Očekuje se da će Turska aktivno poduprijeti pregovore u cilju pravednog, sveobuhvatnog i održivog rješavanja ciparskog pitanja u okviru UN-a, u skladu s relevantnim rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a i načelima na kojima je utemeljen EU. Važno je da Turska ponovno potvrdi svoju predanost i konstruktivno sudjelovanje u pregovorima o rješavanju ciparskog pitanja pod vodstvom Ujedinjenih naroda u skladu s relevantnim rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a. Ne bi trebalo poduzimati nikakve jednostrane mjere koje bi mogle dovesti do napetosti na otoku i ugroziti povratak pregovorima. Turska mora što prije ispuniti svoju obvezu da potpuno i bez diskriminiranja provede Dodatni protokol uz Sporazum o pridruživanju između EU-a i Turske te ukloni sve zapreke slobodnom kretanju robe, uključujući ograničenja povezana s izravnim prometnim vezama s Republikom Ciprom.

21.Na Kosovu je zbog promjenjivog političkog konteksta i usmjerenosti na odgovor na pandemiju i oporavak nakon nje općenito postignut ograničen napredak u pogledu reformi povezanih s EU-om i provedbe Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Prijevremeni parlamentarni izbori u veljači 2021. doveli su do stvaranja nove vlade koja ima jasnu parlamentarnu većinu. Donošenjem druge faze programa europskih reformi (ERA 2) i s njim povezanog akcijskog plana, koje je Skupština podržala u listopadu 2021., potvrđena je obnovljena predanost Kosova reformama povezanima s EU-om. Potpuna i učinkovita provedba akcijskog plana bit će presudna u predstojećem razdoblju.

Bosna i Hercegovina mora poraditi na 14 ključnih prioriteta iz Komisijina Mišljenja iz svibnja 2019. o zahtjevu zemlje za članstvo u EU-u, u skladu s relevantnim zaključcima Vijeća iz prosinca 2019. Bosna i Hercegovina mora znatno poboljšati svoj zakonodavni i institucionalni okvir, među ostalim na ustavnoj razini ako je to potrebno, kako bi ispunila zahtjeve za članstvo u EU-u. Politički akteri i institucije moraju se uključiti u transparentan i uključiv dijalog, među ostalim i o izbornim i ustavnim reformama, kako bi uklonili dugotrajne izborne nedostatke. Bosna i Hercegovina morat će provesti kritičnu masu reformi prije nego što Komisija preporuči da se toj zemlji dodijeli status zemlje kandidatkinje. Ostvarivanje 14 ključnih prioriteta omogućit će Komisiji da preporuči otvaranje pregovora o pristupanju EU-u.

U ožujku 2020. članovi Europskog vijeća jednoglasno su podržali odluku o otvaranju pristupnih pregovora s Albanijom. Donošenje pregovaračkog okvira s Albanijom i održavanje prve međuvladine konferencije odgođeni su. U skladu sa zaključcima Vijeća, Komisija je nastavila potrebne pripremne radove i s nestrpljenjem očekuje prvu međuvladinu konferenciju, što prije nakon što Vijeće donese pregovarački okvir i do kraja ove godine.

Odgode službenog pokretanja pristupnih pregovora negativno utječu na vjerodostojnost EU-a. Otvorena bilateralna pitanja između Bugarske i Sjeverne Makedonije treba što prije riješiti. Komisija sa zanimanjem iščekuje i naglašava da je važno da sve stranke nastave provoditi Prespanski sporazum s Grčkom i Ugovor o prijateljstvu, dobrosusjedskim odnosima i suradnji s Bugarskom. U skladu sa zaključcima Vijeća, Komisija je nastavila potrebne pripremne radove i s nestrpljenjem očekuje prvu međuvladinu konferenciju, što prije nakon što Vijeće donese pregovarački okvir i do kraja ove godine.

Komisija je procijenila da je, u skladu s pregovaračkim okvirom, trenutačno osigurana opća ravnoteža između napretka u poglavljima o vladavini prava i normalizaciji odnosa s Kosovom s jedne strane i napretka u ostalim poglavljima u okviru pristupnih pregovora s druge strane. Srbija mora nastaviti na tom putu te ubrzati i produbiti reforme u području neovisnosti pravosuđa, borbe protiv korupcije, slobode medija, postupanja s ratnim zločinima u zemlji i borbe protiv organiziranog kriminala. Konkretnije, srpske vlasti trebale bi dovršiti proces ustavne reforme u području pravosuđa do kraja ove godine. Napredak Srbije u pogledu vladavine prava i normalizacije odnosa s Kosovom iznimno je važan za određivanje brzine pristupnih pregovora. Uz reforme, srpske vlasti moraju staviti veći naglasak na proaktivnu i objektivnu komunikaciju s EU-om, glavnim političkim i gospodarskim partnerom Srbije.

Komisija je procijenila da je, u skladu s pregovaračkim okvirom, trenutačno osigurana opća ravnoteža između napretka u poglavljima o vladavini prava s jedne strane i napretka u ostalim poglavljima u okviru pristupnih pregovora s druge strane. Prioritet za daljnji opći napredak u pristupnim pregovorima – prije prelaska na privremeno zatvaranje ostalih poglavlja ili skupina poglavlja – i dalje je pridržavanje privremenih mjerila o vladavini prava iz poglavlja 23. i 24. Kako bi dosegnula to mjerilo, Crna Gora se mora još više angažirati na rješavanju otvorenih pitanja, među ostalim u ključnim područjima slobode izražavanja i slobode medija te borbe protiv korupcije i organiziranog kriminala, i ne smije nazadovati kad je riječ o prethodnim postignućima u reformi pravosuđa. Stoga vlasti moraju u praksi pokazati svoju predanost planu reformi EU-a u Crnoj Gori.

16.U Crnoj Gori se javna politička predanost vlasti strateškom cilju europske integracije i procesu pristupanja redovito i dosljedno navodi kao ključni prioritet zemlje i općenito je izražena u relevantnim političkim odlukama. To uključuje i postojano potpunu (100 %) usklađenost s vanjskom i sigurnosnom politikom EU-a.

13.Zajedničko regionalno tržište korak je u smjeru daljnje integracije regije s jedinstvenim tržištem EU-a još prije pristupanja uz osiguravanje ravnopravnih uvjeta za sve. Za regiju je to ključno kako bi mogla iskoristiti svoje povlaštene odnose s EU-om i nastojanja da se uskladi s pravilima i standardima EU-a. Europska komisija nastavit će pomagati regiji da postigne smanjenje troškova prekograničnog plaćanja, olakša kretanje industrijske robe i robe široke potrošnje kao i e-trgovinu između EU-a i zapadnog Balkana.

9.EU-ov Gospodarski i investicijski plan za zapadni Balkan pružit će velik poticaj regiji s 9 milijardi EUR bespovratnih sredstava i jamstava kojima se namjeravaju pokrenuti ulaganja u iznosu do 20 milijardi EUR. Tim planom u vrijednosti od skoro 30 milijardi EUR, što predstavlja otprilike jednu trećinu BDP-a regije, osigurat će se sredstva za održivu infrastrukturu (prometnu, energetsku i digitalnu), unutarnje povezivanje regije i njezino povezivanje s EU-om, dvostruku zelenu i digitalnu tranziciju te oporavak privatnog sektora nakon pandemije. To će uvelike pridonijeti uklanjanju socioekonomskih razlika između zapadnog Balkana i EU-a. Nakon donošenja pravnog okvira za Uredbu o instrumentu pretpristupne pomoći (IPA III) za razdoblje 2021.–2027., što je glavni izvor financiranja, sada je najvažnije ubrzati pripremu zrelih i održivih projekata.

8.EU je, iako i sam ozbiljno pogođen ovom krizom, mobilizirao paket od više od 3,3 milijarde EUR, uključujući neposrednu potporu za suočavanje s izazovima u zdravstvu i znatna financijska sredstva za gospodarski oporavak regije. EU se usto odnosi prema zapadnom Balkanu kao prema povlaštenom partneru, omogućujući mu i dalje pristup mnogim inicijativama i instrumentima koji su obično namijenjeni samo državama članicama EU-a; stavljajući mu na raspolaganje znatne količine cjepiva ponovnom prodajom ili donacijama država članica (ukupno gotovo 2,9 milijuna doza do kraja kolovoza 2021.); i omogućujući mu da osigura kompatibilnost svojih COVID potvrda s EU digitalnom COVID potvrdom (prve su to učinile Albanija, Sjeverna Makedonija i Turska). Ta potpora EU-a uvelike nadilazi i sveobuhvatnija je od onoga što je bilo koji drugi partner pružio regiji. Uz činjenicu da je EU najveći ulagač, donator i trgovinski partner zapadnog Balkana, to je još jedan jasan odraz strateške povezanosti regije s EU-om.

5.Dogovor o redovitom održavanju sastanaka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana važna je obveza koja će stvoriti okvir za politički dijalog na najvišoj razini i za veće približavanje regije politikama EU-a na putu ka pristupanju EU-u. Inicijative dogovorene na sastanku na vrhu u Brdu odražavaju političke prioritete EU-a i građanima regije pružaju nove prilike i koristi. Na sastanku na vrhu pokrenut je poseban program za zapadni Balkan za inovacije, istraživanja, obrazovanje, kulturu, mlade i sport („program inovacija za zapadni Balkan”), kojim će se promicati znanstvena izvrsnost, poboljšati obrazovni sustavi u regiji, stvoriti nove prilike za mlade i pridonijeti sprečavanju odljeva mozgova. Pozdravljen je plan kojim će se stvoriti uvjeti i odrediti jasni ciljevi za smanjenje troškova roaminga između EU-a i zemalja zapadnog Balkana. Uz to, na sastanku na vrhu pozdravljen je dogovor o detaljnom akcijskom planu za zeleni program, a čelnici su se dogovorili da će ojačati suradnju u nizu područja, uključujući sigurnost.

3.Odgode službenog pokretanja pristupnih pregovora s Albanijom i Sjevernom Makedonijom negativno utječu na vjerodostojnost EU-a. Otvorena bilateralna pitanja između Bugarske i Sjeverne Makedonije treba što prije riješiti. Ključno je da države članice EU-a bez odgađanja zaključe rasprave o pregovaračkom okviru i da se prve međuvladine konferencije s Albanijom i Sjevernom Makedonijom održe što prije i do kraja ove godine. Na međuvladinim konferencijama s Crnom Gorom i Srbijom održanima u lipnju 2021. podržana je primjena revidirane metodologije za te dvije zemlje.

1.Vjerodostojna politika proširenja je geostrateško ulaganje u mir, stabilnost, sigurnost i gospodarski rast u cijeloj Europi. Sa svakim daljnjim proširenjem EU je proširio i koristi koje nudi na veći broj građana. Kako bi se to postiglo, ključno je osigurati da se proces i dalje temelji na strogim, ali pravednim uvjetima i načelu vlastitih zasluga. Ti uvjeti moraju biti objektivni, precizni, detaljni, strogi i provjerljivi. Time će se predmetnim zemljama pomoći da ispune sve zahtjeve za članstvo, što je jedan od ključnih političkih prioriteta EU-a.

Stalno zalaganje i konkretan doprinos Turske najvažniji su za pregovore u cilju pravednoga, sveobuhvatnog i održivog rješavanja ciparskog pitanja u okviru UN-a i u skladu s relevantnim rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a. Neformalni sastanak o Cipru u formatu 5+1 održan je u travnju 2021. Važno je da Turska ponovno potvrdi svoju predanost i konstruktivno sudjelovanje u pregovorima o rješavanju ciparskog pitanja pod vodstvom Ujedinjenih naroda u skladu s relevantnim rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a, uključujući njihove vanjske aspekte. Ne bi trebalo poduzimati nikakve jednostrane mjere koje bi mogle dovesti do napetosti na otoku i ugroziti povratak pregovorima. Kad je riječ o Varoshi, Turska mora odmah poništiti jednostrane mjere najavljene 20. srpnja 2021. i sve mjere poduzete s obzirom na Varoshu od listopada 2020. koje su u suprotnosti s relevantnim rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a. Turska treba hitno ispuniti svoje obveze u pogledu potpune provedbe Dodatnog protokola uz Sporazum o pridruživanju između EU-a i Turske i postići napredak u normalizaciji odnosa s Republikom Cipar.

U suverena prava država članica EU-a ubraja se i pravo na sklapanje bilateralnih sporazuma te istraživanje i iskorištavanje prirodnih resursa u skladu s pravnom stečevinom EU-a i međunarodnim pravom, uključujući UN-ovu Konvenciju o pravu mora. Moraju se poštovati suverenitet i suverena prava nad pomorskim zonama svih susjednih obalnih država, uključujući one na koje imaju pravo njihovi otoci, dok bi se pitanje razgraničenja isključivih gospodarskih pojaseva i epikontinentalnog pojasa trebalo rješavati u skladu s međunarodnim pravom putem dijaloga u dobroj vjeri i težeći postizanju dobrosusjedskih odnosa. Nastavak dijaloga u dobroj vjeri i suzdržavanje od jednostranih djelovanja koja su u suprotnosti s interesima EU-a i kojima se krše međunarodno pravo i suverena prava država članica EU-a neophodni su za osiguravanje stabilnog i sigurnog okruženja u istočnom Sredozemlju te razvoj uzajamno korisnog odnosa između EU-a i Turske koji se temelji na suradnji. Sve se razlike moraju riješiti mirnim dijalogom i u skladu s međunarodnim pravom.

Nastavljeni su preliminarni razgovori između Grčke i Turske i došlo je do kontakata na visokoj razini. U ožujku 2021. Europsko vijeće ponovno je potvrdilo da će EU ostati predan zaštiti svojih interesa i interesa svojih država članica te očuvanju regionalne stabilnosti. EU je proširio postojeći okvir za mjere ograničavanja kao odgovor na neovlaštene aktivnosti bušenja koje provodi Turska na istočnom Sredozemlju, donesen u studenome 2019.

