S obzirom na to, predsjednik Juncker u govoru o stanju Unije 2017. predložio je osnivanje Europskog nadzornog tijela za rad, koje bi osiguravalo pravednu, jednostavnu i djelotvornu provedbu pravila EU-a o mobilnosti radne snage. Cilj je ovog prijedloga osnovati to Europsko nadzorno tijelo za rad – dalje u tekstu „Nadzorno tijelo” – u obliku decentralizirane agencije EU-a kako bi radilo na rješavanju glavnih izazova, među kojima su:

·Primjena prava Unije u područjima prekogranične mobilnosti radne snage i koordinacije sustava socijalne sigurnosti počiva na suradnji među državama članicama, što znači da one ne mogu djelovati same.

Inicijativa je proporcionalni odgovor na potrebu za operativnom potporom te ne prelazi granice onoga što je potrebno za postizanje tog cilja. Državama članicama, pojedincima i poslodavcima njome se ne nameću nove obveze, već je sadržaj usmjeren na potporu prekograničnoj mobilnosti i stvaranje novih prilika. Prijedlogom se ne ograničavaju aktivnosti donošenja odluka, zakonodavstva ni provedbe na nacionalnoj razini, već one ostaju u nadležnosti država članica. Osim toga, državama članicama u velikoj se mjeri ostavlja diskrecijsko pravo da same odluče kako će iskoristiti mogućnosti u okviru inicijative.

(5)Europsko nadzorno tijelo za rad (dalje u tekstu „Nadzorno tijelo”) trebalo bi osnovati kako bi se pridonijelo jačanju pravednosti i povjerenja u jedinstveno tržište. U tu bi svrhu Nadzorno tijelo trebalo podupirati države članice i Komisiju pri poboljšanju pristupa pojedinaca i poslodavaca informacijama o njihovim pravima i obvezama u situacijama prekogranične mobilnosti te pristupa relevantnim uslugama, podupirati usklađenost i suradnju među državama članicama radi djelotvorne primjene prava Unije u tim područjima te posredovati pri pronalaženju rješenja u slučaju prekograničnih sporova ili poremećaja na tržištu rada i olakšavati ga.

(6)Nadzorno tijelo trebalo bi obavljati svoje aktivnosti u područjima prekogranične mobilnosti radne snage i koordinacije sustava socijalne sigurnosti, uključujući slobodno kretanje radnika, upućivanje radnika i izrazito mobilne usluge. Ono bi ujedno trebalo unaprijediti suradnju među državama članicama kad je riječ o suzbijanju neprijavljenog rada. Ako Nadzorno tijelo tijekom obavljanja svojih aktivnosti utvrdi moguće nepravilnosti, uključujući u područjima prava Unije za koja nije nadležno, kao što su kršenja radnih uvjeta, zdravstvenih i sigurnosnih propisa ili zapošljavanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom, trebalo bi ih moći prijaviti Komisiji, nadležnim tijelima Unije i prema potrebi nacionalnim tijelima te surađivati s njima u tim pitanjima.

(7)Nadzorno tijelo trebalo bi pridonijeti olakšavanju slobodnog kretanja radnika koje je uređeno Uredbom (EU) br. 492/2011 Europskog parlamenta i Vijeća, Direktivom 2014/54/EU Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbom (EU) 2016/589 Europskog parlamenta i Vijeća. Ono bi trebalo olakšati upućivanje radnika uređeno Direktivom 96/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktivom 2014/67/EU Europskog parlamenta i Vijeća, uključujući podupiranjem provedbe onih odredaba koje su uvedene u okviru univerzalno primjenjivih kolektivnih ugovora u skladu s praksama država članica. Osim toga, trebalo bi pomoći koordinaciji sustava socijalne sigurnosti koja je uređena Uredbom (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbom (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbom (EU) 1231/2010 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbom Vijeća (EEZ) br. 1408/71 i Uredbom Vijeća (EEZ) br. 574/72.

(8)U određenim slučajevima doneseno je sektorsko zakonodavstvo Unije kako bi se odgovorilo na posebne potrebe u određenom sektoru, primjerice u području međunarodnog prometa. Nadzorno tijelo trebalo bi se baviti i prekograničnim aspektima primjene tog sektorskog zakonodavstva Unije, posebno Uredbe (EZ) br. 561/2006 Europskog parlamenta i Vijeća, Direktive 2006/22/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbe (EZ) br. 1071/2009 Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive (o izmjeni Direktive 2006/22/EZ – COM(2017) 278).

