fonda+ i programa Erasmus+ jer ublažava nerazmjer između ponude i potražnje za stručnjacima za nove digitalne tehnologije. 5.PREDLOŽENA DODJELA PRORAČUNSKIH SREDSTAVA ZA 2021.–2027. Iznosi u tekućim cijenama u milijunima EUR Ukupna omotnica za 2021.–2027. 9 194





JEDINSTVENO TRŽIŠTE Program jedinstvenog tržišta Novim Programom jedinstvenog tržišta podupire se učinkovito funkcioniranje jedinstvenog tržišta osiguravanjem suradnje između tijela vlasti i pružanjem usluga građanima i poduzećima, osobito malim i srednjim poduzećima. Tim programom podupire se i izrada standarda i pravila EU-a u područjima kao što su pristup tržištima i financiranju, zaštita potrošača, sigurnost hrane, sprečavanje pranja novca, tržišno natjecanje, statistika, financijsko izvještavanje i revizija. Programom se objedinjuju uspješne mjere kao što je COSME (program EU-a za mala i srednja poduzeća) i program za statistiku. Ta će se djelovanja nadopuniti sredstvima i uslugama za upravljanje unutarnjim tržištem kao što su portal Vaša Europa, Vaša Europa – Savjeti, informacijski sustav unutarnjeg tržišta i „SOLVIT”, mreža za učinkovito rješavanje problema na jedinstvenom tržištu. 1.EUROPSKA DODANA VRIJEDNOST Jedinstveno tržište jedan je od temelja EU-a. Građani i poduzeća i dalje smatraju da su koristi od jedinstvenog tržišta jedan od najvrjednijih aspekata EU-a koji valja sačuvati. Potpora na razini EU-a nužna je kako bi se osiguralo učinkovito funkcioniranje jedinstvenog tržišta. To podrazumijeva dobro upravljanje jedinstvenim tržištem te visoku kvalitetu i primjerenost njegovih pravila. S druge strane, potrebno je osigurati da građani i poduzeća raspolažu pravim alatima za razumijevanje jedinstvenog tržišta i iskorištavanje njegovih prednosti. Za dobro funkcioniranje jedinstvenog tržišta potrebni su obaviješteni građani, osnaženi potrošači i poduzeća, a osobito mala i srednja poduzeća, koja čine više od dvije trećine svih radnih mjesta u Europi. S obzirom na stalno povećanje prekograničnog poslovanja, brz tehnološki razvoj, pojavu novih proizvoda/usluga/praksi, povećana očekivanja potrošača i javne prekogranične izazove potrebno je stalno i usklađeno djelovanje na razini EU-a radi suočavanja s dvostrukim izazovom. Prvi je izazov spriječiti neprestanu fragmentaciju jedinstvenog tržišta pojačanom suradnjom, preventivnim mehanizmima, provedbom, savjetovanjem i informiranjem o pravima i mogućnostima, a drugi prilagoditi pravila i standarde EU-a i njihovu provedbu novim i složenim izazovima. Ti su izazovi posebno povezani s kombiniranim učinkom zamjetnih trendova: digitalizacije i globalizacije trgovine popraćenih očekivanim povećanjem pritiska konkurencije iz trećih zemalja. Zaštita od prekograničnih prijetnji sigurnosti hrane može se učinkovito i djelotvorno usklađivati samo na razini EU-a. U tim se područjima dodana vrijednost EU-a povećava zahvaljujući jedinstvenoj standardizaciji i zaštiti potrošača u cijeloj Uniji. Mala poduzeća posvuda u EU-u suočena su s istim izazovima s kojima se veća poduzeća ne susreću, a ti ih izazovi sprečavaju da u potpunosti iskoriste prednosti jedinstvenog tržišta. Potpora EU-a nužna je kako bi se te prepreke nadvladale. 2.CILJEVI Jedinstveno tržište koje dobro funkcionira i okrenuto je budućnosti zahtijeva intervencije kako bi se osnažili potrošači, a poduzećima i javnim upravama omogućilo da u potpunosti iskoriste prednosti koje im nude integracija i otvaranje tržišta. Ono će im pomoći da bolje zastupaju i štite svoje interese. Jedinstveno tržište odgovara na konkretne potrebe poduzeća, a posebno malih i srednjih poduzeća u različitim fazama njihova razvoja kako bi bolje iskoristili prednosti koje im jedinstveno tržište nudi, među ostalim i pristupom tržištima izvan EU-a koja se brzo razvijaju i globalnim vrijednosnim lancima. Programom će se ojačati regulatorna i administrativna suradnja među državama članicama i s Komisijom. te potaknuti operativni provedbeni kapacitet država članica kako bi se osigurala bolja konvergencija/integracija, povjerenje, učinkovito sprečavanje nastanka prepreka te zaštita građana. Programom će se osigurati visoka kvaliteta i učinkovitost pravila i izrade standarda. Dionici odgovorni za provedbu pravila jedinstvenog tržišta raspolagat će čvrstim argumentima i pravim alatima za odgovor na nove izazove koji su sve češće prekogranične prirode. Programom će se osigurati suradnja s međunarodnim partnerima za konvergenciju međunarodnih standarda i promicanje interesa politika EU-a. Njime će se promicati visoka razina zdravlja i dobrobiti životinja te zdravlja bilja, čime će se zaštititi potrošači i okoliš, među ostalim s pomoću pripravnosti i odgovora na krizu te učinkovitih službenih kontrola, kao čimbenika koji potiču rast, zapošljavanje i sigurnost te pridonose dobrom funkcioniranju jedinstvenog tržišta i poboljšanju konkurentnosti EU-a. U okviru programa izrađivat će se i diseminirati visokokvalitetna europska statistika, koja je neophodna za donošenje odluka u svim područjima politike te za procjenu uspješnosti i učinaka europskih inicijativa. 3.PROVEDBA I POJEDNOSTAVNJENJE Integracijom različitih instrumenata povezanih s jedinstvenim tržištem kojima centralizirano upravlja Komisija u jedan program nastoji se smanjiti preklapanje, povećati sinergija i olakšati komunikacija i umrežavanje svih skupina dionika. Takvom konsolidacijom aktivnosti dobiva se veća vrijednost za novac i povećava troškovna učinkovitost. Jamstva za zajmove malim i srednjim poduzećima osigurat će se u okviru odgovarajućeg programskog dijela fonda InvestEU. Sve češćom primjenom pojednostavnjenih mogućnosti obračuna troškova (paušalne stope, jednokratni iznosi i jedinični troškovi) smanjit će se opterećenje korisnika i upravnih tijela. Promicat će se upotreba e-nabave i elektroničkog upravljanja bespovratnim sredstvima te mogućnost daljnje eksternalizacije izravnog upravljanja novčanim sredstvima prema izvršnim agencijama. Budućim programom omogućit će se prijenos sredstava između različitih stupova programa i unutar njih. 4.KOMPLEMENTARNOST I SINERGIJE S DRUGIM POLITIKAMA / POVEZIVANJE RESURSA EU-a S NACIONALNIM I REGIONALNIM RESURSIMA

