Pandemija koronavirusa ima snažan negativan utjecaj na grčko gospodarstvo. Gospodarstvo je u drugom tromjesečju 2020. doživjelo pad od 14,2 % jer je gospodarska aktivnost ograničena kako bi se zaustavilo širenje pandemije. Uslužni je sektor bio posebno teško pogođen i tijekom ljetne sezone zbog važnosti međunarodnog turizma. Iako je povećanje stope nezaposlenosti do sada bilo relativno slabo, djelomično zbog programa zaštite koje su pravodobno uspostavila nadležna tijela, zaposlenost je osjetnije pogođena s obzirom na manju potražnju za sezonskim radnicima. Očekuje se da će stagnacija gospodarstva i pad cijena energije dovesti do privremenog smanjenja potrošačkih cijena 2020.

Zaključak je izvješća da je Grčka poduzela potrebne mjere kako bi ispunila svoje posebne obveze unatoč nepovoljnim okolnostima prouzročenima pandemijom. Dosad nezabilježeni događaji doveli su u prvoj polovici godine do naglog gospodarskog pada i potpunog zastoja u provedbi niza reformi zbog potrebe za rješavanjem neposrednih prioriteta. Međutim, nadležna tijela uspjela su posljednjih mjeseci ponovno započeti s radom na obvezama te su provela niz temeljnih reformi. Europske institucije pozdravljaju blisku i konstruktivnu suradnju u svim područjima i potiču nadležna tijela da nastave sa svojim zalaganjima za brzo dovršenje provedbe nedavno donesenoga primarnog zakonodavstva te da ih prema potrebi pojačaju. To se posebno odnosi na reforme financijskog sektora u okviru kojih će uskoro biti dovršeno i doneseno opsežno sekundarno zakonodavstvo.

Pojačani nadzor pruža sveobuhvatan okvir za praćenje gospodarskih kretanja i provedbu politika koje su potrebne da bi se zajamčio održiv gospodarski oporavak. Omogućuje redovito ocjenjivanje najnovijih gospodarskih i financijskih kretanja u Grčkoj te praćenje uvjeta financiranja državnog duga i ažuriranje analize održivosti duga. Pojačani nadzor ujedno je okvir za ocjenjivanje opće obveze prema Euroskupini koju je Grčka preuzela 22. lipnja 2018. radi nastavka i dovršetka reformi donesenih u okviru programa Europskog stabilizacijskog mehanizma i zaštite ciljeva važnih reformi koje su donesene u okviru programâ financijske pomoći. U tom kontekstu pojačani nadzor obuhvaća praćenje provedbe posebnih obveza za dovršetak ključnih strukturnih reformi započetih u okviru programa do dogovorenih rokova do sredine 2022. Te su strukturne reforme započete u šest ključnih područja: i. fiskalne i fiskalno-strukturne politike, ii. socijalna skrb, iii. financijska stabilnost, iv. tržište rada i proizvoda, v. Grčko društvo za imovinu i udjele te privatizacija i vi. modernizacija javne uprave ().

Iako se dospjele nepodmirene obveze smanjuju, nove se i dalje gomilaju, što naglašava važnost provedbe preporuka Grčkog revizorskog suda, posebne obveze do sredine 2021., među kojima je ključno jačanje sustava unutarnje kontrole. Jačanje sustava unutarnje kontrole bit će ključno i za dobro upravljanje projektima koji će se financirati u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost. Do kraja godine planira se donošenje zakona kojim će se utvrditi konceptualni okvir unutarnje kontrole. Sada je izazov ostvariti punu provedbu njegove komponente upravljanja javnim financijama u cijeloj javnoj upravi te osigurati učinkoviti nadzor Ministarstva financija nad tom provedbom. Reformi će pogodovati nedavne mjere koje je poduzeo Grčki revizorski sud te, u srednjoročnom razdoblju, nedavno započeto pojednostavnjenje okvira za izvršenje proračuna i postupka plaćanja.

Iznos dospjelih nepodmirenih obveza smanjio se od posljednjeg izvješća, ali potrebni su trajni napori kako bi se ostvario ambiciozan cilj za kraj godine. Iako su dospjele nepodmirene obveze i dalje iznad razina predviđenih u akcijskom planu iz listopada 2019., nadoknađena su odstupanja s početka 2020. nastala djelomično i kao posljedica pandemije, s iznimkom zaostataka u obradi zahtjeva za mirovinu, gdje se iskorištavanje punog potencijala automatske obrade i dodjela mirovina očekuju tek sljedeće godine. Nadležna tijela potvrdila su cilj nulte stope dospjelih nepodmirenih obveza za kraj 2020. u svim sektorima osim kad je riječ o zahtjevima za mirovinu, no taj je cilj i dalje izložen rizicima, među ostalim zbog ponovnog izbijanja pandemije. S obzirom na nepredviđeno povećanje broja zahtjeva za mirovine koje je potaknuto pravnim i tehničkim čimbenicima, potpuno rješavanje zaostataka u obradi zahtjeva za mirovinu očekuje se do prosinca 2021.

Zakonodavstvo o ljestvici dopunskih prihoda za Nezavisno tijelo za javne prihode, koje je ključan korak prema dovršetku reforme u području ljudskih resursa, objavljeno je u svrhu javnog savjetovanja te se očekuje da će biti doneseno do kraja studenoga 2020. Očekuje se da će se reformom ojačati sposobnost Nezavisnog tijela da zadrži postojeće i privuče novo visokokvalificirano osoblje, s obzirom na to da je na kraju trećeg tromjesečja broj tog osoblja bio znatno ispod cilja utvrđenog za kraj 2019. (11 947 u usporedbi s 12 500). Nadležna tijela potvrdila su da postupci zapošljavanja koji su u tijeku u Ministarstvu financija neće negativno utjecati na ukupni kapacitet Nezavisnog tijela. Očekuje se da će se globalna reforma u području ljudskih potencijala početi primjenjivati do 1. siječnja 2021.

Unatoč lošijim kratkoročnim izgledima, osnovni scenarij pokazuje da će se udio duga u BDP-u ponovno početi smanjivati. U kratkoročnom se razdoblju predviđa da će se javni dug povećati sa 180,5 % BDP-a u 2019. na više od 207 % BDP-a u 2020. Međutim, očekuje se da će se od 2021. udio duga u BDP-u smanjivati s obzirom na to da bi hitne fiskalne mjere poduzete tijekom pandemije trebale biti privremene i da će se gospodarstvo početi oporavljati u 2021. Očekuje se da će državne bruto potrebe za financiranjem u sljedećih 20 godina iznositi oko 15 % BDP-a, prije nego što se smanje na oko 13 % BDP-a do 2060. Rezultati te simulacije osnovnog scenarija uglavnom su potkrijepljeni pretpostavljenim povoljnim uvjetima financiranja, velikim udjelom duga koji po niskim stopama financiraju službeni zajmodavci i prosječno dugim dospijećem nepodmirenog duga.

U nacrtu proračunskog plana za 2021. očekuje se da će primarni deficit koji se prati u okviru pojačanog nadzora 2021. dosegnuti 1,1 % BDP-a. U predviđanjima nadležnih tijela uzimaju se u obzir nove mjere, posebna pričuva kojom bi se mogle financirati neposredne potrebe koje bi mogle nastati uslijed razvoja pandemije i ambiciozan sedmogodišnji program potrošnje za obranu. Predviđanja nadležnih tijela optimističnija su od Komisijine jesenske prognoze 2020., u kojoj se 2021. očekuje primarni deficit od 3,4 % BDP-a. Međutim, znatan dio te razlike proizlazi iz metodoloških pretpostavki u pogledu a) navedenog knjiženja određenih hitnih mjera, čija su pravila pojašnjena tek nakon predstavljanja nacrta proračunskog plana, te b) uključivanja Mehanizma za oporavak i otpornost u makroekonomski scenarij nadležnih tijela (). Osim toga, Komisija je u svojoj prognozi opreznija u pogledu zatvaranja deficita računa za obnovljive izvore energije predviđenog nacrtom proračunskog plana, s obzirom na to da tek treba utvrditi mjere politike kojima će se ostvariti to poboljšanje, te smatra da je provedbi novog programa obrane potrebno pristupiti postupnije.

