4. Daljnje mjere potrebne za uspostavu europskog prostora obrazovanja do 2025.

Komisija objavljuje ovo izvješće o napretku za potrebe preispitivanja na sredini provedbenog razdoblja, predviđenog za 2023. Taj postupak promišljanja uključivat će događanje u kojem će sudjelovati i Europski parlament, a na kojem će se s drugim institucijama EU-a, državama članicama, regionalnim i lokalnim tijelima, socijalnim partnerima, civilnim društvom i drugim dionicima raspravljati i nastojati dati nov zamah uspostavi europskog prostora obrazovanja. Države članice će se do 2025. uz potporu Komisije trebati usmjeriti na provedbu. Prije svega će trebati djelotvorno koristiti sredstva EU-a i nacionalna sredstva za reforme i ulaganja te pomno pratiti postignuti napredak. Komisija će 2025. objaviti cjelovito izvješće o europskom prostoru obrazovanja.

U ovoj Komunikaciji, koja je potkrijepljena podacima iz priloženog radnog dokumenta službi (SWD(2022) 750), opisuje se napredak u uspostavi europskog prostora obrazovanja, a posebno ključne mjere, upravljanje, ulaganja i mobilizacija sredstava EU-a te rad na oblikovanju pokazatelja na razini EU-a. U Komunikaciji se ističu i pitanja kojima se treba dodatno posvetiti i za koje treba poduzeti mjere do 2025.

Kako je navedeno u Komunikaciji iz 2020. o uspostavi europskog prostora obrazovanja do 2025. i dvjema rezolucijama Vijeća iz 2021., opći pristup ostvarivanju europskog prostora obrazovanja temelji se na skupu:

Posljednjih se godina na razini EU-a sve više političke pozornosti posvećuje promicanju kvalitete i uključivosti obrazovanja. U Rimskoj deklaraciji iz 2017. iskazana je obveza da će se raditi na „Uniji u kojoj se mladima pruža najbolje obrazovanje i osposobljavanje te u kojoj oni mogu studirati i pronaći posao diljem kontinenta”. Iste je godine Komisija predstavila viziju europskog prostora obrazovanja , istinski zajedničkog prostora za kvalitetno obrazovanje i cjeloživotno učenje preko granica. Europski parlament, Vijeće i Komisija na socijalnom samitu u Göteborgu svečano su proglasili europski stup socijalnih prava , u kojem kao prvo načelo stoji da „svi imaju pravo na kvalitetno i uključivo obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje”. Predsjednica Europske komisije Ursula von der Leyen 2019. se obvezala da će realizirati europski prostor obrazovanja do 2025.: Moramo ukloniti prepreke učenju i poboljšati pristup kvalitetnom obrazovanju. Moramo omogućiti učenicima lakši prelazak iz jednog obrazovnog sustava u drugi u različitim državama članicama i usmjeriti razvoj kulture obrazovanja prema cjeloživotnom učenju koje nas sve obogaćuje.

Do 2030. udio učenika u osmom razredu koji postižu slabije rezultate u području računalne i informacijske pismenosti trebao bi biti manji od 15 %.

Do 2030. udio petnaestogodišnjaka koji postižu slabije rezultate u čitanju, matematici i prirodoslovlju trebao bi biti manji od 15 %.

Do 2025. bi najmanje 47 % odraslih osoba u dobi od 25 do 64 godine trebalo biti uključeno u obrazovanje u prethodnih 12 mjeseci.

Do 2030. barem 45 % osoba u dobi od 25 do 34 godine trebalo bi imati kvalifikaciju u visokom obrazovanju.

Udio osoba koje su nedavno završile SOO i imale priliku sudjelovati u učenju temeljenom na radu tijekom strukovnog obrazovanja i osposobljavanja trebao bi do 2025. iznositi najmanje 60 %.

Do 2030. bi udio osoba koje rano napuštaju obrazovanje i osposobljavanje trebao biti manji od 9 %.

Do 2030. najmanje 96 % djece u dobi od tri godine do uključivanja u obvezno osnovnoškolsko obrazovanje trebalo bi sudjelovati u ranom predškolskom odgoju i obrazovanju.

