KOMUNIKACIJA KOMISIJE Komunikacija potpredsjednika Rehna u dogovoru s predsjednikom /* COM/2013/0927 final */





KOMUNIKACIJA KOMISIJE Komunikacija potpredsjednika Rehna u dogovoru s predsjednikom Ovo se izvješće objavljuje zbog odluka Europskog parlamenta i Vijeća 1219/2011/EU od 16. studenoga 2011. i 602/2012/EU od 4. srpnja 2012. kojima je uvedena nova obveza guvernera EBRD-a za Europsku uniju da godišnje izvješćuje Europski parlament. Prema tim odlukama on treba izvješćivati „... o promicanju ciljeva Unije, pri čemu bi posebnu pozornost trebalo posvetiti vanjskom djelovanju Unije kako je utvrđeno u članku 21. Ugovora o Europskoj uniji, strategiji Europa 2020. te znatnom povećanju prijenosa tehnologije za obnovljivu energiju i energetsku učinkovitost, ... o upotrebi kapitala, o mjerama za osiguranje transparentnosti poslova EBRD-a preko financijskih posrednika, ... o preuzimanju rizika i učinkovitosti pri pridobivanju dodatnog financiranja od privatnog sektora te o suradnji između Europske investicijske banke i EBRD-a izvan Unije”, i „... o aktivnostima i poslovanju EBRD-a na južnom i istočnom Mediteranu.” Godišnje izvješće za 2012. guvernera EBRD-a za EU Europskom parlamentu Sadržaj: 1. Uvod. 4 1.1. O EBRD-u. 4 1.2. Transparentnost poslovanja. 5 2. Rezultati za 2012. 6 2.1. Financijski rezultati 6 2.2. Utjecaj na tranziciju. 6 2.3. Poduzimanje rizika. 7 2.4. Zemljopisno širenje. 7 2.5. Novi predsjednik. 8 3. Doprinos promicanju ciljeva Unije (vidi primjere projekata u Prilogu 2.) 9 3.1. Strategije i politike EBRD-a. 9 3.2. Strategije za države. 10 3.3. Posebne mjere za Grčku. 10 3.4. Europa 2020. 11 4. Međuinstitucijska suradnja. 12 4.1. Trostrani Memorandum o razumijevanju EK-EBRD-EIB.. 12 4.2. Platforma EU-a za mješovita sredstva u vanjskoj suradnji 12 4.3. Partnerstva s međunarodnim financijskim institucijama. 12 4.4. Potpora donatora: 13 4.5. Ured za koordinaciju poslovanja EBRD-a u Bruxellesu. 14 5. Prilog 1. – Rezultati EBRD-a. 15 6. Prilog 2. – Primjeri projekata. 19 7. Prilog 3. – Poveznice na web-mjesta. 21 1. Uvod Ovo se izvješće objavljuje zbog odluka Europskog parlamenta i Vijeća 1219/2011/EU od 16. studenoga 2011. i 602/2012/EU od 4. srpnja 2012. kojima je uvedena nova obveza guvernera EBRD-a za Europsku uniju da godišnje izvješćuje Europski parlament o: „... promicanju ciljeva Unije, pri čemu bi posebnu pozornost trebalo posvetiti vanjskom djelovanju Unije kako je utvrđeno u članku 21. Ugovora o Europskoj uniji, strategiji Europa 2020. te znatnom povećanju prijenosa tehnologije za obnovljivu energiju i energetsku učinkovitost, ... o upotrebi kapitala, o mjerama za osiguranje transparentnosti poslova EBRD-a preko financijskih posrednika, ... o preuzimanju rizika i učinkovitosti pri pridobivanju dodatnog financiranja od privatnog sektora te o suradnji između Europske investicijske banke i EBRD-a izvan Unije”, i „... aktivnostima i poslovanju EBRD-a na južnom i istočnom Mediteranu”. 1.1. O EBRD-u Europska banka za obnovu i razvoj (EBRD) utemeljena je 1990. nakon pada komunističkih režima u Europi i Sovjetskom Savezu. Zadaća joj je da „potiče tranziciju prema otvorenim tržišno orijentiranim gospodarstvima i da promiče privatne i poduzetničke inicijative” u srednjoj i istočnoj Europi, srednjoj Aziji te, odnedavna, na južnom i istočnom Mediteranu. Banka trenutno posluje u 34 države u tim regijama i podupire projekte koje ne može u potpunosti financirati tržište, prvenstveno u privatnom sektoru. Članice su Banke 64 države, Europska unija i Europska investicijska banka (EIB). Europska unija i njezine države članice zajedno imaju oko 64 % udjela u dioničkom kapitalu Banke. Članovi Odbora direktora, koji predstavljaju sastavnice Banke, redovito se sastaju kako bi uskladili stajališta u vezi s projektima, politikama i strategijama Banke. No ne slažu se uvijek jer direktori koji predstavljaju države članice EU-a glasaju kao nezavisni dioničari i u obzir uzimaju prioritete vlastitih država. Na kraju 2012. udio EU-a u odobrenom kapitalu EBRD-a iznosio je 3,04 % (900 milijuna EUR od 30 milijardi EUR ukupnog kapitala), od čega je malo više od 20 % uplaćeni kapital (188 milijuna EUR u slučaju EU-a), a ostalo je kapital na poziv (712 milijuna EUR u slučaju EU-a, što predstavlja potencijalne obveze u proračunu EU-a). Svih 66 dioničara zastupljeno je u Odboru guvernera EBRD-a. Predstavnika EU-a imenuje Komisija i trenutno je to g. Olli Rehn, potpredsjednik Komisije nadležan za gospodarska i monetarna pitanja. Komisija imenuje i zamjenika guvernera, a trenutno je to g. Marco Buti, glavni direktor Glavne uprave za gospodarske i financijske poslove (GU ECFIN). Guverneri biraju Odbor direktora koji čine 23 člana na mandat od tri godine (s mogućnošću ponovnog izbora). U Odboru direktora 15 mjesta namijenjeno je državama članicama EU-a, EU-u i EIB-u. Svaki direktor imenuje zamjenika koji je u njegovoj odsutnosti ovlašten postupati umjesto njega. Direktor za Europsku uniju trenutno je g. Vassili Lelakis (GU ECFIN), a zamjenik mu je g. Peter Basch (GU