(9)Pojedinci na koje se odnose aktivnosti Nadzornog tijela trebale bi biti osobe koje podliježu pravu Unije obuhvaćenom područjem primjene ove Uredbe, uključujući radnike, samozaposlene osobe, osobe koje traže posao i osobe koje nisu gospodarski aktivne; to bi se trebalo odnositi na građane Unije i državljane trećih zemalja koji zakonito borave u Uniji, primjerice upućene radnike, nositelje plave karte EU-a, osobe premještene unutar društva ili osobe s dugotrajnim boravištem te članove njihovih obitelji.

(10)Osnivanjem Nadzornog tijela ne bi trebali nastati nova prava ni obveze za pojedince ili poslodavce, uključujući gospodarske subjekte ili neprofitne organizacije, jer bi se aktivnosti Nadzornog tijela na njih trebale odnositi u mjeri u kojoj se na njih odnosi pravo Unije obuhvaćeno područjem primjene ove Uredbe.

(11)Kako bi mogli imati koristi od poštenog i djelotvornog unutarnjeg tržišta, Nadzorno tijelo trebalo bi poticati pojedince i poslodavce da budu mobilni ili pružaju usluge i zapošljavaju bilo gdje unutar Unije. To uključuje potporu prekograničnoj mobilnosti pojedinaca olakšavanjem pristupa uslugama povezanima s prekograničnom mobilnošću, kao što je prekogranično traženje odgovarajućega radnog mjesta, pripravništva i naukovanja, te promicanjem programa mobilnosti poput „Tvoj prvi posao preko EURES-a” ili „ErasmusPRO”. Nadzorno tijelo trebalo bi pridonijeti poboljšanju transparentnosti informacija, među ostalim o pravima i obvezama koji proizlaze iz prava Unije, i pristupa pojedinaca i poslodavaca uslugama, u suradnji s drugim službama za informiranje kao što je „Vaša Europa – Savjeti”, te iskorištavanju svih prednosti portala Vaša Europa, koji će biti okosnica budućeg jedinstvenog digitalnog pristupnika, i osiguravanju dosljednosti s njime.

(12)Za te bi potrebe Nadzorno tijelo trebalo surađivati s ostalim relevantnim inicijativama i mrežama Unije, posebice Europskom mrežom javnih službi za zapošljavanje, Europskom poduzetničkom mrežom, središnjom točkom za granice i mrežom SOLVIT te relevantnim nacionalnim službama kao što su tijela za promicanje jednakog postupanja i za potporu radnicima Unije i članovima njihovih obitelji koja su imenovale države članice u skladu s Direktivom 2014/54/EU i nacionalnim kontaktnim točkama koje su određene u skladu s Direktivom 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća kako bi pružale informacije o zdravstvenoj zaštiti. Nadzorno tijelo trebalo bi istražiti i sinergije s predloženom europskom e-karticom usluga, osobito s obzirom na slučajeve u kojima se države članice opredijele za podnošenje izjava povezanih s upućenim radnicima putem platforme za e-karticu. Nadzorno tijelo trebalo bi zamijeniti Komisiju u upravljanju Europskim koordinacijskim uredom Europske mreže službi za zapošljavanje (EURES), koji je uspostavljen Uredbom (EU) 2016/589, uključujući pri definiranju potreba korisnika i poslovnih zahtjeva za djelotvornost portala EURES-a i povezanih IT usluga, no bez pružanja IT usluga te upravljanja IT infrastrukturom i njezina razvoja, što će i dalje osiguravati Komisija.

(13)U cilju poštene, jednostavne i djelotvorne primjene prava Unije Nadzorno tijelo trebalo bi podupirati suradnju i pravodobnu razmjenu informacija među državama članicama. Nacionalni časnici za vezu koji rade u okviru Nadzornog tijela i ostalo osoblje trebali bi pružati potporu državama članicama u ispunjavanju obveza suradnje, ubrzati razmjene među njima s pomoću postupaka za smanjenje kašnjenja te osigurati povezanost s ostalim nacionalnim uredima za vezu, tijelima i kontaktnim točkama uspostavljenima u skladu s pravom Unije. Nadzorno tijelo trebalo bi poticati upotrebu inovativnih pristupa djelotvornoj i učinkovitoj prekograničnoj suradnji, uključujući alate za elektroničku razmjenu podataka kao što su sustav elektroničke razmjene informacija o socijalnoj sigurnosti (EESSI) i Informacijski sustav unutarnjeg tržišta (IMI), te bi trebalo pridonijeti daljnjoj digitalizaciji postupaka i unaprjeđenju IT alata koji se upotrebljavaju za razmjenu poruka među nacionalnim tijelima.

