Uvedena su nova posebna pravila o imenovanju sudaca za Kúriju. Broj radnih mjesta za suce pri Kúriji nije utvrđen statutom, nego ga određuje predsjednik Državnog ureda za sudstvo. Prema uobičajenom postupku, suce Kúrije imenuje njezin predsjednik, nakon poziva za podnošenje prijava, na temelju mišljenja nadležnog odjela tog suda te procjene i rangiranja kandidata koje provodi sudsko vijeće Kúrije. Skupnim zakonodavnim aktom donesenim u prosincu 2019. članovima Ustavnog suda, koje bira Parlament, omogućuje se da zatraže da ih se imenuje za suca bez postupka podnošenja prijave. Nakon što steknu status suca, članovi Ustavnog suda mogu zatražiti da budu imenovani u Kúriju nakon prestanka njihova mandata, bez potrebe da slijede uobičajeni postupak imenovanja. Zbog toga u praksi biranje članova Ustavnog suda u Parlamentu, koje ne podrazumijeva sudjelovanje tijela čiji su članovi znatnim dijelom iz redova sudstva, samo po sebi može dovesti do imenovanja za suca Kúrije ako to zatraži predmetni sudac. Te su zakonodavne promjene de facto povećale ulogu Parlamenta u imenovanju sudaca za Kúriju. Osim toga, predsjednika Kúrije bira Parlament na prijedlog predsjednika Republike iz redova sudaca, ali ne nužno Vrhovnog suda, s najmanje pet godina sudačkog iskustva. Od 1. siječnja 2020. izmijenjena su i pravila o odabiru predsjednika Kúrije te je sada omogućeno da se vrijeme provedeno na dužnosti višeg sudskog savjetnika pri Ustavnom sudu ili međunarodnom sudu uzima u obzir kada se izračunava „sudačko iskustvo”. Tim proširivanjem kriterija prihvatljivosti povećava se krug kandidata koji bi potencijalno mogao biti izabran za predsjednika Kúrije, a time i diskrecijska sloboda predsjednika Republike u tom izboru.

Kúria je proglasila nezakonitom odluku o upućivanju zahtjeva za prethodnu odluku Sudu Europske unije. Na prijedlog glavnog državnog odvjetnika, Kúria je 10. rujna 2019. donijela presudu kojom je utvrdila da je upućivanje zahtjeva suca okružnog suda za prethodnu odluku Sudu Europske unije nezakonito, smatrajući pitanja nevažnima za predmetni slučaj. Presuda Kúrije bila je deklarativne prirode i nije poništila odluku o upućivanju predmeta Sudu Europske unije. Međutim, u listopadu 2019. privremeni predsjednik Regionalnog suda u Budimpešti (Fővárosi Törvényszék), pozivajući se izričito na presudu Kúrije, pokrenuo je disciplinski postupak protiv suca koji je izdao zahtjev za prethodnu odluku. U studenome 2019. predsjednik suda povukao je svoj prijedlog. To što Kúria može, u kontekstu izvanrednog pravnog lijeka, preispitati nužnost zahtjeva za prethodnu odluku moglo bi utjecati na mogućnost nacionalnih sudova da Sudu Europske unije upućuju pitanja povezana s tumačenjem prava Unije, a to što se može pokrenuti disciplinski postupak moglo bi odvratiti pojedine suce od podnošenja zahtjeva za prethodnu odluku.