Zbog kontinuiranih i novih neovlaštenih aktivnosti istraživanja ugljikovodika koje Turska provodi u pomorskim zonama Cipra i Grčke došlo je do povećanja napetosti u istočnom Sredozemlju i Egejskome moru u drugoj polovini 2020. EU je više puta pozvao Tursku da izbjegava bilo kakvu prijetnju, stvaranje izvora tenzija ili poduzimanje mjera koje narušavaju dobrosusjedske odnose i mirno rješavanje sporova. U svojim zaključcima iz prosinca 2020. Europsko vijeće snažno je osudilo jednostrana djelovanja Turske te njezine provokacije i oštriju retoriku prema EU-u, državama članicama EU-a i europskim čelnicima. Naglasilo je da je i dalje otvorena ponuda pozitivnog programa EU-a i Turske ako Turska pokaže spremnost za promicanje istinskog partnerstva s Unijom i njezinim državama članicama i za prevladavanje razlika dijalogom i u skladu s međunarodnim pravom. Napetosti u istočnom Sredozemlju smanjile su se početkom 2021. Turska je zaustavila nezakonite operacije bušenja u pomorskim zonama Cipra. Međutim, početkom listopada 2021. prijavljeni su novi incidenti povezani s ciparskim i turskim istraživačkim plovilima.

Bilateralne odnose između Crne Gore i Srbije obilježile su napetosti, zaoštravanje nacionalističke retorike i navodi o vanjskom utjecaju tijekom izbornih razdoblja, no unatoč tome povećala se suradnja u nekim područjima kao što je zdravstvo.

Sveobuhvatna normalizacija odnosa između Srbije i Kosova u sklopu dijaloga uz posredovanje EU-a i dalje je neophodna za njihovu europsku budućnost i stabilnost cijele regije. Nakon izbora na Kosovu početkom 2021. proces je nastavljen na dva sastanka na visokoj razini u lipnju i srpnju 2021., no odnosi između Beograda i Prištine i dalje su napeti. Obje strane moraju konstruktivno raditi na postizanju cilja sklapanja pravno obvezujućeg sveobuhvatnog sporazuma o normalizaciji u kojem će se riješiti sva neriješena pitanja između te dvije zemlje.

Na sastanku na vrhu EU-a i zapadnog Balkana u Brdu pri Kranju pokazala se važnost koju EU pridaje toj regiji i ponovno potvrdila njezina europska perspektiva. Čelnici su pozdravili napredak ključnih inicijativa, osobito napredak u pogledu roaminga, zelenog programa, zelenih traka na granicama između EU-a i regije, programa inovacija i donošenja pravnog okvira IPA-e III. Te inicijative odražavaju prioritete politike EU-a i zajedno s Gospodarskim i investicijskim planom potaknut će brži i održiviji oporavak regije nakon pandemije te ujedno osigurati bolju integraciju s Europskom unijom. Komisija je najavila da namjerava predložiti paket ulaganja u iznosu od 600 milijuna EUR u okviru IPA-e 2021. za provedbu Gospodarskog i investicijskog plana, podložno postupcima u skladu s programskim okvirom IPA-e III i provedbenim pravilima. Zajedno s predloženim financiranjem u iznosu od 500 milijuna EUR najavljenim u srpnju, time bi se osigurao ukupni iznos od 1,1 milijarde EUR za provedbu Gospodarskog i investicijskog plana do kraja 2021. EU i partneri sa zapadnog Balkana dogovorili su se o jačanju suradnje u nizu područja, uključujući i ključna sigurnosna pitanja.

U okviru Vijeća za regionalnu suradnju i CEFTA-e te uz pomoć Komisije obavljen je važan tehnički rad kako bi se omogućila sloboda kretanja osoba, stručnjaka i pružanja elektroničkih usluga te olakšali trgovina i carinski postupci u regiji u sklopu inicijative za zajedničko regionalno tržište. Međutim, te mjere nisu donesene zbog nesuglasica u vezi njihova sadržaja. Regiji je sada potrebna politička inicijativa kako bi se dovršio taj rad i donijeli pravno obvezujući sporazumi ili odluke među svim partnerima sa zapadnog Balkana na dobrobit njihovih građana i poduzeća. To iziskuje usmjerenost svih dionika na uspostavu zajedničkog regionalnog tržišta na temelju pravila i standarda EU-a te izbjegavanje jednostranih koraka koji ugrožavaju taj rad.

U sklopu mjera za regionalnu gospodarsku integraciju, regionalni sporazum o roamingu za zapadni Balkan potpisan u travnju 2019. doveo je do postupnog smanjenja naknada za roaming od srpnja 2019., a uvođenjem programa „u roamingu kao kod kuće” 1. srpnja 2021. te su naknade ukinute. To je velik korak u regionalnoj suradnji koji donosi vidljive koristi građanima. Počeli su se razmatrati načini za smanjenje troškova roaminga između partnera na zapadnom Balkanu i EU-a te za razradu plana za taj proces, kako je utvrđeno u digitalnoj agendi za zapadni Balkan.

Turska je umjereno pripremljena u području prometne i energetske politike. Mora dodatno poraditi na liberalizaciji tržišta plina i razvijati suradnju u području nuklearne sigurnosti i zaštite. Ostvarila je određen napredak u području energetskih i prometnih mreža izgradnjom željezničke pruge Halkali–Kapikule koja povezuje bugarsku granicu i Istanbul, koja je još u tijeku. Turska je donekle pripremljena u području okoliša i klimatskih promjena te se suočava s ključnim ekološkim i klimatskim izazovima u pogledu ublažavanja i prilagodbe. Turska je ratificirala Pariški sporazum o klimatskim promjenama (očekuje se podnošenje instrumenta ratifikacije Ujedinjenim narodima). Osim toga, Turska je izrazila spremnost na suradnju s EU-om u postizanju ciljeva europskog zelenog plana. To je pozitivan razvoj događaja. Međutim, ugrađivanje klimatskih mjera u druge politike i dalje je ograničeno.

Komisija je 2020. ispunila svoju financijsku obvezu namijenivši milijardu EUR za potporu povezivosti u regiji. Portfelj za povezivost u sklopu Okvirnog sporazuma o ulaganju za zapadni Balkan sada uključuje 45 projekata u vrijednosti od milijardu EUR, čime će se potaknuti ulaganja u iznosu većem od 3,8 milijardi EUR. To je dovelo do sigurnijih i kraćih putovanja i kraćeg čekanja na granicama, kao i povećanja opsega trgovine te sigurnijih, pouzdanijih, raznolikijih i zelenijih izvora opskrbe energijom, pri čemu je izbjegnuto oko 300 tona emisija CO2. Pokrenut je prvi skup projekata za pomoć u provedbi vodećih inicijativa ulaganja Gospodarskog i investicijskog plana. Paralelno s tim ulaganjima u tijeku je i regulatorni rad u sklopu Prometne zajednice i Energetske zajednice. Na digitalnom području regionalni sporazum o roamingu za zapadni Balkan stupio je na snagu 1. srpnja 2021. Program za povezivanje izmijenjen je donošenjem zelenog programa za zapadni Balkan, koji je usmjeren na razvoj održivih rješenja za promet i energetiku u regiji.

Turska se nastavila u ograničenoj mjeri usklađivati s pravnom stečevinom EU-a, a nazadovala je u područjima informacijskog društva i medija, gospodarske i monetarne politike, socijalne politike i zapošljavanja te industrijske politike. Turska je donekle napredovala u područjima znanosti i istraživanja te obrazovanja i kulture, no treba nastaviti raditi na uključivijem obrazovanju, posebno za djevojčice. Pripreme Turske u području znanosti i istraživanja daleko su odmakle. Trgovinska integracija Turske s EU-om visoka je i ta je zemlja i dalje dobro pripremljena na carinsku uniju, ali napredak je bio ograničen, među ostalim i u pogledu provedbe. Nastavlja se odstupanje Turske od njezinih obveza prema carinskoj uniji između Turske i EU-a, što doprinosi velikom broju prepreka trgovini.

U Turskoj je došlo do napretka u područjima slobodnog kretanja kapitala, financijskih usluga i politike tržišnog natjecanja, no i dalje postoji ozbiljna zabrinutost u pogledu državnih potpora. Turska je daleko odmakla u području prava trgovačkih društava i dobro se pripremila u područjima slobodnog kretanja robe, financijskih usluga, zaštite potrošača i zdravlja te prava intelektualnog vlasništva. Zemlja je u ranoj fazi pripreme kad je riječ o slobodnom kretanju usluga i slobodnom kretanju radnika, gdje nije ostvaren nikakav napredak.

Digitalizacija industrijskog sektora i razvoj digitalnih vještina u svim segmentima društva izuzetno su važni za jačanje zapošljivosti i unapređenje digitalnog gospodarstva. U rujnu 2020. donesen je Akcijski plan za digitalno obrazovanje za razdoblje 2021.–2027. čiji je cilj pomoći sustavima obrazovanja i osposobljavanja u suočavanju s izazovima krize uzrokovane bolešću COVID-19 i poduprijeti digitalnu transformaciju na dulji rok. Došlo je do promjena i u medijskom okruženju te su stoga potrebne mjere za potporu regulatornoj neovisnosti i zaštiti maloljetnika u digitalnim medijima.

Međutim, kako bi se potaknuo održiv oporavak u srednjoročnom razdoblju, treba se dodatno ubrzati provedba strukturnih reformi. To je ključno za ispunjavanje dvaju gospodarskih kriterija za članstvo u EU-u: osigurati funkcionalna tržišna gospodarstva i pokazati sposobnost suočavanja s pritiskom konkurencije i tržišnim silama unutar EU-a. Dok je prosječni rezultat provedbe mjera iz programa gospodarskih reformi 2020. iznosio 2,7 (od mogućih 5), razina provedbe zajednički dogovorenih preporuka znatno se povećala, s 35,5 % za političke smjernice donesene 2019. na 50,8 % u 2020. To poboljšanje najvjerojatnije je povezano s kratkoročnim karakterom mnogih mjera preporučenih za ublažavanje krize izazvane pandemijom bolesti COVID-19.

Pandemija bolesti COVID-19 vrlo je negativno utjecala na gospodarski rast na zapadnom Balkanu i u Turskoj 2020. Gospodarska aktivnost na zapadnom Balkanu smanjila se za 3,4 %. U Turskoj je 2020. zabilježeno određeno povećanje (rast realnog BDP-a od 1,8 %). Na cijelom zapadnom Balkanu opseg smanjenja 2020. jako je varirao, od relativno blagog pada BDP-a od 1 % u Srbiji do izrazitog pada od 15,2 % u Crnoj Gori, dok su u Bosni i Hercegovini (4,6 %), Albaniji (3,8 %), Sjevernoj Makedoniji (4,5 %) i na Kosovu (4,1 %) zabilježene srednje razine smanjenja. Sektorska struktura gospodarstva, a osobito udio turizma, imala je najveću ulogu u ozbiljnosti gospodarskih posljedica te je osobito utjecala na veliko smanjenje BDP-a u Crnoj Gori. Dobra poljoprivredna sezona ublažila je posljedice, posebno u Srbiji i Albaniji. Razlike u odgovoru politike na krizu, koje su djelomično nastale zbog različitog političkog manevarskog prostora, također su utjecale na gospodarske ishode. U Turskoj je gospodarski rast bio popraćen stalnom visokom inflacijom, sve većim vanjskim deficitima i nastavkom deprecijacije valute, što je uvelike povezano s povećanom percepcijom rizika zbog čestih zamjena guvernera središnje banke.

Reforma nacionalnih sustava upravljanja za poboljšanje upravljačke odgovornosti, dobro financijsko upravljanje i vanjske revizije javnih sredstava od ključne su važnosti. Napredak u pogledu javne unutarnje kontrole i upravljačke odgovornosti bio je spor tijekom pandemije bolesti COVID-19, no Albanija i Srbija znatno su napredovale u definiranju strateškog okvira i razvoju metodologije za provedbu svojih reformi. Albanija je uložila napore da 2020. provede više preporuka albanskog Državnog ureda za reviziju, konkretno kad je riječ o uklanjanju nedostataka koji su ograničavali učinke vanjskih revizija i zakonodavni nadzor te rješavanju pitanja nedovoljne uključenosti javnosti. Crna Gora je uvelike poboljšala poduzimanje daljnjih mjera na temelju preporuka revizije i postigla otvoreniju i transparentnu komunikaciju s parlamentom i širom javnošću. Albanija je poduzela odlučne mjere za jačanje javne unutarnje financijske kontrole u pogledu delegiranja financijskih odgovornosti, praćenja i poduzimanja daljnjih mjera nakon unutarnjih revizija.

U većini država tek treba uspostaviti ljudske resurse i upravljanje javnim službama, uključujući upravljačku odgovornost i povećanje profesionalnosti javne službe, i to tako da se ojača položaj višeg rukovodstva i nadzornika te da im se delegira donošenje odluka. Transparentni postupci zapošljavanja, napredovanja, nazadovanja i otpuštanja koji se temelje na zaslugama moraju se uvrstiti u zakonodavni okvir i dosljedno provoditi u svim javnim službama na središnjoj i lokalnoj razini. Treba osigurati djelotvorne linije odgovornosti u strukturi državne uprave. Albanija je napravila ključne korake potpunom digitalizacijom postupka zapošljavanja državnih službenika radi veće transparentnosti. U Srbiji nije ostvaren napredak u smanjenju broja viših rukovoditelja. U Bosni i Hercegovini različiti radni uvjeti koji proizlaze iz različitih zakona o javnoj službi i neujednačene prakse na pojedinim razinama vlasti i dalje otežavaju mobilnost državnih službenika i stvaranje administrativnog okruženja s jednakim standardima. Većina zemalja nastojala je poboljšati usluge za građane i poduzeća. Srbija, Albanija, Crna Gora i Sjeverna Makedonija pokrenule su inicijative i usluge e-uprave kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19. Odgovornost uprave i upravljanje ljudskim resursima u Turskoj još uvijek zabrinjavaju. Politizacija uprave se nastavila i nema političke volje za provođenje reformi.

