Zajedno s ovim prijedlogom Komisija predlaže zakonodavni paket za reformu sustava vlastitih sredstava Unije, koji uključuje prijedlog Odluke Vijeća o sustavu vlastitih sredstava Europske unije, uključujući povećanje gornje granice godišnjih zahtjeva za uplatu vlastitih sredstva za plaćanje na 1,29 % BND-a EU-a te za obveze na 1,35 % BND-a EU-a. To povećanje odražava veću potrebu za plaćanjima zbog uključivanja Europskog razvojnog fonda u proračun i financiranja novih prioriteta uz istodobno osiguravanje dovoljne sigurnosne razlike do gornje granice kako bi se osiguralo da Unija može ispuniti svoje financijske obveze u svim okolnostima.

U prvim godinama primjene višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014.–2020. Unija se suočila s nepredviđenim izazovima nezabilježenih razmjera do kojih je došlo zbog nestabilnosti u njezinu susjedstvu, što je dovelo do sigurnosnih prijetnji i masovnih migracijskih kretanja. Kako bi se mobilizirala dodatna financijska sredstva za mjere kojima se doprinosi rješavanju navedenih izazova, fleksibilnost VFO-a koristila se u velikoj mjeri, posebno mobilizacijom posebnih instrumenata uspostavljenih u okviru Uredbe o VFO-u. Time je Uniji omogućeno poduzimanje odlučnih mjera, no fleksibilnost proračuna testirana je do krajnjih granica.

Stoga je 2016. u kontekstu preispitivanja/revizije u sredini razdoblja VFO-a 2014.–2020. detaljno ispitano funkcioniranje instrumenata za fleksibilnost, a 2017. pri reviziji Uredbe o VFO-u uvedena su dodatna poboljšanja.

Brojni parametri, npr. duljina razdoblja obuhvaćenog financijskim okvirom, broj i struktura naslova za rashode, udio potrošnje EU-a unaprijed dodijeljen državama članicama i regijama ili unaprijed utvrđen „referentnim iznosima” donesenima suodlučivanjem, razlike do gornje granice na raspolaganju u okviru svake gornje granice rashoda i razlike koje preostaju između gornjih granica financijskog okvira i gornje granice vlastitih sredstava, utječu na stupanj fleksibilnosti ili krutosti financijskog okvira. Pri izradi svojih prijedloga za sljedeći financijski okvir Komisija je uzela u obzir te elemente.

Zbog razloga utvrđenih u Komunikaciji o VFO-u, fleksibilnost proračuna bit će više nego ikad ranije ključno načelo na kojem će se temeljiti sljedeći višegodišnji financijski okvir. Na temelju inovativnih odredbi koje su već uključene u VFO za razdoblje 2014.–2020., naglasak bi u budućnosti trebao biti na konsolidaciji, jačanju i pojednostavnjivanju mehanizama fleksibilnosti kako bi se uspostavio prilagodljiviji okvir, a istodobno zadržala stabilnost koju višegodišnji okvir nudi.

Komisija stoga predlaže da se sljedeće odredbe o fleksibilnosti uključe u Uredbu o VFO-u i nacrt Međuinstitucijskog sporazuma:

1.Najveća upotreba gornjih granica rashoda putem posebne i najveće fleksibilnosti među naslovima i godinama: osim zadržavanja dovoljne razine nedodijeljenih razlika do gornje granice, Komisija predlaže potpuno iskorištavanje mehanizama ukupne razlike do gornje granice za plaćanje uvedene u okviru aktualnog okvira. Kao novost Komisija predlaže proširenje veličine i opsega postojeće ukupne razlike do gornje granice za obveze kako bi se uspostavila pričuva Unije koja će se financirati iz razlika do gornje granice za obveze iz prethodne financijske godine te s pomoću sredstava za koja su obveze preuzete u proračunu EU-a, ali koja nisu sasvim potrošena u provedbi programa EU-a i stoga su opozvana. I dalje bi se zadržala pričuva za nepredviđene izdatke kao instrument zamišljen kao krajnje rješenje.