Osigurat će se koordinacija s aktivnostima suradnje u okviru programâ Fiscalis i Carina koji obuhvaćaju ključne elemente napora za jačanje jedinstvenog tržišta EU-a. Programom Digitalna Europa osigurat će se digitalna interoperabilnost i infrastrukture potrebne za brojne programe EU-a, uključujući i Program jedinstvenog tržišta. Intervencije kojima je svrha potaknuti mobilnost radne snage i mobilnost mladih u okviru Europskog socijalnog fonda+ i programa Erasmus+ djelovat će kao katalizator slobodnog kretanja osoba, jedne od četiriju temeljnih sloboda jedinstvenog tržišta. Na isti će način prekogranične i transnacionalne aktivnosti usmjerene na gospodarsku suradnju u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova konkretno podupirati jedinstveno tržište. Osim toga, programom će se potaknuti mala poduzeća da iskoriste revolucionarne inovacije i rješenja koja su razvijena u okviru drugih vodećih programa EU-a kao što su Obzor Europa i Svemirski program. Potporom djelovanjima u području prava trgovačkih društava, ugovornog prava, sprečavanja pranja novca i potrošačke politike, budući Program jedinstvenog tržišta ostvarit će sinergije s Fondom za pravosuđe, prava i vrijednosti i pridonijeti stvaranju područja pravosuđa EU-u osiguravanjem jednakog pristupa pravosuđu građanima i poduzećima te odgovarajućim osposobljavanjem sudstva kako bi se osiguralo poštovanje poslovnog i potrošačkog prava. 5.PREDLOŽENA DODJELA PRORAČUNSKIH SREDSTAVA ZA 2021.–2027. Iznosi u tekućim cijenama u milijunima EUR Ukupna omotnica za 2021.–2027. 6 089* od čega: Konkurentnost te mala i srednja poduzeća (COSME) 3 000* Sigurnost hrane 1 680 Statistika 552 Financijske usluge 528 Potrošači 188 Tržišno natjecanje 140 * Ova omotnica uključuje 2 milijarde EUR dodijeljene iz fonda InvestEU. Napomena: iznos ukupne omotnice nije jednak zbroju pojedinačnih iznosa zbog zaokruživanja.



JEDINSTVENO TRŽIŠTE Program EU-a za borbu protiv prijevara Program EU-a za borbu protiv prijevara služi kao potpora aktivnostima država članica u sprečavanju i suzbijanju prijevara koje utječu na financijske interese Europske unije. 1.EUROPSKA DODANA VRIJEDNOST Zaštita financijskih interesa EU-a zadaća je i država članica i institucija na razini EU-a. EU ne tolerira prijevare i mora štititi svoj proračun, osobito u vrijeme kad su resursi ograničeni. Na rashodovnoj strani proračun je izložen riziku od prijevara i nepravilnosti. Na prihodovnoj strani proračuna EU-a dva su važna izvora posebno podložna riziku od prijevara: porez na dodanu vrijednost (PDV) i carinske pristojbe koje prikupljaju države članice. U carinskoj uniji u kojoj se roba slobodno kreće među državama članicama nacionalna istražna tijela moraju imati mogućnost udružiti snage te koordinirati svoje istrage i razmjenu informacija. Paneuropska dimenzija tog programa olakšava prekograničnu suradnju i razmjenu. Tako se poboljšavaju planiranje i praćenje, a sredstva se koriste učinkovitije u odnosu na ograničeno nacionalno/regionalno djelovanje u istom području. 2.CILJEVI U okviru Programa EU-a za borbu protiv prijevara osiguravaju se tehnička oprema i osposobljavanje u svrhu (zajedničkih) operacija i istraga u području borbe protiv prijevara. Nadalje, program će pomoći u izgradnji novih elektroničkih struktura koje će državama članicama omogućiti djelotvorno suzbijanje prijevara u bliskoj suradnji s institucijama i tijelima EU-a kao što je Ured europskog javnog tužitelja. 3.PROVEDBA I POJEDNOSTAVNJENJE U okviru Programa EU-a za borbu protiv prijevara financirat će se niz aktivnosti kojima se podupire suzbijanje prijevara. To se financiranje uglavnom provodi u obliku bespovratnih sredstava i javne nabave. Naglasak će biti na nabavi tehničke opreme, održavanju konferencija i programa osposobljavanja te razmjeni najbolje prakse među korisnicima programa (uglavnom nacionalna tijela). Programom će se nadalje osigurati sredstva za zajednički skup informacijskih sustava i baza podatka kojima se omogućuje uzajamna pomoć i carinska suradnja u borbi protiv prijevara, osobito osiguravanjem razmjene carinskih informacija između država članica, EU-a i trećih zemalja. U okviru programa osigurat će se financijska potpora državama članicama za izvješćivanje o nepravilnostima. U Programu EU-a za borbu protiv prijevara kombinirat će se sredstva dvaju postojećih inicijativa: programa Hercule III, kojim se podupire borba protiv prijevara, korupcije i nepravilnosti; i Informacijskog sustava za borbu protiv prijevara kojim se olakšava uzajamna pomoć osobito u carinskim pitanjima. Programom će se i nadalje financirati Sustav za upravljanje nepravilnostima, koji trenutačno djeluje u okviru Informacijskog sustava za borbu protiv prijevara. 4.KOMPLEMENTARNOST I SINERGIJE S DRUGIM POLITIKAMA / POVEZIVANJE RESURSA EU-a S NACIONALNIM I REGIONALNIM RESURSIMA Program EU-a za borbu protiv prijevara nadopunjavat će se s postojećim instrumentima politike za borbu protiv prijevara što će obilježiti pristup budućim kretanjima i izazovima u području zaštite financijskih interesa EU-a. To se posebno odnosi na Direktivu o zaštiti financijskih interesa, koju države članice moraju prenijeti u svoje zakonodavstvo do srpnja 2019. Programom će se ujedno osigurati snažne sinergije s Uredom europskog javnog tužitelja, koji će do kraja 2020. započeti s istragama i kaznenim progonom prijevara koje oštećuju proračun EU-a. Zahvaljujući Programu izbjeći će se preklapanja, povećati učinkovitost i ostvariti veća fleksibilnost u odgovoru na nove istražne prioritete. 5.PREDLOŽENA DODJELA PRORAČUNSKIH SREDSTAVA ZA 2021.–2027. Iznosi u tekućim cijenama u milijunima EUR Ukupna omotnica za 2021.–2027. 181





JEDINSTVENO TRŽIŠTE FISCALIS – Suradnja u području oporezivanja Fiscalis je Unijin program suradnje koji nacionalnim poreznim upravama omogućuje obradu i razmjenu informacija i stručnih znanja. 1.EUROPSKA DODANA VRIJEDNOST Fiskalis pridonosi urednom funkcioniranju poreznih sustava u Uniji promicanjem suradnje poreznih uprava država članica i ponudom isplativih i interoperabilnih informatičkih rješenja koja bi inače svaka država članica morala razvijati sama za sebe. Dodana europska vrijednost programa ostvaruje se njegovim doprinosom borbi protiv porezne prijevare, utaje poreza i izbjegavanja porezne obveze, unapređenju pravednog oporezivanja i transparentnosti te potporom funkcioniranju jedinstvenog tržišta i konkurentnosti. To se može uspješno postići samo zajedničkim djelovanjem na razini Unije i država članica. 2.CILJEVI Fiscalis se ponajprije odnosi na uspostavu učinkovitih mehanizama, uključujući alate informacijske tehnologije, za unapređenje rada poreznih uprava i administrativne suradnje i konkretni mu je cilj osigurati nacionalnim poreznim upravama učinkovitija sredstva za borbu protiv porezne prijevare i utaje poreza te istovremeno poreznim obveznicima olakšati ispunjavanje poreznih obveza. Općenito govoreći, program pridonosi odgovarajućem funkcioniranju poreznih sustava u Uniji, odnosno: ·pridonosi sprečavanju i borbi protiv porezne prijevare, utaje poreza i izbjegavanja porezne obveze, ·pridonosi sprečavanju nepotrebnog administrativnog opterećenja za građane i poduzeća (uključujući mala i srednja poduzeća) u prekograničnim transakcijama, ·podupire ostvarenje punog potencijala jedinstvenog tržišta i potiče konkurentnost Unije, ·promiče i podupire zajednički nastup Unije na međunarodnim forumima. 3.PROVEDBA I POJEDNOSTAVNJENJE S obzirom na njegove aktivnosti i fokus na poreznim upravama kao korisnicima programa, Fiscalis će se i nadalje provoditi izravnim upravljanjem. Tako će se omogućiti namjenska i odgovarajuća dodjela sredstava, kao i brza prilagodba novim prioritetima i potrebama Dodatno pojednostavnjenje njegove provedbe pridonijet će učinkovitijem korištenju jednokratnih iznosa i jediničnih troškova u kontekstu bespovratnih sredstava. Ugovori o javnoj nabavi uključit će se u provedbene mehanizme ovog programa. 4.KOMPLEMENTARNOST I SINERGIJE S DRUGIM POLITIKAMA / POVEZIVANJE RESURSA EU-a S NACIONALNIM I REGIONALNIM RESURSIMA Fiskalis ostvaruje sinergijske učinke s drugim programima, npr. s programom Carina, osobito u području elektroničkih sustava, upravljanja programima i zajedničkog djelovanja te s programom Digitalna Europa. Komplementaran je i s novim programom za strukturne reforme koji obuhvaća pomoć poreznim upravama. 5.PREDLOŽENA DODJELA PRORAČUNSKIH SREDSTAVA ZA 2021.–2027. Iznosi u tekućim cijenama u milijunima EUR Ukupna omotnica za 2021.–2027. 270