ECFIN). Pri iznošenju službenih mišljenja i stavova Europske unije, direktor za Europsku uniju u obzir uzima mišljenja svih predmetnih službi Komisije, Europske službe za vanjsko djelovanje i drugih relevantnih tijela EU-a te većinsko mišljenje direktora koji zastupaju države članice EU-a. 1.2. Transparentnost poslovanja Banka objavljuje niz javnih godišnjih izvješća kako bi zainteresirane strane informirala o svojim aktivnostima i o tome kako potiče transparentnost u svojem poslovanju. Ta izvješća uključuju godišnje izvješće, godišnje financijsko izvješće, izvješće o tranziciji, izvješće o održivosti i izvješće o donacijama (poveznice na web-mjesta možete pronaći u Prilogu 3.). Politikom informiranja javnosti određene su zadaće EBRD-a u vezi s javnim savjetovanjem i objavom informacija. Godine 2012. Banka je provela javna savjetovanja o devet državnih strategija i jednoj sektorskoj strategiji, objavila je sažetke 158 projekata u privatnom sektoru, provela je procjene utjecaja na okoliš i društvo za sve projekte u kategoriji okoliša s ocjenom „A” te je na zahtjev objavila podatke o odgovornosti i upravljanju. Banka je odgovorila i na sve zahtjeve za dostavu informacija i primila je jednu žalbu na odluku o odbijanju. Važan je dio mehanizma odgovornosti EBRD-a njegov mehanizam za pritužbe na projekte (PCM), u okviru kojega se razmatraju pritužbe u slučajevima kad se Banka pri odobravanju određenih projekata možda ne pridržava važećih politika te se njime zajednici koje se to tiče omogućuje da primi pomoć Banke u okviru inicijative za rješavanje problema s pokroviteljem projekta. Godine 2012. u EBRD-u je bilo registrirano više od 1900 organizacija civilnog društva, a više od 400 njih sudjelovalo je na tematskim sastancima s osobljem banke. Program civilnog društva glavni je događaj u suradnji Banke s civilnim društvom, a održava se istovremeno s godišnjom sjednicom i poslovnim forumom EBRD-a. On služi kao platforma na visokoj razini za dijalog između predstavnika civilnog društva i predsjednika EBRD-a, Odbora direktora, viših rukovoditelja te osoblja Banke. 2. Rezultati za 2012. 2.1. Financijski rezultati Banka je u 2012. zadržala dobro financijsko stanje, stabilan položaj kapitala (što se vidi iz bonitetne ocjene „AAA” i stabilne prognoze), visoku razinu likvidnosti te i dalje ima snažnu potporu dioničara. EBRD je ostvario godišnji opseg poslovanja od 8,9 milijardi EUR kroz 393 pojedinačna projekta i otplate 72 duga u okviru Programa bolje trgovine za 2012. U to je uključeno šest preuzetih obveza za ulaganje od ukupno 181 milijuna EUR na području južnog i istočnog Mediterana (SEMED). Za te su projekte 2012. prikupljena dodatna sredstva u iznosu od 17,4 milijarde EUR (20,8 milijardi EUR u 2011.), a Banka je izravno mobilizirala 1,2 milijardi EUR sindiciranih zajmova (1 milijardu EUR u 2011.). Portfelj ulaganjâ Banke do kraja 2012. narastao je na 37,5 milijardi EUR (rast od 8 % u odnosu na 2011.). Banka je 2012. ostvarila neto dobit od 1 milijarde EUR (173 milijuna EUR u 2011.), najvećim dijelom zbog promjene pravedne vrijednosti nerealiziranog kapitala koja će, s obzirom na nestabilnost tržištâ kapitalom, ubuduće vjerojatno znatno varirati. Zbog toga su se rezerve EBRD-a povećale sa 7 milijardi EUR, koliko su iznosile 2011., na 7,8 milijardi EUR na kraju 2012. Banka je 2012. prikupila 6,3 milijarde EUR dugoročnih sredstava u okviru godišnjeg programa zaduživanja, a prosječni rok dospijeća je 4,1 godinu. Obveznice su izdane u 12 valuta, a 60 % ukupnog iznosa je u američkim dolarima. Operativni i financijski rezultati te zemljopisna raščlamba aktivnosti banke izneseni su u Prilogu 1. 2.2. Utjecaj na tranziciju EBRD svake godine procjenjuje napredak u tranziciji i preostale izazove u 15 sektora u svim državama u kojima posluje. Procjenjuju se „propusti u tranziciji”, to jest koje su promjene u strukturi tržišta ili institucijama na kojima se temelje tržišta potrebne kako bi one dosegle standarde najnaprednijih tržišnih gospodarstava. U nekim je dijelovima regija u kojima EBRD posluje u 2012. ostvaren znatan napredak u demokratskoj reformi, dok u nekima postupak reforme stagnira. Napredak u reformi najočitiji je bio u državama u kojima se demokracija tek pojavljuje, na primjer u Egiptu i Tunisu, no bilo je i problema te će proces tranzicije najvjerojatnije ostati nejednak u svim državama regije SEMED. Države zapadnog Balkana i dalje provode demokratsku reformu uz potporu procesa europske integracije i snažnije regionalne suradnje, ali populizam i međuetničke tenzije još uvijek otežavaju proces jačanja demokracije. Armenija, Gruzija i Moldova ojačale su svoj demokratski kredibilitet provođenjem slobodnih i pravednih izbora te sastavljanjem reformatorskih vlada, a i Kirgiska Republika i Mongolija ostvarile su demokratski napredak. U drugim državama u kojima EBRD posluje demokratske su reforme bile neujednačenije. U Rusiji su napredak u određenim demokratskim reformama i otvoreniji predsjednički izbori održani u ožujku 2012. djelomično poništeni nekim