Ukupni proračun namijenjen za Daphne III (2007. – 2013.) bio je gotovo 124 milijuna EUR, s tim da je prosječni godišnji planirani proračun bio gotovo 18 milijuna. Najveći dio proračuna (97,7 milijuna EUR ili malo više od 79 %) bio je namijenjen za bespovratna sredstva za djelovanja. S obzirom na mjeru učinkovite provedbe početne raspodjele u programu, približno 60 milijuna EUR namijenjeno je bespovratnim sredstvima za djelovanja (u pogledu potpisanih sporazuma o bespovratnim sredstvima), 4,5 milijuna EUR za bespovratna sredstva za poslovanje i 1,2 milijuna EUR za nabavu u razdoblju između 2010. i 2013. (vidjeti Tablica 1 2 Planirana raspodjela proračuna za Daphne III (2007. – 2013.) ).

Godina Dostupni proračun za bespovratna sredstva i ugovore Bespovratna sredstva za djelovanja Bespovratna sredstva za poslovanje Inicijative Komisije Ukupni godišnji proračun Vrijednost (EUR) % Vrijednost (EUR) % Vrijednost (EUR) % Vrijednost (EUR) % 2007. 11 000 000 85 % 1 900 000 15 % 1 000 000 8 % 13 000 000 100 % 2008. 11 944 160 81 % 2 000 000 14 % 800 000 5 % 14 744 160 100 % 2009. 14 417 120 81 % 2 580 000 14 % 800 000 4 % 17 797 120 100 % 2010. 15 393 600 83 % 2 500 000 14 % 560 000 3 % 18 453 600 100 % 2011. 14 476 000 71 % 2 000 000 10 % 4 000 000 19 % 20 476 000 100 % 2012. 14 007 000 70 % 4 000 000 20 % 2 000 000 10 % 20 007 000 100 % 2013. 16 504 000 90 % 1 000 000 5 % 1 000 000 5 % 18 504 000 100 % Ukupno 97 741 880 15 980 000 10 160 000 123 881 880

Izvor: DAPHNE III – godišnji programi rada (2007. – 2013.)

Većinu projekata u okviru programa Daphne III vodili su nacionalni NVO-i (uključujući nacionalne platforme i mreže) (47 %), a slijede ih sveučilišta (18 %) i europske mreže, platforme i forumi (13 %). To je dosljedno s posebnim ciljevima programa, u kojima je navedeno da se ti ciljevi trebaju postići pomaganjem NVO-ima i ostalim organizacijama koje djeluju u tom području.

Bespovratna sredstva za djelovanja dodijeljena su organizacijama koje zajedno rade u partnerstvu. Uključenost partnerskih organizacija prati strukturu sličnu onoj promatranih vodećih organizacija. Najčešći su partneri (56 % ukupnog broja) nacionalni NVO-i, uključujući nacionalne platforme i mreže, dok sveučilišta čine 15 % svih partnera. Međutim, raspodjela partnerskih organizacija razlikuje se od one vodećih organizacija, s većom zastupljenošću javnih usluga (4 %) među partnerskim organizacijama nego među vodećim organizacijama (0,33 %). To je u skladu sa zahtjevima posebnih ciljeva programa jer bi se programom trebale uspostaviti i podržavati multidisciplinarne mreže te u isto vrijeme jačati suradnja između NVO-ova i ostalih organizacija koje djeluju u tom području.

U pogledu javne nabave gotovo je 70 % namijenjenog proračuna potrošeno na studije ili istraživanja (npr. ispitivanje Eurobarometra iz 2009. o percepciji europskih građana o nasilju nad ženama, mladima i djecom), uključujući srednjoročnu i konačnu evaluaciju programa. Dodatnih je 27 % potrošeno na podizanje svijesti, uključujući događanja, a gotovo 4 % na održavanje internetske stranice programa Daphne III

2REZULTATI EVALUACIJE

2.1VAŽNOST PROGRAMA DAPHNE III

Važnost programa procjenjuje se u pogledu razmjera u kojem su djelovanja logično usmjerena na ciljeve programa, šire potrebe politike EU-a i potrebe ciljne publike.

2.1.1Važnost mjera za ciljeve

Utvrđeno je da su mjere provedene u sklopu programa i prioriteti programa bili važni za program i njegove ciljeve. Međutim, analiza također pokazuje da je usklađenost područja prioriteta s ciljevima programa bila slab pokazatelj „važnosti” (i područja prioriteta i projekata koji se prema njima financiraju). To je zato što su i ciljevi programa i postavljeni prioriteti bili po prirodi opsežni te nisu bili jasno povezani sa posebnim ciljevima politike EU-a. Taj nedostatak postavljanja ciljeva na razini programa možda je stvorio veće izazove za postizanje ciljnih i stoga relevantnih rezultata u tom području politike EU-a. Strateško izrađivanje programa godišnjih prioriteta u prvoj polovini programa nije bilo određeno dugoročnom analizom politike. Umjesto toga, ono se temeljilo na analizi tema koje su već bile obuhvaćene financiranim projektima.

Unatoč tome, u okviru programa financirane su brojne inicijative koje su dale informacije te potpomogle razvoj politike i, u manjoj mjeri, razvoj zakonodavstva. Nadalje, Komisija se od 2011. više interno savjetovala o prioritetima politike te se više usredotočila na važnost kao kriterij odabira. Cilj je bio bolje oblikovati rezultate programa i pojačati njegov utjecaj.

Izvješćivanje od strane korisnika bespovratnih sredstava upućuje na to da su krajnji korisnici pozitivno reagirali na projekte, što znači da su smatrali te mjere relevantnima. Međutim, to se ne može potvrditi bez posebnog prikupljanja njihovih mišljenja. Unatoč tome revizija financiranih mjera upućuje na to da su one bile osmišljene kako bi odgovorile na utvrđene potrebe korisnika i da je većina razvijena na temelju procjene potreba.

2.1.2Važnost financiranih projekata / programa rada za ciljeve programa

U svakom pozivu za bespovratna sredstva za djelovanja i bespovratna sredstva za poslovanje važnost općih i posebnih ciljeva programa bila je ključni kriterij za odabir. Revizija operativnih ciljeva i područja djelovanja za 302 projekta (od ukupno 307 projekata, vidjeti Tablica 1 1 Broj bespovratnih sredstava po godinama ) i programa rada financirana u okviru Daphne III pokazuje da su svi bili osmišljeni za sprečavanje nasilja nad ženama, djecom i mladima ili za zaštitu žrtava i ugroženih osoba. Stoga su ciljevi projekta i programa rada bili usklađeni s onima programa Daphne III. Vrste aktivnosti koje su obuhvaćali opisane su u nastavku:

Projekti osmišljeni za sprečavanje nasilja, uključujući one usmjerene na: