Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Socijalni dijalog kao instrument koji doprinosi zdravlju i sigurnosti na radu”

(razmatračko mišljenje na zahtjev francuskog predsjedništva)

(2022/C 194/09)

Izvjestiteljica: Franca SALIS-MADINIER

Zahtjev francuskog predsjedništva Vijeća: dopis od 21.9.2021. Pravna osnova: članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Nadležna stručna skupina: Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 16.12.2021. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 20.1.2022. Plenarno zasjedanje br.: 566 Rezultat glasanja (za/protiv/suzdržani): 172/32/70

1. Zaključci i preporuke

1.1. EGSO se slaže sa stajalištem Europske komisije izraženim u strateškom okviru za zdravlje i sigurnost na radu za razdoblje 2021.–2027. i socijalni dijalog smatra ključnim instrumentom za postizanje triju ključnih ciljeva, a to su: predviđanje promjena u svijetu rada koje proizlaze iz ekološke, digitalne i demografske tranzicije i upravljanje tim promjenama; poboljšanje prevencije nesreća na radu i profesionalnih bolesti; povećanje pripravnosti za potencijalne buduće zdravstvene krize.

1.2. Pandemija je prilika za stvaranje novih zajedničkih kapaciteta za suočavanje s budućim krizama i ublažavanje njihovih posljedica po sigurnost i zdravlje na radu. Plan oporavka trebao bi omogućiti jačanje uloge socijalnih partnera u državama članicama u kojima je njihov položaj najslabiji.

1.3. EGSO preporučuje sveobuhvatnu i integriranu prognostičku analizu učinka digitalne tranzicije na tržište rada kako bi se predvidjela previranja koja ona podrazumijeva i razvila dugoročna strategija za sigurnost i zdravlje na radu.

1.4. Europski okvirni sporazum iz 2002. ne omogućuje nam da odgovorimo na nove izazove rada na daljinu. EGSO preporučuje izradu novih smjernica, s posebnim naglaskom na prevenciji psihosocijalnih rizika i mišićno-koštanih poremećaja.

1.5. EGSO poziva inspektorate rada na praćenje uvjeta rada na daljinu, na zahtjev zaposlenika i uzimajući u obzir njihovu privatnost u skladu s nacionalnim propisima.

1.6. EGSO preporučuje da se temeljito prate troškovi profesionalnih bolesti kao što su srčane bolesti i sindrom izgaranja na poslu kako bi se utvrdile relevantne mjere na odgovarajućoj razini s obzirom na „viziju nula”.

1.7. EGSO poziva na razvoj kulture prevencije, obučavanjem dionika socijalnog dijaloga, podizanjem svijesti o novim rizicima, jačanjem i širenjem dostupnih resursa.

1.8. EGSO smatra da se na temelju članka 155. stavka 2. UFEU-a sklopljeni sporazumi socijalnih partnera moraju provoditi u državama članicama. EGSO traži od Komisije da sa socijalnim partnerima raspravi o provedbi autonomnih sporazuma i postupku zajedničkog zahtjeva za odluku Vijeća, uz poštovanje autonomije socijalnih partnera i u skladu s postupkom iz članka 155. UFEU-a.

1.9. EGSO potiče razvoj referentnih standarda i alata za procjenu rizika spremnih za uporabu, koji su posebno korisni vrlo malim i srednjim poduzećima. MSP-ovima su potrebne odgovarajuće smjernice, osposobljavanje i financijska potpora kako bi ispunili obveze u pogledu sigurnosti i zdravlja na radu.

1.10. EGSO poziva na uspostavu mehanizma za procjenu učinka europskih zakonodavnih inicijativa, kolektivnih ugovora i akcijskih planova u tom području te ponavlja svoju preporuku ( 1 ) da jedan inspektor rada pokriva 10 000 radnika.

1.11. EGSO poziva na proaktivniju kampanju koja se vodi „vizijom nula”, čiji će cilj biti sprečavanje i uklanjanje rizika, u skladu s Okvirnom direktivom.