drugim mjerama koje su vlasti poduzele. U Ukrajini je znatni napredak postignut prethodnih godina narušen selektivnom primjenom zakona i pritiskom na nezavisne medije. Demokratski je napredak u većini ostalih članica Zajednice nezavisnih država u najboljem slučaju bio spor i primijećeni su problemi s raširenom korupcijom, slabim poštovanjem vladavine prava te kršenjem ljudskih prava. Banka je i dalje zabrinuta zbog nedostatka napretka u demokratskoj reformi u Bjelarusu i Turkmenistanu i nastavila je primjenjivati prilagođen strateški pristup poslovanju te se usredotočila na projekte u privatnom sektoru i napredak u odnosu na jasno određena politička i gospodarska mjerila. Uvođenje gospodarske uključenosti u sustav tranzicije počelo je 2012., a 2013. Banka mu je dodala nejednakost spolova, razlike između ruralnih i urbanih sredina te probleme mladih kao tri dodatna područja rada. 2.3. Poduzimanje rizika Kako bi ispunio svoju zadaću poticanja tranzicije, EBRD mora poduzimati više rizika nego slične organizacije u privatnom sektoru. Međutim, EBRD to pokušava činiti na odmjeren i otvoren način. Rukovoditelji redovito obavješćuju Odbor direktora i savjetuju se s njime, uglavnom putem tromjesečnih izvješća o riziku, ali katkad i u vezi s pojedinačnim slučajevima. EBRD u svojoj knjizi riznice pokušava svesti rizike na najmanju moguću mjeru, i to zadržavanjem visoke likvidnosti i kratkoročnim ulaganjima u najkvalitetnijim valutama. Ta se ulaganja provode pod delegiranom ovlašću Odbora i u okviru strogih pravila koja se svake godine revidiraju. S druge strane, bankarski portfelj namijenjen je poduzimanju puno većih rizika kroz srednjoročna i dugoročna ulaganja, često u jedinstvene proizvode ili proizvode po mjeri, zbog čega su ta ulaganja jako nelikvidna. Međutim, EBRD pokušava odrediti, izmjeriti i strukturirati te rizike te ih tako smanjiti ili se zaštititi od njih (npr. omogućivanjem povlačenja ulaganja, kontrolom isplata, klauzulama, dodavanjem jamaca itd.). Ulaganja EBRD-a obračunavaju se prema tržišnim stopama kako bi se znao točan odnos između rizika i potencijalnog dobitka, a time se osigurava i da EBRD neće „izgurati” ulagače iz privatnog sektora. Za očekivati je da neki zajmoprimci neće moći otplatiti zajmove, ali EBRD pokušava te gubitke svesti na najmanju moguću mjeru i osigurava pričuve za njih kako bi zadržao snažnu kapitalnu osnovu. Loši krediti EBRD-a na kraju 2012. činili su niskih 3,4 % operativne imovine za dugovanja (676 milijuna EUR). Drugi rizici (s kojima se suočavaju svi tržišni igrači) uključuju operativne rizike (npr. pogreške, prijevare itd.) reputacijske rizike, koji su povezani s integritetom trenutnih i potencijalnih klijenata, te sustavne rizike (npr. propast neke bitne zapadne banke ili velika promjena u politici Saveznih pričuva SAD-a). 2.4. Zemljopisno širenje Godine 2011. EBRD je počeo financirati projekte na području južnog i istočnog Mediterana (SEMED) kroz fondove za suradnju za pripremu projekata koji se financiraju donacijama, a 2012. dovoljan je broj dioničara EBRD-a ratificirao izmjene članka 18. Sporazuma o osnivanju Europske banke za obnovu i razvoj i time je Egiptu, Jordanu, Maroku i Tunisu dodijeljen status potencijalnih država primateljica. To je Banci omogućilo da u toj novoj regiji posebno namijenjenim ulagačkim fondom provede niz ulaganja, i to od studenoga nadalje (vidi Prilog 2.). Svi očekuju da će te države postati punopravne države primateljice 2013. – 2014. Nakon ozbiljnih rasprava guverneri EBRD-a u studenom 2012. izglasali su da primaju Kosovo u članstvo EBRD-a, čime je Kosovo postalo 66. članica Banke i 30. država u koju se ulaže. U donesenoj rezoluciji istaknuto je da donesena odluka ne dovodi u pitanje stavove pojedinih država članica EBRD-a o statusu Kosova. 2.5. Novi predsjednik Na godišnjoj sjednici u Londonu u svibnju 2012. Sir Suma Chakrabarti iz Ujedinjene Kraljevine pobijedio je na prvim izborima za predsjednika EBRD-a i u srpnju je naslijedio Thomasa Mirowa. Pri preuzimanju dužnosti, novi je predsjednik započeo postupak „modernizacije” Banke kojim je htio promijeniti unutarnje poslovanje Banke i „povećati učinkovitost te iskoristiti ulaganja, politički dijalog, tehničku suradnju i vodstvo na najbolji mogući način”. 3. Doprinos promicanju ciljeva Unije (vidi primjere projekata u Prilogu 2.) Kao multilateralna međunarodna financijska institucija EBRD odgovara i svojim dioničarima iz EU-a i onima koji nisu iz EU-a te zbog toga djeluje u skladu s jedinstvenim upravljačkim, regulatornim i političkim okvirom. Međutim, EBRD općenito primjenjuje i promiče standarde i zahtjeve politike EU-a, i to ne samo u državama članicama EU-a u kojima posluje, nego i u državama primateljicama izvan EU-a, a u kojima je cilj projekata i političkog dijaloga Banke ispuniti zahtjeve EU-a ili se s njima uskladiti što je više moguće. Svi projekti EBRD-a ne ispunjavaju odmah standarde EU-a, prvenstveno zbog ograničenja u isplativosti i čestih znatnih propusta u tranziciji. U tom slučaju Odbor direktora odobriti odstupanje