Ne napreduje se jednako brzo u ostvarivanju ciljeva na razini EU-a. S jedne strane, iz nekoliko dugotrajnih pokazatelja vidljiv je jasan i pozitivan trend u smjeru uzlazne konvergencije: stopa ranog napuštanja školovanja i dalje se smanjuje, udio mladih sa završenim tercijarnim obrazovanjem povećava se, iako se u tom kontekstu povećavaju i rodne razlike, a sudjelovanje u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju posljednjih deset godina stalno raste, u skladu s tim ciljevima EU-a do 2030.. S druge strane, i dalje su prisutni strukturni problemi: 3,1 milijun mladih koji su rano napustili školovanje potpuno se isključilo iz obrazovnog sustava, a zabrinjavajuća je i stagnacija slabih rezultata iz osnovnih vještina. Osim toga, pozitivni trendovi u ostvarivanju ciljeva na razini EU-a prikrivaju znatne razlike među državama članicama i na nacionalnoj razini te se ne može pretpostaviti da su ti trendovi sada stabilni i da će se nastaviti.

Interakciju s dionicima omogućuju različiti internetski alati EU-a i zajednice prakse. U skladu s prijedlogom Konferencije o budućnosti Europe, u kojem se poziva na daljnje unapređenje informacijskih platformi kako bi se objedinjavale i razmjenjivale informacije povezane s obrazovanjem, novi Portal europskog prostora obrazovanja učenicima, nastavnom osoblju i dionicima olakšava pristup sredstvima EU-a i programima usavršavanja, kvalitetnog obrazovanja, osposobljavanja i cjeloživotnog učenja. Na njemu su dostupne informacije o rezultatima radnih skupina, razvoju obrazovnih politika i djelotvornim, inovativnim načinima rada. Europska platforma za školsko obrazovanje javnosti nudi informacije i promiče razmjenu znanja među svim dionicima u području odgoja i obrazovanja na razini EU-a, uključujući početno strukovno obrazovanje i osposobljavanje. Zajednica stručnjaka u području strukovnog obrazovanja EPALE također nudi prilike za razmjenu znanja, umrežavanje i širenje informacija o SOO-u. Nova Platforma za digitalno obrazovanje mjesto je za razmjenu informacija i suradnju koje potiče inovacije i okuplja dionike u području digitalnog obrazovanja. Program Digitalna Europa jača suradnju u sektoru digitalnog obrazovanja u Europi, konkretno među start-up poduzećima/MSP-ovima europske industrije obrazovne tehnologije (EdTech) i drugim relevantnim dionicima. Ključna aktivnost 2 programa Erasmus+, „Partnerstva za suradnju”, nudi prilike različitim dionicima, uključujući one iz europske industrije obrazovne tehnologije, da udruže snage s drugima u području obrazovanja i osposobljavanja i surađuju na razvoju planova za digitalnu transformaciju.

Digitalne i poduzetničke vještine za djevojčice i žene, ✓projekt Girls Go Circular Europskog instituta za inovacije i tehnologiju i njegovih zajednica znanja i inovacija: 2021. program je završilo 11 205 studenata, od čega 7 682 djevojke, a do kraja 2022. očekuje se da će ga završiti 10 000 djevojaka u 10 zemalja, ✓2022. osnovane su internetske zajednice ESTEAM za djevojčice i žene i održano je 5 ESTEAM festivala za jačanje kompetencija u području poduzetništva i STEAM-a (prirodne znanosti, tehnologija, inženjerstvo, umjetnost i matematika)

Putevi do školskog uspjeha : cilj je tog prijedloga preporuke Vijeća promicati bolje obrazovne ishode za sve učenike tako da se smanji udio onih koji postižu slabe rezultate iz osnovnih vještina i onih koji rano napuštaju obrazovanje i osposobljavanje, a ujedno promicati i dobrobit u školi.

