Tijekom postupka ispitivanja nisu uočeni veći problemi. Razlog tomu vjerojatno je to što je CEN-ova radna skupina odgovorna za europsku normu prethodno provela vlastito ispitivanje osiguranja kvalitete. Osim toga, ispitivanje se provodilo usporedno s razvojem europske norme pa su se pitanja mogla rješavati istodobno, prije no što bi ih se nakupilo mnogo.

Europska norma o elektroničkom izdavanju računa temelji se na postojećim međunarodnim normama koje su široko prihvaćene u Europi. Odluka da se ograniči broj formata za provedbu semantičkog podatkovnog modela osnovnog računa na UBL 2.1 i UNCEFACT/CII dovest će do dodatnog pojednostavnjenja, s obzirom da su to dvije vrlo česte sintakse koje su na tržištu već u upotrebi. Većina će javnih naručitelja intervjuiranih u okviru studije podržati samo jednu sintaksu, UBL 2.1.

Učinak europske norme ovisit će i o nacionalnom zakonodavstvu, politikama i drugim povezanim zahtjevima. Vlade će imati koristi od definiranja strategije za provedbu Direktive 2014/55/EU (od minimalne usklađenosti s Direktivom do potpune automatizacije postupka izdavanja računa) i planiranja uvođenja na nacionalnoj razini. Nekoliko je zemalja imalo dobra iskustva s takvim strategijama. Elektroničko izdavanje računa za dobavljače u javnom sektoru i upotreba određenih formata mogu se propisati.

Mogu se utvrditi dvije različite arhitekture za elektroničko izdavanje računa u javnoj nabavi koje se već primjenjuju u većini država članica, i to:

·centralno čvorište (ili kombinacija nekoliko čvorišta) koje prima sve elektroničke račune od dobavljača i otprema ih relevantnom naručitelju/javnom naručitelju (centralizirani sustav) ili

·distribuirani sustav u kojem dobavljači moraju slati elektroničke račune izravno relevantnom naručitelju/javnom naručitelju (distribuirani sustav).

Države članice s vrlo razvijenim elektroničkim izdavanjem računa imaju visoke stope uvođenja, konkurentno okruženje za pružatelje rješenja i usluga elektroničkog izdavanja računa te visoku razinu organizacijske spremnosti i spremnosti informacijskih sustava.

Države članice s razvijenom i decentraliziranom arhitekturom za elektroničko izdavanje računa oslanjat će se na pružatelje rješenja i usluga elektroničkog izdavanja računa za nadogradnju njihovih sustava kako bi podržavali europsku normu, nudeći konkurentna rješenja javnim i privatnim subjektima svih veličina. U tom se slučaju očekuje nizak ili umjereno nizak učinak provedbe europske norme, ovisno o situaciji. Troškove nadogradnje sustava snosit će pružatelji usluga, a stoga i krajnji korisnici (javni naručitelji i njihovi dobavljači). Trošak će biti neznatan ako pružatelji usluga podupiru norme koje su već usklađene s europskom normom, dok će u suprotnom biti relativno visok. Svi prodavatelji ERP-a i pružatelji usluge elektroničkog izdavanja računa koji su intervjuirani u okviru studije izjavili su da će nuditi rješenja koja su u skladu europskom normom na temelju tržišne potražnje. No troškovi provedbe europske norme narast će ako se bude upotrebljavao veći broj proširenja na nacionalnoj i sektorskoj razini, što će znatno umanjiti koristi od zajedničke norme.

U državama članicama u kojima je arhitektura za elektroničko izdavanje računa razvijena i centralizirana, učinak europske norme na krajnje korisnike bit će općenito nizak. Za sve izmjene potrebne za podupiranje europske norme i povezane troškove odgovorni će biti uglavnom subjekti koji upravljaju središnjim sustavom elektroničkog izdavanja računa. Primjerice u Francuskoj se sustav Chorus Pro, uveden u siječnju 2017., temelji na provedbi zajedničkog rješenja za sve dobavljače (i privatne i javne) iz javne sfere. Europska norma neće imati nikakav učinak na (male) javne uprave jer je sustav Chorus Pro besplatan za uprave i dobavljače. Europska norma ne utječe ni na MSP-ove jer i dalje javnim upravama mogu slati račune u formatu PDF.