1.12. Kad je riječ o borbi protiv raka povezanog s radom, EGSO poziva na ambicioznije stajalište kojim bi se obuhvatilo 50 prioritetnih karcinogenih tvari, reproduktivne toksične tvari, opasne lijekove, te stres ( 2 ) i rad u smjenama ( 3 )

1.13. EGSO poziva na donošenje zakonodavstva EU-a o psihosocijalnim rizicima. Za učinkovit pristup prevenciji potrebno je djelovati u području radnog okruženja, a ne samo u području mentalnog zdravlja pojedinca.

1.14. EGSO smatra da razvoj sveobuhvatne, održive i integrirane politike prevencije iziskuje ponovnu aktivaciju nacrta direktive o mišićno-koštanim poremećajima.

1.15. EGSO poziva na izmjenu Akta o umjetnoj inteligenciji ( 4 ) . EGSO preporučuje da ocjenjivanja sukladnosti koja provodi treća strana budu obavezna za svu visokorizičnu umjetnu inteligenciju.

1.16. EGSO poziva na to da se područje primjene strateškog okvira proširi na radnike koji rade putem platformi. Valja im zajamčiti pravo na organiziranje, zastupanje i kolektivno pregovaranje i na njih proširiti pravo na socijalnu zaštitu.

2. Kontekst mišljenja

2.1. U kontekstu budućeg predsjedanja EU-om Francuska je od Odbora zatražila da u ovom mišljenju razmotri pitanje učinkovitosti socijalnog dijaloga ( 5 ) kao instrumenta za promicanje zdravlja i sigurnosti na radu.

2.2. Komisija predlaže novi strateški okvir za zdravlje i sigurnost na radu s trima ključnim ciljevima, a to su: predviđanje promjena u svijetu rada koje proizlaze iz ekološke, digitalne i demografske tranzicije i upravljanje tim promjenama; poboljšanje prevencije nesreća na radu i profesionalnih bolesti; povećanje pripravnosti za potencijalne buduće zdravstvene krize ( 6 ) . Komisija se za postizanje tih triju ciljeva osobito oslanja na socijalni dijalog.

2.3. U strateškom okviru usvaja se pristup „vizija nula” za suzbijanje smrtnih slučajeva povezanih s radom u EU-u, s naglaskom na rodnoj ravnopravnosti u području sigurnosti i zdravlja na radu.

2.4. Borba protiv raka povezanog s radom također je definirana kao jedan od prioriteta. Komisija se obvezala utvrditi obvezujuće granične vrijednosti za profesionalnu izloženost za dodatne kancerogene tvari.

3. Opće napomene

3.1. Socijalni dijalog kao ključno sredstvo za sprečavanje rizika

3.1.1. Dvostrani pregovori europskih socijalnih partnera od iznimne su važnosti za rješavanje problema sigurnosti i zdravlja na radu. Međutim, primjena autonomnih sporazuma ponekad je neujednačena jer ovisi o relativnoj snazi socijalnog dijaloga i raznolikosti sustava radnih odnosa u državama članicama ( 7 ) . Sporazumi koji dovode do direktiva Vijeća na zahtjev obiju stranaka potpisnica čine se učinkovitiji jer se njima jamče konkretni akcijski planovi u državama članicama. EGSO traži od Komisije da sa socijalnim partnerima raspravi o boljoj provedbi autonomnih sporazuma i postupku zajedničkog zahtjeva za odluku Vijeća, uz poštovanje autonomije socijalnih partnera i u skladu s postupkom iz članka 155. UFEU-a.

3.1.3. Sektorski sporazumi kojima se utvrđuju minimalni standardi ili opće smjernice u području sigurnosti i zdravlja na radu posebno su važni za MSP-ove jer oni nemaju uvijek sredstva potrebna za planiranje poboljšanja radnih uvjeta. MSP-ovima je potrebno savjetovanje, osposobljavanje i financijska potpora u njihovoj provedbi.

3.1.4. Socijalni dijalog vrijedan je alat za poduzeća i društvo u cjelini. Mjere za sigurnost i zdravlje na radu koje se provode putem socijalnog dijaloga pozitivno utječu na zdravlje radnika, mogu poboljšati profitabilnost poduzeća, smanjiti troškove liječenja i izostajanja s posla ( 14 ) . Procjenjuje se da trošak ozljeda i bolesti povezanih s radom za društvo iznosi 3,3 % ( 15 ) BDP-a EU-a, (476 milijardi EUR), odnosno više od polovine sredstava iz plana oporavka. Taj se postotak znatno razlikuje po državama članicama, ovisno o industrijskom okruženju, zakonodavnom kontekstu i postojećim preventivnim mjerama.