Komisija mobilizira sredstva EU-a za uključivanje izbjeglica iz Ukrajine u sustave obrazovanja. Inicijativa CARE (Djelovanje kohezijske politike za izbjeglice u Europi), donesena u travnju 2022., omogućuje maksimalnu fleksibilnost za preusmjeravanje neiskorištenih sredstava iz strukturnih fondova za razdoblje 2014.–2020. (oko 7 milijardi EUR). Zakonodavnim izmjenama uvedena je mogućnost stopostotnog sufinanciranja sredstvima EU-a, a države članice mogu koristiti sredstva i iz EFRR-a i iz ESF-a. Izmjene FAST-CARE donesene su 29. lipnja i među ostalim omogućuju dodatnu fleksibilnost u primjeni uredbi o zajedničkim odredbama za razdoblja 2014.–2020. i 2021.–2027. Proširena je fleksibilnost predviđena Uredbom o CARE-u i uvedene su dodatne mjere, posebno kako bi se državama članicama olakšalo ispunjavanje novonastalih potreba i saniranje dugoročnih posljedica krize. Inicijativom REACT-EU osigurana su nova dodatna sredstva u vrijednosti od 50 milijardi EUR za tekuće programe kohezijske politike (ESF, EFRR i Fond europske pomoći za najpotrebitije (FEAD) za 2021. i 2022., a trebaju se iskoristiti do kraja 2023.). U okviru inicijative REACT-EU za obrazovanje je ukupno dodijeljeno oko 4,9 milijardi EUR.

Uvelike zahvaljujući sredstvima EU-a sveučilišta postaju pravi pokretači promjena u skladu s ciljevima europskog prostora obrazovanja. Pandemija je potaknula inovacije, a posebno digitalne. Očekuje se da će se uz pomoć sredstava EU-a dodatno ubrzati i konsolidirati digitalizacija i transformacija sektora visokog obrazovanja u skladu s europskom strategijom za sveučilišta i novim europskim programom za inovacije , a iskoristit će se i sinergije između europskog prostora obrazovanja i europskog istraživačkog prostora. Osim u digitalnu infrastrukturu, države članice planiraju ulagati i u razvoj digitalnih sadržaja, napredne digitalne vještine, prilagodbu studijskih programa, izobrazbu akademskog osoblja, razvoj internetskih/kombiniranih tečajeva i digitalizaciju upravljanja. Ulaganjima i reformama nastoji se povećati relevantnost visokog obrazovanja za tržište rada. To se čini modernizacijom i pokretanjem novih studijskih programa, uključujući mikrokvalifikacije, poticanjem specijalizacije u području STEM-a/STEAM-a, poboljšanjem upravljanja i financiranja, olakšavanjem pristupa visokom obrazovanju za studente u nepovoljnom položaju i podupiranjem uključivosti ciljanim stipendijama, priznavanjem kvalifikacija, osiguravanjem jeftinog smještaja za studente itd.

Fondovi EU-a mobilizirani su za smanjivanje nejednakosti i povećanje otpornosti obrazovnih sustava nakon pandemije. Države članice započele su s provedbom niza hitnih mjera za odgovor na krizu, koje su općenito dio dugoročnijih strategija za desetljeće do 2030.. Mnoge od tih strategija primaju potporu iz fondova EU-a, a vode se načelima europskog prostora obrazovanja. Konkretnije, Mehanizam za oporavak i otpornost i sredstva kohezijske politike izvor su znatne financijske potpore za programe čiji je cilj omogućiti nadoknađivanje propuštenog učenja. Financiraju se i šire mjere za promicanje pristupa kvalitetnom obrazovanju za sve, uključujući kurikularne reforme te usklađivanje postojećih i traženih vještina prekvalifikacijom i usavršavanjem. Osim toga, fondovi EU-a, uključujući EFRR, pomažu u modernizaciji infrastrukture kako bi svi imali jednak pristup kvalitetnim i uključivim obrazovnim uslugama, a stavljanjem na raspolaganje opreme i platformi doprinose i uspostavi inovativnih okruženja za učenje i uvjeta za uključivo digitalno obrazovanje.