JEDINSTVENO TRŽIŠTE CARINA – Suradnja u području carina Program Carina potpora je radu i suradnji carinskih tijela, čime se štite financijski i gospodarski interesi Unije i njezinih država članica. te zaštiti cjelovitost jedinstvenog tržišta. 1.EUROPSKA DODANA VRIJEDNOST Program Carina u isključivoj je nadležnosti Unije, uz visoki stupanj usklađenih propisa EU-a, no provode ga države članice. Stoga je nužna vrlo bliska suradnja radi dublje operativne integracije koja će carinskim tijelima u različitim državama članicama omogućiti jedinstveno djelovanje. Tako će se pridonijeti pravilnoj naplati carina (15 % proračuna EU-a odnosno 20 milijardi EUR u 2016.), poreza na dodanu vrijednost pri uvozu i trošarina. Budući da su carinski poslovi prekogranične naravi, pojedinačne države članice ne mogu ih same učinkovito i djelotvorno obavljati. Program Carina nudi okvir Unije za suradnju nacionalnih carinskih uprava, među ostalim i u pitanjima informacijskih tehnologija. Carinska se suradnja temelji na vrlo sigurnim namjenskim komunikacijskim mrežama i brojnim međusobno povezanim i interoperabilnim transeuropskim elektroničkim sustavima kojima se koriste nacionalna carinska tijela, među ostalim i za komunikaciju s poslovnim subjektima. Takvo je okruženje znatno isplativije od onoga koje bi svaka država članica imala kada bi trebala uspostavljati okvir suradnje na bilateralnoj ili multilateralnoj osnovi. 2.CILJEVI Cilj programa je pružanje potpore carinskim tijelima u zaštiti financijskih i gospodarskih interesa Unije i država članica. Program pojednostavnjuje administrativno okruženje za međunarodne poslovne subjekte, uključujući digitaliziranu interakciju između poslovnih subjekata i carinskih tijela. Osim toga, programom se osnažuje sigurnost i zaštita građana i pridonosi modernizaciji carinskih postupaka. Program je vrlo važan za optimalno funkcioniranje carinske unije u svim njezinim aspektima, čime se pridonosi privlačnosti i vjerodostojnosti EU-a kao trgovinskog partnera u globaliziranom svijetu. 3.PROVEDBA I POJEDNOSTAVNJENJE Program će nastaviti ostvarivati svoje ciljeve izravnim upravljanjem nabavom i bespovratnim sredstvima za razvoj interoperabilnih transeuropskih elektroničkih sustava i zajedničkog djelovanja. Moguće dodatno pojednostavnjenje njegove provedbe pridonijet će učinkovitijem korištenju jednokratnih iznosa i jediničnih troškova u kontekstu bespovratnih sredstava. Isplata naknada stručnjacima uključit će se u provedbene mehanizme ovog programa. Podaci koje carinska tijela razmijene jednokratno dodatno će pojednostavniti aktivnosti u području carina. Osim toga, nova generacija sigurne mrežne infrastrukture poboljšat će kvalitetu razmjene podataka i sigurnosti usluga. 4.KOMPLEMENTARNOST I SINERGIJE S DRUGIM POLITIKAMA / POVEZIVANJE RESURSA EU-a S NACIONALNIM I REGIONALNIM RESURSIMA Program je blisko povezan s programima Fiscalis, Periklo i EU-ovim programom za borbu protiv prijevare, u smislu aktivnosti, provedbenih mehanizama i ciljanih korisnika. Program će imati sinergijske učinke s programom Digitalna Europa, u okviru kojega se razvijaju generička rješenja za strukturu elektroničkih sustava i infrastrukturu, čime se omogućuje pojednostavnjenje i ekonomija razmjera između sustava. Već je uspostavljena suradnja između programa na razvoju određenih komponenti elektroničkih sustava. Program je povezan i s Fondom za integrirano upravljanje granicama, a posebno s komponentom oprema za carinske kontrole, što će nacionalnim carinskim tijelima olakšati nabavu opreme, te s Fondom za unutarnju sigurnost. Konačno, komplementaran je i s instrumentom tehničke potpore kad je riječ o pomoći za unapređenje kapaciteta carinskih uprava. 5.PREDLOŽENA DODJELA PRORAČUNSKIH SREDSTAVA ZA 2021.–2027. Iznosi u tekućim cijenama u milijunima EUR Ukupna omotnica za 2021.–2027. 950



SVEMIR Europski svemirski program Svemirskim programom financiraju se uspostava i upotreba europske svemirske infrastrukture i povezanih usluga.