Odgovornost javnih uprava i dalje je prioritet. Stvaranje i ustroj javnih tijela nisu uvijek učinkoviti. U Crnoj Gori su reorganizacije javne uprave dovele do znatnih promjena osoblja, uključujući na visokim položajima, što je ugrozilo sposobnost Crne Gore da zadrži iskusno osoblje u pitanjima povezanima s procesom pristupanja EU-u u mnogim sektorima. U Albaniji su posljednjih godina osnovane podređene agencije bez strateškog plana. Na Kosovu je došlo do kašnjenja u primjeni nedavno donesenog zakonodavnog okvira čiji je cilj poboljšati organizaciju i odgovornost uprave. U Sjevernoj Makedoniji još nije donesen novi zakon o organizaciji države, čiji je cilj pojednostavnjenje institucijskog okvira, uklanjanje preklapanja nadležnosti i povećanje učinkovitosti uprave. U Turskoj nedostaje sveobuhvatni plan reforme javne uprave i vodeća institucija zadužena za taj proces.

U Crnoj Gori se poboljšala ukupna kvaliteta strateških dokumenata izrađenih u izvještajnom razdoblju. Sjeverna Makedonija donijela je novu metodologiju za pripremu i praćenje sektorskih strategija te izvješćivanje o njima, čime se nastoji ojačati planiranje politika. U Albaniji je došlo do napretka u provedbi procjena regulatornog učinka, poboljšanju upravljačkih mehanizama u pogledu javnih savjetovanja i uvođenju IT sustava za integrirano planiranje. Općenito se politike, zakonodavstvo i javna ulaganja u regiji i dalje često pripremaju bez procjena učinka.

Planiranje politika donekle se poboljšalo, no potrebni su daljnji napori kako bi se osiguralo da središnje vlade provode strogu kontrolu kvalitete te ojačali kapaciteti za donošenje politika utemeljenih na dokazima i za jačanje kulture donošenja politika na temelju dokaza u javnoj upravi. Trebalo bi povećati kapacitete za praćenje politika.

U Turskoj se demokratsko nazadovanje nastavilo u izvještajnom razdoblju. Turska mora uskladiti svoj ustavni okvir s europskim standardima. Unatoč ukidanju izvanrednog stanja u srpnju 2018., određene pravne odredbe kojima se vladinim tijelima dodjeljuju izvanredne ovlasti i kojima se zadržava nekoliko ograničavajućih elemenata izvanrednog stanja ostale su uključene u pravni sustav, što je utjecalo na demokraciju i temeljna prava. U srpnju 2021. turski parlament odobrio je prijedlog zakona kojim se za još godinu dana produljuje trajanje tih restriktivnih elemenata izvanrednog stanja. Pristup pravosuđu ostao je ograničen za one na koje su negativno utjecale izvanredne zakonodavne uredbe. Izvršnim predsjedničkim sustavom ne osigurava se kvalitetna i učinkovita dioba vlasti, čime je smanjena demokratska odgovornost izvršne vlasti. Prisilno razriješeni gradonačelnici na jugoistoku i dalje se zamjenjuju povjerenicima koje je imenovala vlada, što je u suprotnosti s mišljenjem Venecijanske komisije iz lipnja 2020. Ciljana djelovanja pravosuđa protiv oporbenih stranaka i medija ozbiljno su ugrozila legitimnost turskih demokratskih institucija i politički pluralizam. U tom pogledu odluka Ustavnog suda o prihvaćanju optužnog prijedloga kojim se nastoji ukinuti druga najveća oporbena stranka izaziva dodatnu zabrinutost. Nastavila se politizacija javne uprave. Civilno društvo bilo je pod stalnim pritiskom, a njegov prostor za slobodno djelovanje nastavio se smanjivati.

U Crnoj Gori su parlamentarni izbori rezultirali promjenom vladajuće koalicije i pojavom novog političkog okruženja. Napetosti između izvršne i zakonodavne vlasti usporile su reforme, a novo zakonodavstvo koje je donijela parlamentarna većina dovelo je u pitanje ranija postignuća. Na Kosovu je uvjerljiva pobjeda saveza oporbenih stranaka na parlamentarnim izborima dovela do velike političke promjene i vlada sada ima čvrstu većinu u skupštini. Na Kosovu su 17. listopada 2021. održani lokalni izbori, na koje je upućena misija EU-a za promatranje izbora koja će nakon izbora objaviti svoju ocjenu. Iako su izbori u regiji općenito bili dobro organizirani, u Albaniji među ostalim i zahvaljujući većoj primjeni informacijske tehnologije, treba provesti brojne preporuke prethodnih misija za promatranje izbora u regiji o brojanju birača, biračkim popisima, financiranju predizbornih kampanja, rješavanju sporova i sankcijama za kršenje izbornih propisa te ukloniti strukturne nedostatke. Konkretno, u cijeloj regiji treba uložiti znatan trud u postizanje veće transparentnosti i odgovornosti političkih stranaka i financiranja predizbornih kampanja te ravnopravni pristup medijima. U Bosni i Hercegovini u svibnju 2021. osnovana je međuagencijska radna skupina za raspravu o izbornim i ustavnim reformama. Politički akteri i institucije moraju se uključiti u transparentan i uključiv dijalog kako bi uklonili dugotrajne izborne nedostatke prije sljedećih općih izbora u listopadu 2022.

S obzirom na stanje u Afganistanu i percepciju migranata među turskim stanovništvom, turske vlasti jačaju svoju graničnu infrastrukturu uz granicu s Iranom. Turske vlasti također povećavaju resurse za sprečavanje i borbu protiv krijumčarenja migranata, ali postoji potreba za većom međunarodnom suradnjom u području izvršavanja zakonodavstva na cijeloj migracijskoj ruti, od zemalja podrijetla do Turske, zapadnog Balkana i EU-a, radi borbe protiv krijumčarskih mreža. Nastavak bliske suradnje u području upravljanja granicama i borbe protiv krijumčarenja migranata i dalje je ključni prioritet.

Dovršeni su pregovori o sporazumima o statusu s pet zemalja iz regije koji omogućuju raspoređivanje timova europske granične i obalne straže (Frontex) s izvršnim ovlastima u zonama uz vanjsku granicu EU-a radi potpore nacionalnim graničnim tijelima, no sporazumi još nisu potpisani s Bosnom i Hercegovinom i Sjevernom Makedonijom. Kako bi se ojačalo upravljanje i zaštita granica, stupanje na snagu i učinkovita provedba svih sporazuma o statusu ključni je prioritet. Sporazumi s Albanijom, Crnom Gorom i Srbijom već su stupili na snagu i timovi su upućeni u te zemlje.

Ukupni broj nezakonitih dolazaka sa zapadnog Balkana u EU povećao se 2021. u odnosu na 2020. jer je samo u prvih sedam mjeseci 2021. zabilježeno otprilike 23 000 nezakonitih prelazaka granice u odnosu na otprilike 27 000 nezakonitih dolazaka tijekom cijele 2020. Intenzivna migracijska kretanja dovela su do velikog broja izbjeglica i migranata u regiji, pogotovo u Srbiji i Bosni i Hercegovini. Trenutačno se u regiji nalazi oko 20 000 migranata i izbjeglica. Osim toga, procjenjuje se da ih je na tisuće izvan prihvatnih objekata.

Nezakonite migracije i dalje su ključni problem na zapadnom Balkanu i u Turskoj. Došlo je do daljnjeg razvoja suradnje na istočnosredozemnoj i zapadnobalkanskoj migracijskoj ruti. Krijumčarenje migranata, maloljetnika bez pratnje, trgovanje ljudima i nedovoljni kapaciteti nacionalnih sustava azila i dalje zabrinjavaju. Kriza u Afganistanu mogla bi dovesti do daljnjeg povećanja broja afganistanskih izbjeglica i zahtijeva nastavak bliske suradnje između EU-a i partnerskih zemalja.

Hibridne prijetnje, uključujući kibernapade i prvenstveno dezinformacije i pogrešne informacije, i dalje su ozbiljan problem u zemljama proširenja. Konkretno, državni i nedržavni akteri, uključujući one izvan regije, nastavili su širiti dezinformacije na zapadnom Balkanu kako bi doveli u pitanje vjerodostojnost EU-a, narušili povjerenje javnosti u demokratske institucije i produbili polarizaciju. Kampanje dezinformiranja i širenja pogrešnih informacija posebno su se intenzivirale tijekom pandemije bolesti COVID-19, ali i uoči izbora. Većinu dezinformacija u regiji stvaraju i šire domaći akteri za domaće potrebe, no aktivni su i posrednici trećih država.

Poboljšale su se djelotvornost i pravovremenost mehanizma Turske za zamrzavanje imovine i ona se nastavila boriti protiv domaćih i stranih ćelija terorističkih boraca. Policijska i pravosudna suradnja s državama članicama i agencijama EU-a u borbi protiv terorizma ostala je ograničena zbog nepostojanja nacionalnog zakona o zaštiti osobnih podataka usklađenog s europskim standardima i pravnom stečevinom EU-a, kao i zbog razlika u definiciji i kaznama za kaznena djela terorizma. Turska bi trebala nastaviti raditi na učinkovitom sprečavanju i suzbijanju radikalizacije koja vodi do nasilnog ekstremizma i terorizma uz puno poštovanje temeljnih prava.

Turska se i dalje suočava s prijetnjama terorističkih skupina. Iako vlada ima legitimno pravo i odgovornost da se bori protiv terorizma, pravni okvir i odgovor treba uskladiti s europskim standardima i pravnom stečevinom EU-a. Antiterorističke mjere moraju biti proporcionalne i poduzete u skladu s vladavinom prava, ljudskim pravima i temeljnim slobodama. Turska bi trebala prestati široko tumačiti svoj zakon o suzbijanju terorizma za uhićenje i pritvaranje novinara, pisaca, odvjetnika, političara, pripadnika akademske zajednice, branitelja ljudskih prava i građana koji iznose kritike. Turska je dala prednost borbi protiv Kurdistanske radničke stranke (PKK), koja ostaje na EU-ovu popisu osoba, skupina i subjekata uključenih u teroristička djela, i razbijanju Gülenova pokreta. Turska ima dobro razvijene institucionalne kapacitete, no i dalje se suočava s ozbiljnim rizicima od pranja novca i financiranja terorizma. Iako je postigla napredak u jačanju svojeg okvira za suzbijanje pranja novca i financiranja terorizma, još nije ispunila sve preporuke Stručne skupine za financijsko djelovanje (FATF). Turska treba razviti sveobuhvatnu strategiju i akcijski plan za sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma.

Neki partneri u regiji (Albanija, Kosovo i Sjeverna Makedonija) sustavno vrše repatrijaciju stranih terorističkih boraca i njihovih članova obitelji. U većini zapadnog Balkana repatrijacija stranih terorističkih boraca koji se vraćaju iz nekadašnjih područja ratnih djelovanja i veći angažman na njihovoj učinkovitoj i sustavnoj reintegraciji i resocijalizaciji razlog su za zabrinutost. Kosovo je ostvarilo dobar napredak u rehabilitaciji i reintegraciji stranih terorističkih boraca i njihovih obitelji, no postoji zabrinutost u pogledu ranog uvjetnog otpusta iz zatvora počinitelja nasilnih ekstremističkih kaznenih djela. Na cijelom zapadnom Balkanu treba poboljšati praćenje mjera reintegracije i resocijalizacije, među ostalim i u zatvorima. To osobito uključuje suradnju među institucijama na nacionalnoj i lokalnoj razini. Razmjena informacija putem Europolove mrežne aplikacije za sigurnu razmjenu informacija (SIENA) znatno je napredovala. Partneri na zapadnom Balkanu trebali bi nastaviti proaktivno prenositi informacije o povratku stranih terorističkih boraca i njihovih obitelji odgovarajućim kanalima. Crna Gora je uspostavila dobru razmjenu informacija o stranim terorističkim borcima s EUROPOL-om i EUROJUST-om. Sjeverna Makedonija je u lipnju 2020. donijela nacionalni plan za reintegraciju, resocijalizaciju i rehabilitaciju stranih boraca koji se vraćaju i članova njihovih obitelji.

Albanija je donijela novu međusektorsku protuterorističku strategiju i akcijski plan u prosincu 2020. i time ispunila obveze iz zajedničkog akcijskog plana. Kad je riječ o borbi protiv pranja novca, Albanija je nastavila dodatno usklađivati svoje zakonodavstvo s pravnom stečevinom EU-a. Crna Gora provodi svoju strategiju sprečavanja i suzbijanja nasilnog ekstremizma za razdoblje 2020.–2024., s posebnim naglaskom na centre za zadržavanje, uz podršku civilnog društva. Sjeverna Makedonija nastavlja provoditi nacionalnu strategiju (2018.–2022.) za suzbijanje terorizma i nasilnog ekstremizma. Bosna i Hercegovina i Srbija imale bi koristi od strateški usmjerenijeg pristupa borbi protiv terorizma. Strategija Bosne i Hercegovine u tom području istekla je pa bi trebalo donijeti i provesti strategiju za razdoblje 2021.–2025. u skladu s politikom EU-a, pogotovo kad je riječ o sprečavanju i suzbijanju nasilnog ekstremizma. To će iziskivati uspostavu učinkovitijih struktura za borbu protiv terorizma. Bosni i Hercegovini treba nov zakon o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma u skladu s pravnim standardima EU-a (tj. četvrtom Direktivom o sprečavanju pranja novca). U Srbiji je ključno zakonodavstvo za borbu protiv terorizma još uvijek u izradi. Kosovo planira donijeti novu zajedničku strategiju za borbu protiv terorizma i suzbijanje nasilnog ekstremizma. Iako ministar unutarnjih poslova ostaje nacionalni koordinator, postoji potreba za ponovnom uspostavom ureda koji bi podržao koordinatora i važnijom ulogom koordinatora u međuinstitucijskoj koordinaciji.