Mehanizam za oporavak i otpornost postao je glavni izvor financijskih sredstava EU-a za reforme i ulaganje u obrazovanje i osposobljavanje, uključujući digitalno obrazovanje i vještine: za to je izdvojena 71 milijarda EUR, odnosno oko 14 % ukupnog proračuna Mehanizma. Programiranje ulaganja u obrazovanje i osposobljavanje u okviru fondova kohezijske politike još je u tijeku, a preliminarno je dodijeljeno 21,13 milijardi EUR iz fonda ESF+ i 2,3 milijarde EUR iz EFRR-a za potporu politikama u području obrazovanja, osposobljavanja i vještina. Osim toga, Komisija pruža dodatnu potporu u tom području na zahtjev država članica, bilateralno ili većem broju zemalja, iz Instrumenta za tehničku potporu.

Novi pokazatelj donosi mnoštvo dokaza i novih spoznaja. Kao prvo, iako je i sam prosjek EU-a već alarmantan, u nekim državama članicama situacija je još ozbiljnija – razlika iznosi gotovo 40 postotnih bodova. Kao drugo, razlike među zemljama tolike su da su slabi rezultati učenika u vrlo povoljnom socioekonomskom položaju u jednoj državi članici katkad lošiji od slabih rezultata među onima u nepovoljnom socioekonomskom položaju u nekoj drugoj državi članici. Kao treće, podaci ipak donose i dobre vijesti: nekoliko zemalja uspjelo je ograničiti utjecaj socioekonomskih nedostataka na uspjeh učenika, a važno je napomenuti da je riječ o zemljama koje općenito pokazuju dobre rezultate u okviru PISA-e. To bi značilo da je u obrazovanju moguće kombinirati kvalitetu i pravednost. Dakle, obrazovne politike mogu istodobno zajamčiti oboje: između izvrsnosti i socijalne pravednosti ne mora se postizati nikakav kompromis.

Nakon što se u prosincu 2023. objave novi podaci PISA-e, bit će moguće ponovno sagledati stanje i prvi put razmotriti posljedice pandemije. Na tim novim podacima temeljit će se i ažuriranje ciljeva za 2030., ako se države članice na to odluče u ciklusu strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja 2026.–2030.

Novi pokazatelj na razini EU-a za pravednost u obrazovanju temelji se na OECD-ovu Programu za međunarodnu procjenu učenika (PISA). Odnosi se na kombinirani udio petnaestogodišnjaka u najnižem kvartilu socioekonomskog statusa koji postiže slabe rezultate u čitanju, matematici i prirodoslovlju [C]. Dvije su vrijednosti s kojima se taj udio uspoređuje [A] prosječni udio slabih rezultata po zemlji i [B] udio slabih rezultata u najvišem kvartilu prema indeksu ekonomskog, socijalnog i kulturnog statusa (ESCS).

Podaci potvrđuju da je socioekonomski položaj osobe jedan od glavnih uzroka slabog uspjeha u školi. Na razini prosjeka EU-a za mlade u socioekonomski nepovoljnom položaju gotovo je šest puta vjerojatnije da će u obrazovanju postizati slabije rezultate nego za one u povoljnijem socioekonomskom položaju. Iz toga je jasno da postoji ozbiljan problem kad je riječ o pravednosti u obrazovanju. Kako je prethodno navedeno, u većini država članica obrazovni sustavi ne uspijevaju odvojiti školski uspjeh od socioekonomskog položaja. Štoviše, dokazi upućuju na to da se ti problemi prenose s jedne generacije na drugu, čime se stvara začarani krug nezaposlenosti i socijalne isključenosti.

Komisija će do kraja 2023. predložiti europski okvir za mobilnost u svrhu učenja kako bi odlasci u inozemstvo na razdoblje učenja postali standard, a ne iznimka. Taj će novi okvir potaknuti države članice da iskustvima mobilnosti daju važno mjesto u svim putevima obrazovanja i osposobljavanja i uključe prilike za mobilnost u programe obrazovanja i osposobljavanja. Bit će posebno usmjeren na uključivu mobilnost i proširiti Preporuku iz 2011. o inicijativi „Mladi u pokretu” na sve učenike i osoblje (uključujući nastavnike i osobe koje rade s mladima) u svim sektorima obrazovanja i osposobljavanja, mladih i sporta, bilo formalno, neformalno ili informalno. U tom okviru nastojat će se ukloniti trajne prepreke mobilnosti, kao što su administrativno opterećenje, jezične prepreke, manjak financijskih sredstava i nedostatak programa automatskog priznavanja. U obzir će se uzeti i napredak u obrascima učenja kako bi se mobilnost u svrhu učenja bolje prilagodila okolišu i povezala s mogućnostima za digitalno učenje.