(14)Kako bi se povećali kapaciteti država članica za uklanjanje prekograničnih nepravilnosti povezanih s pravom Unije u područjima za koja je nadležno, Nadzorno tijelo trebalo bi podupirati nacionalna tijela u provođenju usklađenih i zajedničkih inspekcija, među ostalim olakšavanjem provedbe inspekcija u skladu s člankom 10. Direktive 2014/67/EU. One bi se trebale odvijati na zahtjev država članica ili na temelju njihova prihvaćanja prijedloga Nadzornog tijela. Nadzorno tijelo trebalo bi pružati stratešku, logističku i tehničku potporu državama članicama koje sudjeluju u usklađenim ili zajedničkim inspekcijama poštujući u cijelosti zahtjeve o povjerljivosti. Inspekcije bi se trebale provoditi u dogovoru s predmetnim državama članicama i potpuno u skladu s nacionalnim pravnim okvirom država članica, koje bi na temelju ishoda usklađenih i zajedničkih inspekcija trebale poduzeti daljnje mjere u skladu s nacionalnim zakonodavstvom.

(15)Kako bi se pratili novi trendovi, izazovi i nedostaci u području radne mobilnosti i koordinacije socijalne sigurnosti, Nadzorno tijelo trebalo bi razviti analitičke kapacitete i kapacitete za procjenu rizika. To bi trebalo uključivati provedbu analiza i studija tržišta rada te stručnih revizija. Nadzorno tijelo trebalo bi pratiti moguće neravnoteže u pogledu vještina i prekograničnog protoka radne snage, uključujući njihov mogući utjecaj na teritorijalnu koheziju. Osim toga, Nadzorno tijelo trebalo bi poduprijeti procjenu rizika iz članka 10. Direktive 2014/67/EU. Nadzorno tijelo trebalo bi osigurati sinergije i komplementarnost s drugim agencijama, službama ili mrežama Unije. U tu bi svrhu trebalo, među ostalim, od mreže SOLVIT i sličnih službi tražiti informacije o čestim problemima s kojima se susreću pojedinci i poduzeća kad žele ostvariti svoja prava u područjima za koja je nadležno Nadzorno tijelo. Nadzorno tijelo trebalo bi usto olakšati i pojednostavniti aktivnosti prikupljanja podataka koje su predviđene mjerodavnim zakonodavstvom Unije u područjima za koja je nadležno. Time za države članice ne nastaju nove obveze izvješćivanja.

(16)Kako bi ojačalo kapacitete nacionalnih tijela i poboljšalo dosljednost u primjeni prava Unije u područjima za koja je nadležno, Nadzorno tijelo trebalo bi pružati operativnu pomoć nacionalnim tijelima, među ostalim izradom praktičnih smjernica, uvođenjem programa obuke i uzajamnog učenja, promicanjem projekata uzajamne pomoći, olakšavanjem razmjena osoblja kao što su one iz članka 8. Direktive 2014/67/EU te potporom državama članicama u organizaciji kampanja za informiranje pojedinaca i poslodavaca o njihovim pravima i obvezama. Nadzorno tijela trebalo bi promicati razmjenu, širenje i prihvaćanje dobrih praksi.

(17)Nadzorno tijelo trebalo bi pokrenuti platformu za rješavanje sporova među državama članicama povezanih s primjenom prava Unije u područjima za koja je nadležno. Njegov bi se rad trebao nadovezati na postojeći dijalog i mehanizme mirenja u području koordinacije socijalne sigurnosti koje države članice smatraju vrijednima i čiju je važnost priznao Sud Europske unije. Države članice trebale bi moći uputiti slučajeve Nadzornom tijelu radi posredovanja u skladu sa standardnim postupcima uspostavljenima za tu svrhu. Nadzorno tijelo trebalo bi rješavati samo sporove među državama članicama, a pojedincima i poslodavcima koji se suočavaju poteškoćama pri ostvarivanju svojih prava proizašlih iz prava Unije trebale bi i dalje na raspolaganju biti nacionalne službe i službe Unije koje su zadužene za rješavanje takvih predmeta, kao što je mreža SOLVIT, kojima bi ih Nadzorno tijelo trebalo uputiti. Mreža SOLVIT također bi trebala moći uputiti na razmatranje Nadzornom tijelu slučajeve u kojima se problem ne može riješiti zbog razlika među nacionalnim upravama.