Na ministarskom forumu EU-a i zapadnog Balkana o pravosuđu i unutarnjim poslovima održanom u listopadu 2020. ponovno je potvrđena valjanost zajedničkog akcijskog plana za borbu protiv terorizma za zapadni Balkan i predanost provedbi njegovih ciljeva nakon 2020. Zajednički akcijski plan i odgovarajući provedbeni mehanizmi stoga ostaju okvir za zajednički rad na sprečavanju radikalizacije koja vodi do nasilnog ekstremizma i terorizma, na temelju pet ciljeva i snažne regionalne suradnje. Iako je zbog pandemije usporena provedba u većini regije, došlo je do napretka u razvoju protuterorističkih strategija, donošenju relevantnog zakonodavstva, jačanju relevantnih institucijskih kapaciteta i uvođenju mjera za borbu protiv radikalizacije, a za potpunu provedbu dogovorenih ciljeva i mjera potreban je daljnji napredak. Općenito treba dodatno poraditi na sprečavanju svih oblika radikalizacije, uključujući vjersku, etničko-nacionalističku ili političku.

Pozitivni primjeri u regiji zabilježeni su u Albaniji, gdje je zahvaljujući dobrom napretku u međunarodnoj policijskoj suradnji došlo do uhićenjâ koja su pobudila velik interes javnosti, a napredak je ostvaren i u suzbijanju proizvodnje droge i trgovine drogom. Sjeverna Makedonija donekle je napredovala u borbi protiv organiziranog kriminala, uključujući i na operativnoj razini. I u Crnoj Gori zabilježen je napredak: poboljšan je pristup tijela za izvršavanje zakonodavstva ključnim bazama podataka i povećan je broj istražitelja i stručnjaka u ključnim područjima. Osim toga, uhodana međunarodna policijska suradnja nastavila je davati rezultate i dovela do dosad nezabilježenih zapljena droge. Međutim, Kosovo, Srbija i Turska ostvarili su tek ograničen napredak u borbi protiv organiziranog kriminala, a u Bosni i Hercegovini, gdje kontaktna točka za suradnju s Europolom još nije u funkciji, nije bilo napretka.

Stalno se ulaže i u strukture za borbu protiv organiziranog kriminala, čime se jačaju specijalizirana pravosudna i policijska tijela. Međutim, rezultati u pogledu pravomoćnih presuda za organizirani kriminal pokazuju da su kapaciteti tijela kaznenog progona i pravosuđa još uvijek nedostatni za uspješnu istragu, kazneni progon i suđenje u važnim slučajevima organiziranog kriminala, a time i za odvraćanje potencijalnih počinitelja. To je slučaj i u suzbijanju trgovanja ljudima, koje podrazumijeva i pružanje zaštite i potpore žrtvama.

Organizirani kriminal i dalje je prijetnja regiji i utječe na ljude, poduzeća, državne institucije i gospodarstvo u cjelini. Moćne zločinačke organizacije s globalnim dosegom lako prelaze granice, uključujuće i one u EU-u. Zločinačke organizacije koje djeluju na zapadnom Balkanu vrlo su vješto iskorištavale razvoj pandemije bolesti COVID-19. Odgovori vlada uključivali su jačanje operativne policijske suradnje s EU-om, osobito putem platforme EMPACT , i s agencijama EU-a u područjima kao što su krijumčarenje droge (posebno kanabisa i sintetičkih droga), krijumčarenje migranata, trgovina ljudima, organizirani kriminal u vezi s imovinom te krijumčarenje trošarinske robe (uglavnom cigareta) i vatrenog oružja. Novom strategijom EU-a za suzbijanje organiziranog kriminala za razdoblje 2021.–2025. potvrđuje se predanost EU-a da nastavi davati prednost projektima izgradnje kapaciteta u trećim zemljama, što uključuje i zemlje proširenja. Cilj je poduprijeti operativnu suradnju i pomoći opremiti partnere alatima koji će im omogućiti iskorjenjivanje složenih kriminalnih struktura.

Zakonodavstvo i politike o nediskriminaciji općenito postoje, ali daljnje djelovanje u pogledu slučajeva diskriminacije, zločina iz mržnje i govora mržnje nije dostatno. Pravna zaštita prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih, interseksualnih i queer (LGBTIQ) osoba poboljšala se u većini partnera na zapadnom Balkanu, no zakone treba provoditi u praksi jer često dolazi do diskriminacije i govora mržnje. U Turskoj zaštita temeljnih prava LGBTIQ osoba te govor mržnje i kampanje ocrnjivanja uperene protiv LGBTIQ zajednice i dalje izazivaju ozbiljnu zabrinutost.

Partneri na zapadnom Balkanu trebaju dokazati da i dalje nastoje promicati i jačati rodnu ravnopravnost te riješiti problem rodno uvjetovanog nasilja. S tim u vezi povećala se zabrinutost kad je riječ o Turskoj, u kojoj je došlo do nazadovanja u pogledu prava žena, što se očituje u povlačenju te zemlje iz Istanbulske konvencije.

Sloboda izražavanja te sloboda i pluralizam medija ključni su nositelji demokratskog društva i moraju se poštovati. Na zapadnom Balkanu općenito je ostvaren ograničen ili nikakav napredak po tom pitanju. Iako medijsko okruženje općenito omogućuje slobodu izražavanja, prijetnje, zastrašivanje i nasilje nad novinarima te omalovažavajuće primjedbe javnih dužnosnika i dalje izazivaju ozbiljnu zabrinutost. Mogu negativno utjecati na slobodu medija u praksi pa treba ubrzati tijek istrage i kazneni progon takvih incidenata. Treba zajamčiti neovisnost medijskih regulatora i javnih radiotelevizijskih kuća, među ostalim i odgovarajućim financiranjem i imenovanjem osoba na rukovodeće položaje na temelju zasluga. Dodatnu potporu treba pružiti i učinkovitom funkcioniranju neovisnih samoregulatornih tijela. Sve zemlje u regiji trebaju povećati transparentnost financiranja medija i veza između javnih i privatnih interesa koje utječu na uredničku politiku i vode do samocenzure.

Temeljna prava u velikoj su mjeri sadržana u zakonodavstvu na zapadnom Balkanu, no postoje određene poteškoće u njihovoj učinkovitoj provedbi. Zaštita temeljnih prava na sudovima i dalje je nedostatna u nizu područja politika. Općenito je došlo do ograničenih pomaka ili čak stagnacije u tom području u većem dijelu regije. Primjedbe i preporuke iz prethodnih izvješća po državama uzete su u obzir u ograničenoj mjeri. U Turskoj se stanje ljudskih prava dodatno pogoršalo i ostaje ozbiljan problem.

U Albaniji provjera pravosuđa i uspostava Specijalizirane strukture za borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala donose rezultate u borbi protiv korupcije. Sjeverna Makedonija ojačala je svoj strateški i institucijski okvir te konsolidirala rezultate u istragama, progonu i donošenju presuda u nekoliko slučajeva korupcije, uključujući i onu na visokim razinama. Kosovo, Crna Gora i Srbija ostvarili su ograničen napredak. Iako je u Crnoj Gori Agencija za sprječavanje korupcije zauzela proaktivniji stav, ta se zemlja mora više angažirati u sprečavanju i suzbijanju korupcije i u oduzimanju i zapljeni imovine. Kosovo je povećalo kapacitete svojeg posebnog tužiteljstva, no potreban je stalan angažman kad je riječ o proaktivnim istragama, pravomoćnim sudskim odlukama i konačnim oduzimanjima imovine. U Srbiji su povećani kapaciteti Agencije za sprečavanje korupcije, no nisu poduzeti nikakvi konkretni koraci za donošenje nove strategije za borbu protiv korupcije koja bi se temeljila na vjerodostojnom i realističnom akcijskom planu niti je još provedena većina preporuka GRECO-a. Bosna i Hercegovina nije ostvarila napredak u borbi protiv raširene korupcije i znakova koruptivnog političkog utjecaja. Zakonodavni i institucijski okviri i dalje su neprimjereni i previše fragmentirani. U Turskoj nije postignut napredak. U toj zemlji pravni i institucijski okviri za borbu protiv korupcije i dalje su ispod međunarodnih standarda te omogućuju neprimjeren politički utjecaj na istragu, progon i donošenje presuda u slučajevima korupcije. Potrebno je poboljšati odgovornost i transparentnost javnih institucija. Nepostojanje antikorupcijske strategije ukazuje na nedostatak volje za borbu protiv korupcije.

Albanija je ostvarila trajan dobar napredak u svojoj sveobuhvatnoj reformi pravosuđa, uključujući konkretne rezultate u postupku provjere. Njezin je Ustavni sud sada u potpunosti funkcionalan i počeo je donositi odluke u važnim predmetima. Sjeverna Makedonija je donekle napredovala, primjerice u provedbi svoje pravosudne strategije. Srbija i Kosovo postigli su ograničen napredak svojih pravosudnih reformi. U Srbiji su ponovno pokrenuta reformska nastojanja, što se očituje u planiranju jačanja neovisnosti pravosuđa, među ostalim i promjenama ustava, čiji se završetak predviđa do kraja 2021. Na Kosovu je sveukupna sposobnost pravosudnih institucija za brz i učinkovit kazneni progon i upućivanje predmeta sudu i dalje slaba. Crna Gora i Bosna i Hercegovina nisu postigle napredak u svojim pravosudnim reformama. U Crnoj Gori ključne reforme pravosuđa stagniraju i potrebna je odlučna politička predanost na svim razinama vlade, parlamenta i pravosuđa kako bi se ponovo omogućio napredak u ispunjavanju privremenih mjerila za vladavinu prava. Bosna i Hercegovina zaostaje i ne ostvaruje nikakav napredak u jačanju pravosuđa; u nedostatku bilo kakvih smislenih mjera cjelokupan integritet sektora nastavio se pogoršavati.

EU je nastavio ispunjavati obveze koje je preuzeo u pogledu pružanja znatne financijske potpore izbjeglicama i zajednicama domaćinima u Turskoj. Instrumentom za izbjeglice u Turskoj mobilizirano je 6 milijardi EUR. Sveukupni operativni proračun instrumenta ugovoren je krajem 2020., a više od 4,2 milijarde EUR isplaćeno je do kolovoza 2021. za više od 100 projekata. Njegova postignuća uključuju pomoć za 1,8 milijuna izbjeglica u podmirivanju njihovih osnovnih potreba, pomoć za 700 000 djece izbjeglica u pohađanju škole, izgradnju 363 škole i obavljanje više od 18 000 000 pregleda u okviru primarne zdravstvene zaštite. Komisija je u lipnju predložila dodjelu dodatnog paketa u iznosu od 3 milijarde EUR za razdoblje 2021.–2023., povrh pola milijarde EUR stavljenih na raspolaganje 2020. za prijelazno financiranje humanitarne pomoći. To će uključivati sredstva za upravljanje migracijama i granične kontrole, osobito na istočnoj granici Turske. Položaj izbjeglica u regiji ostat će kritičan ili će se čak pogoršati zbog pandemije COVID-a 19 i njezinih ekonomskih posljedica. Zbog migracijskih tokova iz drugih dijelova regije, uključujući Afganistan, mogle bi nastati dodatne potrebe. Međutim, Turska nije preokrenula negativan trend daljnjeg udaljavanja od Europske unije jer je ozbiljno nazadovala u područjima demokracije, vladavine prava, temeljnih prava i neovisnosti pravosuđa. Čelnici EU-a naglasili su da su ciljana djelovanja protiv političkih stranaka, boraca za ljudska prava i medija veliko nazadovanje u području ljudskih prava i u suprotnosti su s obvezama Turske da poštuje demokraciju, vladavinu prava i prava žena. Dijalog o tim pitanjima i dalje je sastavni dio odnosa između EU-a i Turske.

Izjava EU-a i Turske iz ožujka 2016. i dalje donosi rezultate i ključni je okvir za suradnju u području migracija. Turska i dalje hvalevrijedno nastoji biti domaćin za oko četiri milijuna izbjeglica iz Sirije i drugih zemalja, što je najveća izbjeglička zajednica na svijetu. Međutim, došlo je do problema u pogledu provedbe te izjave jer je Turska od ožujka 2020. jednostrano obustavila vraćanje nezakonitih migranata i tražitelja azila kojima su odbijeni zahtjevi s grčkih otoka i zbog pojave alternativnih krijumčarskih ruta prema Cipru i Italiji. Općenito, broj nezakonitih prelazaka granice između Turske i EU-a i dalje je znatno niži nego prije donošenja Izjave EU-a i Turske.

Za provedbu Plana EU mobilizira do 9 milijardi EUR sredstava iz instrumenta IPA III u razdoblju 2021.–2027., uključujući do 1 milijardu EUR za uspostavu instrumenta jamstva za zapadni Balkan, za koji se očekuje da će privući kapital za ulaganja u iznosu od približno 20 milijardi EUR u idućem desetljeću. Za postizanje ciljeva Plana trebat će nastaviti održavati dobrosusjedske odnose i regionalnu suradnju.