Kad Vijeće donese Preporuku o inicijativi „Putevi do školskog uspjeha” (na prijedlog Komisije; vidjeti odjeljak 2.1.), to će biti važan korak u uspostavi okvira politike za promicanje boljih obrazovnih ishoda za sve mlade Europljane, bez obzira na njihovo socioekonomsko podrijetlo i osobne značajke. U njoj se predlaže sveobuhvatan pristup usmjeren na i. školski uspjeh i dobrobit u školi, ii. promicanje prevencije i rane intervencije uz kompenzaciju, i iii. kombiniranje univerzalnih, ciljanih i prilagođenih mjera kako bi se doista obuhvatili svi učenici. Komisija će za potporu provedbi te preporuke početkom 2023. osnovati stručnu skupinu za dobrobit i poticajna okruženja za učenje, koja će se posebno baviti skupinama koje su izložene riziku od postizanja slabih rezultata. Ta će skupina sastaviti smjernice EU-a za promicanje dobrobiti u školama: postoji niz dokaza da je dobrobit povezana sa školskim uspjehom učenika u nepovoljnom položaju.

Strateške inicijative za europski prostor obrazovanja koje treba donijeti do 2025.

Komisija priprema preostalih šest strateških inicijativa za europski prostor obrazovanja koje se trebaju donijeti do 2025. i podupire države članice u provedbi svih tih strateških inicijativa. O zajedničkom stvaranju novih strateških inicijativa za europski prostor obrazovanja i nacionalnim iskustvima iz provedbe može se raspravljati 2023. u okviru preispitivanja na sredini provedbenog razdoblja (vidjeti odjeljak 5.2.).

4. Daljnje mjere potrebne za uspostavu europskog prostora obrazovanja do 2025.

S pritiskom na javne proračune zbog sve veće potrebe za reformama i ulaganjima u obrazovanje (od izgradnje infrastrukture i zgrada do osposobljavanja nastavnog osoblja, digitalnih uređaja i financiranja otvorenih obrazovnih sadržaja) raste i vidljivost pitanja kvalitete ulaganja. Države članice uvidjele su da uspješnost obrazovnih sustava ovisi o njihovoj sposobnosti da zadrže odgovarajuću razinu ulaganja i zajamče njihovu djelotvornost, pravednost, kvalitetu i učinkovitost. Zato su spremne razviti i razmjenjivati evaluacijske metode koje im pomažu odabrati mjere s velikim utjecajem na pojedince i društvo, prilagođene nacionalnim potrebama .

Europska komisija osnovala je Stručnu skupinu za kvalitetna ulaganja u obrazovanje i osposobljavanje, čija je zadaća utvrditi politike s najvećim potencijalom za poboljšanje obrazovnih ishoda, uključivosti, učinkovitosti potrošnje, praćenja i evaluacije. U tom se kontekstu predlaže da ta stručna skupina: i. češće sustavno evaluira obrazovne politike, ii. razmjenjuje znanja o najboljim evaluacijskim metodama i iii. organizira aktivnosti uzajamnog učenja i izgradnje kapaciteta u području evaluacijskih metodologija kako bi države članice mogle donositi utemeljene odluke o ulaganju u obrazovanje.

Završno izvješće Stručne skupine za kvalitetna ulaganja – glavni zaključci o politici