od relevantne politike EBRD-a. U svakom slučaju, EBRD pridonosi nizu vanjskopolitičkih ciljeva EU-a kako su navedeni u članku 21. Ugovora o EU-u. EBRD osobito pruža tehničku i financijsku potporu kojom potiče održiv gospodarski i društveni razvoj te razvoj zaštite okoliša, integraciju država u svjetsko gospodarstvo i promicanje višestranog i dobrog globalnog upravljanja. Poslovanjem isključivo u državama koje su posvećene načelima višestranačke demokracije, pluralizma i tržišnog gospodarstva Banka pridonosi i promicanju demokracije i vladavine prava. Kako bi ispunio zadaću poticanja tranzicije prema tržišno orijentiranim gospodarstvima, EBRD potiče privatne i poduzetničke inicijative tako što državama pomaže da provedu strukturne i sektorske reforme (gospodarske, društvene i za zaštitu okoliša) kako bi se modernizirale i potpuno se integrirale u globalno gospodarstvo. 3.1. Strategije i politike EBRD-a Godine 2012. odobrena je nova politika za rudarstvo, u kojoj su izneseni ciljevi i načela Banke za promicanje odgovornog rudarstva u skladu s najboljim međunarodnim standardima u pogledu okoliša, zdravlja, sigurnosti i društvenih pitanja (upotreba ugljena i vađenje fosilnih goriva obuhvaćeni su energetskom strategijom, o kojoj će se raspravljati 2013.). Ta se politika temelji na relevantnim direktivama EU-a i povezanim standardima zaštite okoliša te se mnogo puta poziva na normativne i pravne standarde EU-a u tom području. Treća etapa EBRD-ove inicijative za održivu energiju (SEI) za razdoblje od 2012. do 2014. dogovorena je 2012. kako bi se nastavio uspješan rad na promicanju gospodarske konkurentnosti i rasta koji se temelje na energetskoj učinkovitosti i niskim emisijama ugljika. Otprilike 2,3 milijarde EUR ukupnih ulaganja za 2012. godinu izravno je povezano s aktivnostima SEI-ja i pridonosi ispunjavanju cilja Banke da 20 % njezinih ulaganja bude vezano uz održivu energiju. U trećoj će se etapi SEI-ja dalje razvijati energetsku učinkovitost i aktivnosti ublažavanja klimatskih promjena te će veći naglasak biti na prilagodbi. Cilj je te inicijative prikupiti sredstva u iznosu od 4,5 – 6,5 milijardi EUR te smanjiti emisije ugljikova dioksida za 26 – 32 milijuna tona. Na zahtjev EU-a, u trećoj će se etapi nastaviti usklađivanje i koordinacija s planovima za očuvanje klime drugih međunarodnih financijskih institucija. Važno je područje za povećanje ulaganja Banke obnovljiva energija. Od 2006. Banka je uložila u 57 projekata koji se bave energijom vjetra i biomase, solarnom energijom te hidroenergijom, a i uplaćivala je sredstva u fondove za obnovljivu energiju. Sveukupno, Banka je uložila više od 2 milijarde EUR u projekte ukupne vrijednosti veće od 5 milijardi EUR koji su dobili dodatna ulaganja u iznosu većem od 3 milijarde EUR iz javnog i privatnog sektora. Godine 2012. donesena je nova petogodišnja strategija za komunalnu i ekološku infrastrukturu (MEI) koja se temelji na standardima zaštite okoliša EU-a. Sektor MEI jako je važan za mnoge siromašne države primateljice ulaganja EBRD-a i zbog velikih izazova u napretku tranzicije smatra se jednim od najvažnijih dijelova poslovanja Banke. Instrumentima EU-a koji sadrže različite vrste sredstava često se financiraju projekti u tom području. 3.2. Strategije za države Godine 2012. EBRD je izradio nove trogodišnje strategije za Albaniju, Armeniju, Estoniju, Litvu, Rumunjsku, Rusiju, Slovačku Republiku, Tadžikistan i Tursku. Budući da je Radna skupina za financijske mjere Tursku stavila na popis država čije je zakonodavstvo manjkavo u području financiranja borbe protiv pranja novca i borbe protiv terorizma, EU se pobrinuo da Banka provede dodatne provjere svih projekata koji imaju pokrovitelje iz Turske. U strategijama za Estoniju, Litvu i Slovačku Republiku u obzir je uzet njihov napredak u tranziciji i određeni su jasni koraci za njihov izlazak iz projekata pomoći Banke. U strategiji za Rumunjsku istaknuta je važnost pomoći EBRD-a rumunjskim vlastima da učinkovitije povuku sredstva iz strukturnih i kohezijskih fondova EU-a. O strategiji za Rusiju dugo se raspravljalo jer ona predstavlja više od trećine ulaganjâ EBRD‑a. Direktor za EU postigao je da se u njoj istakne da bi Rusija trebala poštovati međunarodna trgovinska pravila jer je članica WTO-a. S obzirom na niz trgovinskih sporova između EU-a i Rusije koji su u tijeku, smatralo se da je važno jasno poručiti i ruskim vlastima i EBRD-u da ne bi trebali financirati projekte koji ne poštuju dogovorena trgovinska pravila i da bi se Rusija trebala bolje potruditi da se uključi u globalno gospodarstvo i potakne tržišne reforme. U okviru svih strategija za države Europska je unija dogovorila skup uobičajenih postupaka za rješavanje odstupanja od zahtjeva EU-a za zaštitu okoliša na razini pojedinačnih projekata, u okviru kojih bi se zahtijevala jasna opravdanja i konkretne dodatne mjere. 