S obzirom na europsku perspektivu zapadnog Balkana EU nastavlja tretirati zemlje u regiji kao povlaštene partnere, tako što ih povezuje s mehanizmima i instrumentima EU-a, kao što su sastanci Odbora za zdravstvenu sigurnost, zajednička nabava medicinskih protumjera, Mehanizam Unije za civilnu zaštitu, Fond solidarnosti, konzularna pomoć pri repatrijaciji i izuzeće iz privremenih ograničenja EU-a u pogledu izvoza medicinske opreme. Uz to, partneri sa zapadnog Balkana mogu koristiti bespovratna sredstva za nabavu cjepiva i kako bi pokrili troškove tehničkih zahtjeva za potpuno usklađivanje sa sustavom EU digitalne COVID potvrde. Republika Sjeverna Makedonija dovršila je to usklađivanje u kolovozu, a Republika Albanija početkom rujna. Sudjelovanje u sustavu EU digitalnih COVID potvrda olakšat će putovanje između zapadnog Balkana i EU-a te dodatno pomoći regiji u ublažavanju ekonomskih i socijalnih posljedica pandemije.

Svi partneri sa zapadnog Balkana pridružili su se instrumentu COVAX kojemu je EU, kao dio Tima Europa, dosad dodijelio više od 3 milijarde EUR. Tim se instrumentom osigurava pristup sigurnim i djelotvornim cjepivima protiv bolesti COVID-19 za partnere koji u njemu sudjeluju, po dogovorenoj cijeni. Osim prilično opsežne potpore instrumentu COVAX, Europska unija izdvojila je 70 milijuna EUR bespovratnih sredstava za zapadni Balkan, prvenstveno za daljnju prodaju cjepiva koje je kupio EU. Za početak, uz pomoć Austrije od svibnja do kolovoza 2021. isporučeno je 650 000 doza cjepiva, nakon čega su uslijedile donacije iz više država članica u ime Tima Europa. EU i države članice osigurale su zapadnom Balkanu ukupno 2,9 milijuna doza cjepiva. Mehanizam EU-a za civilnu zaštitu pomogao je u dostavi cjepiva i medicinskih materijala iz država članica i iz zaliha medicinske opreme u okviru sustava rescEU. EU će i dalje podupirati planove svih partnera u pogledu cijepljenja kako bi do kraja 2021. postigli stopu procijepljenosti sličnu prosječnoj procijepljenosti u EU-u.

Na sastanku na vrhu EU-a i zapadnog Balkana, održanom 6. listopada 2021., partnerima EU-a na zapadnom Balkanu poslana je snažna poruka da je njihova budućnost u Europskoj uniji. Odlučna, strateška predanost EU-a toj regiji odrazila se u nizu ključnih mjera koje su građanima zapadnog Balkana donijele opipljive koristi, od kontinuirane potpore odgovoru na pandemiju bolesti COVID-19 do preuzimanja znatnih financijskih obveza u sklopu Gospodarskog i investicijskog plana radi poticanja dugoročnog razvoja i održivog oporavka regije. Čelnici su se složili da će ojačati suradnju u nizu područja, uključujući sigurnost, te su se obvezali na redovito održavanje sastanaka na vrhu EU-a i zapadnog Balkana.

EUROPSKA KOMISIJA Strasbourg, 19.10.2021. COM(2021) 644 final PRILOZI

KOMUNIKACIJI KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA





Komunikacija o politici proširenja EU-a za 2021. {SWD(2021) 288 final} - {SWD(2021) 289 final} - {SWD(2021) 290 final} - {SWD(2021) 291 final} - {SWD(2021) 292 final} - {SWD(2021) 293 final} - {SWD(2021) 294 final}



PRILOG 1. – Sažeti pregled nalaza izvješća Crna Gora Kad je riječ o političkim kriterijima, izvještajno razdoblje obilježile su napetosti i nepovjerenje među političkim akterima. Duboka polarizacija između nove vladajuće većine i oporbe nastavila se tijekom 2020. i pojačala u razdoblju nakon izbora. Burni odnosi i nepovjerenje dovodili su do čestih eskalacija i dodatno pogoršali političke podjele, među ostalim i unutar vladajuće većine. Parlamentarni izbori doveli su do promjene vladajuće koalicije, promijenili su dinamiku među državnim tijelima i ukazali na potrebu za pronalaženjem ravnoteže u novom političkom okruženju, uključujući pitanja koja se odnose na vjerske zajednice i etničku pripadnost, koja su dominirala političkim programom tijekom izvještajnog razdoblja. Zbog tenzija između izvršne i zakonodavne vlasti usporen je rad na reformama. U prosincu 2020. parlament je izabrao 42. vladu Crne Gore, sa znatno manjim brojem ministarstava. To je prva vlada u Crnoj Gori sastavljena uglavnom od stručnjaka koji nisu povezani s politikom. U svojem završnom izvješću o parlamentarnim izborima 2020. ograničena misija za promatranje izbora Ureda OESS-a za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) preporučila je opsežnu reformu kako bi se znatno prije sljedećih izbora uključivim postupkom uskladio izborni pravni okvir i uredili svi ključni aspekti izbora. Parlament je u prosincu 2020. osnovao odbor za sveobuhvatnu izbornu reformu, zadužen za provedbu zakonodavnih reformi do kraja 2021. Napredak je spor zbog početnih kašnjenja i povremenih bojkota. Parlament je u lipnju 2021. razriješio dužnosti predsjednika Državnog izbornog povjerenstva (DIP), a novi predsjednik još nije imenovan u parlamentu. Potrebni su ustrajni napori za poboljšanje profesionalnosti, transparentnosti i odgovornosti DIP-a. Lokalni izbori održani su 2021. u dvije općine. Unatoč međustranačkom sporazumu o održavanju svih lokalnih izbora istog dana, pravnim okvirom i dalje se propisuje da se oni odvijaju kontinuirano, što dovodi do gotovo stalne predizborne kampanje na nacionalnoj i lokalnoj razini. Još uvijek nije dan vjerodostojan, neovisan i učinkovit institucijski odgovor na tzv. „aferu omotnice”. Nedostatak konstruktivnog angažmana svih parlamentarnih aktera spriječio je smislen politički dijalog, što je dodatno polariziralo političko okruženje. Bojkot plenarnih sjednica koji provodi većina zastupnika, i iz oporbe i iz vladajuće većine, prouzročio je obustavu donošenja odluka u parlamentu 2021. Parlament je komunicirajući s javnošću poboljšao transparentnost svojeg rada i općenito povećao svoju zakonodavnu i nadzornu ulogu. Vladajuća većina često je predlagala ili donosila zakonodavstvo ubrzanim postupkom, bez potrebnih javnih savjetovanja i bez propisnog uzimanja u obzir zahtjeva za pristupanje EU-u. Parlament još nije u praksi pokazao svoje zalaganje za program reformi za približavanje Crne Gore EU-u ni poboljšao koordinaciju zakonodavnih inicijativa s vladom. Parlament bi trebao ojačati profesionalne i stručne kapacitete svojeg administrativnog osoblja i poboljšati političku zastupljenost žena. Sadašnji saziv parlamenta bez presedana je u povijesti Crne Gore. Parlament bi trebao nastojati postići široki međustranački i društveni konsenzus o reformama povezanima s EU-om, što je ključno za napredak zemlje na njezinu putu prema EU-u. Jasno se ističe potreba za aktivnim i konstruktivnim sudjelovanjem svih strana kako bi se unaprijedila parlamentarna odgovornost, nadzor izvršne vlasti i demokratska kontrola, poboljšala kvaliteta zakonodavstva te omogućila ključna imenovanja. Parlament dosad nije uspio osigurati potrebnu dvotrećinsku većinu za važna imenovanja sudaca pa se osobe i dalje imenuju na ključne funkcije u pravosudnom sustavu na privremenoj osnovi. Kad je riječ o upravljanju, potrebno je produbiti sudjelovanje dionika i kapacitete vlade za provedbu reformi. Parlament je u prosincu 2020. imenovao 42. vladu Crne Gore. Broj ministarstava smanjen je na 12, a žene su na čelu njih četiri. Nova vlada prva je stručna vlada u Crnoj Gori, a mjesto potpredsjednika vlade jedino je mjesto popunjeno čelnikom političke stranke. Vlada je donijela i novi nacionalni program za pristupanje EU-u za razdoblje 2021.–2023. Pregovaračka struktura znatno je oslabljena ostavkom ili razrješenjem 110 članova, uključujući 16 pregovarača za pojedina poglavlja i 24 voditelja radnih skupina. Većina tih ključnih položaja i dalje nije popunjena. Neka ključna ministarstva nisu pokazala dovoljnu predanost i konstruktivan angažman u procesu pristupanja EU-u pod svojim novim vodstvom. Uloga civilnog društva prepoznata je i promiče se, no postojeći pravni i institucionalni okvir potrebno je dodatno poboljšati kako bi se ojačali mehanizmi savjetovanja i suradnje između državnih institucija i civilnog društva u kontekstu procesa pristupanja EU-u. Crna Gora umjereno je pripremljena za reformu svoje javne uprave. Sveukupno gledajući, napredak tijekom izvještajnog razdoblja bio je ograničen. Promjena vlade i parlamentarne većine ozbiljno je utjecala na državnu službu: izmjenama Zakona o državnim službenicima i zaposlenicima sniženi su zahtjevi u pogledu sposobnosti, neovisnosti i zapošljavanja državnih službenika na temelju zasluga. Nadalje, nedavne reorganizacije javne uprave dovele su do znatnih kadrovskih promjena, među ostalim na višim razinama, što je ugrozilo sposobnost Crne Gore da zadrži iskusno osoblje u pitanjima povezanima s procesom pristupanja EU-u u mnogim sektorima. Za učinkovitu depolitizaciju javne službe, optimizaciju državne uprave i provedbu upravljačke odgovornosti potrebna je snažna politička volja. Crna Gora ostaje umjereno pripremljena za primjenu pravne stečevine EU-a i europskih standarda u području pravosuđa i temeljnih prava te je općenito ostvarila ograničen napredak, uz ograničene rezultate u pogledu odgovornosti. Nije postignut napredak u području pravosuđa, a provedba ključnih reformi pravosuđa stagnira. Još nema odlučnog političkog zalaganja potrebnog za deblokiranje važnih segmenata tih reformi, a brojna sudačka imenovanja još nisu provedena u parlamentu jer nije osigurana kvalificirana većina. Unatoč proaktivnijem pristupu Agencije za sprječavanje korupcije, korupcija je problem koji i dalje prevladava u mnogim područjima. U pogledu temeljnih prava Crna Gora nastavila je ispunjavati obveze iz međunarodnih instrumenata i zakonodavstva u području ljudskih prava. Međutim, i dalje postoje otvorena pitanja u osiguravanju stvarne provedbe nacionalnog zakonodavstva o ljudskim pravima. Postignut je ograničen napredak u području slobode izražavanja. Crna Gora postigla je određenu razinu pripremljenosti u području borbe protiv korupcije. Postignut je ograničen napredak, a prošlogodišnje preporuke djelomično su provedene uzimajući u obzir rezultate u pogledu represije i sprečavanja korupcije te nastojanja Agencije za sprječavanje korupcije da djeluje protiv nje. Potrebni su još bolji rezultati u oduzimanju i zapljeni imovine pribavljene kaznenim djelom. Agencija za sprječavanje korupcije pod novim rukovodstvom imala je proaktivniji pristup, posebno u jačanju komunikacijskih aktivnosti i aktivnosti informiranja javnosti, medija i civilnog društva te u rješavanju neriješenih predmeta iz prethodnih godina. Unatoč tom pozitivnom trendu, pitanja neovisnosti, prioriteta, selektivnog pristupa i kvalitete odluka Agencije i dalje su prisutna i iziskuju ustrajno djelovanje u tom pogledu. Korupcija je i dalje raširena u brojnim područjima. Potrebna je snažna politička volja za stvarno rješavanje tog problema, kao i za odlučan kaznenopravni odgovor na korupciju na visokoj razini. Crna Gora donekle je/umjereno je pripremljena za borbu protiv organiziranog kriminala. Postignut je određen napredak u provedbi prošlogodišnjih preporuka, posebno u poboljšanju pristupa tijela za izvršavanje zakonodavstva ključnim bazama podataka i povećanju broja istražitelja i stručnjaka u ključnim područjima. Broj slučajeva organiziranog kriminala koji su istraženi i kazneno gonjeni nastavio je rasti, a broj takvih predmeta na sudovima gotovo se utrostručio. Međunarodna policijska suradnja dobro je uspostavljena i nastavlja davati rezultate, s dosad nezabilježenim zapljenama droga u inozemstvu. Međutim, kapacitet za suzbijanje krijumčarenja duhana i pranja novca još nije na očekivanoj razini. Crna Gora još uvijek mora riješiti neke sustavne nedostatke kaznenopravnog sustava, uključujući način na koji se slučajevi organiziranog kriminala rješavaju pred sudovima. U pogledu temeljnih prava Crna Gora uglavnom je uspostavila zakonodavni i institucijski okvir i ostvarila određen napredak u ispunjavanju obveza utvrđenih u međunarodnim instrumentima i zakonodavstvu u području ljudskih prava. Međutim, pitanje stvarne provedbe i dalje nije riješeno. Potrebno je dodatno poboljšati učinkovitost istraga slučajeva kad tijela kaznenog progona prekomjerno upotrebljavaju silu te zločina iz mržnje. Ranjive skupine, uključujući Rome, Egipćane i osobe s invaliditetom, i dalje se suočavaju s brojnim oblicima diskriminacije i poteškoćama u ostvarivanju svojih prava u upravnim i sudskim postupcima. Žene su i dalje izložene nejednakosti u sudjelovanju u političkom i javnom životu te u pristupu zapošljavanju i gospodarskim prilikama. Rodno uvjetovano nasilje i nasilje nad djecom i dalje su velik problem. Napadi na etničkoj i vjerskoj osnovi, zločini iz mržnje i govor mržnje i dalje su u porastu. Crna Gora samo je djelomično provela prošlogodišnje preporuke. Potrebno je poboljšati pristup pravosuđu, posebno za ranjive skupine. Izmjene Zakona o slobodi vjeroispovijesti donesene su nakon ograničenih i neuključivih savjetovanja s vjerskim zajednicama. Crna Gora dosegnula je određenu razinu pripremljenosti u području slobode izražavanja. Općenito, tijekom izvještajnog razdoblja ostvarila je ograničen napredak i samo djelomično provela prošlogodišnje preporuke. Došlo je do novog razvoja događaja u istrazi o napadu vatrenim oružjem na istraživačkog novinara 2018., no potrebno je osigurati potpuno i djelotvorno daljnje pravosudno postupanje u vezi s tim predmetom i drugim važnim starim predmetima. Vlada je u travnju 2021. osnovala novo ad hoc povjerenstvo za praćenje nasilja nad medijima, ali još nije u potpunosti ili konkretno uzela u obzir važne preporuke prethodnog povjerenstva. U tijeku je revizija pravnog okvira kako bi se riješila dodatna pitanja utvrđena u Zakonu o medijima 2020. i zakonu o javnoj radioteleviziji RTCG te kako bi se taj okvir dopunio novim zakonom o audiovizualnim medijima i osigurala njihova potpuna usklađenost s pravnom stečevinom EU-a i europskim standardima. Potrebno je dodatno djelovati kako bi se ograničili učinci dezinformiranja, uznemiravanja na internetu i govora mržnje, a s druge strane osigurati da se takvim mjerama nerazmjerno ne ograničava sloboda izražavanja. Parlament je u lipnju 2021. imenovao novo vijeće RTCG-a bez široke međustranačke potpore. Nakon te promjene i naknadnih promjena upravljačke strukture RTCG-a javna radiotelevizija počela je prikazivati politički raznolikiji sadržaj. Medijska scena ostala je uglavnom vrlo polarizirana, često obilježena politički pristranim i neuravnoteženim izvješćivanjem, uključujući opsežno sudjelovanje stranih medija iz regije, što je bilo posebno važno tijekom izbornih razdoblja. Samoregulatorni mehanizmi i dalje su slabi. U pogledu gospodarskih kriterija Crna Gora ostvarila je određen napredak i umjereno je pripremljena u stvaranju funkcionalnog tržišnog gospodarstva. Zemlja je 2020. doživjela naglu recesiju jer je pandemija bolesti COVID-19 znatno utjecala na gospodarstvo koje ovisi o turizmu. To se u velikoj mjeri odrazilo na privatnu potrošnju, ulaganja, zapošljavanje, trgovinu i javne financije. Kako bi pomogla građanima i gospodarstvu, nadležna tijela donijela su nekoliko paketa gospodarske potpore. Te su mjere bile uglavnom dobro usmjerene, transparentne i privremene naravi. Unatoč određenim kašnjenjima zbog pandemije vlada je nastavila provoditi neke od predviđenih reformi za poboljšanje poslovnog okruženja. Urednom primopredajom vlasti usred krize očuvana je učinkovitost političkog odgovora na pandemiju bolesti COVID-19. Nova vlada uspjela je ublažiti fiskalne rizike kumuliranjem znatnih fiskalnih rezervi kako bi se pokrile potrebe za financiranjem za 2021., među ostalim za dodatne programe potpore za COVID-19. Financijski sektor ostao je stabilan tijekom krize zahvaljujući dobrom stanju prije krize i mjerama potpore koje su provela nadležna tijela, ali zbog odgođenog učinka krize na bilance banaka potrebno je pažljivo pratiti financijske institucije. Crna Gora ostvarila je određen napredak i umjereno je pripremljena na suočavanje s pritiskom konkurencije i tržišnim silama unutar Unije. Pandemija bolesti COVID-19 pokazala je da je zbog nedostatka diversifikacije gospodarstvo Crne Gore koje ovisi o turizmu vrlo osjetljivo na šokove. Radilo se na poboljšanju inovacijskih kapaciteta i uvođenju standarda EU-a u lokalna poduzeća uz pomoć javnih subvencija, ali rezultati su i dalje skromni s obzirom na razmjere izazova. Čini se da kvaliteta obrazovnog sustava i odabrani prioriteti u nastavnim programima nisu dovoljni za jačanje ljudskog kapitala i rješavanje neusklađenosti vještina. Moderna telekomunikacijska i energetska infrastruktura brzo se uvodi, ali postoji znatan manjak u prometnoj infrastrukturi, što otežava integraciju s regionalnim tržištem i tržištem EU-a. Osim toga, niska sofisticiranost domaćih proizvoda, mala veličina lokalnih poduzeća i niska razina sudjelovanja na vanjskim tržištima glavne su prepreke povećanju konkurentnosti i diversifikaciji gospodarstva.