2.Predlaže se da se mogućnost odstupanja od indikativnih iznosa u programima koji se donose redovnim zakonodavnim postupkom poveća sa 10 % na 15 % kako bi se povećala fleksibilnost unutar naslova.

3.U pogledu posebnih instrumenata koji omogućuju unošenje odobrenih sredstava u proračun iznad gornjih granica utvrđenih u VFO-u, trebalo bi pojasniti da to vrijedi i za mobilizirana odobrena sredstva za preuzete obveze i za mobilizirana odobrena sredstva za plaćanje. Osim toga:

(a)revidirano je područje primjene posebnih instrumenata, npr. Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji i pričuve za pomoć u nuždi, i prema potrebi prošireno (primjerice kako bi se omogućila aktivacija pričuve za pomoć u nuždi u Uniji) te su uz to pojednostavnjeni postupci mobilizacije.

(b)predloženo je da se povećaju najveći iznosi koji su svake godine dostupni Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji, Fondu solidarnosti Europske unije, pričuvi za pomoć u nuždi i instrumentu fleksibilnosti. Naposljetku, i u okviru instrumenta fleksibilnosti trebalo bi omogućiti upotrebu neiskorištenog dijela godišnjih iznosa pričuve za pomoć u nuždi kao što se trenutačno već mogu upotrebljavati u okviru Fonda solidarnosti Europske unije i Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji.

2.4.Prilagodbe, preispitivanje i revizija VFO-a

Financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. prikazan je u cijenama iz 2018. Zadržan je postupak za njegovu tehničku prilagodbu i deflator od 2 %. Godišnja tehnička prilagodba uključuje i izračune iznosa koji se odnose na ukupnu razliku do gornje granice za plaćanje, ukupnu razliku do gornje granice za obveze (pričuva Unije), instrument fleksibilnosti i pričuvu za nepredviđene izdatke, u skladu s odredbama o najvećim godišnjim iznosima i prijenosima neiskorištenih iznosa koji potječu iz prethodnih godina koje su propisane u Uredbi. Rezultati prilagodba trebaju se dostaviti proračunskom tijelu prije proračunskog postupka za godinu n + 1.

Prilagodbe gornjih granica VFO-a mogu biti potrebne i zbog drugih okolnosti. Primjerice, u slučaju dopuštanja ponovnog planiranja proračunskih sredstava za obveze u slučaju kasnijeg donošenja novih pravila ili programa u okviru podijeljenog upravljanja, ili za prilagodbu iznosa za kohezijsku politiku najnovijim statističkim podacima u odnosu na metodu raspodjele. Isto tako u slučaju omogućivanja ponovnog planiranja proračunskih odobrenih sredstava zbog ukidanja mjera suspenzije koje su mogle biti donesene na temelju posebnih temeljnih akata kojima se povezuje učinkovitost sredstava s dobrim gospodarskim upravljanjem ili zaštitom proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama.

Čini se primjerenim zadržati odredbe u kojima se utvrđuju slučajevi u kojima se predviđa revizija VFO-a (revizija Ugovorâ koja ima proračunske posljedice, proširenje Unije, ponovno ujedinjenje Cipra).

Preispitivanje VFO-a u sredini razdoblja predviđeno je za kraj 2023. To preispitivanje može, prema potrebi, biti popraćeno relevantnim prijedlozima za reviziju Uredbe.

3. Pravni elementi prijedloga

3.1.Uredba o višegodišnjem financijskom okviru

Kao i u postojećoj Uredbi 1311/2013, odredbe nacrta Uredbe o VFO-u strukturirane su u poglavlja. Redoslijed nekih odredaba promijenjen je kako bi se pojednostavnio prikaz.

Poglavlje 1. – Opće odredbe

Članak 1. – Višegodišnji financijski okvir