U tom završnom izvješću utvrđuje se niz mjera obrazovne politike s velikim potencijalom, koje ipak treba dodatno preispitati na razini država članica. Eksperimentiranje i evaluacija ključni su koraci u oblikovanju i uspješnom razvoju intervencija politike koje su prilagođene lokalnim, regionalnim i nacionalnim kontekstima. Kad je riječ o metodologiji, preispitivanje je pokazalo da velika količina pouzdanih dokaza potječe iz SAD-a i Ujedinjene Kraljevine, a mnogo je manje podataka iz država članica EU-a. Osim toga, još je manji broj evaluacija koje sadržavaju detaljnu analizu troškova i koristi. Zato je EU-u potrebno stručno znanje za evaluaciju i diseminaciju rezultata. Može se očekivati da će objedinjavanje stručnog znanja i prikupljanje dokaza o evaluaciji politika donijeti koristi na razini EU-a. Stručnjaci su zaključili da bi razvoj kulture evaluacije u EU trebalo poduprijeti sljedećim aktivnostima: üpromicanjem razvoja stručnog znanja o evaluacijskim metodama u svim državama članicama, üširenjem informacija o detaljno evaluiranim politikama radi razmjene i širenja dobre prakse i üizdvajanjem financijskih sredstava EU-a za evaluaciju oblikovanja inovativnih obrazovnih politika.

Komisija je uzela u obzir glavne zaključke stručne skupine i u studenome 2022. otvara laboratorij za učenje usmjeren na kvalitetu ulaganja u obrazovanje i osposobljavanje. Taj će laboratorij za učenje pomagati državama članicama da donose djelotvorne, učinkovite i utemeljene odluke o financiranju obrazovanja. Promicat će evaluacije obrazovne politike prilagođene specifičnim lokalnim, regionalnim i nacionalnim potrebama i zalagati se za njihovu redovitu upotrebu u oblikovanju politika. Državama članicama stavit će na raspolaganje stručno znanje, instrumente, metode i resurse za evaluaciju javne potrošnje na obrazovanje i osposobljavanje. Osim toga, poticat će umrežavanje i suradnju evaluatora i centara stručnosti iz cijelog EU-a, uključujući međunarodne organizacije kao što je OECD.

4.4. Jačanje upravljanja europskim prostorom obrazovanja

Zbog pandemije bolesti COVID-19 i ruske invazije na Ukrajinu na sustave obrazovanja i osposobljavanja potreba za rješavanjem nekih strukturnih pitanja postala je još hitnija. Uspješno uklanjanje takvih sistemskih problema ovisi o dugoročnom radu, za koji je pak potrebna bliska suradnja . U toj suradnji prednost treba dati svladavanju izazova navedenih u ovom izvješću o napretku (kao što su povećanje pravednosti u obrazovanju i osposobljavanju i nastavničke radne snage).

Tijekom Konferencije o budućnosti Europe konkretizirane su ideje za poboljšanje EU-a, uključujući prijedloge za mjere usmjerene na budućnost koje će biti potpuno usklađene s ciljevima europskog prostora obrazovanja i koje se najbolje može promicati u okviru bliske suradnje (npr. promicanjem europskog građanskog odgoja kao doprinosa građanskom identitetu i daljnjim poboljšanjem informacijskih platformi za objedinjavanje i razmjenu informacija povezanih s obrazovanjem).

Sudjelovanje dionika, uključujući civilno društvo, ključno je za provedbu mjera povezanih s europskim prostorom obrazovanja. Kako bi se civilno društvo na razini EU-a više angažiralo u uspostavi europskog prostora obrazovanja, Komisija će od 2023. u okviru programa Erasmus+ istražiti mogućnosti za povećanje financijske potpore za jačanje suradnje s civilnim društvom u području obrazovanja i politika za mlade. Komisija će poduprijeti mobilizaciju upravljačkih struktura strateškog okvira za europski prostor obrazovanja i sintezu svojeg dobrovoljnog pristupa bližoj suradnji i koordinaciji između država članica i ostalih dionika u području obrazovanja.

Kako bi se dobio bolji pregled napretka u uspostavi europskog prostora obrazovanja, među ostalim u okviru Skupine na visokoj razini i njezina nedavno osnovanog Odbora za koordinaciju, Komisija predlaže postupak promišljanja na sredini provedbenog razdoblja, kako je navedeno u odjeljku 5.2. U okviru tog promišljanja može se ispitati kako reformirano upravljanje i suradnja na razini EU-a mogu pomoći u uklanjanju rizika koji se javljaju i ponavljaju sustavnom reformom, što bi doprinijelo uspostavi europskog prostora obrazovanja, te se može utvrditi u kojim bi područjima mogle biti potrebne prilagodbe. Raspravljat će se i o djelotvornosti uzajamnog učenja i o tome kako ono može pomoći državama članicama EU-a u svladavanju zajedničkih izazova i razvoju mjera usmjerenih na budućnost zahvaljujući boljem oblikovanju politika. Tome bi pridonijela i poboljšana komparativna baza podataka EU-a i bolja diseminacija podataka na razini EU-a te na nacionalnoj i lokalnoj razini.