Kad je riječ o dobrosusjedskim odnosima i regionalnoj suradnji, Crna Gora i dalje nastoji održavati konstruktivne bilateralne odnose s ostalim zemljama proširenja i susjednim državama članicama EU-a, iako su bilateralni odnosi sa Srbijom bili obilježeni napetostima uz jačanje nacionalističke retorike. Općenito, Crna Gora aktivno sudjeluje u regionalnoj suradnji. Kad je riječ o sposobnosti Crne Gore da preuzme obveze članstva, postignut je bitan napredak u usklađivanju i pripremi za provedbu pravne stečevine EU-a u brojnim područjima, iako nešto sporiji nego prije. U pripremama Crne Gore za ispunjavanje zahtjeva unutarnjeg tržišta EU-a posebno je bitna skupina poglavlja o unutarnjem tržištu, koja je vrlo važna za moguće mjere rane integracije i razvoj zajedničkog regionalnog tržišta. Postignut je napredak u nadzoru tržišta, akreditaciji i normizaciji; zakonodavnim preduvjetima za elektroničku registraciju poduzeća; sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma; pravu trgovačkih društava; državnim potporama i transparentnosti potpora; bankarstvu; zaštiti potrošača i zdravlja. Crna Gora sada bi se trebala usmjeriti na: usklađivanje s pravnom stečevinom EU-a o mjeriteljstvu i normizaciji, razvoj operativnog kapaciteta Agencije za zapošljavanje; regulirane profesije, kretanje kapitala i plaćanja, uključujući stjecanje vlasničkih prava, postupno ukidanje programa za dodjelu državljanstva ulagačima; pravo trgovačkih društava i poslovno računovodstvo; intelektualno vlasništvo; tržišno natjecanje i državne potpore; zaštitu potrošača i zdravlja te provedbu zakona o usklađivanju s kapitalnim zahtjevima iz pravne stečevine EU-a u bankarskom sektoru. Skupina poglavlja o konkurentnosti i uključivom rastu uvelike je povezana s programom gospodarskih reformi Crne Gore. Postignut je napredak u kontroli duhana; mirovinama; industrijskoj politici, pametnoj specijalizaciji, strukovnom obrazovanju i osposobljavanju te olakšavanju trgovine. U području ekonomske i monetarne politike radi se na provedbi akcijskog plana za usklađivanje s pravnom stečevinom EU-a. Crna Gora sada bi se trebala usmjeriti na: neovisnost medijskog sektora; koordinaciju u području ekonomskih i monetarnih pitanja, PDV-a, trošarina i izravnog oporezivanja; radno pravo i zakon za suzbijanje diskriminacije, sigurnost na radu; industrijsku politiku, istraživanje i inovacije, obrazovanje i osposobljavanje te kompjuterizirani provozni sustav kompatibilan s EU-ovim. Skupina poglavlja o zelenom programu i održivoj povezivosti uvelike je povezana s programom gospodarskih reformi Crne Gore, Komisijinim gospodarskim i investicijskim planom i zelenim programom za zapadni Balkan. Ostvaren je napredak u stvaranju tržišta energije za dan unaprijed; strategiji razvoja prometa, zaštiti prirode i nacionalnom energetskom i klimatskom planu. Crna Gora sada bi se trebala usmjeriti na: energetski sektor; uredbe o transeuropskim mrežama, telekomunikacijama, TEN-T-u i TEN-E-u; zelenu tranziciju, gospodarenje otpadom, kvalitetu vode, zaštitu prirode i klimatske promjene. Skupina poglavlja o resursima, poljoprivredi i koheziji obuhvaća politike povezane sa strukturnim fondovima i investicijskim fondovima EU-a te razvoj kapaciteta za preuzimanje odgovornosti buduće države članice EU-a. Ostvaren je napredak u poljoprivredi, hrani i ribarstvu, regionalnoj politici i koordinaciji strukturnih instrumenata, financijskim i proračunskim odredbama te upravljanju vlastitim sredstvima. Crna Gora sada bi se trebala usmjeriti na: provedbu programa IPARD, poljoprivredu i ruralni razvoj te ribarstvo, unapređivanje objekata za preradu i kontrolu sigurnosti hrane, zahtjeve kohezijske politike EU-a, kapacitete za upravljanje programima neizravnog upravljanja u okviru IPA-e i pravila upravljanja za sustav vlastitih sredstava. Kad je riječ o skupini poglavlja o vanjskim odnosima, Crna Gora nastavila se u potpunosti usklađivati sa svim stajalištima, izjavama i zajedničkim stajalištima EU-a u okviru ZVSP-a. Usto je nastavila provoditi mjere u okviru zajedničkog regionalnog tržišta na temelju pravila EU-a, među ostalim suradnju u okviru CEFTA-e i Vijeća za regionalnu suradnju. Usklađivanje stava o cjelovitosti Rimskog statuta omogućilo bi privremeno zatvaranje preostalog otvorenog poglavlja 31. u okviru te skupine poglavlja. Jačanje administrativnih kapaciteta za primjenu pravne stečevine EU-a i dalje je bitno pitanje za Crnu Goru, uključujući hitnu potrebu za ponovnom izgradnjom funkcionalne pregovaračke strukture. U kontekstu pandemije bolesti COVID-19 u 2020. znatno su se smanjile i zakonite i nezakonite migracije. Broj nezakonitih migranata smanjio se 2020., tijekom koje je zadržano 3 149 migranata, za 60 % u odnosu na 2019. Ured posebnog tužitelja proveo je 2020. dvije istrage o krijumčarenju migranata. U jednom su predmetu pravomoćne osuđujuće presude izrečene protiv osam pojedinaca. Iako se kapacitet Crne Gore za upravljanje miješanim migracijskim tokovima i integraciju izbjeglica poboljšava, potrebne su ustrajne mjere da bi se zemlja mogla nositi s migracijskim pritiskom, primjerice dodatno povećanje kapaciteta za prihvat i podizanje standarda u prihvatnim centrima. To će uključivati i daljnji razvoj međunarodne suradnje u području ponovnog prihvata, potporu uspješnoj reintegraciji povratnika, povećanje kapaciteta za kazneni progon mreža za krijumčarenje migranata i uspostavu modernog sustava prikupljanja podataka o migrantima. Srbija Kad je riječ o političkim kriterijima, parlament Srbije i političke snage nastavile su sudjelovati u međustranačkom dijalogu pod pokroviteljstvom Europskog parlamenta radi postizanja široko prihvaćenoga međustranačkog konsenzusa o reformama povezanima s EU-om, što je ključno za napredak zemlje na njezinu putu prema EU-u. Međutim, političko ozračje tijekom izvještajnog razdoblja ostalo je polarizirano. Za uspjeh tog procesa svi politički akteri moraju se konstruktivno i u dobroj vjeri uključiti u provedbu mjera koje su tijekom međustranačkog dijaloga utvrdili sukoordinatori iz Europskog i srpskog parlamenta u rujnu 2021. Kad je riječ o izborima, Srbija je počela postupati prema dugogodišnjim preporukama Ureda za demokratske institucije i ljudska prava Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS/ODIHR), a vlada je ponovno uspostavila relevantnu radnu skupinu za izbore. Sve ključne preporuke trebale bi se provoditi na uključiv i transparentan način, na temelju šireg političkog konsenzusa i znatno prije sljedećih izbora. Mandat srpskog parlamenta, koji je službeno konstituiran u kolovozu 2020., vremenski je ograničen od njegova početka jer je političko vodstvo najavilo nove izbore najkasnije u proljeće 2022. Parlament je općenito znatno smanjio primjenu hitnih postupaka i donio novi kodeks ponašanja za zastupnike. Međutim, protiv političkih protivnika i predstavnika drugih institucija koji su izrazili drugačija politička stajališta i dalje se tijekom parlamentarne rasprave upotrebljava huškački govor. Svi bi se političari trebali boriti protiv govora mržnje i doprinositi političkom dijalogu o reformama povezanima s EU-om, posebno o temeljnim načelima demokracije i vladavine prava. Novoosnovano Ministarstvo za ljudska i manjinska prava i socijalni dijalog pokrenulo je niz javnih rasprava. Međutim, za sustavnu suradnju vlade i civilnog društva potrebna su dodatna nastojanja. Poticajno okruženje za razvoj i financiranje organizacija civilnog društva još nije uspostavljeno u praksi jer su se nastavili verbalni napadi na organizacije civilnog društva, među ostalim i u parlamentu. Srbija je umjereno pripremljena u području reforme javne uprave. Sveukupno je u izvještajnom razdoblju ostvaren ograničen napredak. Srbija i dalje treba osigurati i. zapošljavanje na temelju zasluga i smanjenje prekomjernog broja radnih mjesta za više rukovodstvo, ii. snažnu ulogu Sekretarijata za javne politike u pogledu kontrole kvalitete pri oblikovanju i koordinaciji politika te iii. jedinstveni mehanizam za određivanje prioriteta za sva ulaganja bez obzira na vrstu i izvor financiranja. U pravosudnom sustavu Srbije ostvarena je određena razina pripremljenosti. U izvještajnom razdoblju ostvaren je ograničen napredak. Ustavna reforma pravosuđa ponovno je pokrenuta u prosincu 2020., a završetak se planira krajem 2021. Sustav imenovanja sudaca i ocjenjivanja rada sudaca i tužitelja potrebno je temeljito revidirati nakon donošenja izmjena ustava kako bi se omogućilo da zapošljavanje i karijere sudaca budu utemeljeni na zaslugama jer trenutačni pravni okvir ne jamči dovoljnu zaštitu pravosuđa od potencijalnog političkog utjecaja. Srbija je postigla određenu razinu pripremljenosti u području borbe protiv korupcije. U izvještajnom razdoblju ostvaren je ograničen napredak. Kad je riječ o sprječavanju korupcije, Skupina država protiv korupcije (GRECO) Vijeća Europe zaključila je da je njezina preporuka o Agenciji za sprečavanje korupcije provedena na zadovoljavajući način. Ta se preporuka odnosila na potrebu za odgovarajućim stupnjem neovisnosti te financijskim i ljudskim resursima, kao i na proširenje nadležnosti Agencije. Srbija tek treba donijeti novu antikorupcijsku strategiju popraćenu akcijskim planom i uspostaviti učinkovit koordinacijski mehanizam za operacionalizaciju ciljeva politike prevencije odnosno represije i učinkovito suzbijanje korupcije. Broj optužnica i prvostupanjskih presuda za predmete korupcije na visokoj razini dodatno se smanjio u usporedbi s prethodnim godinama. Srbija bi trebala više raditi na uklanjanju tih nedostataka i pojačati sprečavanje i suzbijanje korupcije. Srbija je u određenoj mjeri pripremljena za borbu protiv organiziranog kriminala. U izvještajnom razdoblju ostvaren je ograničen napredak. Srbija tek treba ostvariti vjerodostojne rezultate u pogledu djelotvornih istraga, kaznenog progona i pravomoćnih presuda u predmetima teškog i organiziranog kriminala te, među ostalim, financijskih istraga koje bi dovele do zamrzavanja i oduzimanja imovine stečene kaznenim djelima. Broj osuđujućih presuda za organizirani kriminal smanjio se u usporedbi s 2019. Umjesto pristupa koji se temelji na pojedinim predmetima, Srbija bi se trebala strateški usmjeriti na organizacije, a s predmeta male ili srednje važnosti trebala bi se preusmjeriti na istaknute predmete čiji je cilj razbijanje velikih i međunarodno raširenih organizacija i zapljena imovine. U Srbiji je zakonodavni i institucionalni okvir za poštovanje temeljnih prava uglavnom uspostavljen. Međutim, potrebno je osigurati njegovu dosljednu i učinkovitu provedbu. Treba ojačati institucije za ljudska prava i zajamčiti njihovu neovisnost, među ostalim, dodjelom potrebnih financijskih i ljudskih resursa. U pogledu slobode izražavanja ostvaren je ograničen napredak donošenjem i početkom provedbe ograničenog broja mjera u okviru akcijskog plana povezanog s medijskom strategijom. Međutim, nastavili su se verbalni napadi visokih dužnosnika na novinare, a zabrinjavajući su i slučajevi prijetnji i nasilja. Većina medijskih udruga povukla se iz skupine o sigurnosti novinara u ožujku 2021. pozivajući se na govor mržnje i kampanje ocrnjivanja novinara i predstavnika civilnog društva, među ostalim i od strane čelnika kluba vladajuće stranke u parlamentu. Verbalni napadi u parlamentu nastavili su se čak i nakon donošenja kodeksa ponašanja u prosincu 2020. Opće okruženje za ostvarivanje slobode izražavanja bez prepreka treba nastaviti jačati u praksi. Kad je riječ o gospodarskim kriterijima, Srbija je ostvarila određen napredak i umjereno je/dobro je pripremljena za razvoj funkcionalnoga tržišnog gospodarstva. Srpsko gospodarstvo zabilježilo je 2020. samo blago smanjenje jer su posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19 ublažene snažnim zamahom prije krize, opsežnim i pravovremenim mjerama fiskalne i monetarne potpore, sektorskom strukturom gospodarstva i relativno niskom prosječnom strogošću mjera ograničavanja širenja zaraze. Vanjske neravnoteže smanjile su se tijekom krize, a njihovo financiranje i dalje je u potpunosti pokriveno priljevima izravnih stranih ulaganja. Fiskalni prostor stvoren prije krize omogućio je Srbiji da 2020. i 2021. pruži znatnu fiskalnu potporu za ublažavanje krize te da znatno poveća kapitalnu potrošnju. Očuvana je stabilnost bankarskog sektora, a rast kreditiranja bio je snažan, uz potporu monetarnog ublažavanja, kreditnih moratorija i mjera za povećanje likvidnosti. Na tržištu rada u 2020. zabilježeno je daljnje smanjenje nezaposlenosti, što je posebno odraz nižih stopa sudjelovanja tijekom krize.