1.EUROPSKA DODANA VRIJEDNOST Svemirska infrastruktura omogućuje pružanje usluga koje su postale nezamjenjive u svakodnevnom životu Europljana: kad telefoniramo, vozimo, tražimo mjesta pomoću navigacijskog sustava, putujemo avionom ili odemo na krstarenje. Također omogućuje bolju zaštitu građana (primjerice, boljim ocjenjivanjem učinka prirodnih katastrofa i upravljanjem odgovorom na njih), okoliša i ključnih gospodarskih sustava (elektrane, bankovne transakcije, sigurna komunikacija). Zbog pojave novih svemirskih tehnologija i inovativnih usluga sve je važnije imati vrhunsku svemirsku infrastrukturu. Financiranje mreže satelita i upravljanje svemirskim programima nadilazi financijske i tehničke mogućnosti bilo koje pojedine države članice. Usto, došlo bi do rasipanja resursa i rascjepkanosti kad bi svaka država članica razvijala vlastite rakete-nosače, satelite ili regulatorne norme. Svemir je strateški sektor i Europska unija mora učvrstiti vodeći položaj u industriji i osigurati svoju autonomiju kako bi ostala globalni akter. Na temelju Ugovora o funkcioniranju Europske unije EU mora izraditi europsku svemirsku politiku i europski svemirski program. 2.CILJEVI Svemirski program omogućuje Europskoj uniji da u potpunosti iskoristi potencijalne gospodarske i društvene prednosti svemira. ·Osiguravanje kontinuiteta postojeće i razvoj nove svemirske infrastrukture i usluga. Tri su najvažnija programa EU-a u području svemira: Copernicus, vodeći pružatelj usluga promatranja Zemlje; Galileo, globalni satelitski navigacijski sustav EU-a i EGNOS, sustav za poboljšanje signala za pružanje navigacijskih usluga korisnicima u zraku, na vodi i kopnu. No kontinuitet pružanja podataka i uvođenje inovativnih usluga iziskuje lansiranje novih satelita te održavanje i nadogradnju zemaljske infrastrukture. ·Poticanje inovativnoga europskog svemirskog sektora koji je konkurentan na svjetskoj razini. Programom se podupiru industrijska konkurentnost, internacionalizacija i razvoj vještina u svim segmentima vrijednosnog lanca svemirske industrije, od snažne satelitske industrije do dinamičnog sektora usluga niže u lancu, ali i osigurava strateška autonomija EU-a u svemiru. Istovremeno se potiče prijenos tehnologije u nesvemirske sektore te uzajamno obogaćivanje te tehnologije s tim sektorima. ·Osnaživanje kapaciteta EU-a radi zajamčenog pristupa svemiru i svemirskim uslugama. Svemirski kapaciteti od takve su strateške važnosti da EU mora umanjiti svoju ovisnost o vanjskim akterima u izgradnji i lansiranju satelita te upravljanju satelitima. EU mora zadržati slobodu djelovanja i autonomiju u odlučivanju. Svemirski program pomaže EU-u da inovativnim pristupom zadrži konkurentnost u sektoru raketa-nosača i općenito svemirskom sektoru. Programom se jamči bolja zaštita i praćenje satelita u svemiru (nadzor i praćenje u svemiru, informiranost o situaciji u svemiru) i štiti satelitska komunikacija za potrebe EU-a i nacionalnih javnih tijela. 3.PROVEDBA I POJEDNOSTAVNJENJE Svemirski program provodit će se prvenstveno putem javne nabave. Neke konkretne aktivnosti delegirat će se agencijama i međunarodnim tijelima, prvenstveno Europskoj agenciji za globalne navigacijske satelitske sustave (GSA) i Europskoj svemirskoj agenciji. Prema potrebi će se razmatrati i drugi mehanizmi provedbe, kao što su javno-privatna i javno-javna partnerstva. U budućem programu sve će se aktivnosti povezane sa svemirom objediniti u jednu uredbu. Rezultat će biti veća usklađenost, vidljivost i proračunska fleksibilnost. Svrha je te racionalizacije povećati učinkovitost, što će u konačnici omogućiti uvođenje novih usluga potaknutih svemirskim aktivnostima. 4.KOMPLEMENTARNOST I SINERGIJE S DRUGIM POLITIKAMA / POVEZIVANJE RESURSA EU-a S NACIONALNIM I REGIONALNIM RESURSIMA Svemirski program bit će ključan za provedbu više politika EU-a. Poboljšat će se praćenje prirodnih resursa, klimatskih promjena i migracijskih ruta. Omogućit će se uvođenje pametnih i održivih rješenja u promet i preciznu poljoprivredu. Povećat će se sigurnost Unije. Stvorit će se poslovne prilike i tako povećati ukupan broj radnih mjesta, rast i ulaganja u EU-u. Za potrebe potpore Pariškom sporazumu o klimatskim promjenama neovisni kapacitet za praćenje i provjeru globalnih emisija ugljika omogućit će Europi da preuzme globalno vodstvo u borbi protiv klimatskih promjena te u razvoju zelenog i održivoga gospodarstva. Uspostavit će se sinergije i komplementarnost s programom Obzor Europa, osobito kad je riječ o istraživačkim i inovacijskim aktivnostima povezanima sa svemirom. Najzad, Svemirski program doprinijet će ostvarenju sigurnosnih i obrambenih prioriteta zbog „dvojne” namjene svemirskih kapaciteta (tj. upotrebljavat će ih i civilni i vojni korisnici). 5.PREDLOŽENA DODJELA PRORAČUNSKIH SREDSTAVA ZA 2021.–2027. Iznosi u tekućim cijenama u milijunima EUR Ukupna omotnica za 2021.–2027. 16 000



REGIONALNI RAZVOJ I KOHEZIJA Europski fond za regionalni razvoj i Kohezijski fond Europskim fondom za regionalni razvoj i Kohezijskim fondom podupire se ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija Europske unije. Njima se pridonosi smanjenju nejednakosti koje još uvijek postoje među europskim regijama i zemljama. Posebno, Europskim fondom za regionalni razvoj pridonosi se strukturnoj prilagodbi i ekonomskoj tranziciji, a Kohezijski fond usmjeren je na ulaganja u okoliš i prometnu infrastrukturu. Ti su fondovi, zajedno s Europskim socijalnim fondom, izvori financiranja kohezijske politike Europske unije. 1.EUROPSKA DODANA VRIJEDNOST

Znatne gospodarske i socijalne nejednakosti koje postoje među regijama EU-a ometaju skladan razvoj Unije. Na temelju članka 174. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Unija nastoji smanjiti nejednakosti među razinama razvijenosti svojih regija te podržati razvoj regija u najnepovoljnijem položaju. Kohezijska politika izraz je solidarnosti među Europljanima i glavna investicijska politika EU-a. Poticanjem gospodarske konvergencije za najslabije razvijene regije preko Europskog fonda za regionalni razvoj i Kohezijskog fonda jača se jedinstveno tržište i stvaraju se nove mogućnosti za radnike, potrošače i poduzeća u cijeloj Uniji. U Europi u kojoj su razvijenije i slabije razvijene regije neravnomjerno raspoređene među zemljama, politike za smanjenje tih nejednakosti moraju biti organizirane na razini višoj od nacionalne. Kohezijskom se politikom podupire gospodarska prilagodba država članica. Ona ujedno ima važnu ulogu u ublažavanju gospodarskih i financijskih šokova stabiliziranjem javnih ulaganja u vremenima fiskalne konsolidacije. Europskim fondom za regionalni razvoj i Kohezijskim fondom podupire se razvoj sufinanciranjem ulaganja u istraživanje i inovacije; suzbijanje klimatskih promjena i okoliš; poslovnu potporu za mala poduzeća; usluge od općeg gospodarskog interesa; telekomunikacije, energetsku i prometnu infrastrukturu; zdravstvenu, obrazovnu, kulturnu i socijalnu infrastrukturu; održivi urbani razvoj te pametna sela. Postoje dokazi o tome da bi se bez tih dvaju fondova ostvario samo ograničen dio tih ulaganja, čak i u razvijenijim državama članicama i regijama. Osim toga, one ne bi imale koristi od okvira koji je uspostavljen za fondove, uključujući višegodišnje programiranje, načelo partnerstva i uvođenje strategija pametne specijalizacije. Europski fond za regionalni razvoj osigurava i sredstva za važan element europske dodane vrijednosti – programe INTERREG, kojima se podupire prekogranična, transnacionalna i međuregionalna suradnja diljem Europe te omogućuje državama članicama i regijama da surađuju preko granica kako bi se suočile sa zajedničkim izazovima. Više od 20 godina Europski fond za regionalni razvoj osigurava i posebna sredstva za prekogranične programe u svrhu potpore miru i pomirenju u Sjevernoj Irskoj i pograničnom području Irske. Komisija namjerava predložiti nastavak tih programa na temelju njihovih postojećih upravljačkih struktura. 2.CILJEVI Tijekom razdoblja od 2021. do 2027. potporom iz Europskog fonda za regionalni razvoj i Kohezijskog fonda pomoći će se državama članicama da smanje svoje gospodarske, socijalne i teritorijalne nejednakosti zahvaljujući intervencijama usmjerenima na sljedećih pet ciljeva: ·pametniju Europu: kako bi se promicali konkurentnost, digitalna transformacija, poduzetništvo i inovacije (među ostalim uključiv rast i socijalna poduzeća) i unaprijedilo poslovno okruženje kao dio industrijske prilagodbe na izazove globalizacije, kružnoga gospodarstva i klimatskih promjena; ·zeleniju Europu bez ugljika: čistu i pravednu energetsku tranziciju kako bi se povećala energetska učinkovitost; pružila potpora prijelazu na niskougljično gospodarstvo; poticala energija iz obnovljivih izvora; te kako bi se podržali inovativna upotreba tehnologija s niskom razinom emisije ugljika, zelena i plava ulaganja (među ostalim u održivo upravljanje prirodnim resursima), kružno gospodarstvo, prilagodba klimatskim promjenama i njihovo ublažavanje; ·povezaniju Europu: mobilnost, energetiku i regionalnu povezanost ICT-a kako bi se razvili regionalne mreže i sustavi za promicanje održivog prijevoza, pametnih energetskih mreža i brzog digitalnog pristupa u svrhu poboljšanja regionalne, lokalne i prekogranične povezanosti, uključujući sigurnost; ·Europu s istaknutijom socijalnom komponentom: provedbu načela europskog stupa socijalnih prava, posebno cjeloživotnog učenja, infrastrukture za obrazovanje i osposobljavanje te zdravstvene, kulturne i socijalne infrastrukture; ·Europu bližu građanima - održiv i integriran razvoj provedbom lokalnih inicijativa za poticanje rasta i socioekonomskog lokalnog razvoja urbanih, ruralnih i obalnih područja. 3.PROVEDBA I POJEDNOSTAVNJENJE Sredstvima iz fondova raspolaže se u partnerstvu s državama članicama i njihovim regijama u okviru podijeljenog upravljanja. Ta partnerstva uključuju snažnu mobilizaciju nacionalnih, regionalnih i lokalnih dionika te civilnog društva. Time se osigurava odgovornost za ciljeve i postignuća te se Europa približava svojim građanima. Partnerstva usto pridonose jačanju nacionalnih, regionalnih i lokalnih uprava. Jednostavniji i djelotvorniji pristup provedbi bit će ključni element predloženih novih uredaba, sa sljedećim izmjenama od 2021.: ·smanjeno administrativno opterećenje s pomoću sinergija i usklađivanja provedbenih pravila na razini fondova, povećanje uzajamnog oslanjanja na revizije i mogućnost širenja postojećih sustava upravljanja i kontrole; ·diferencirana provedba s pomoću jednostavnijih sustava upravljanja i kontrole za programe s dobrim rezultatima; ·fleksibilnost u obliku revizije u sredini programskog razdoblja za prilagodbu, ako je potrebna, prioriteta u posljednjim programskim godinama kako bi se sagledali novi prioriteti, razmotrio napredak u pridržavanju smjernice o ulaganju izdane uz preporuke za pojedine zemlje i uspješnosti; ·povećana uporaba financijskih instrumenata, među ostalim dobrovoljnim sudjelovanjem u novom fondu InvestEU; ·usmjerenost na rezultate, a ne na troškove.