Državno sudbeno vijeće suočava se s poteškoćama u uspostavljanju ravnoteže s ovlastima predsjednika Državnog ureda za sudstvo; izbor novog predsjednika Državnog ureda za sudstvo mogao bi otvoriti mogućnosti za bolju suradnju. Predsjednika Državnog ureda za sudstvo bira Parlament i povjerene su mu opsežne ovlasti koje se odnose na upravljanje sustavom sudova. Predsjednik Državnog ureda za sudstvo djeluje pod nadzorom Državnog sudbenog vijeća. Međutim, Državno sudbeno vijeće suočava se s nizom strukturnih ograničenja koja ga sprječavaju da djelotvorno nadzire djelovanje predsjednika Državnog ureda za sudstvo. Konkretno, to vijeće nema pravo da se savjetuje s predsjednikom Državnog ureda za sudstvo o zakonodavnim prijedlozima koji imaju utjecaj na pravosudni sustav. Ima ograničenu ulogu u postupku imenovanja sudaca, kao i imenovanja predsjednika i drugih ravnatelja sudova. Nadalje, Državno sudbeno vijeće ima ograničena sredstva i ovisi o predsjedniku Državnog ureda za sudstvo za isplate iz proračuna. Zbog nepostojanja djelotvorne kontrole nad predsjednikom Državnog ureda za sudstvo povećava se mogućnost samovoljnog odlučivanja u pogledu upravljanja pravosudnim sustavom. Državno sudbeno vijeće kritiziralo je prethodnog predsjednika Državnog ureda za sudstvo zbog povrede prava kada je poništavao postupke za odabir predsjednika suda i diskrecijski imenovao privremene predsjednike suda bez odobrenja Državnog sudbenog vijeća. Ta je situacija navela Državno sudbeno vijeće da od Parlamenta službeno zatraži smjenu predsjednika Državnog ureda za sudstvo. Nadležni parlamentarni odbor preispitao je taj zahtjev, a Parlament ga je odbio u lipnju 2019. Ograničene ovlasti Državnog sudbenog vijeća i potrebu da ih se ojača istaknuli su Vijeće Europe, Europska komisija i dionici. Vijeće je 9. srpnja 2019. u kontekstu europskog semestra preporučilo da Mađarska poduzme djelovanja kojima je cilj, među ostalim, „pojačati neovisnost sudstva”, napominjući da se Državno sudbeno vijeće suočava sa sve većim poteškoćama u uspostavljanju ravnoteže s ovlastima predsjednika Državnog ureda za sudstvo. Otada nisu poduzete nikakve zakonodavne mjere za rješavanje ovih strukturnih problema. Državno sudbeno vijeće izrazilo je zadovoljstvo povodom izbora novog predsjednika Državnog ureda za sudstvo u prosincu 2019. jer taj korak može dovesti do pojačane suradnje s Državnim sudbenim vijećem, dok se uspostavljanje ravnoteže ovlasti s pravnom sigurnošću može postići samo zakonodavnim jačanjem ovlasti Vijeća.

Iako je kazneni progon predmeta korupcije na visokoj razini pokrenut u nekim slučajevima, ta se kaznena djela i dalje tek ograničeno progone. U godišnjem izvješću za 2018. Državno odvjetništvo objavilo je statističke podatke o kaznenim djelima korupcije za razdoblje od 2016. do 2018. Prema brojčanim podacima iz tog izvješća povećao se broj evidentiranih postupaka za kaznena djela povezana s korupcijom: 984 za 2016., 1 123 za 2017. i 2 046 za 2018. Međutim, broj osoba koje su osuđene za ta djela ostao je gotovo isti: 250 u 2018., 254 u 2017. i 351 u 2016. Prema navodima Ureda glavnog državnog odvjetnika većina slučajeva povezanih s korupcijom uključuje javne dužnosnike, obično porezne i carinske službenike. Činjenica da nisu donesene odlučne mjere za kazneni progon slučajeva korupcije koja je uključivala dužnosnike na visokoj razini ili njihov neposredni krug isto je tako obrađena u kontekstu europskog semestra. Iako je državno odvjetništvo pokrenulo manji broj istraga povezanih s korupcijom protiv zastupnika u Parlamentu iz vladajuće stranke, nije došlo do pokretanja kaznenog progona visokih državnih dužnosnika.

Centar za pluralizam i slobodu medija (2019.), Assessing certain recent developments in the Hungarian media market through the prism of the Media Pluralism Monitor (Procjena određenih nedavnih zbivanja na mađarskom medijskom tržištu kroz prizmu alata za praćenje medijskog pluralizma). https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/79196553-5c39-11ea-8b81-01aa75ed71a1 .