Očekuje se da će fiskalni učinak gospodarskog pada i trošak hitnih mjera donesenih radi suzbijanja pandemije koronavirusa ove godine dovesti do velikoga fiskalnog deficita. Predviđa se da će 2020. primarni saldo koji se prati u okviru pojačanog nadzora dosegnuti –4,4 % BDP-a. Osim manjka prihoda do kojeg je došlo uslijed recesije, u predviđanjima se uzima u obzir produljenje mjera koje su nadležna tijela već donijela posljednjih mjeseci kako bi ublažila pad. Te mjere obuhvaćaju povećanje ukupne omotnice za „povratne predujmove” poduzećima te produljenje postojećih mjera potpore za nezaposlene i zaposlenike poduzeća pogođenih pandemijom. U prognozi se, nakon presude Državnog vijeća u srpnju 2020., u obzir uzima i retroaktivna isplata umirovljenicima za kratko razdoblje prije stupanja na snagu mirovinske reforme iz 2016.

·Nadležna tijela donijela su niz novih odredbi kako bi se omogućila obrada dugotrajno neriješenih predmeta nesolventnosti kućanstava. Zakonom je utvrđen fiksni vremenski raspored za skraćivanje rokova saslušanja koja su određena za udaljene datume. Nadležna tijela očekuju da će se promjena rasporeda i podnošenje cjelokupne relevantne dokumentacije provesti do trećeg tromjesečja 2021., što bi sudovima omogućilo rješavanje svih predmeta do travnja 2022. S obzirom na to da će provedba ovisiti o kapacitetu koji pojedinačni sudovi imaju za obradu predmeta, potrebno je pomno praćenje. Uspjeh tih odredbi ovisit će o sposobnosti nadležnih tijela da riješe probleme nedostatka osoblja i infrastrukturne nedostatke.

·Nakon donošenja novog Zakona o nesolventnosti nadležna tijela pripremaju sekundarno zakonodavstvo i potrebnu infrastrukturu. Zakonom se predviđa donošenje oko 53 administrativnih odluka, što je zahtjevna zadaća. S obzirom na to da Zakon stupa na snagu u siječnju 2021., nadležna tijela nastoje postupno dovršiti taj proces, uz razvoj osnovne elektroničke platforme, do kraja prosinca 2020. Prioritet će biti rad na ključnim ministarskim odlukama o subvencijama za zajmove, mehanizmu prodaje i povratnog najma te algoritmu za izračun prijedloga restrukturiranja, a nadležna tijela obvezala su se da će do sredine studenoga europskim institucijama poslati nacrte u visokoj fazi dovršenosti. Novi okvir za nesolventnost važan je korak naprijed, a njegova učinkovitost ovisit će o kvaliteti provedbe. Bit će potrebno pomno praćenje, posebno u pogledu učinka novog mehanizma izvansudskog rješavanja sporova, kao i fiskalnih i financijskih učinaka novog programa prodaje i povratnog najma te jednogodišnjeg razdoblja prije davanja razrješnice, koje je predviđeno u određenim slučajevima. Ključno je da cijeli pravni okvir, uključujući sekundarno zakonodavstvo, kao i potrebna infrastruktura, budu uspostavljeni na vrijeme za stupanje na snagu novog Zakona o nesolventnosti kako bi se osigurala uspješna operacionalizacija novog okvira i izbjegli svi neželjeni negativni utjecaji na financijski sektor i kulturu plaćanja općenito.

Centralizacija javne nabave u rashodima za zdravstvo, posebna obveza do sredine 2022., napreduje unatoč trenutačnoj situaciji. Nadležna tijela sve su bliže postizanju tog cilja, pri čemu je srednjoročni cilj 30 % udjela centralizirane nabave do prvog tromjesečja 2021. Dogovorila su se i o ponovnom aktiviranju centra za praćenje cijena od siječnja 2021. te će do kraja 2020. donijeti novi pravni status Nacionalnog središnjeg tijela za javnu nabavu u području zdravstva.