Viši udio nacionalnog sufinanciranja pridonijet će povećanju odgovornosti na terenu te učinka politike. Postići će se stabilniji i predvidljiviji profil plaćanja tijekom programskog razdoblja. Uzimajući u obzir važnost nepodmirenih obveza iz razdoblja od 2014. do 2020., smanjit će se stopa pretfinanciranja. Ponovno uvođenje pravila n + 2 dovest će i do boljeg financijskog upravljanja i bržeg početka programskog razdoblja. Kako bi se maksimalno povećao učinak kohezijske politike, fizička ulaganja trebaju biti popraćena neobvezujućim mjerama, uključujući unapređenje vještina radne snage. U tu se svrhu za programe mogu kombinirati potpore Europskog socijalnog fonda+, Europskog fonda za regionalni razvoj i Kohezijskog fonda. Relativni bruto domaći proizvod po stanovniku i dalje će biti glavni kriterij za dodjelu sredstava, a u obzir će se uzimati i drugi čimbenici, primjerice nezaposlenost, klimatske promjene i prihvat/integracija migranata. 4.KOMPLEMENTARNOST I SINERGIJE S DRUGIM POLITIKAMA / POVEZIVANJE RESURSA EU-a S NACIONALNIM I REGIONALNIM RESURSIMA Uspostavit će se zajednička pravila za sve fondove s podijeljenim upravljanjem (Uredba o zajedničkim odredbama) kojima će se obuhvatiti sljedeći fondovi: Europski fond za regionalni razvoj, Kohezijski fond, Europski socijalni fond+, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj, Europski fond za pomorstvo i ribarstvo, Fond za azil i migracije, Fond za unutarnju sigurnost i Fond za integrirano upravljanje granicama. Uslijedit će konvergencija pravila kojom će se povećati usklađenost i sinergije među tim fondovima. Europski fond za regionalni razvoj i Kohezijski fond bit će bolje usklađeni s europskim semestrom za koordinaciju ekonomskih politika, u kojem će se isto tako povećati regionalna dimenzija. Detaljna analiza izazova država članica u kontekstu europskog semestra poslužit će kao temelj za programiranje fondova na početku i u sredini sljedećeg razdoblja. To će poslužiti kao plan za kratkoročno, srednjoročno i dugoročno planiranje i praćenje fondova. Zadržat će se sustav uvjetovanosti ex ante i makroekonomskih uvjetovanosti. Kad je riječ o potpori strukturnim reformama, Komisija i države članice (posebno s pomoću svojih nacionalnih programa reformi) osigurat će u okviru postupka europskog semestra koordinaciju i komplementarnost sredstava iz fondova kohezijske politike i novog Programa potpore. Povećat će se usmjerenost kohezijske politike na inovacije. Komplementarnosti s programima Erasmus+ i Obzor Europa ojačat će se i usklađivanjem relevantnih pravila, jačanjem mehanizama „Pečata izvrsnosti” te posebnom uvjetovanosti ex ante. Nastavit će se daljnji razvoj koncepta strategije pametne specijalizacije. Projekti transeuropske prometne mreže i dalje će se financirati iz Kohezijskog fonda s pomoću podijeljenog i izravnog upravljanja u okviru Instrumenta za povezivanje Europe. Iz Kohezijskog fonda u tu će se svrhu 11 milijardi eura prenijeti u Instrument za povezivanje Europe. Osigurat će se sinergije s programom za okoliš i klimatske aktivnosti LIFE, posebno s pomoću strateških integriranih projekata, kako bi se optimiziralo korištenje fondova koji podupiru ulaganja u zaštitu okoliša. U pogledu izazova povezanih s migracijama svi će fondovi kohezijske politike biti usmjereni na dugoročne potrebe povezane s integracijom, a Fond za azil i migracije bit će usmjeren na kratkoročnije potrebe. 5.PREDLOŽENA DODJELA PRORAČUNSKIH SREDSTAVA ZA 2021.–2027. Iznosi u tekućim cijenama u milijunima EUR Ukupna omotnica za 2021.–2027. 273 000 od čega: Europski fond za regionalni razvoj 226 308 od čega: Ulaganja za rast i zapošljavanje 215 172 Europska teritorijalna suradnja 9 500 Najudaljenije regije i slabo naseljena područja 1 637 Kohezijski fond 46 692 od čega doprinos Instrumentu za povezivanje Europe – Promet 11 285 Napomena: iznos ukupne omotnice nije jednak zbroju pojedinačnih iznosa zbog zaokruživanja.



REGIONALNI RAZVOJ I KOHEZIJA Potpora turskoj zajednici na Cipru Tim se programom nastoji olakšati ujedinjenje Cipra poticanjem gospodarskog razvoja turske zajednice na Cipru. 1.EUROPSKA DODANA VRIJEDNOST EU se nalazi u jedinstvenoj poziciji da pruži političku i gospodarsku potporu u cilju ponovnog ujedinjenja otoka. U vrijeme ciparskog pristupanja EU-u 2004. EU je izrazio odlučnost da „okonča izolaciju turske zajednice na Cipru i da olakša ponovno ujedinjenje Cipra poticanjem gospodarskog razvoja turske zajednice na Cipru”. Stoga se tim programom, uz potporu pregovorima za sveobuhvatno rješenje ciparskog pitanja, pruža potpora u okviru jedinstvenog programa pomoći EU-a turskoj zajednici na Cipru.