3.3. Posebne mjere za Grčku Nakon što je od grčkih vlasti u kolovozu 2012. primio zahtjev za potporu i suradnju, EBRD je osnovao radnu skupinu sa zadaćom da istraži kako se može potaknuti rast u Grčkoj i u regiji ulaganjima u prekograničnu infrastrukturu, trgovinsku integraciju i razvoj regionalnih poduzeća te u to uključiti podružnice grčkih poduzeća u jugoistočnoj Europi. Nakon niza sastanaka na visokoj razini s grčkim vlastima, grčkim poslovnim partnerima, relevantnim službama Europske komisije, s radnom skupinom za Grčku te s Europskom investicijskom bankom (EIB), EBRD je EIB-u pomogao da pokrene program pomoći trgovini za Grčku i obavljene su pripreme za izdavanje novog financijskog paketa od 711 milijuna EUR za devet podružnica grčkih banaka u Bugarskoj, Rumunjskoj i Srbiji kako bi se smanjila njihova ovisnost o matičnim bankama. Banka je i poduprla znatan broj projekata u jugoistočnoj Europi u koje su uključena grčka poduzeća. 3.4. Europa 2020. Glavni je cilj ulaganjâ EBRD-a promicanje sustavne gospodarske tranzicije, a ne rasta. Budući da tranzicija često potiče rast, ta ulaganja utječu i na izglede određene države te, implicitno, na otvaranje novih radnih mjesta i smanjenje siromaštva. To se može vidjeti i u potpori koju Banka daje malim i srednjim poduzećima odobravanjem kreditnih linija i pružanjem tehničke podrške u upravljanju poduzećem. Godine 2012. provedeno je oko 1500 projekata u malim i srednjim poduzećima. Time EBRD pridonosi glavnim ciljevima strategije rasta Europa 2020. Konkretno, potiče pametan rast ulaganjem u „gospodarstvo temeljeno na znanju” i inovacije, održiv rast ulaganjem u energetski učinkovite projekte s niskim emisijama ugljika te uključiv rast djelovanjem protiv nejednakosti spolova, razlika između ruralnih i urbanih sredina te isključenosti mladih. 4. Međuinstitucijska suradnja Osim što ulaže i pruža potporu gospodarskoj raznolikosti, EBRD ima sve važniju ulogu u poticanju višestrane suradnje i dobrog globalnog upravljanja u skladu sa širim vanjskopolitičkim ciljevima EU-a. Banka želi području u kojem posluje osigurati glas u međunarodnim raspravama i surađuje s vlastima i gospodarstvenicima u promicanju dobrog korporativnog upravljanja i politike te pravnih reformi. 4.1. Trostrani Memorandum o razumijevanju EK-EBRD-EIB S obzirom na ulogu EIB-a i EBRD-a u promicanju europskih ciljeva i vrijednosti u EU-u i u susjedstvu, Europska komisija aktivno potiče suradnju s njima u okviru Memoranduma o razumijevanju EK-EBRD-EIB koji je potpisan u ožujku 2011., a revidiran u studenom 2012. kako bi se u obzir uzelo proširenje na regiju SEMED. Njime je osnovana kontaktna skupina za poticanje redovite razmjene i zajedničkog utvrđivanja prilika za sufinanciranje koje se temelje na komparativnim prednostima svakog od partnera. Dana 13. prosinca 2012. potpisan je još jedan memorandum o razumijevanju, i to između Komisije, Europske službe za vanjsko djelovanje, EBRD-a i EIB-a. U njemu se govori o prepoznavanju važnih ulagačkih projekata u okviru Partnerstva za modernizaciju između EU-a i Rusije. 4.2. Platforma EU-a za mješovita sredstva u vanjskoj suradnji Tijekom 2012. EBRD je sudjelovao u stručnoj skupini na temelju čijih je zaključaka Komisija 14. prosinca pokrenula novu Platformu EU-a za mješovita sredstva u vanjskoj suradnji (EUBEC). Cilj joj je produbiti suradnju EU-a s nizom financijskih institucija i upotrijebiti njihovu veliku tehničku stručnost i komparativne prednosti za koordinaciju i produbljivanje utjecaja i učinkovitosti vanjskog djelovanja EU-a. S tehničke strane rad te platforme započet je analizom mehanizama za mješovita sredstva, uključujući najbolju praksu, strukture za upravljanje te načine mjerenja i tumačenja rezultata. 4.3. Partnerstva s međunarodnim financijskim institucijama U studenom 2012. EIB, Grupacija Svjetske banke i EBRD dogovorili su se oko drugog zajedničkog akcijskog plana međunarodnih financijskih institucija, kojemu je cilj potpora gospodarskom oporavku i rastu u srednjoj i jugoistočnoj Europi izdavanjem financijskog paketa za 2013. i 2014. u iznosu većem od 30 milijardi EUR te davanjem savjetâ u vezi s politikama (tzv. „Beč II” jer je napravljen po uzoru na akcijski plan za 2009. i 2010. pod nazivom „Bečka inicijativa”). Taj je plan donesen kao izravan odgovor stalnom utjecaju problema eurozone na gospodarstva europskih država u razvoju i cilj mu je poticanje rasta u toj regiji kroz potporu inicijativama u privatnom i javnom sektoru, uključujući infrastrukturu, korporativna ulaganja i financijski sektor. EBRD će svoju potporu usmjeriti na zapadni i istočni Balkan, baltičke države te države srednje Europe i planira uložiti 4 milijarde EUR u okviru kreditâ, kapitala i financiranja trgovine, a ta će se ulaganja poduprijeti političkim dijalogom kojemu su ciljevi gospodarsko restrukturiranje, diverzifikacija i poboljšanje korporativnog upravljanja. Partnerstvo iz Deauvillea pokrenuto je tijekom sastanka na vrhu skupine G8 u Deauvilleu u svibnju 2011. Cilj mu je koordinacija odgovorâ država G8 (političkih, financijskih i trgovinskih) na Arapsko proljeće (uključujući mobilizaciju međunarodnih financijskih institucija i bilateralnih donatora koji nisu dio G8) kako bi se podržao prijelaz na održiv i uključiv rast. Proširenje djelokruga EBRD‑a na regiju SEMED smatra se ključnim dijelom financijskog stupa. 