Europska inicijativa za solarne krovove Prema nekim procjenama krovni fotonaponski sustavi mogli bi osigurati energiju za gotovo 25 % potrošnje električne energije u EU-u, što je više od današnjeg udjela prirodnog plina. Te instalacije, na stambenim, javnim, komercijalnim i industrijskim krovovima, mogu zaštititi potrošače od visokih cijena energije te tako pridonijeti općem prihvaćanju energije iz obnovljivih izvora. Mogu se uvesti vrlo brzo jer se koriste postojećim strukturama i nisu u sukobu s drugim javnim dobrima kao što je okoliš. Cilj je europske inicijative za solarne krovove na razini EU-a, najavljene u Komunikaciji Komisije o planu REPowerEU, osloboditi golem, nedovoljno iskorišten potencijal krovova za proizvodnju solarne energije kako bi naša energija bila čišća, sigurnija i cjenovno pristupačnija. Kako bi se to brzo postiglo, potrebno je do kraja 2022. poduzeti hitne mjere. EU će učiniti sljedeće: -povećati svoj cilj za udio energije iz obnovljivih izvora za 2030. na 45 %, -ograničiti trajanje postupka izdavanja dozvola za krovne solarne sustave, uključujući velike, na najviše tri mjeseca, -donijeti odredbe kako bi se osiguralo da su sve nove zgrade „pripremljene za uvođenje solarne energije”, -uvesti obvezu ugradnje solarnih krovnih sustava: ou sve nove javne i komercijalne zgrade korisne površine veće od 250 m2 do 2026., ou sve nove javne i komercijalne zgrade korisne površine veće od 250 m2 do 2027., ou sve stambene zgrade do 2029. -osigurati potpunu provedbu svojeg zakonodavstva u svim državama članicama, čime se potrošačima u višestambenim zgradama omogućuje djelotvorno ostvarivanje prava na kolektivnu vlastitu potrošnju, bez nepotrebnih troškova. EU i države članice surađivat će na: -uklanjanju administrativnih prepreka za troškovno učinkovita proširenja već ugrađenih sustava, -uspostavi barem jedne energetske zajednice utemeljene na obnovljivim izvorima energije u svakoj općini s brojem stanovnika većim od 10 000 do 2025., -osiguravanju da energetski siromašni i ranjivi potrošači imaju pristup solarnoj energiji, npr. putem instalacija u socijalnom smještaju, energetskih zajednica ili financiranja potpore za pojedinačne instalacije, -podupiranju fotonaponskih sustava integriranih u zgrade za nove zgrade i obnovljene zgrade, -osiguravanju potpune provedbe postojećih odredaba Direktive o energetskim svojstvima zgrada koje se odnose na standard zgrada gotovo nulte energije za nove zgrade, među ostalim putem posebnih smjernica. Države članice trebale bi: -uspostaviti pouzdane okvire za podupiranje krovnih sustava, među ostalim u kombinaciji sa sustavima za skladištenje energije i dizlicama topline na temelju predvidivih razdoblja povrata kraćih od 10 godina, -kao dio takvog okvira i, prema potrebi radi poticanja ulaganja, uspostaviti nacionalni program potpore kako bi se od sljedeće godine osiguralo: -masovno uvođenje solarnih krovnih sustava, uz davanje prednosti zgradama koje su najprikladnije za brze intervencije (razredi energetskog certifikata A, B, C ili D), -kombiniranje uvođenja solarnih sustava s obnovama krovova i skladištenjem energije što bi se trebalo provoditi putem jedinstvene kontaktne točke koja bi uključivala sve aspekte. Države članice trebale bi dati prednost provedbi mjera u okviru ove inicijative te za to iskoristiti dostupna sredstva EU-a, osobito tako da u svoje planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje posvećeno provedbi plana REPowerEU. Komisija će svake godine pratiti napredak u provedbi ove inicijative putem relevantnih foruma s dionicima iz tog sektora i državama članicama. Ako se u potpunosti provede, ovom će se inicijativom, u okviru plana REPowerEU, ubrzati uvođenje krovnih instalacija i dodati 19 TWh električne energije nakon prve godine njezine provedbe (36 % više nego što se očekivalo u predviđanjima iz paketa „Spremni za 55 %”). Do 2025. to će dovesti do 58 TWh dodatne proizvedene električne energije (više nego dvostruko u odnosu na predviđanja iz paketa „Spremni za 55 %”).