2.CILJEVI Programom se nastoji olakšati ponovno ujedinjenje Cipra poticanjem gospodarskog razvoja turske zajednice na Cipru uz poseban naglasak na gospodarsku integraciju otoka, poticanjem kontakata između dvije zajednice i s EU-om te pripremom za pravnu stečevinu EU-a. Nastoji se ostvariti pet konkretnih ciljeva: a) razvoj i ponovna uspostava infrastrukture; b) promicanje društvenog i gospodarskog razvoja; c) poticanje pomirenja, mjera za izgradnju povjerenja i potpore građanskom društvu; d) približavanje turske zajednice na Cipru EU-u i e) priprema turske zajednice na Cipru da uvede i počne primjenjivati pravnu stečevinu EU-a nakon sveobuhvatnog rješenja ciparskog problema. 3.PROVEDBA I POJEDNOSTAVNJENJE Taj program izravno provodi Europska Komisija. Neke programe provode međunarodne organizacije ili agencije država članica u okviru neizravnog upravljanja. 4.KOMPLEMENTARNOST I SINERGIJE S DRUGIM POLITIKAMA / POVEZIVANJE RESURSA EU-a S NACIONALNIM I REGIONALNIM RESURSIMA S obzirom na specifičnu situaciju turske zajednice na Cipru riječ je o izdvojenom programu EU-a koji nije povezan s drugim instrumentima, iako se, kada za to postoji mogućnost, nastoji uskladiti s drugim donatorima. 5.PREDLOŽENA DODJELA PRORAČUNSKIH SREDSTAVA ZA 2021.–2027. Iznosi u tekućim cijenama u milijunima EUR Ukupna omotnica za 2021.–2027. 240



EKONOMSKA I MONETARNA UNIJA Program potpore reformama Program potpore reformama pruža potporu za provedbu strukturnih reformi u državama članicama. Provedba strukturnih reformi iznimno je važna za modernizaciju europskih gospodarstava, unapređenje otpornosti i veću konvergenciju u europskoj ekonomskoj i monetarnoj uniji. 1.EUROPSKA DODANA VRIJEDNOST Program potpore reformama pridonosi većoj koheziji, otpornosti, konkurentnosti i produktivnosti, otvaranju radnih mjesta, ulaganjima i rastu. Tako se osnažuju gospodarske strukture u EU-u i ubrzava gospodarska i socijalna konvergencija među državama članicama. Program će stoga pružati tehničku i financijsku pomoć državama članicama za provedbu tih reformi. Iako je provedba strukturnih reformi u državama članicama u njihovoj nacionalnoj nadležnosti, razdoblje krize pokazalo je da zbog čvrstih veza između gospodarstava država članica, osobito onih koje dijele istu valutu, reformski napori u jednoj državi članici utječu na druge države članice i stoga ne mogu biti isključivo nacionalno pitanje. Koordinacija ekonomskih politika poboljšana je na razini EU-a u kontekstu europskog semestra i kako bi se snažnije naglasili prioriteti europodručja, ali je provedba preporuka po državama članicama neujednačena. Ovaj će program pružati dodatnu potporu provedbi reformi u okviru europskog semestra, čime će pridonijeti ekonomskim i socijalnim rezultatima te otpornosti država članica. Taj se učinak stoga neće osjetiti samo na nacionalnoj razini, nego u Uniji u cjelini zbog pozitivnih učinaka prelijevanja. Program će pridonijeti rješavanju problema nacionalnih reformi strukturne prirode. Omogućit će i učinke ekonomije razmjera i razmjenu dobrih praksi među državama članicama. Države članice često su izložene sličnim izazovima i trebaju rješavati slične praktične probleme koji se odnose na provedbu reformi. Program će omogućiti i stvaranje mreže stručnjaka na razini EU-a kojom će se moći koristiti sve države članice. Promicat će međusobno povjerenje i daljnju suradnju država članica i Komisije. Program je komplementaran i ima sinergijske učinke s drugim Unijinim programima i politikama na regionalnoj i nacionalnoj razini, na razini Unije i međunarodnoj razini, a osobito je komplementaran sa smjernicama o politikama u okviru europskog semestra. 2.CILJEVI Program promiče i pruža potporu pri provedbi strukturnih reformi u državama članicama. Cilj je modernizacija europskih gospodarstava, unapređenje otpornosti i veća konvergencija u europskoj ekonomskoj i monetarnoj uniji na temelju rasta konkurentnosti i produktivnosti te potpore otvaranju radnih mjesta, ulaganjima i rastu. Otporne gospodarske i socijalne strukture osobito su važne za države članice koje dijele zajedničku valutu i one koje se pripremaju uvesti euro jer olakšavaju prijelazno razdoblje i sudjelovanje u europodručju. Program pruža potporu brojnim reformama, osobito onima koje su utvrđene u kontekstu europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika i konkretni je odgovor na izazove navedene u preporukama po državama članicama. Usmjeren je na one reforme kojima se u najvećoj mjeri može pridonijeti otpornosti gospodarstava država članica i koje imaju pozitivne učinke prelijevanja na ostale država članice. Te se reforme odnose na tržište proizvoda i tržište rada, porezne reforme, razvoj tržišta kapitala, poboljšanje poslovnog okruženja i reforme javnih uprava. 3.PROVEDBA I POJEDNOSTAVNJENJE

Program obuhvaća tri zasebna i komplementarna instrumenta: ·Instrument za provedbu reformi za pružanje financijske potpore državama članicama za provedbu strukturnih reformi utvrđenih u kontekstu europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika. Tim će se instrumentom upravljati izravno. Financijski doprinos državi članici osigurat će se nakon provedbe reformskih obveza dogovorenih s Komisijom. Reforme će države članice predlagati na dobrovoljnoj osnovi na temelju problema utvrđenih u postupku europskog semestra. Takve su reforme posebno važne za države članice u kojima su prisutne prekomjerne neravnoteže. Države članice dostavit će detaljan opis mjera, provedbenih etapa i kalendar provedbe koja ne smije trajati duže od tri godine. Komisija će nakon detaljnog dijaloga s državom članicom donijeti odluku u obliku provedbenog akta u kojem se utvrđuju reformske obveze (uključujući glavne etape, ciljeve i hodogram) države članice i dodijeljena financijska sredstva. Države članice dostavljat će izvješća o napretku u okviru svojeg nacionalnog programa reformi, koji je dio europskog semestra. ·Instrument za konvergenciju za pružanje namjenske financijske i tehničke potpore državama članicama koje žele uvesti euro i koje su u određenom roku poduzele jasne korake za uvođenje jedinstvene valute. Instrumentom se želi pružiti potpora provedbi reformi kojima se priprema za uspješno sudjelovanje u europodručju. Zahtjevi za tehničku potporu u okviru ovog instrumenta podnose se prema istim pravilima koja vrijede za instrument tehničke potpore. Prijedlozi reformskih obveza koje dostave države članice da bi ostvarile pravo na financijsku potporu u okviru instrumenta za konvergenciju podnose se prema istim pravilima koja vrijede za instrument za provedbu reformi. Sredstva predviđena u okviru instrumenta za konvergenciju prenijet će se u instrument za provedbu reformi ako do kraja 2023. država članica koja ispunjava uvjete ne poduzme mjere potrebne da bi ostvarila pravo na potporu iz instrumenta za konvergenciju. ·Instrument za tehničku potporu naslijedit će postojeći program potpore strukturnim reformama kako bi, na zahtjev država članica, osigurao prilagođenu tehničku potporu za provedbu strukturnih reformi institucija, uprava ili strukturnih reformi za održivi rast. Instrumentom se želi zajamčiti praktična potpora na terenu tijekom procesa reforme ili definiranih dijelova ili faza procesa reforme. Potporu pružaju izravno stručnjaci Komisije ili zajedno s drugim pružateljima tehničke potpore. Ovisno o projektu, to mogu biti stručnjaci iz nacionalnih uprava, međunarodnih organizacija, privatnih poduzeća, savjetnici te stručnjaci iz privatnog sektora. Potpora državama članicama pruža se koordinirano u područjima politike i integrirano po sektorima, poštujući perspektivu države članice. 4.KOMPLEMENTARNOST I SINERGIJE S DRUGIM POLITIKAMA / POVEZIVANJE RESURSA EU-a S NACIONALNIM I REGIONALNIM RESURSIMA Program će djelotvorno dopunjavati čvršću poveznicu između kohezijske politike i europskog semestra. Zajedno s drugim novim instrumentima, kao što je europska funkcija stabilizacije ulaganja, program je dio općeg pristupa moderniziranom okviru EU-a koji je potpora stabilnoj ekonomskoj i monetarnoj uniji. 5.PREDLOŽENA DODJELA PRORAČUNSKIH SREDSTAVA ZA 2021.–2027. Iznosi u tekućim cijenama u milijunima EUR Ukupna omotnica za 2021.–2027. 25 000 od čega: Instrument za provedbu reformi 22 000 Instrument za konvergenciju 2 160 Instrument za tehničku potporu 840