Ostvaren je određen napredak u reformama porezne uprave i privatizaciji banaka u državnom vlasništvu. Međutim, druge velike strukturne reforme javne uprave i poduzeća u državnom vlasništvu sporo su napredovale, čime se nastavlja dugogodišnja neučinkovitost. Nije ostvaren napredak u jačanju fiskalnih pravila kao temelja fiskalne politike. Državni sektor i dalje snažno utječe na gospodarstvo, a privatni sektor nedovoljno je razvijen i koče ga nedostaci u pogledu vladavine prava, posebno korupcija i neučinkovitost pravosuđa, te osiguravanja poštenog tržišnog natjecanja. Srbija je postigla određen napredak i umjereno je pripremljena na suočavanje s pritiskom konkurencije i tržišnim silama unutar Unije. Struktura gospodarstva dodatno se poboljšala i gospodarska integracija s EU-om ostala je visoka. No unatoč određenom napretku, kvaliteta i relevantnost obrazovanja i osposobljavanja ne ispunjavaju u potpunosti potrebe tržišta rada. Nastavila su se povećavati javna ulaganja radi uklanjanja ozbiljnih infrastrukturnih nedostataka nakon godina nedovoljnih ulaganja. Iako se trošak pozajmljivanja za mala i srednja poduzeća (MSP) nedavno smanjio, još se uvijek suočavaju s nizom problema, među ostalim s nestabilnim poslovnim okruženjem i nepoštenim tržišnim natjecanjem. U području dobrosusjedskih odnosa i regionalne suradnje Srbija se općenito nastavila angažirati u bilateralnim odnosima s drugim zemljama proširenja i susjednim državama članicama EU-a. Međutim, odnose s Crnom Gorom obilježavaju stalne napetosti. Općenito, Srbija aktivno sudjeluje u regionalnoj suradnji. Kad je riječ o normalizaciji odnosa s Kosovom, dijalog uz posredovanje EU-a nastavio se na sastancima na visokoj razini 15. lipnja i 19. srpnja 2021. te na sastancima triju glavnih pregovarača. U izvještajnom razdoblju obje su strane imenovale nove glavne pregovarače i pregovaračke timove. Srbija se mora znatno više angažirati u provedbi svih prethodnih sporazuma te doprinijeti postizanju sveobuhvatnog pravno obvezujućeg sporazuma o normalizaciji s Kosovom. Takav je sporazum hitno potreban i ključan kako bi Kosovo i Srbija mogli napredovati na svojem europskom putu. Kad je riječ o sposobnosti Srbije da preuzme obveze koje proizlaze iz članstva u EU-u, ta je zemlja bitno napredovala u usklađivanju s pravnom stečevinom EU-a u mnogim područjima, posebno u području oporezivanja i energetike. U pripremama Srbije za ispunjavanje zahtjeva unutarnjeg tržišta EU-a posebno je bitna skupina poglavlja o unutarnjem tržištu, koja je vrlo važna za moguće mjere rane integracije i razvoj zajedničkog regionalnog tržišta. Postignut je napredak u usklađivanju zakonodavstva o pravu trgovačkih društava, slobodi kretanja radnika te poslovnom nastanu i slobodi pružanja usluga. Međutim, nije bilo napretka u području slobodnog kretanja kapitala, financijskih usluga te zaštite potrošača i zdravlja. Skupina poglavlja o konkurentnosti i uključivom rastu uvelike je povezana sa srpskim programom gospodarskih reformi. Napretka je bilo u području oporezivanja, socijalne politike i zapošljavanja, industrijske politike, znanstvenog i tehnološkog razvoja i obrazovanja. U područjima oporezivanja, socijalne politike i zapošljavanja Srbija je ispunila i mjerila za otvaranje. Međutim, napretka nije bilo u jačanju fiskalnih pravila kao temelja fiskalne politike. Skupina poglavlja o zelenom programu i održivoj povezivosti u središtu je zelenog programa za zapadni Balkan, koji je Srbija podržala u studenome 2020., i usko je povezana s programom gospodarskih reformi Srbije i Komisijinim gospodarskim i investicijskim planom. U području energetike Srbija je ispunila mjerila za otvaranje. Ostvarila je napredak u području cestovne sigurnosti i reformi željeznica. Donijela je i zakon o klimi, kao i paket važnih zakona o energetici, uključujući nove zakone o obnovljivim izvorima energije i energetskoj učinkovitosti. Skupina poglavlja o resursima, poljoprivredi i koheziji obuhvaća politike povezane sa strukturnim fondovima EU-a te razvojem kapaciteta za preuzimanje odgovornosti buduće države članice EU-a. Obuhvaća i neka od ključnih područja politika koja su ključna za osiguravanje održivih prehrambenih sustava i pružanje pomoći ruralnim zajednicama u gospodarskom razvoju i diversifikaciji. Srbija je napredovala u području sigurnosti hrane zapošljavanjem osoblja u nacionalnim referentnim laboratorijima i izradom nacrta akcijskog plana za ribarstvo; u područjima financija i proračuna u pogledu upravljanja vlastitim sredstvima; i u regionalnoj politici u pogledu financijskog upravljanja. Kad je riječ o skupini poglavlja o vanjskim odnosima, opća usklađenost Srbije sa zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom EU-a uglavnom je ostala nepromijenjena. Određen broj mjera Srbije bio je suprotan stajalištima EU-a o vanjskoj politici. U 2020. stopa usklađenosti Srbije s relevantnim izjavama visokog predstavnika u ime EU-a i odlukama Vijeća iznosila je 56 %, ali se u kolovozu 2021. povećala na 61 %. Srbija je nastavila sudjelovati u misijama i operacijama EU-a za upravljanje krizama u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike. Nije bilo konkretnog napretka u dovršetku pristupnih pregovora sa Svjetskom trgovinskom organizacijom. Srbija je nastavila znatno pomagati u upravljanju mješovitim migracijskim tokovima prema EU-u aktivnim i konstruktivnim angažmanom i djelotvornom suradnjom sa svojim susjedima i državama članicama EU-a. Nastavila je i s učinkovitom provedbom strategije integriranog upravljanja granicama i svojeg akcijskog plana. Sjeverna Makedonija U području političkih kriterija nastavljen je angažman Sjeverne Makedonije za jačanje demokracije i vladavine prava, među ostalim aktiviranjem postojećih provjera i ravnoteža te razgovorima i raspravama o ključnim političkim i zakonodavnim pitanjima. Ta je zemlja pokazala svoju predanost postizanju rezultata u ključnim područjima temeljnih pitanja, među ostalim provedbom programa „Europa kod kuće” i „Akcijskog plana 21” za borbu protiv korupcije. Prvi krug lokalnih izbora održan je 17. listopada. Ured za demokratske institucije i ljudska prava Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS/ODIHR) poslao je misiju za promatranje izbora. Tijekom izvještajnog razdoblja ostvaren je ograničen napredak u provedbi preostalih preporuka OESS-a/ODIHR-a i Venecijanske komisije. Sveobuhvatno preispitivanje izbornog zakonodavstva i donošenje relevantnih zakona tek treba dovršiti pravodobno i na uključiv način. Oporbene stranke i dalje aktivno sudjeluju u radu parlamenta i u nekim su slučajevima podupirale ključne zakone povezane s EU-om. Međutim, rad parlamenta otežan je političkom polarizacijom, koja je dodatno pogoršana bolešću COVID-19, što je povremeno utjecalo na njegove uobičajene funkcije. Potrebno je uložiti napore u jačanje uloge parlamenta kao foruma za konstruktivan politički dijalog, posebno u pogledu programa reformi EU-a. Parlament je nastavio izvršavati svoje zakonodavne funkcije. Potrebno je obratiti veliku pozornost na primjenu ubrzanih postupaka, koji moraju biti ograničeni kako bi se zajamčili učinkovit nadzor nad zakonodavstvom i savjetovanje o njemu. Parlament je nastavio provoditi odgovarajući nadzor nad izvršnom vlašću. Prijedlozi za unutarnju reformu parlamenta dogovoreni tijekom trećeg kruga „dijaloga Jean Monnet” početkom 2020. još nisu doneseni. Kaznena odgovornost onih koji su organizirali ili počinili nasilje u napadu na parlament 27. travnja 2017. i dalje se utvrđuje, među ostalim i prvostupanjskim presudama. Vlada treba održati zamah reformi i usmjeriti se na provedbu postojećeg pravnog okvira, a ne povremeno pokretati nove inicijative. Za pravovremenu i temeljitu provedbu programa reformi potrebna je trajna potpora društva u cjelini. Međuetnički odnosi ostali su stabilni, a Ohridski okvirni sporazum nastavio se provoditi. Organizacije civilnog društva i dalje su aktivne i imaju važnu ulogu u procesu reformi. Potrebno je još raditi na oblikovanju pravodobnijeg, smislenijeg i transparentnijeg postupka savjetovanja s civilnim društvom. U kontekstu oporavka od krize uzrokovane bolešću COVID-19 očekuje se da će vladini i nevladini akteri izgraditi dugoročna partnerstva i ojačati postojeću suradnju. Reforma obavještajnog sektora, koja je dovela do uspostave novih struktura i oblikovanja pravnog okvira, gotovo je dovršena. Zemlja mora ojačati kapacitete za parlamentarni nadzor obavještajnih službi. U području reforme javne uprave Sjeverna Makedonija umjereno je pripremljena. Ostvaren je određen napredak u dovršavanju horizontalne funkcionalne revizije državne uprave. Važno je da vlada provede rezultate horizontalnog funkcionalnog preispitivanja. Dane su preporuke za novu organizaciju tijela državne uprave s poboljšanim linijama odgovornosti. Njih sad treba uključiti u relevantno zakonodavstvo koje treba donijeti i provesti. Sjeverna Makedonija trenutačno u okviru revizije zakonodavnog okvira za upravljanje ljudskim resursima provodi preispitivanje Zakona o administrativnim službenicima i Zakona o zaposlenicima u javnim službama, a usto uvodi novi Zakon o službi najvišeg rukovodstva. Novi bi okvir trebao poboljšati upravljanje ljudskim resursima u cijeloj upravi i pridonijeti boljoj primjeni zapošljavanja, promaknuća i otpuštanja na temelju zasluga, što uključuje i razinu višeg rukovodstva. Predstavljena su izvješća o praćenju provedbe Strategije reforme javne uprave i Programa reforme upravljanja javnim financijama. Državno povjerenstvo za sprečavanje korupcije (SCPC) nastavilo je rješavati slučajeve navodnog nepotizma, klijentelizma i političkog utjecaja u postupku zapošljavanja zaposlenika u javnom sektoru i imenovanja članova nadzornih i upravnih odbora. Institucije na koje se to odnosi trebaju sustavno pratiti njegove nalaze i preporuke. Pravosudni sustav Sjeverne Makedonije donekle je odnosno umjereno pripremljen. Napredovala je provedba strategije reforme pravosuđa, čime se nastavila provedba preporuka Venecijanske komisije i skupine viših stručnjaka o sustavnim problemima povezanima s vladavinom prava. I dalje treba raditi na sustavnoj provedbi ažuriranog akcijskog plana o strategiji reforme pravosuđa i strategijama za ljudske resurse za pravosuđe i kazneni progon. Pravosudne institucije nastavljaju primjenjivati nova pravila za imenovanje, napredovanje, discipliniranje i razrješenje sudaca i tužitelja. Donesen je najveći dio provedbenog zakonodavstva za revidirani Zakon o državnom tužiteljskom vijeću. Važno je nastaviti s provedbom pravnog okvira i strateških planova povezanih s reformom Sudbenog vijeća i Državnog tužiteljskog vijeća. Novi nacrt Zakona o Akademiji za suce i tužitelje trebao bi zadržati Akademiju kao jedinu ulaznu točku za pravosuđe i tužiteljstvo te osigurati pravedan i transparentan pristup tim profesijama. Sjeverna Makedonija donekle je/umjereno je pripremljena u sprečavanju korupcije i borbi protiv nje. Ostvaren je određen napredak jer je zemlja nastavila učvršćivati svoja postignuća u istragama, kaznenom progonu i sudskim postupcima u nekoliko slučajeva korupcije, među ostalim na visokoj razini, te je ojačala svoj institucijski okvir, posebno Državno povjerenstvo za sprečavanje korupcije i Tužitelja za organizirani kriminal i korupciju. Parlament je u travnju 2021. donio Nacionalnu strategiju za sprečavanje korupcije i sukoba interesa za razdoblje 2021.–2025. i povezani akcijski plan, čime je učvrstio predanost zemlje sprečavanju korupcije i sankcioniranju koruptivnog ponašanja. Rješavanje predmeta koje je pokrenuo bivši Ured posebnog tužitelja nastavlja napredovati, čime je utvrđena odgovornost za nezakonito prisluškivanje. U nizu predmeta donesene su prvostupanjske presude, a novi predmeti otvoreni su na temelju istražnih materijala iz bivšeg Ureda posebnog tužitelja. Državno povjerenstvo za sprečavanje korupcije proaktivno je djelovalo i otvorilo nekoliko predmeta, među ostalim protiv visokih dužnosnika. Državnom povjerenstvu dodijeljeni su novi prostori. Međutim, trebalo bi nastaviti raditi na poboljšanju njegova funkcioniranja, posebno dodjelom dodatnih sredstava za zapošljavanje stručnog osoblja.