Vlada je 11. ožujka 2020. proglasila „stanje opasnosti” kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19. Trajanje stanja opasnosti nije bilo unaprijed određeno i Vlada je imala diskrecijsku moć da ga zadrži ili ukine. Parlament je 30. ožujka 2020. donio novi zakon, kojim se Vladi omogućuje da svojom uredbom ukine bilo koji zakon. Dodijeljene ovlasti za izvanredne situacije činile su se vrlo širokima, posebno s obzirom na kombinirani učinak njihove široke definicije i nedostatak jasno određenog trajanja. Određene izvanredne mjere donesene na temelju tih ovlasti izazvale su sumnje u njihovu nužnost i proporcionalnost te su ometale poslovne aktivnosti i stabilnost regulatornog okruženja. To je pitanje razmotreno i u preporuci za pojedinu zemlju u kontekstu europskog semestra za 2020., u kojoj je Vijeće preporučilo Mađarskoj da osigura „da sve hitne mjere budu strogo proporcionalne, vremenski ograničene, u skladu s europskim i međunarodnim standardima te da ne te ometaju poslovne aktivnosti i stabilnost regulatornog okruženja”. Vlada je ukinula „stanje opasnosti” 18. lipnja 2020. i proglasila „izvanredno stanje zbog ugroženosti javnog zdravlja” do 18. prosinca 2020. Primjenjivost nekih hitnih mjera proširena je i izvan „stanja opasnosti”. Pred Ustavnim sudom osporene su određene izvanredne mjere. U srpnju 2020. godine, Ustavni je sud odbacio prijedlog za preispitivanje izvanredne mjere donesene tijekom „stanja opasnosti”, pozivajući se na isključenje njegove nadležnosti u poreznim i proračunskim pitanjima.

Smanjeno je korištenje javnog savjetovanja i procjene učinka. Mađarskim zakonodavstvom predviđena je obavezna upotreba javnog savjetovanja, kao i ex ante i ex post procjena učinka. U praksi su savjetovanja i procjene učinka često samo formalni ili simbolični. U kontekstu europskog semestra izražena je zabrinutost u pogledu uključenosti socijalnih partnera te kvalitete i predvidljivosti oblikovanja politika. Budući da se zahtjevi u pogledu savjetovanja i procjene učinka primjenjuju samo na prijedloge zakona koje podnosi Vlada, ti se zahtjevi u praksi često zaobilaze primjenom posebnih zakonodavnih postupaka, kao što su hitni postupci ili prijedlozi zakona koje podnose pojedinačni zastupnici u Parlamentu.

Neovisni se mediji suočavaju sa sustavnom opstrukcijom i zastrašivanjem. Organizacija Mérték Média Monitor izvijestila je da na temelju prihoda provladini mediji kontroliraju oko 80 % tržišta informativnih medija i izvještavanja o političkim sadržajima . Već malen udio neovisnih medija na tržištu dodatno pogoršava sustavna opstrukcija i zastrašivanje neovisnih novinara i medijskih kuća. Istraživanje koje je proveo Mađarski savez za građanske slobode („TASZ”) 2019. i tijekom pandemije bolesti COVID-19 2020. ukazuje na „sustavno ometanje rada neovisnih medija”, među ostalim, ignoriranjem novinarskih upita, ograničavanjem fizičkog pristupa novinarima i diskreditiranjem, stigmatizacijom i zastrašivanjem izvora. Nisu zabilježeni fizički napadi na novinare i druge medijske djelatnike. U Mađarskoj je zatvorska kazna jedna od kazni predviđenih za klevetu. Platforma Vijeća Europe za promicanje zaštite novinarstva i sigurnosti novinara objavila je 2019. dva upozorenja u pogledu Mađarske koja se odnose na ograničavanje aktivnosti novinara u Parlamentu i kampanju sramoćenja usmjerenu protiv dvoje izvjestitelja portala index.hu koja se provodila u provladinim medijima, krajnje desničarskim medijima i putem plakata koje je šira javnost smatrala antisemitskima, a koji su se pojavili u Budimpešti. Iste je godine jedan provladin tjednik objavio popis više od 200 pojedinaca, među kojima nekoliko novinara, koji su bili označeni kao „plaćenici” Georgea Sorosa. Platforma je 2020. objavila četiri upozorenja u vezi sa zabranom distribucije mađarske verzije poslovnog časopisa Forbes, uputom Vlade djelatnicima mađarskih državnih medija da zatraže dopuštenje prije pisanja o nizu pitanja, kampanjom pravnih i drugih prijetnji i zastrašivanjem karikaturista Gábora Pápaija, nakon objave navodno bogohulne karikature i prijedlogom zakona (koji je donesen 30. ožujka 2020.) kojim se uvode kazneno djelo širenja „lažnih informacija” o bolesti COVID-19 i sankcije u trajanju do pet godina zatvora. Mađarska je dostavila detaljne odgovore na nekoliko ovih upozorenja. U pogledu inkriminacije navođenja ili širenja lažnih podataka povezanih s pandemijom, Europska komisija izjavila je da to izaziva zabrinutost u pogledu pravne sigurnosti i može imati negativan učinak na slobodu izražavanja.