EKONOMSKA I MONETARNA UNIJA Europska funkcija stabilizacije ulaganja za Ekonomsku i monetarnu uniju Europska funkcija stabilizacije ulaganja pridonijet će ublažavanju učinaka asimetričnih šokova i spriječiti rizike negativnog prelijevanja na druge države članice. 1.EUROPSKA DODANA VRIJEDNOST Jačanje ekonomske i monetarne unije zajednički je prioritet koji traži odlučno djelovanje država članica, ali se odgovarajuća potpora može ostvariti i iz EU-ovih proračunskih instrumenata i instrumenata za koordinaciju politika. Proračun EU-a uvijek je promicao veću socijalnu i ekonomsku konvergenciju. Proteklih je godina u porastu i kapacitet za kreditiranje na razini EU-a u izvanrednim okolnostima. Međutim, dosad je makroekonomska pomoć iako korisna bila ograničena na proračun EU-a, uključujući na primjer Europski mehanizam za financijsku stabilnost i instrument pomoći platnim bilancama, dok su europski strukturni i investicijski fondovi svojim djelovanjem nudili stabilizirajući učinak državama članicama u teškoćama. Sve su države članice različite i veličina i struktura njihova gospodarstva važni su čimbenici vjerojatne izloženosti šokovima. No, kriza je pokazala da neke države članice raspolažu ograničenim sredstvima za apsorpciju udara velikih asimetričnih šokova, a neke se nisu ni mogle same financirati jer su u konačnici izgubile pristup tržištima. To je u nekoliko slučajeva izazvalo produljenu recesiju i negativna prelijevanja na druge države članice zbog snažne međuovisnosti gospodarstava u europodručju i u manjoj mjeri u EU-u. Sprečavanje tih negativnih prelijevanja s novim instrumentom na razini europodručja bilo bi stoga vrlo korisno i donijelo bi dodanu vrijednost cijelom EU-u. Zbog specifičnosti te nove Europske funkcije stabilizacije ulaganja treba se usmjeriti na države članice europodručja, ali bi trebalo pronaći načine za sudjelovanje i drugih država članica. Novi instrument dopunjuje stabilizacijsku funkciju nacionalnih proračuna u slučaju velikih asimetričnih šokova. S obzirom na njihovu središnju ulogu u gospodarstvu, nacionalni proračuni i dalje će biti glavni instrument fiskalne politike država članica za prilagodbu promjenjivim ekonomskim okolnostima. Upravo zbog toga države članice trebaju i dalje uvoditi i održavati odgovarajuće fiskalne zaštitne mehanizme, osobito u razdoblju dobrih gospodarskih kretanja, kako je predviđeno u Paktu o stabilnosti i rastu, te donositi ekonomske politike kojima se sprečava nastanak makroekonomskih neravnoteža. U slučaju pada gospodarske aktivnosti države članice najprije će primijeniti svoje automatske stabilizatore i diskrecijsku fiskalnu politiku u skladu s Paktom o stabilnosti i rastu. Europska funkcija stabilizacije ulaganja moći će se koristiti samo ako se u slučaju velikih asimetričnih šokova pokaže da ti mehanizmi zaštite i stabilizatori nisu dovoljni. 2.CILJEVI Europskom funkcijom stabilizacije ulaganja želi se državi članici izloženoj šoku zajamčiti resurse koji su joj potrebni, što bi moglo utjecati na njezinu poziciju deficita/duga. Europska funkcija stabilizacije ulaganja bit će drukčija, ali komplementarna s postojećim instrumentima u području javnih financija EU-a. Europska funkcija stabilizacije ulaganja bit će dostupna pod strogim uvjetima koji bi trebali pridonijeti stabilnosti fiskalne i ekonomske politike i umanjiti moralni hazard.

3.PROVEDBA I POJEDNOSTAVNJENJE Europska funkcija stabilizacije ulaganja korisna je potpora ulaganjima na nacionalnoj razini i održanju njihova volumena. U kriznim vremenima ulaganja su obično proračunska stavka koja se najprije smanjuje, što je pogubno za dugoročnu produktivnost i rast. Europska funkcija stabilizacije ulaganja bit će kombinacija uvjetnih naizmjeničnih zajmova u iznosu do 30 milijardi EUR iz proračuna EU-a i komponente bespovratnih sredstava za pokriće rashoda za kamate. S vremenom će se razvijati dva dodatna izvora financiranja u obliku moguće uloge Europskog stabilizacijskog mehanizma ili budućeg Europskog monetarnog fonda te mehanizma dobrovoljnog osiguranja koji će uvesti države članice. Komponenta bespovratnih sredstava u europskoj funkciji stabilizacije ulaganja financirat će se doprinosima država članica europodručja na temelju prihoda od emisijske dobiti (seigniorage). Europska funkcija stabilizacije ulaganja bit će dostupna i državama članicama izvan europodručja uz uvjet da doprinose njegovu financiranju na temelju ključa za upis kapitala Europske središnje banke. Europska funkcija stabilizacije ulaganja bit će dostupna pod određenim uvjetima i na temelju dogovorenog mehanizma koji će biti pokretač njezine primjene. Bit će dostupna samo državama članicama koje su u razdoblju prije velikog asimetričnog šoka ispunjavale uvjete iz EU-ova okvira ekonomskog i fiskalnog nadzora. Time će se izbjeći moralni hazard i dodatno potaknuti djelovanje usklađeno sa stabilnim fiskalnim i strukturnim politikama. Funkcija će se pokretati brzo i automatski na temelju unaprijed definiranih parametara. 4.KOMPLEMENTARNOST I SINERGIJE S DRUGIM POLITIKAMA / POVEZIVANJE RESURSA EU-a S NACIONALNIM I REGIONALNIM RESURSIMA Europska funkcija stabilizacije ulaganja drukčija je od postojećih instrumenata u području javnih financija EU-a, ali je komplementarna s njima. Njome se popunjava praznina između postojećih instrumenata koji se financiraju sredstvima iz proračuna EU-a za zapošljavanje, rast i ulaganja i financijske pomoći u okviru Europskog stabilizacijskog mehanizma i budućeg Europskog monetarnog fonda u izvanrednim slučajevima. Zajedno s drugim novim instrumentima, kao što je Program potpore reformama, funkcija stabilizacije dio je općeg pristupa modernizaciji EU-ova okvira potpore stabilnoj ekonomskoj i monetarnoj uniji. 5.INDIKATIVNI GODIŠNJI IZNOS Iznosi u tekućim cijenama u milijunima EUR Subvencija za kamate 600* * Subvencija za kamate financirat će se doprinosima država članica europodručja koji će biti jednaki udjelu prihoda od emisijske dobiti (seigniorage).