Nadležna tijela ostvaruju dobar napredak u dovršavanju organizacijskog i institucijskog ustroja jedinstvenog fonda socijalne sigurnosti (e-EFKA), što je posebna obveza do kraja 2020. Spajanje funkcija javnog sektora i dopunskih mirovina već je provedeno, kao i fizičko preseljenje ureda, a predstoji preseljenje zaposlenika bivšeg fonda za poljoprivrednike (OGA), koje bi se trebalo u potpunosti dovršiti do kraja godine. U skladu s ciljevima napredovala je i digitalna obrada zahtjeva za mirovinu. Očekuje se da će zbog problema s dostupnošću podataka postupak obrade teći sporije do ožujka 2021., ali bi se nakon toga trebao ponovno ubrzati.

Reforma računskog plana, uključujući obveze do sredine 2021. i sredine 2022., općenito dobro napreduje, a započeo je napredak i u njezinoj primjeni na proračun za javna ulaganja. Nakon primjene administrativne klasifikacije na redovni proračun 2019. trenutačno je u pripremi funkcionalna klasifikacija računa zajedno s okvirom za izradu proračuna na temelju uspješnosti. To su dobrodošle i ambiciozne reforme. Puna primjena računskog plana na proračun za javna ulaganja počela je uzimati zamah. Koraci poduzeti kako bi se osigurala njegova interoperabilnost sa središnjim informatičkim sustavom, čiji je dovršetak planiran do ožujka 2021., trebali bi znatno ubrzati postupak plaćanja. Time će se znatno smanjiti i mogućnost nastanka dospjelih nepodmirenih obveza. Provedba drugih mjera, uključujući aplikaciju za elektroničko izdavanje računa u javnoj nabavi i nadogradnju središnjeg sustava plaćanja za redovni proračun, uglavnom napreduje prema planu.

S obzirom na izazove koje je donijela pandemija, Grčki fond za financijsku stabilnost nastavio se zalagati za pružanje potpore sistemskim bankama. Fond je podupirao sistemske banke u pripremi ažuriranih planova za smanjenje neprihodonosnih kredita i njihova preoblikovanja (razdvajanja). Fond je u postupku preispitivanja očekivanja dioničara, pri čemu se uzimaju u obzir različiti učinci pandemije.

TRŽIŠTE RADA

Grčko tržište rada pokazalo se posebno otpornim nakon izbijanja pandemije koronavirusa, ali produljeno trajanje pandemije predstavlja ozbiljan rizik za zaposlenost, zbog čega je potrebno dodatno ojačati aktivne programe tržišta rada. Brzo donošenje hitnih mjera usmjerenih na pružanje potpore poduzećima i zaštitu radnih mjesta doprinijelo je uočenoj otpornosti tržišta rada. Međutim, s obzirom na to da pandemija sve više uzima maha, restrukturiranje u najpogođenijim sektorima moglo bi postati neizbježno. Kako bi se poduprli takvi postupci restrukturiranja i izbjegao porast nezaposlenosti, potrebne su učinkovite javne službe za zapošljavanje i djelotvoran sustav aktivnih politika tržišta rada. Usprkos jačanju nekih aktivnih programa tržišta rada, u cjelokupnom sustavu i dalje postoje ograničenja u pogledu kapaciteta, što je, zajedno s poremećajima uzrokovanima pandemijom, dovelo do kašnjenja u provedbi tekuće reforme. Konkretno, ostvaren je ograničeni napredak u pogledu usvajanja novog modela donošenja politika i sustavnog pružanja usluga ponovnog uključivanja na tržište rada za primatelje zajamčenoga minimalnog dohotka.

Vlada je predstavila prijedloge za modernizaciju više aspekata radnog zakonodavstva. Novim zakonodavstvom, o kojem se trenutačno provode savjetovanja sa socijalnim partnerima, predviđaju se znatne promjene, čime se, među ostalim, osuvremenjuju propisi o radnom vremenu i godišnjem odmoru, zakonodavstvo o zaštiti radnih mjesta, otpuštanju i sindikatima. Nadalje, njima se predviđa produljenje očinskog i roditeljskog dopusta te institucionalizacija rada na daljinu, čime se nacionalno radno zakonodavstvo približava najboljim praksama EU-a. Kodifikacija radnog zakonodavstva, posebna obveza do kraja 2020., odgođena je zbog pandemije, ali se njezino donošenje i dalje očekuje do kraja 2020.