4.4. Potpora donatora: Bespovratna sredstva koja daju donatori jako su važna u rješavanju izazova tranzicije u državama u kojima EBRD posluje (vidi Prilog 2.). Godine 2012. bespovratnim su sredstvima financirani programi i incijative u gotovo svim područjima aktivnosti EBRD-a, i to iznosom od 177 milijuna EUR primljenim od više od 30 bilateralnih donatora, fondova s više donatora i multilateralnih instrumenata. U prosjeku se bespovratnim sredstvima svake godine financira 500 projekata tehničke suradnje (TS) i 60 projekata u drugim područjima (ne-TS). Osim toga, donirana su sredstva bila od presudne važnosti za širenje poslovanja Banke u državama koje su u ranim fazama tranzicije te za postavljanje temelja za uspjeh u regiji SEMED. Iznos bespovratnih sredstava po donatoru (u milijunima EUR) Donator || 2008. || 2009. || 2010. || 2011. || 2012. Bilateralni || 55,8 || 75,7 || 78,4 || 240,2 || 62,3 EU || 37,7 || 103,9 || 58,8 || 133,1 || 92,2 Multilateralni || 0,4 || 0,2 || 77,5 || 60,6 || 22,5 Ostali || 0,4 || 1,6 || – || – || 0,2 Posebni dionički fond || 115,0 || 30,0 || 150,0 || – || – SEMED || – || – || – || 20,0 || – Ukupno || 209,3 || 211,4 || 364,7 || 453,9 || 177,2 Komisija je uvjerljivo najvažniji donator Banke, i za projekte tehničke suradnje i za projekte u drugim područjima, i ona osigurava više od trećine sredstava doniranih za projekte EBRD-a, a 2012. osigurala je više od polovice doniranih sredstava (92 milijuna EUR). Bespovratna sredstva EU-a obuhvaćaju sve države i sektore u kojima Banka posluje. Posljednjih se godina sredstva EU-a sve više usmjeravaju kroz regionalne instrumente stvorene kako bi se miješala bespovratna sredstva EU-a s ulaganjima europskih financijskih institucija. Ti instrumenti uključuju fond za poticanje ulaganja u inozemstvu (NIF), ulagački instrument za srednju Aziju (IFCA) i okvir za ulaganja na zapadnom Balkanu (WBIF). Godine 2012. EBRD je od NIF-a primio 25,7 milijuna EUR, od IFCA-e 17 milijuna EUR, a od WBIF-a 35,2 milijuna EUR. Osim toga, EBRD je iz Instrumenta pretpristupne pomoći povukao 21,5 milijun EUR za projekte u Albaniji i Bosni i Hercegovini. Za projekte u državama članicama EU-a Banka na raspolaganju ima i znatna sredstva iz strukturnih i kohezijskih fondova. Iznosi sredstava iz tih fondova razlikuju se iz godine u godinu, ali EBRD je od 1992. za svoje projekte iz njih primio oko 3 milijarde EUR. Banka je i vrlo važan partner u vezi s pitanjima nuklearne sigurnosti jer vodi šest fondova za nuklearnu sigurnost u ime Europske unije i 29 država donatorica. To su Račun za nuklearnu sigurnost, Fond za černobilski sarkofag, tri međunarodna fonda za potporu razgradnji nuklearnih postrojenja te Nuklearni prozor u sklopu Partnerstva Sjeverne dimenzije za zaštitu okoliša. Uz to, Komisija je glavni sufinanciratelj u nekoliko uzajamnih fondova s više donatora koje vodi EBRD. Među njima su Partnerstvo Sjeverne dimenzije za zaštitu okoliša (84 milijuna EUR) i Partnerstvo istočne Europe za energetsku učinkovitost i zaštitu okoliša (EP5, 40 milijuna EUR), a cilj im je promicanje ulaganja u energetski učinkovite projekte i poboljšavanje sigurnosti okoliša i nuklearnih pogona u Rusiji, Bjelarusu i Ukrajini. Slike 1 i 2: donacije EU-a (u milijunima EUR) U godišnjem izvješću Banke o donacijama dostupno je više podataka, uključujući i detalje o mjerama koje je Banka uvela nakon što je 2012. dovršena strateška ocjena sufinanciranja bespovratnih sredstava. Ta je ocjena bila prvi sveobuhvatni pregled sustavâ za upravljanje bespovratnim sredstvima u Banci od 1995. i njome su uvedene reforme kao odgovor na sve veći i sve složeniji portfelj bespovratnih sredstava. 4.5. Ured za koordinaciju poslovanja EBRD-a u Bruxellesu Od početka svog mandata Predsjednik EBRD-a Chakrabarti trudi se pokazati da vezu između EU-a i EBRD-a smatra važnom i strateškom. Godine 2012. angažirao se u ojačavanju te veze, a najvažniji korak bilo je otvaranje Ureda za koordinaciju poslovanja EBRD-a u Bruxellesu (OCOB). Kroz njega se potiču bliskiji operativni odnosi i pokušavaju se izbjeći problemi s upravljanjem i dioničarima. 5. Prilog 1. – Rezultati EBRD-a 5.1. Operativni rezultati za 2008. – 2012. || 2012. || 2011. || 2010. || 2009. || 2008. || Sveukupno za 1991. – 2012. Broj projekata || 393 || 380 || 386 || 311 || 302 || 3644 Godišnji opseg poslovanja (u milijunima EUR) || 8920 || 9051 || 9009 || 7861 || 5087 || 78 916 Sredstva izvan EBRD-a (u milijunima EUR) || 17 372 || 20 802 || 13 174 || 10 353 || 8372 || 155 644 Ukupna vrijednost projekata[1] || 24 871 || 29 479 || 22 039 || 18 087 || 12 889 || 235 387 5.2. Financijski rezultati za 2008. – 2012. U milijunima EUR || 2012. || 2011. || 2010. || 2009. || 2008. Ostvarena dobit u toj godini Prije oduzimanja[2] || 1006 || 866 || 927 || 849 || 849 Neto (gubitak)/dobit za 2012. Prije prijenosâ neto dohotka koje odobravaju guverneri || 1020 || 173 || 1377 || (746) || (602) Prijenosi neto dohotka Odobrili guverneri || (190) || – || (150) || (165) || (115) Neto (gubitak)/dobit za 2012. Nakon prijenosâ neto dohotka koje odobravaju guverneri || 830 || – || 1227 || (911) || (717) Uplaćeni kapital || 6202 || 6199 || 6197 || 5198 || 5198 Rezerve i zadržana zarada || 7808 || 6974 || 6780 || 6317 || 6552 Ukupni dionički kapital članova || 14 010 || 13 173 || 12 977 || 11 515 || 11 750 5.3. Zemljopisna raščlamba rezultata U tablicama koje slijede navodi se godišnji opseg poslovanja EBRD-a u milijunima EUR po regijama i državama. 