Zemlja je postigla određenu razinu pripremljenosti u području borbe protiv organiziranog kriminala. Zakonodavni okvir u načelu je u skladu s europskim standardima, a potrebno je nastaviti rad na provedbi strategija protiv organiziranog kriminala. Ostvaren je određen napredak na operativnoj razini, ali potrebna su dodatna nastojanja kako bi provedba zakona u borbi protiv određenih oblika kriminala, kao što su pranje novca i financijski kriminal, bila učinkovitija. Koordinacija je i dalje ključna za sve dionike uključene u borbu protiv organiziranog kriminala. Ostvaren je određen napredak u borbi protiv terorizma i sprečavanju/suzbijanju nasilnog ekstremizma u skladu s ciljevima utvrđenima u Zajedničkom akcijskom planu za borbu protiv terorizma za zapadni Balkan i bilateralnom provedbenom sporazumu. U lipnju 2020. donesen je nacionalni plan za reintegraciju, resocijalizaciju i rehabilitaciju stranih boraca povratnika i članova njihovih obitelji kako bi se proveli utvrđeni prioriteti za sprečavanje nasilnog ekstremizma i radikalizacije. Pravni okvir o zaštiti temeljnih prava u načelu je usklađen s europskim standardima. Na snazi je Zakon o sprečavanju i zaštiti od diskriminacije i uspostavljena je Komisija za sprečavanje i zaštitu od diskriminacije. Proces deinstitucionalizacije ostvario je stvaran napredak i gotovo sva dotična djeca preseljena su u skrb u zajednici. Ministarstvo rada i socijalne politike ulaže u skrb u zajednici, uključujući pružanje potpore žrtvama rodno uvjetovanog nasilja. Važan napredak ostvaren je donošenjem Zakona o sprečavanju i zaštiti od nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, koji su podržale sve stranke. Zabilježeno je poboljšanje u pogledu rodno osviještene politike i prava žena, iako su žene među kategorijama koje su najteže pogođene pandemijom. Preporuke europskih i međunarodnih tijela za ljudska prava, posebno u pogledu postupanja prema pritvorenim i osuđenim osobama, moraju se provesti odmah i u potpunosti. Isto je tako važno da zemlja poboljša provedbu zakonodavstva o govoru mržnje i nacionalnoga akcijskog plana za provedbu odredbi Istanbulske konvencije. Mehanizam vanjskog civilnog nadzora nad policijom nije u potpunosti funkcionalan, a nepostojanje istinski neovisnih istražitelja ometa napore u rješavanju pitanja nekažnjavanja policije i djelotvornog kaznenog progona. Zemlja bi trebala nastaviti poboljšavati stanje u zatvorima i stvoriti još alternativnih rješenja za pritvor. Sjeverna Makedonija donekle je/umjereno je pripremljena u području slobode izražavanja. Tijekom izvještajnog razdoblja općenito je ostvaren ograničen napredak. Opći kontekst pogoduje slobodi medija i omogućuje kritičko medijsko izvještavanje, iako su tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 povećane napetosti. Potrebno je nastaviti sa samoregulacijom, čiji rezultat treba biti konkretan napredak u području profesionalnih standarda novinarstva. Trebalo bi osigurati veću transparentnost oglašavanja državnih institucija i političkih stranaka u medijima. Nadležna tijela trebaju dodatno raditi na reformi javne radiotelevizije kako bi se osigurala njezina neovisnost i financijska održivost. Javna radiotelevizija donijela je petogodišnju razvojnu strategiju, no reforma je otežana kašnjenjem u imenovanju članova upravnog vijeća i Vijeća Agencije za audiovizualne medijske usluge. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 ostavila je teške gospodarske posljedice u medijskom sektoru, posebno u odnosu na regionalne i lokalne aktere. Medijske kuće bile su uključene u paket pomoći, ali treba riješiti i pitanje radničkih prava novinara. Kad je riječ o regionalnoj suradnji, zemlja održava dobre odnose s drugim zemljama proširenja i ostaje angažirana u regionalnim inicijativama. Sve stranke trebaju u dobroj vjeri provesti postojeće bilateralne sporazume, uključujući Prespanski sporazum između Sjeverne Makedonije i Grčke i Ugovor o prijateljstvu, dobrosusjedskim odnosima i suradnji s Bugarskom. U području gospodarskih kriterija Sjeverna Makedonija postigla je određen napredak i ostvarila dobru razinu pripremljenosti u razvoju funkcionalnog tržišnog gospodarstva. Teško pogođeno pandemijom, gospodarstvo je 2020. ušlo u recesiju. Postupan oporavak počeo je u proljeće 2021. Vlada je provela odlučan fiskalni odgovor kako bi ublažila posljedice krize za kućanstva i poduzeća. Fiskalni deficit povećao se na 8,2 % BDP-a u 2020., a razina javnog duga naglo je porasla na 60,2 % BDP-a jer su se morale pokriti dodatne potrebe za financiranjem. Kapitalni rashodi smanjeni su revizijom proračuna kako bi se stvorio prostor za fiskalne transfere povezane s krizom, no i dalje su bili u velikoj mjeri nedovoljno izvršeni. Nadležna tijela poduzela su neke dodatne mjere za poboljšanje fiskalne transparentnosti, iako tek treba razviti potpuno operativan registar državnih potpora. Ostvaren je neznatan napredak u poboljšanju mobilizacije i prikupljanja prihoda te upravljanja javnim ulaganjima, među ostalim stvaranjem snažnijeg okvira za javno-privatna partnerstva. Parlament tek treba donijeti novi organski zakon o proračunu, za koji se očekuje da će znatno poboljšati fiskalno upravljanje, te stoga njegova provedba kasni. Potpomognut regulatornim ublažavanjem, financijski sektor i dalje je snažan, a kreditiranje privatnog sektora postojano. Velik udio sive ekonomije i dalje negativno utječe na poslovno okruženje. Sjeverna Makedonija postigla je određen napredak u provedbi prošlogodišnjih preporuka i umjereno je pripremljena na suočavanje s pritiskom konkurencije i tržišnim silama unutar EU-a. Integracija s EU-om u području trgovine i ulaganja ostala je opsežna i tijekom pandemije. Na razinu i strukturu trgovine i proizvodnje utjecali su ograničenja kretanja i poremećaji u lancu opskrbe na domaćem tržištu i u zemljama trgovinskim partnerima. Struktura industrije stalno se poboljšava. Pogoršanje produktivnosti rada i cjenovne konkurentnosti u 2020. u velikoj mjeri odražava gospodarske posljedice pandemije i vladine mjere za zadržavanje radnih mjesta. Poboljšani su nastavni programi za strukovno obrazovanje i osposobljavanje (SOO). Međutim, manjak vještina, koji je odraz nedostataka u obrazovnim kurikulumima, nedostatak kapitalnih ulaganja i ograničena integracija domaćih poduzeća u globalne lance opskrbe ograničavaju potencijalni rast. Digitalizacija gospodarstva napreduje. U pogledu sposobnosti da preuzme obveze koje proizlaze iz članstva, Sjeverna Makedonija umjereno je pripremljena u većini područja obuhvaćenih 2. skupinom poglavlja o unutarnjem tržištu, konkretno u područjima slobodnog kretanja robe, usluga i kapitala, intelektualnog vlasništva i politike tržišnog natjecanja. Nadalje, zemlja je dobro pripremljena u pogledu prava trgovačkih društava, ali je još uvijek u ranoj fazi u pogledu slobode kretanja radnika. U izvještajnom razdoblju Sjeverna Makedonija u svim je područjima ostvarila ograničen napredak ili ga uopće nije bilo, osim u području slobodnog kretanja kapitala, prava trgovačkih društava i intelektualnog vlasništva, u kojima je ostvarila određen napredak. Općenito, u narednoj godini potreban je veći napredak u područjima obuhvaćenima tom skupinom poglavlja jer je to važno za pripreme Sjeverne Makedonije za ispunjavanje zahtjeva unutarnjeg tržišta EU-a i za razvoj zajedničkog regionalnog tržišta. Općenito, Sjeverna Makedonija umjereno je pripremljena u većini područja obuhvaćenih 3. skupinom poglavlja o konkurentnosti i uključivom rastu, među ostalim u područjima informacijskog društva i medija, oporezivanja, poduzetništva i industrijske politike, obrazovanja i kulture te ekonomske i monetarne politike. Međutim, potrebno je još raditi na pripremljenosti u tim područjima. U područjima znanosti i istraživanja te carinske unije ostvarena je dobra pripremljenost. U većini tih područja ostvaren je određen napredak. Potrebna su dodatna nastojanja, posebno u područjima u kojima je ostvaren ograničen napredak, kao što su informacijsko društvo i mediji, znanost i istraživanje te obrazovanje i kultura. Sjeverna Makedonija ima dobru razinu pripremljenosti u pogledu transeuropskih mreža u okviru 4. skupine poglavlja o zelenom programu i održivoj povezivosti. Umjereno je pripremljena u područjima prometne politike i energetike i donekle pripremljena u području okoliša i klimatskih promjena. Sjeverna Makedonija aktivno sudjeluje na sastancima Prometne zajednice i Energetske zajednice. Ima visoku razinu usklađenosti s Ugovorom o Energetskoj zajednici, posebno u pogledu električne energije. Kao i sve ostale zemlje zapadnog Balkana, Sjeverna Makedonija podržala je zeleni program za zapadni Balkan na sastanku na vrhu u Sofiji u prosincu 2020. Ove je godine ostvaren određen napredak u energetskom sektoru, posebno u pogledu donošenja nacionalnoga energetskog i klimatskog plana. Međutim, u područjima prometa, okoliša i klimatskih promjena ostvaren je ograničen napredak. Zemlja mora biti znatno ambicioznija u pravilnoj provedbi pravne stečevine iz poglavlja 14. i 27. Time će se povećati učinkovitost Gospodarskog i investicijskog plana i ubrzati provedba zelenog prog