4.5. Jačanje geopolitičke dimenzije europskog prostora obrazovanja

Geopolitička dimenzija europskog prostora obrazovanja sve je važnija. Pokazalo se da on potiče reforme u drugim zemljama i služi kao globalni standard kvalitete zahvaljujući nizu mjera (npr. aktivnostima Jean Monnet, centrima za strukovnu izvrsnost i akademijama za stručno usavršavanje učitelja u okviru programa Erasmus+) kojima se dopire do zemalja i sudionika izvan EU-a. Time se povećava privlačnost europskih sustava obrazovanja i osposobljavanja, motiviraju zemlje koje su na putu prema članstvu u EU-u i podupire transformacija njihovih sustava obrazovanja, istraživanja i inovacija. To je dodatno ojačano strategijom Global Gateway i globalnim ulaganjem EU-a u postizanje cilja održivog razvoja br. 4 o uključivom i pravednom kvalitetnom obrazovanju i mogućnostima cjeloživotnog učenja za sve. Promicanje mobilnosti u svrhu učenja i digitalne tranzicije u obrazovanju i putem obrazovanja te promicanje kvalitete, pravednosti, uključivosti i rodne ravnopravnosti u obrazovanju ima važnu ulogu u tom kontekstu. Geopolitička dimenzija ojačana je i povećanjem proračuna Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (NDICI) za obrazovanje sa 7 % na 10 %, kao i jačanjem međunarodne dimenzije programa Erasmus+, (Erasmus Mundus). U međuvremenu potpuno provedeni program Erasmus Mundus ima ukupni proračun od 2,2 milijarde EUR.

Zajednička potpora EU-a i država članica Ukrajini u sektoru obrazovanja dokazuje da Tim Europa može brzo i učinkovito reagirati u kriznim situacijama, iz čega se jasno vidi vrijednost takve neformalne i dobrovoljne suradnje. Fleksibilnost programa Erasmus+ veća je nego u ikad prije radi potpore integraciji učenika, studenata i osoblja u obrazovne sustave EU-a, među ostalim u okviru međunarodne dimenzije programa. Komisija će podupirati i oporavak ukrajinskog obrazovanja, uključujući obnovu oštećenih ukrajinskih škola. Nadovezujući se na obrazovnu dimenziju inicijative Global Gateway, Komisija će nastaviti podupirati pristup Tima Europa kako bi promicala kvalitetno obrazovanje u partnerskim zemljama, a posebno s obzirom na obnovu ukrajinskog obrazovnog sustava nakon rata. Nakon što je Ukrajini 23. lipnja 2022. dodijeljen status zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u, Komisija je pozvala relevantna tijela nadležna za obrazovanje da se pridruže radnim skupinama strateškog okvira za europski prostor obrazovanja koje će doprinijeti poboljšanju uzajamnog učenja i kontinuiranoj potpori za suzbijanje negativnih posljedica rata u Ukrajini na obrazovanje.