5.3.1. Karta država u kojima EBRD posluje 01 Hrvatska 02 Češka Republika 03 Estonija 04 Mađarska 05 Latvija 06 Litva 07 Poljska 08 Slovačka Republika 09 Slovenija 10 Albanija 11 Bosna i Hercegovina 12 Bugarska 13 Bivša jugoslavenska republika Makedonija 14 Kosovo 15 Crna Gora 16 Rumunjska 17 Srbija 18 Armenija 19 Azerbajdžan 20 Bjelarus 21 Gruzija 22 Republika Moldova 23 Ukrajina 24 Kazakstan 25 Kirgiska Republika 26 Mongolija 27 Tadžikistan 28 Turkmenistan 29 Uzbekistan 30 Rusija 31 Turska 32 Egipat 33 Jordan 34 Maroko 5.3.2. Srednja Europa i baltičke države Država || 2012. || 2011. || Sveukupno za 1991. – 2012. Hrvatska || 210 || 158 || 2749 Češka Republika[3] || 0 || 0 || 1137 Estonija || 4 || 20 || 543 Mađarska || 75 || 124 || 2663 Latvija || 4 || 19 || 575 Litva || 37 || 2 || 640 Poljska || 672 || 891 || 6093 Slovačka Republika || 185 || 68 || 1787 Slovenija || 28 || 103 || 765 Ukupno || 1215 || 1385 || 16 952 5.3.3. Jugoistočna Europa Država || 2012. || 2011. || Sveukupno za 1991. – 2012. Albanija || 69 || 96 || 732 Bosna i Hercegovina || 125 || 94 || 1474 Bugarska || 246 || 92 || 2661 Bivša jugoslavenska republika Makedonija || 157 || 220 || 1085 Kosovo[4] || 5 || Nema || 66 Crna Gora || 39 || 43 || 323 Rumunjska || 612 || 449 || 6110 Srbija || 269 || 533 || 3106 Ukupno || 1522 || 1527 || 15 557 5.3.4. Istočna Europa i područje Kavkaza Država || 2012. || 2011. || Sveukupno za 1991. – 2012. Armenija || 94 || 93 || 613 Azerbajdžan || 83 || 289 || 1554 Bjelarus || 185 || 194 || 1049 Gruzija || 103 || 187 || 1719 Republika Moldova || 102 || 69 || 733 Ukrajina || 934 || 1019 || 8148 Ukupno || 1500 || 1851 || 13 817 5.3.5. Rusija Država || 2012. || 2011. || Sveukupno za 1991. – 2012. Rusija || 2582 || 2928 || 22 943 Ukupno || 2582 || 2928 || 22 943 5.3.6. Srednja Azija Država || 2012. || 2011. || Sveukupno za 1991. – 2012. Kazakstan || 374 || 289 || 4588 Kirgiska Republika || 16 || 66 || 414 Mongolija || 419 || 62 || 690 Tadžikistan || 46 || 28 || 285 Turkmenistan || 14 || 23 || 172 Uzbekistan || 2 || 3 || 741 Ukupno || 871 || 470 || 6891 5.3.7. Turska Država || 2012. || 2011. || Sveukupno za 2009. – 2012. Turska || 1049 || 890 || 2576 Ukupno || 1049 || 890 || 2576 5.3.8. Južni i istočni Mediteran Država || 2012. || 2011. || Sveukupno Egipat || 10 || Nema || 10 Jordan || 123 || Nema || 123 Maroko || 23 || Nema || 23 Tunis || 25 || Nema || 25 Ukupno || 181 || Nema || 181 6. Prilog 2. – Primjeri projekata 6.1. Elektrifikacija ruralnih područja u Maroku Svoja je prva ulaganja u Maroku EBRD pokrenuo u rujnu 2012. Otada je financirao nove projekte iznosom od oko 180 milijuna EUR, i to prvenstveno u malim i srednjim poduzećima, osnovnoj infrastrukturi i proizvodnji hrane. Uz sredstva sa SEMED-ova računa s više donatora, na koji je EU uplatio oko 20 milijuna EUR, provedene su pripreme za veliko ulaganje u energetsku infrastrukturu u udaljenim selima i ruralnim područjima u Maroku koja su prije imala nesiguran, pa i nikakav, pristup električnoj energiji. Državnom uredu za električnu energiju i pitku vodu (Office National de l’Electricite et de l’Eau Potable) ponuđen je novi zajam od 60 milijuna EUR kojim će se pomoći milijunima Marokanaca da se povežu na energetsku mrežu te će i do 40 000 ljudi u toj državi dobiti jednake mogućnosti. Osim toga, time će se pomoći Maroku da smanji svoju ovisnost o uvozu energije te potaknuti održivost i pridonijeti ostvarenju cilja marokanskih vlasti da stopa elektrifikacije u ruralnim područjima bude 97 – 100 %. Tim se zajmom financira i pilot-program pametnog mjerenja koji će biti ključan za decentraliziranu proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora, na primjer s pomoću solarnih fotonaponskih ploča na krovovima. 6.2. Program pomoći trgovini Dugotrajni EBRD-ov Program pomoći trgovini dobar je primjer nastojanja Banke da pomogne državama da se otvore, trguju i uključe se u globalno gospodarstvo. Godine 2012. iz tog je programa financirano 1870 trgovinskih transakcija u 75 banaka u 16 država, i to u vrijednosti većoj od 1,1 milijardi EUR. E-škola za financiranje trgovine koju je Banka osnovala 2010. nastavila je s radom u 2012. i dosad ju je završilo više od 500 učenika, a ona je osoblju banaka koje je zaduženo za razne instrumente za financiranje trgovine prenijela vještine kojima će pomoći lokalnim uvoznicima i izvoznicima. 