Mali će javni naručitelji odlučivati o razini ulaganja i automatizaciji postupka za usluge i rješenja koje će upotrebljavati za elektroničko izdavanje računa na temelju nacionalnih zahtjeva i svojeg poslovnog modela. Troškovi nabave europske norme od CEN-a nisu velik problem, ali se besplatan pristup informacijama povezanima s europskom normom i njezinim popratnim dokumentima putem CEF-a i CEN-a smatra važnim.

Države članice koje nemaju razvijeno elektroničko izdavanje računa i uvode decentraliziranu arhitekturu imat će poteškoća u osiguravanju prihvaćanja i provedbe europske norme. No to se može ublažiti tako da vlada donese jasne smjernice i pravila, primjerice za upotrebu normi. Osim toga, osviještenost, zagovaranje, pokroviteljstvo viših razina, osposobljavanje, centri stručnosti i zajedničke usluge imat će važnu ulogu u podupiranju upotrebe europske norme. U tom se scenariju očekuje da će učinak europske norme i s njom povezani troškovi biti znatni. Ako se javni naručitelji ne odluče za upotrebu zajedničkih usluga kojima bi se znatno smanjili i podijelili troškovi ili za primjenu politike razmjene i ponovne upotrebe, to će imati učinak na njihove proračune. U državama članicama u kojima elektroničko izdavanje računa nije razvijeno i koje se odluče za uvođenje centraliziranog sustava elektroničkog izdavanja računa, učinak europske norme ovisit će o nacionalnim zahtjevima i razini spremnosti u javnom i privatnom sektoru. Zemlje koje su propisale upotrebu normi koje su već usklađene s europskom normom neće imati većih tehničkih poteškoća. Ako je razina spremnosti visoka, sukladno tome porast će uvođenje elektroničkog izdavanja računa. Javni naručitelji dobit će potporu i omogućit će im se rad kroz centralizirani sustav, dok će se dobavljači oslanjati na komercijalne subjekte, a u nekim će se slučajevima nuditi besplatne usluge za ograničen broj računa. No da bi se te koristi ostvarile, potrebna su određena ulaganja središnjih tijela vlasti da bi se uspostavio takav središnji sustav.

5.Učinak na određene dionike

Učinak na male javne naručitelje

Iz razgovora s regionalnim i lokalnim tijelima vlasti vidljivo je sljedeće:

·upotreba norme ključna je za smanjenje troškova lokalnih tijela vlasti,

·očekuje se da će se europska norma najčešće provoditi nadogradnjom sustava ERP-a (engl. Entreprise Resource Planning) koji nativno podupiru normu,

·ako se mogu izbjeći proširenja, očekuje se da provedba europske norme javnim upravama neće biti financijsko opterećenje.

Stoga se smatra da koristi od pojednostavnjenja postupaka plaćanja nadilaze ograničene troškove provedbe.

Kao što je prethodno navedeno, Direktiva 2014/55/EU primjenjuje se samo na ugovore čija je vrijednost viša od propisanih pragova EU-a, čime se ograničava broj malih javnih naručitelja na koje se ta obveza odnosi. Općenito će svaki javni naručitelj sam odlučivati o razini automatizacije i informatičke sofisticiranosti svojeg sustava te o ulaganjima na koje je spreman. Odluka će se temeljiti na njegovu poslovnom modelu i nacionalnim zahtjevima. Sredstva koja osigurava CEF Telecom koristan su instrument za potporu provedbi europske norme.

Učinak na mala i srednja poduzeća

Prema Direktivi privatne strane nisu obvezne upotrebljavati elektroničko izdavanje računa iako ono može biti obvezno prema nacionalnim propisima. No ako se odluče za upotrebu elektroničkog izdavanja računa u nabavi, europska norma imat će pozitivan učinak na MSP-ove jer javne uprave u različitim zemljama neće moći zahtijevati različite specifikacije elektroničkog izdavanja računa. U nekim se državama članicama usluge elektroničkog izdavanja računa MSP-ovima nude besplatno za ograničeni broj elektroničkih računa. U Italiji gospodarska komora osim te usluge pruža i uslugu e-arhiviranja.