TRŽIŠTA ROBE I TRŽIŠNO NATJECANJE

Nadležna tijela napreduju s ispunjenjem većine posebnih obveza do sredine 2020. u okviru izdavanja dozvola za ulaganja te su i dalje predana provedbi proširenog plana reformi. Nadležna tijela trebala bi do kraja studenoga podnijeti na javno savjetovanje prijedlog zakona kojim će se pojednostavniti postupci izdavanja dozvola u većini sektora koji do sada nisu reformirani te su izradila vremenski okvir za potpuno pojednostavnjenje postupaka izdavanja dozvola za ulaganja u svim preostalim djelatnostima do lipnja 2021. Usporedno s time nastavljaju pojednostavnjivati i usavršavati područja povezana s već reformiranim sektorima. U području inspekcija očekuje se da će svi alati za početak rada u tri dogovorena prioritetna područja biti brzo stavljeni u funkciju, kao i uvođenje osposobljavanja. Očekuje se da će se preostali elementi za osiguravanje učinkovite provedbe i usklađenosti u tim područjima u potpunosti riješiti do travnja 2021., usporedno s uvođenjem okvira za inspekcije u preostala četiri područja, za koje se očekuje da će biti dovršeno do kraja 2021. Uspješan završetak preostalih aktivnosti uvelike ovisi o pravodobnom doprinosu svih uključenih ministarstava i predanosti svih dionika. Potpuno uvođenje odgovarajućeg informatičkog sustava, što je ključno za potporu novom okviru za izdavanje dozvola za ulaganja, i dalje kasni zbog pravnih problema.

Nadležna tijela postižu napredak u provedbi ključnih reformi poslovnog okruženja koje su pokrenute u okviru programȃ. Ostvaren je napredak u pogledu certifikacija vanjskih procjenitelja i inspektora u području okoliša, kao i u pogledu pravnog okvira koji se odnosi na turizam, u cilju njegova usklađivanja s načelima reforme izdavanja dozvola za ulaganje. Tim radom dodatno se olakšava poslovanje. Osim znatnih poboljšanja u okvirima nesolventnosti i rješavanja sporova te predstojeće reforme javne nabave (vidjeti prethodno navedeno), nadležna tijela poboljšala su i ubrzala postupak povrata poreza na dodanu vrijednost. Cilj je ključnih intervencija predviđenih za ožujak 2021. pojednostavniti i ubrzati administrativne postupke, uključujući one povezane s građevinskim dozvolama, novoosnovanim poduzećima, elektroenergetskim priključcima i upisom vlasništva. Nadalje, uz tehničku potporu Komisije koja se pruža preko Svjetske banke, nadležna tijela osmišljavaju dodatne mjere u ključnim područjima. Vlada je poduzela i daljnje korake za reformu tržišta proizvoda i poboljšanje nadzora tržišta. Cilj je prijedloga zakona podnesenog Parlamentu početkom studenoga, među ostalim, osigurati pravednost i transparentnost za poslovne korisnike u području e-trgovine te istodobno omogućiti učinkovitije mehanizme nadzora tržišta i kontrolu nezakonite trgovine, kao i proširenje rada nedjeljom na trgovine i otvorene tržnice pod određenim uvjetima.

Unatoč napretku u postavljanju nove strategije za promicanje trgovine i izravnih stranih ulaganja, institucionalni aranžmani i dalje su nepotpuni, što otežava rad na povećanju otvorenosti i iskorištavanju potencijala Grčke u ključnim sektorima i izvoznim tržištima. Novu strategiju Ministarstva vanjskih poslova, kojom bi se trebalo ojačati izvozni potencijal zemlje i olakšati priljev izravnih stranih ulaganja, tek treba objaviti. Uspostava potrebnih upravljačkih struktura bila bi ključna za brzu prilagodbu plana, kako bi se uzeli u obzir novi prioriteti, kao i daljnje pojednostavnjenje, među ostalim na predcarinskoj razini. U međuvremenu nadležna tijela napreduju s provedbom digitalnih inicijativa za potporu e-trgovini i javnom nadmetanju za projekte za promicanje izvoza te posebno integriranog sustava jedinstvenog sučelja pokrenutog u listopadu, kojim će se automatizirati postupci uvoza i izvoza.