Komisija je u suradnji sa zemljama zapadnog Balkana oblikovala Program za zapadni Balkan u području inovacija, istraživanja, obrazovanja, kulture, mlade i sport . Taj je program usmjeren na približavanje zapadnog Balkana EU-u, među ostalim u području obrazovanja. Konkretno, promicat će se jačanje partnerstva sa zemljama zapadnog Balkana u okviru programa Erasmus+ kako bi se obrazovnim organizacijama i ustanovama omogućilo sudjelovanje u važnim strateškim mjerama u okviru programa, počevši od saveza u okviru inicijative „Europska sveučilišta”. S radom će se nastaviti i na globalnoj razini kako bi se učvrstila važna uloga koju sveučilišta u EU-u mogu imati u povećanju globalnog utjecaja Europe, promicanju demokratskih vrijednosti i suradnji za mir. Savezi „Europska sveučilišta”, koji se podupiru u okviru programa Erasmus+, imaju vodeću ulogu u promicanju europskih vrijednosti i identiteta te su prava revolucija u kvaliteti i konkurentnosti europskog sektora visokog obrazovanja. Portal Study in Europe također služi kao jedinstvena kontaktna točka za promidžbu, informiranje i savjetovanje o studiranju u Europi. Potiče posjetitelje da posjete nacionalne stranice o visokom obrazovanju, posebno preko profila pojedinačnih zemalja, i prikazuje prednosti studiranja u Europi. To je konkretan primjer pristupa Tima Europa i aktivnosti umrežavanja organiziranih u okviru tog pristupa, kojima se potiče uzajamno učenje i razmjena najboljih primjera iz prakse. Te aktivnosti pomažu u promicanju Europe kao studijskog i istraživačkog odredišta u partnerskim zemljama cijelog svijeta. Portal Study in Europe, a posebno njegove funkcije i značajke koje se odnose na umrežavanje, nastavit će se razvijati. Obrazovanje je i dalje prioritet suradnje EU-a u europskom susjedstvu i regiji proširenja te mu je namijenjeno bilateralno i regionalno financiranje u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći i Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju.

Komisija će srednjoročno i dugoročno podupirati promišljanja s državama članicama EU-a o daljnjem promicanju koordiniranog pristupa ulaganjima u obrazovanje u partnerskim zemljama kako bi se Tim Europa pozicionirao kao predvodnik i učinkovit motivator u obrazovnom sektoru na regionalnoj, nacionalnoj i globalnoj razini.



5. Zaključci i sljedeći koraci

5.1. Glavni zaključci

Ovaj je pregled stanja pokazao da se uspostava europskog prostora obrazovanja odvija prema planu: U protekle dvije godine ostvaren je napredak u utvrđivanju inicijativa europskog prostora obrazovanja, jačanju suradnje, zajedničkom stvaranju i mobiliziranju financijskih sredstava za nacionalne reforme i ulaganja. Europski prostor obrazovanja poslužio je kao poticaj za program reformi, ulaganja i suradnje za pravednije i bolje obrazovanje otporno na buduće promjene za sve u Europi. S jedne strane, provedba je još u preranoj fazi da bi se dobili mjerljivi dokazi o učinku mjera za uspostavu europskog prostora obrazovanja, reformi upravljanja i financiranja sredstvima EU-a na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. S druge strane, prema prvim naznakama čini se da se zahvaljujući zajedničkom zalaganju za europski prostor obrazovanja i europskoj suradnji učinci inicijativa u državama članicama i na razini EU-a međusobno pojačavaju.

Ojačano upravljanje pokazalo je što se može postići u okviru europskog prostora obrazovanja i kako se zajedničkim vodstvom na nacionalnoj razini i razini EU-a može bolje surađivati na reformama i ostvarivanju ciljeva na razini EU-a te u svladavanju novih izazova. Ojačani strateški okvir omogućio je objedinjavanje znanja i resursa, organiziranu razmjenu dobre prakse i provedbu konkretnih rješenja. Iz zajedničke ambicije za uspostavu europskog prostora obrazovanja povećale su se suradnja i odgovornost za postizanje zajedničkih prioriteta. Tako je obrazovanje i osposobljavanje postalo zajednička briga koja se temelji na zajedničkim interesima.

Iako trendovi u ostvarivanju nekoliko ciljeva na razini EU-a pokazuju uzlaznu konvergenciju (rano napuštanje školovanja smanjuje se, a stopa završavanja tercijarnog obrazovanja i sudjelovanje u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju rastu), uočavamo i znakove upozorenja koji pokazuju da trebamo sustavno i dugoročno poboljšavati kvalitetu i pravednost u obrazovanju i osposobljavanju. Komisija će nastaviti poboljšavati praćenje uspješnosti na razini EU-a kako bi poduprla donošenje politika na temelju dokaza i olakšala uzajamno učenje o utvrđenim većim problemima. To među ostalim obuhvaća promicanje pravednosti u obrazovanju i rješavanje problema sve većeg nedostatka nastavnog osoblja u cijelom EU-u.