Otežan je javni pristup informacijama. To je područje u izvješću alata o praćenju medijskog pluralizma za 2020. ocijenjeno kao područje niskog rizika te je istaknuto da su sudske presude kojima se poništavaju negativne odluke javnih tijela često neprimjenjive u praksi, iako je mjerodavno zakonodavstvo jasno, a sudovi su skloni odobravanju pristupa novinarima i široj javnosti . Posebni izvjestitelja Ujedinjenih naroda za borce za ljudska prava preporučio je 2016. Mađarskoj da preispita zakonske odredbe koje se odnose na slobodu informiranja i zaštitu podataka kako bi zajamčili slobodan i nekontroliran pristup informacijama od javnog interesa . To je pitanje istaknuto i u preporuci za pojedinu zemlju u kontekstu europskog semestra 2020. Zakonom o slobodi informiranja predviđa se da svako „tijelo koje obavlja javne dužnosti” mora omogućiti pristup podacima od javnog interesa nad kojima ima kontrolu, ako se to zatraži, uz iznimke propisane tim zakonom . Iako je Zakon o slobodi informiranja relativno stabilan, nastavljene su pojedinačne promjene ostalih sektorskih zakona, čime se oslabljuje opći okvir za transparentnost i pristup informacijama . Mađarska je 2013. izmijenila Zakon o slobodi informiranja radi sprječavanja „protupravnih” zahtjeva za informacijama. Vlada je 2016. godine donijela Uredbu kojom se javne ustanove ovlašćuju da naplaćuju nadoknadu troškova povezanih sa zahtjevima za pristup javnim informacijama u slučajevima kada bi odgovaranje na zahtjev podrazumijevalo dodatni rad tijela javne vlasti. U pogledu izravnog pristupa novinara javnim događanjima, u Izvješću o praćenju medijskog pluralizma za 2020. navodi se da je zabrana pristupa novinarima određenim javnim događanjima sve češća pojava.

Europska komisija (2020.), Pregled stanja u području pravosuđa u EU-u za 2020.

Europska komisija, Izvješće za Mađarsku za 2019., SWD(2019) 1016 final.

Europska komisija, Izvješće za Mađarsku za 2020., SWD(2020) 516 final.

Europska mreža sudbenih vijeća (ENCJ) (2019.): Independence and Accountability of the Judiciary – ENCJ Survey on the independence of judges, 2019. (Neovisnost i odgovornost sudstva – Istraživanje ENCJ-a o neovisnosti sudaca, 2019.) https://pgwrk-websitemedia.s3.eu-west-1.amazonaws.com/production/pwk-web-encj2017-p/Reports/Data%20ENCJ%202019%20Survey%20on%20the%20Independence%20of%20judges.pdf .

Europska mreža sudbenih vijeća (ENCJ) i Vijeće odvjetničkih komora Europske unije (CCBE) (2019.): Independence and Accountability of the Judiciary – ENCJ/CCBE Survey among lawyers on the independence of judges, 2018-2019 (Neovisnost i pouzdanost sudstva – ENCJ/CCBE (Istraživanje među odvjetnicima o neovisnosti sudaca u razdoblju 2018.–2019.) https://pgwrk-websitemedia.s3.eu-west-1.amazonaws.com/production/pwk-web-encj2017-p/Reports/ENCJ%20Survey%20on%20Independence%20Accountability%20of%20the%20Judiciary%20among%20lawyers%20%202019.pdf .