Nadležna tijela ostvarila su napredak u području izrade karata šuma i katastarskih karata. Kad je riječ o kartama šuma, 80 % preostalih karata izrađeno je do listopada 2020. i postupno će se učitavati radi javnog savjetovanja. Nadležna tijela obvezala su se učitati sve preostale karte do prosinca 2020., a ratifikacija svih karata šuma bit će dovršena do srpnja 2021. Iako je zbog pandemije i drugih tehničkih poteškoća prvotni cilj od 45 % pokrivenosti katastarskim kartama morao biti odgođen do prosinca 2021., nadležna će tijela u cilju bržeg prikupljanja preostalih prava Parlamentu podnijeti prijedlog zakona koji bi trebao biti donesen u studenome 2020. Do listopada 2020. dovršeno je 35 % katastarskih karata. Natječaj za digitalizaciju ugovorȃ o hipotekama spreman je za objavu čim se osigura financiranje.

Očekuje se da će katastarska agencija biti u potpunosti operativna do kraja 2021., u skladu s planom za katastarski projekt. To je kasnije nego što je predviđeno izvornom obvezom do sredine 2020. i rezultat je kašnjenja do kojih je došlo zbog pandemije, ali i prije nje. Imenovan je upravljački tim, a zapošljavanje tima za migraciju, koji je potreban radi prijelaza s hipotekarnih ureda na katastarske urede, neometano napreduje.

Velika reforma energetskog tržišta provedena je kao ciljni model, posebna obveza do sredine 2020., a stupila je na snagu 1. studenoga, što je velik korak Grčke prema ispunjavanju obveza iz pravne stečevine EU-a u području energetike. Očekuje se da će novi oblik tržištȃ, s odvojenim elementima za dan unaprijed, unutardnevnim elementima i elementima uravnoteženja, omogućiti bolje utvrđivanje cijena te veće sudjelovanje i pristup tržištu za različite usluge. Novi model tržišta kompatibilan je s drugim tržištima EU-a, čime se omogućuje buduće povezivanje sa susjednim tržištima Italije i Bugarske. Bit će važno uložiti napore kako bi se osiguralo potpuno uklanjanje poremećaja na veleprodajnom tržištu i učinkovito praćenje tržišta s obzirom na tržišnu snagu pozicioniranih operatora te njegovo potpuno usklađivanje s pravnom stečevinom EU-a u području energetike.

Nadležna tijela dostavila su 23. listopada konačni prijedlog protumonopolskih mjera u vezi s proizvodnjom električne energije iz lignita u javnom poduzeću za električnu energiju, što je ključan korak prema ispunjenju te posebne obveze. Međutim, Komisija i dalje čeka konačno odobrenje nadležnih tijela da bi započela s ispitivanjem predloženih mjera na tržištu kako bi se mogle provesti 2021. Provedbom tih mjera ispunila bi se posebna obveza i postupilo u skladu s dugogodišnjom praksom sudova EU-a. S obzirom na vrlo kratak vremenski okvir za provedbu mjera, europske institucije potiču grčka nadležna tijela na učinkovitiju suradnju tijekom sljedećeg razdoblja izvješćivanja.

Napredak se nastavio u drugim područjima energetske politike, dok je za rješavanje strukturnog deficita računa za obnovljive izvore energije potreban održiv pristup. Sve je veća zabrinutost u pogledu bilance računa za obnovljive izvore energije, a s obzirom na ambicije Grčke da poveća upotrebu obnovljivih izvora energije, važno je pronaći predvidljiv i pouzdan pristup koji se ne oslanja na ad hoc intervencije i u potpunosti je usklađen sa zakonodavstvom EU-a. To uključuje zaštitu razine i uvjeta u vezi s projektima za energiju iz obnovljivih izvora kojima je dodijeljena potpora. Grčka nastavlja s razgradnjom elektrana na lignit, a ove će se godine nekoliko postrojenja isključiti iz mreže. Nadležna tijela provela su javno savjetovanje o glavnom planu tranzicije, što je osnova za teritorijalne strategije i buduće reforme kako bi se pomoglo područjima pogođenima razgradnjom elektrana na lignit do kraja 2023.