(18)Da bi olakšalo upravljanje prilagodbama tržišta rada, Nadzorno tijelo trebalo bi olakšati suradnju među relevantnim dionicima kako bi uklonilo poremećaje na tržištu rada koji utječu na više država članica, poput slučajeva restrukturiranja ili velikih projekata koji utječu na zaposlenost u pograničnim regijama.

(19)Europski okvir za interoperabilnost (EIF) sadržava načela i preporuke o tome kako poboljšati upravljanje aktivnostima u području interoperabilnosti i pružanje javnih usluga, uspostaviti međuorganizacijske i prekogranične odnose, pojednostavniti postupke koji podržavaju potpune digitalne razmjene te osigurati da se postojećim i novim zakonodavstvom podupiru načela interoperabilnosti. Referentna arhitektura europske interoperabilnosti (EIRA) generička je struktura koja se sastoji od načela i smjernica koje se primjenjuju za provedbu interoperabilnih rješenja. EIF i EIRA trebali bi pružati smjernice i potporu Nadzornom tijelu pri razmatranju pitanja u području interoperabilnosti.

(20) Upravljanje Nadzornim tijelom i njegov rad trebali bi biti u skladu s načelima iz Zajedničke izjave Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o decentraliziranim agencijama od 19. srpnja 2012.

(21)Radi djelotvornog funkcioniranja Nadzornog tijela u upravnom bi odboru trebale biti zastupljene države članice i Komisija. Pri sastavljanju upravnog odbora, uključujući izbor njegova predsjednika i zamjenika predsjednika, trebalo bi poštovati načela ravnopravnosti spolova, iskustva i kvalifikacija. Radi djelotvornog i učinkovitog funkcioniranja Nadzornog tijela upravni bi odbor posebice trebao donositi godišnji program rada, izvršavati svoje zadaće povezane s proračunom Nadzornog tijela, donositi financijska pravila koja se primjenjuju na Nadzorno tijelo, imenovati izvršnog direktora te utvrditi postupke za donošenje odluka izvršnog direktora povezanih s operativnim zadaćama Nadzornog tijela. Predstavnici zemalja koje nisu države članice Unije, ali primjenjuju pravila Unije u područjima za koja je nadležno Nadzorno tijelo, mogu sudjelovati na sastancima upravnog odbora kao promatrači.

(22)Ne dovodeći u pitanje ovlasti Komisije, upravni odbor i izvršni direktor trebali bi biti neovisni u obavljanju svojih dužnosti i djelovati u javnom interesu.

(23)Nadzorno tijelo trebalo bi se u područjima za koja je nadležno izravno koristiti stručnim znanjem relevantnih dionika u okviru posebne skupine dionika. Članovi bi trebali biti predstavnici socijalnih partnera na razini Unije. Pri obavljanju svojih aktivnosti skupina dionika uzimat će u obzir mišljenja Savjetodavnog odbora za usklađivanje sustava socijalne sigurnosti ustanovljenog Uredbom (EZ) br. 883/2004 i Savjetodavnog odbora za slobodno kretanje radnika ustanovljenog Uredbom (EU) br. 492/2011 te će se služiti njihovim stručnim znanjem.

(24)Kako bi se Nadzornom tijelu zajamčila potpuna autonomija i neovisnost, trebalo bi mu odobriti autonoman proračun kojem bi prihode činila sredstva iz općeg proračuna Unije, dobrovoljni financijski doprinosi država članica i doprinosi trećih zemalja koje sudjeluju u radu Nadzornog tijela. U iznimnim i opravdanim slučajevima Nadzorno tijelo trebalo bi moći primiti sredstva na temelju sporazuma o delegiranju ili ad hoc bespovratna sredstva te naplatiti publikacije i usluge koje pruža.