6.3. Projekt rudnika zlata i bakra Oyu Tolgoi Nakon dugih rasprava tijekom 2012., Odbor direktora EBRD-a odobrio je ulaganje od 400 milijuna EUR za pothvat ukupne vrijednosti od 19,7 milijardi EUR na nalazištu bakra i zlata Oyu Tolgoi u južnom Gobiju u Mongoliji, a iskapanja će vršiti poduzeće Rio Tinto. Pri donošenju odluke o odobrenju zajma, direktor za EU (uz potporu drugih direktora) tražio je da EBRD provjeri (te da stalno provjerava) kakve ekološke rizike donosi taj projekt, uključujući one koje su istaknule organizacije civilnog društva. To uključuje redovito praćenje i podnošenje direktorima godišnjeg izvješća o rezultatima pregleda utjecaja na okoliš i društvo. Predsjednik EBRD-a Sir Suma Chakrabarti i osobno je snažno podržao ovaj projekt, koji je dio najvećeg izravnog stranog ulaganja u Mongoliji, a predviđa se da će prihodi rudnika Oyu Tolgoi, kad počne raditi, činiti otprilike jednu trećinu BDP-a Mongolije. 6.4. Energetska učinkovitost na Balkanu Energetski je intenzitet država na zapadnom Balkanu 2,5 puta veći od prosjeka EU-a, a najvećim je dijelom tako zbog zastarjele infrastrukture i neučinkovite potrošnje i distribucije energije. Jedan je od prioriteta EBRD-a u toj regiji smanjivanje te razlike. Kroz svoj Instrument za financiranje održive energije na zapadnom Balkanu Banka osigurava kreditne linije u iznosu od 60 milijuna EUR lokalnim bankama partnerima za daljnje pozajmljivanje lokalnim poduzećima. Tehnička suradnja, to jest savjetovanje za pogodne projekte, financira se kroz Europski zajednički fond za zapadni Balkan, koji ima više donatora, a iz EU-ova Okvira za ulaganja na zapadnom Balkanu poduzećima zajmoprimcima osiguravaju se poticajna sredstva. Zbog te potpore i zajma od 150 000 EUR koji mu je osigurala lokalna banka partner EBRD-a, jedan poduzetnik koji proizvodi džem od šljiva sad može rabiti koštice šljiva kao gorivo za novi sustav grijanja na biomasu, čime je njegovo poduzeće znatno smanjilo potrošnju energije (a i troškove). 6.5. Modernizacija javnog prijevoza u Kišinjevu Trolejbusi su još od sovjetskih vremena glavno vozilo javnog prijevoza u Kišinjevu, ali teško ih je održavati pa ih je sve manje. Godine 2012. EBRD je toj općini dao zajam od 5 milijuna EUR za kupovinu 102 nova i energetski učinkovita vozila te opreme za održavanje. Ta vozila ne proizvode emisije ugljika i njihova se upotreba već povećala za oko 30 %. To su ulaganje sufinancirali EIB sa zajmom od 5 milijuna EUR i EU-ov Fond za poticanje ulaganja u inozemstvu s 3 milijuna EUR bespovratnih sredstava. Ono je dio sveobuhvatna plana za poboljšanje prometovanja u glavnom gradu Moldove i stvaranje zdravijeg okoliša i učinkovitijeg prometnog sustava. 6.6. Nuklearna energija – potpora Černobilu Europska je unija uvjerljivo najveći ulagač u fondove EBRD-a za nuklearnu sigurnost. Od početka poslovanja u području nuklearne sigurnosti EU je osigurao više od 1,8 milijardi EUR za poboljšanje nuklearne sigurnosti na području poslovanja EBRD-a, uključujući potporu Fondu za černobilski sarkofag i Nuklearnom prozoru u sklopu Partnerstva Sjeverne dimenzije za zaštitu okoliša. EU je sufinancirao i razgradnju postrojenjâ u Litvi (Ignalina), Slovačkoj Republici (Bohunice) i Bugarskoj (Kozloduy). Fond za černobilski sarkofag uspostavile su države skupine G7 godine 1997. kako bi se osiguralo mjesto černobilske nesreće. Dosad je taj fond primio oko 900 milijuna EUR sredstava, a EU je osigurao trećinu tog iznosa. Tim sredstvima upravlja EBRD i troši ih na izgradnju sigurnog sarkofaga višeg od 100 metara kojim će se prekriti ostaci stare zgrade s reaktorom i starog sarkofaga. Sredstvima EU-a financira se i gradnja privremenog postrojenja za skladištenje istrošenog goriva. 7. Prilog 3. – Poveznice na web-mjesta Godišnje izvješće EBRD-a: http://www.ebrd.com/pages/research/publications/flagships/annual.shtml Godišnje financijsko izvješće EBRD-a: http://www.ebrd.com/pages/research/publications/flagships/financial.shtml Izvješće EBRD-a o tranziciji: http://www.ebrd.com/pages/research/publications/flagships/transition.shtml Politika informiranja javnosti EBRD-a: http://www.ebrd.com/pages/about/policies/pip.shtml Mehanizam za pritužbe na projekte http://www.ebrd.com/pages/project/pcm/register.shtml. Navedeni su detalji za svaku pritužbu i dostupna izvješća. Suradnja s civilnim društvom: www.ebrd.com/pages/about/workwith/civil.shtml. [1] „Ukupna vrijednost projekata” odnosi se na ukupni iznos sredstava koju je određeni projekt dobio i uključuje i sredstva od EBRD-a i sredstva izvan njega, a prijavljuje se u onoj godini u kojoj je potpisan ugovor za projekt. Sredstva EBRD-a mogu biti vezana na razdoblje dulje od jedne godine, a u „godišnji opseg poslovanja” unose se u onoj godini u kojoj su vezana. Iznos sredstava koja osiguravaju stranke izvan EBRD-a prijavljuje se u onoj godini u kojoj je potpisan ugovor za projekt. [2] Ostvarena dobit je dobit prije oduzimanja neostvarenih pravednih vrijednosti, to jest ulaganjâ u dionice, pričuva i drugih neostvarenih iznosa. [3] Od 2008. EBRD nema novih ulaganja u Češkoj Republici. [4] Kosovo je postalo država primateljica ulaganja EBRD-a 17. prosinca 2012.