Europski sud za ljudska prava, presuda od 10. ožujka 2015., Varga i drugi protiv Mađarske, zahtjev br. 14097/12, 45135/12, 73712/12, 34001/13, 44055/13 i 64586/13.

Europsko udruženje novinara (2020.), Hungary media freedom crackdown: our letter to EU leaders (Pritisak na slobodu medija u Mađarskoj: naše pismo čelnicima EU-a). https://europeanjournalists.org/blog/2020/07/28/hungary-media-freedom-crackdown-our-letter-to-eu-leaders/ .

Europsko udruženje sudaca (2019.), Izvješće o posjetu Europskog udruženja sudaca Mađarskoj radi utvrđivanja činjenica, 3. svibnja 2019. https://www.iaj-uim.org/iuw/wp-content/uploads/2019/05/Report-on-the-fact-finding-mission-of-a-delegation-of-the-EAJ-to-Hungary.pdf .

Glavna uprava za komunikaciju (2019.), Flash Eurobarometer 482: stavovi poduzećâ o korupciji u EU-u.

Glavna uprava za komunikaciju (2020.), Posebna anketa Eurobarometra br. 502: korupcija.

GRECO (2015.), Četvrti evaluacijski krug – Evaluacijsko izvješće u pogledu sprječavanja korupcije zastupnika u parlamentu, sudaca i državnih odvjetnika za Mađarsku.

GRECO (2017.), Treći evaluacijski krug – Druga dopuna drugom izvješću o sukladnosti u pogledu inkriminacije za Mađarsku (ETS 173 i 191, GPC 2) i transparentnosti financiranja stranaka.

GRECO (2018.), Četvrti evaluacijski krug – Preliminarno izvješće o sukladnosti u pogledu sprječavanja korupcije zastupnika u Parlamentu, sudaca i državnih odvjetnika za Mađarsku.

GRECO (2019.), Mađarska: Insufficient progress and lack of transparency hamper fight against corruption (Mađarska: Nedovoljan napredak i nedostatak transparentnosti ometaju borbu protiv korupcije (1. ožujka 2019.). https://www.coe.int/en/web/portal/-/hungary-insufficient-progress-and-lack-of-transparency-hamper-fight-against-corruption .

Human Rights Watch (23. ožujka 2020.), Hungary’s Orban Uses Pandemic to Seize Unlimited Power (Mađarski premijer Orban koristi pandemiju za stjecanje neograničene moći). https://www.hrw.org/news/2020/03/23/hungarys-orban-uses-pandemic-seize-unlimited-power .

Index.hu (24. srpnja 2020.), Uredništvo Indexa i više od 70 zaposlenika daje ostavku. https://index.hu/english/2020/07/24/editorial_board_of_index_resigns .

Institut u Budimpešti, Centar za istraživanje korupcije u Budimpešti (2019.), Transparency and Integrity: the Online Presence of Hungarian Municipalities – Analysis of Urban Municiaplities’ websites in Hungary (Transparentnost i integritet: prisutnost mađarskih općina na internetu – analiza internetskih stranica urbanih općina u Mađarskoj). http://www.crcb.eu/?p=1799 .

Izvješće povjerenice za ljudska prava Vijeća Europe (2019.) Dunje Mijatović nakon službenog posjeta Mađarskoj od 4. do 8. veljače 2019. – Strasbourg, 21. svibnja 2019. https://rm.coe.int/report-on-the-visit-to-hungary-from-4-to-8-february-2019-by-dunja-mija/1680942f0d .

Kúria (2018.), A “közérdekű adatok kiadásával kapcsolatos perek” bírósági gyakorlata tárgykörére felállított joggyakorlat-elemző csoport összefoglaló véleménye, 3. prosinca 2018.). https://kuria-birosag.hu/sites/default/files/joggyak/osszefoglalo_velemeny_adatvedelem.pdf .

Mađarska vlada (2020.), Informacije koje je dostavila Austrija za Izvješće o vladavini prava za 2020.