Kao prvi korak prema reorganizaciji javnih željezničkih društava, nadležna tijela poboljšavaju upravljanje upravljačkim odborom zaduženim za racionalizaciju provedbe željezničkih projekata. Upravljački odbor pruža strateški nadzor i smjernice te koordinira pripremu akcijskog plana za željeznice. Prvi nacrt plana za transformaciju dvaju poduzeća s prijelaznim koracima bit će dovršen do kraja prosinca.

GRČKO DRUŠTVO ZA IMOVINU I UDJELE TE PRIVATIZACIJA

Društvo je krajem rujna 2020. objavilo svoje godišnje izvješće i financijske rezultate za 2019., u kojima je uočen znatan napredak u financijskim podacima većine njegovih društava kćeri te u njegovim financijskim rezultatima za 2019. Iako se očekuje da će pandemija utjecati na rezultate za 2020., čini se da su upravljačka i operativna poboljšanja u portfelju poduzeća Grčkog društva za imovinu povećala njihovu sposobnost da prebrode posljedice pandemije.

Nastavio se rad povezan s posebnim obvezama. U pogledu provedbe strateškog plana društva, i. nadležna tijela trenutačno ažuriraju ministarske smjernice u kojima se navode opća vladina vizija i očekivanja u pogledu društva te se očekuje da će biti dovršene do kraja 2020. Strateški plan ažurirat će se nakon izdavanja ministarskih smjernica. ii. Društvo i poduzeća u državnom vlasništvu provode sljedeću fazu uvođenja koordinacijskog mehanizma: fazu izjave o obvezama, u kojoj će biti navedeni financijski, operativni i drugi ciljevi poduzeća u državnom vlasništvu, a očekuje se da će biti dovršena do prosinca 2020. Osim toga, nadležna tijela izjavila su da namjeravaju nastaviti s pripremom ugovora o obavljanju usluga kojima se utvrđuju obveze pružanja javnih usluga za ograničen broj poduzeća u državnom vlasništvu. Preispitivanje upravnih odbora poduzeća u državnom vlasništvu uskoro će biti dovršeno, a preispitivanje upravnog odbora samo jednog od trinaest poduzeća u državnom vlasništvu još nije provedeno, konkretno, ono upravnog odbora Grčke izložbene organizacije (HELEXPO). To preispitivanje trebalo bi biti dovršeno do prosinca 2020. Prijenos Olimpijskog atletskog centra, koji se pokazao vrlo složenim, bilježi napredak unatoč kašnjenjima. Pripremni radovi povezani s natječajem dodatno su produljeni i sada se očekuje da će biti dovršeni do studenoga 2020., dok su radovi na održavanju u tijeku.

Kako bi se instrument za pripremu projekata uspostavio tako da se maksimalno poveća njegov doprinos ubrzanju apsorpcije sredstava EU-a u Grčkoj, nadležna tijela predložila su da Fond za razvoj imovine Helenske Republike preuzme tu funkciju. Preuzimanje te nove funkcije dovelo bi do povećanja broja zaposlenika i odgovornosti Fonda. Bit će važno osigurati da dodavanje te funkcije Fondu ne utječe na sposobnost društva da izvršava svoj temeljni mandat niti na njegovu neovisnost.

Ostvaren je dobar napredak u nizu transakcija uključenih u plan za razvoj imovine, dok je u pogledu drugih transakcija došlo do kašnjenja djelomično uzrokovanih pandemijom.

·Dvije transakcije blizu su dovršetka. Nadležna tijela nastavila su sa snažnim angažmanom i zalaganjem kako bi se ispunili preduvjeti za financijsko zaključenje transakcije Hellinikon. Nakon odluke Državnog vijeća od 18. rujna, kojom se odbija zahtjev za poništenje u vezi s tekućim natječajem za dodjelu dozvole za kockarnicu, utvrđen je način financijskog zaključenja transakcije. Međutim, još uvijek postoje neki neriješeni pravni predmeti o kojima će se raspravljati u studenome 2020. Unatoč nekim tehničkim problemima, očekuje se da će se koncesija za marinu Alimos financijski zaključiti prije kraja godine.