EKONOMSKA I MONETARNA UNIJA PERIKLO – Zaštita eura od krivotvorenja Periklo je program EU-a za zaštitu eura od krivotvorenja i s time povezanih prijevara u EU-u i izvan EU-a. 1.EUROPSKA DODANA VRIJEDNOST Zaštita eura ključna je za funkcioniranje ekonomske i monetarne unije i mora se, po definiciji, zajamčiti na razini EU-a. Zaštita europske jedinstvene valute kao javnoga dobra ima jasnu transnacionalnu dimenziju i stoga premašuje interes i nadležnost pojedinačnih država članica. Imajući u vidu prekogranični optjecaj eura i međunarodni organizirani kriminalitet u području krivotvorenja eura, nacionalne okvire zaštite treba dopuniti da bi se zajamčila ujednačena međunarodna suradnja i poduzele mjere za uklanjanje rastućih transnacionalnih rizika. Program promiče transnacionalnu i prekograničnu suradnju u EU-u i na međunarodnoj razini čime se osigurava globalna zaštita eura od krivotvorenja. Posebno je usmjeren na sprečavanje specifičnih rastućih prijetnji kao što su skriveni i anonimni dijelovi interneta (deep / dark web) i suradnju s određenim vanjskim partnerima, kao što je dijalog s tijelima za borbu protiv krivotvorenja ili potpora aktivnostima zaštite eura u državama članicama u kojima su žarišta krivotvorenja eura. Istraživanja inovativnih sigurnosnih obilježja druge generacije kovanica eura također pripadaju u ovu kategoriju transnacionalnih tema. 2.CILJEVI Program Periklo temelji se na preventivnim i represivnim mjerama te suradnji i cilj mu je snažnija izgradnja kapaciteta i potpora pri razmjeni, pružanju pomoći i stručnom osposobljavanju radi zaštite novčanica i kovanica eura od krivotvorenja u EU-u i inozemstvu. 3.PROVEDBA I POJEDNOSTAVNJENJE Internetska dostava zahtjeva i relevantne dokumentacije pojednostavnit će provedbu. Provedbeni mehanizmi ostat će stabilni jer se dodjeljuju bespovratna sredstva nadležnim nacionalnim tijelima (policija, središnje banke, pravosuđe, kovnice) koja su zainteresirana za provedbu i financiranje mjera koje Komisija provodi izravno.

4.KOMPLEMENTARNOST I SINERGIJE S DRUGIM POLITIKAMA / POVEZIVANJE RESURSA EU-a S NACIONALNIM I REGIONALNIM RESURSIMA Posebni višedisciplinski pristup koji se primjenjuje u okviru programa Periklo i njegov fokus na izgradnju kapaciteta komplementaran je s Fondom za unutarnju sigurnost koji je namijenjen sprečavanju i suzbijanju kriminaliteta, a osobito sprečavanju i suzbijanju krivotvorenja povezanog s terorizmom, organiziranim kriminalitetom, kiberkriminalitetom i kaznenim djelima protiv okoliša. Prisutne su i sinergije s popratnim aktivnostima pružanja tehničke pomoći zemljama kandidatkinjama i razmjene informacija koje se odnose na krivotvorenje eura. Program je komplementaran i s drugim mjerama koje se poduzimaju u području ekonomske i monetarne unije, posebno s instrumentom za konvergenciju za nove države članice europodručja. 5.PREDLOŽENA DODJELA PRORAČUNSKIH SREDSTAVA ZA 2021.–2027. Iznosi u tekućim cijenama u milijunima EUR Ukupna omotnica za 2021.–2027. 8



ULAGANJA U LJUDE, SOCIJALNU KOHEZIJU I EUROPSKE VRIJEDNOSTI Europski socijalni fond+ Europski socijalni fond+ glavni je instrument EU-a za ulaganje u ljudski kapital radi održivoga gospodarskog razvoja. On pomaže ljudima u pronalasku boljeg posla usavršavanjem i prekvalifikacijom, osigurava pravednije poslovne prilike za sve građane EU-a i povećava socijalnu uključenost. Na taj način pridonosi ciljevima održivog razvoja do 2030. 1.EUROPSKA DODANA VRIJEDNOST Financijska potpora EU-a razvoju ljudskog kapitala, koja proizlazi iz ciljeva Ugovora u pogledu pristupa zapošljavanju, kvalitetnog obrazovanja i socijalne kohezije, jedan je od konkretnih primjera dodane vrijednosti EU-a. Europski socijalni fond od osnivanja 1957. ulaže u ljude te promiče bolje kvalifikacije za više građana, jednakost, socijalnu pravednost i socijalni napredak konkretnim mjerama kojima građanima dokazuje da ih EU može osnažiti i zaštititi. U europskom stupu socijalnih prava, kako je proglašen na socijalnom sastanku na vrhu u Göteborgu u studenome 2017., podsjeća se na potrebu da se ljude stavi na prvo mjesto te da se dodatno razvije socijalna dimenzija Unije. U njemu su istaknuta zajednička načela u području jednakih prilika i pristupa tržištu rada, pravednih radnih uvjeta te socijalne zaštite i uključenosti. Sredstva EU-a katalizator su nacionalnih nastojanja da se riješe ta bitna pitanja zapošljavanja i socijalna pitanja. Europski socijalni fond pruža dodanu vrijednost širom potporom određenim skupinama (poput mladih i najugroženijih) uz istodobnu potporu inovacijama, eksperimentima, zajedničkoj transnacionalnoj suradnji, izgradnji kapaciteta i razmjeni dobrih praksi. Dokazano je da svaki euro potrošen na razini EU-a za zapošljavanje i socijalna ulaganja donosi tri eura u smislu rezultata (viša stopa zaposlenosti, sprečavanje napuštanja školovanja i smanjenje siromaštva). Fond je prije svega tijekom krize pomogao zadržati razinu javnih ulaganja dok su države članice radile na konsolidaciji proračuna. Zadnja gospodarska i socijalna kriza istaknula je potrebu za daljnjim jačanjem gospodarske i socijalne otpornosti i uzlazne socijalne konvergencije jer globalizacija, demografske promjene, novi oblici tehnologija i produktivnosti mijenjaju naš život i rad. Fond može pružiti znatnu potporu u rješavanju tih izazova, među ostalim povećanjem učinka reformi provedenih u okviru europskog semestra putem popratnih financijskih sredstava. Bez njegove potpore ne bi se razradile važne mjere za ublažavanje posljedica krize i povećanje otpornosti gospodarstva i tržišnih institucija. 2.CILJEVI Europskim socijalnim fondom+ podupire se provedba načela europskog stupa socijalnih prava. Uklanja se trenutačna rascjepkanost instrumenata financiranja u području socijalne politike, a područje primjene i sredstva Europskog socijalnog fonda+ u trenutačnom obliku, Inicijative za zapošljavanje mladih, Fonda europske pomoći za najpotrebitije, Programa za zapošljavanje i socijalne inovacije te programa Zdravlje objedinjuju se u jedan pojednostavnjen, sveobuhvatan, fleksibilniji instrument čija je primjena usmjerena na sljedeće prioritete EU-a: ·promicanje reformi radi poboljšanja gospodarske i socijalne otpornosti i uzlazne socijalne konvergencije, dostupnosti, otpornosti i djelotvornosti sustava zdravstvene skrbi i politika javnog zdravlja, ponajprije pojednostavnjenim i boljim usklađivanjem programiranja s preporukama za pojedine zemlje u okviru europskog semestra, ·ulaganje u obrazovanje i vještine (prije svega osnovne digitalne vještine) radi prilagodbe trenutačnim i budućim potrebama gospodarstva, promicanje z