3.1.5. U hitnim razdobljima krize, mjere koje su donijele javne vlasti znatno su utjecale na određene sektore, npr. zatvaranje škola, trgovina itd. Brojna poduzeća strahuju od stečaja, npr. u hotelijerstvu, kulturi i ugostiteljstvu ( 16 )

3.1.6. Pregovori su osigurali kontinuitet u obavljanju djelatnosti i opstanak europskog gospodarstva. U sektorima kao što su promet, trgovina i poljoprivreda europski socijalni partneri imali su ključnu ulogu u nužnim prilagodbama, privremenom ili čak trajnom prekidu aktivnosti i njihovu utjecaju na zapošljavanje. Potrebno je izvući pouke s obzirom na moguće buduće krize.

3.1.7. Takvim postignućima ne mogu se prikriti znatni nedostaci. Nacionalni mehanizmi socijalnog dijaloga neujednačene su kvalitete ( 17 ) . U mnogim su državama članicama mjere donesene bez pravovremenog i značajnog savjetovanja s nacionalnim socijalnim partnerima. Neke su vlade hitnim mjerama ograničile njihovu autonomiju, kao da su prepreka, a ne dio rješenja. Zdravstvena kriza ukazala je na potrebu za boljim upravljanjem potrebnim mjerama koje se poduzimaju u državama članicama i njihovom boljom koordinacijom. Potreban je pojačani dijalog između država članica, europskih institucija te nacionalnih i europskih socijalnih partnera kako bi se osigurala rješenja za upravljanje krizom.

3.1.8. EGSO primjećuje da je u presudi Suda EU-a iz rujna 2021. navedeno da Komisija nije obvezna prihvatiti zahtjeve socijalnih partnera radi provedbe sklopljenih sporazuma i poziva Komisiju da utvrdi jasne kriterije za provedbu sporazuma koje su potpisali socijalni partneri ( 18 ) . EGSO smatra da se na temelju članka 155. stavka 2. UFEU-a sporazumi socijalnih partnera moraju provoditi u državama članicama.

3.2. Posebne napomene

3.2.1. Digitalna i klimatska tranzicija i nove ranjive točke

3.2.1.1. Europska središnja banka ističe makroekonomske i financijske rizike ( 19 ) povezane s globalnim zagrijavanjem (gospodarski gubici zbog porasta razine mora i promjena u rasporedu padalina) i ekološkom tranzicijom (povećanje neupotrebljive imovine, rast strukturne nezaposlenosti, nestabilnost cijena i inflacija).

3.2.1.2. Robotizacija, umjetna inteligencija, razvoj novih poslovnih modela, oblici podugovaranja i rada na daljinu trajno će utjecati na tržište rada, vrednovanje vještina, organizaciju rada, uređenje radnih mjesta, profesionalne rizike i načine njihova sprečavanja.

3.2.1.3. lošim radnim uvjetima (neudoban položaj, prebrz ritam, velik pritisak, nedostatak samostalnosti i raznovrsnosti zadataka) Iako su ugovori na neodređeno vrijeme i dalje referentni standard, svjedočimo povećanju „fleksibilnih” ili „nestandardnih” oblika zapošljavanja, kao što su rad na zahtjev i rad putem platformi. Budući da slabo mogu utjecati na način na koji rade, takvi radnici obično se suočavaju s(neudoban položaj, prebrz ritam, velik pritisak, nedostatak samostalnosti i raznovrsnosti zadataka) ( 20 )

3.2.1.4. Te promjene dovode do premještanja rizika na radnom mjestu . Ponajprije, rizik se premješta na margine radne snage, kombiniranim razvojem podugovaranja i nesigurnih ugovora, koji radnicima pružaju slabiju zaštitu kada je riječ o sigurnosti i zdravlju na radu, a zatim prema novim ranjivim točkama povezanima s radnim uvjetima, zbog nastanka hibridnih fleksibilnih oblika organizacije i obnovljenih oblika zastarjelih tejlorističkih praksi. Naposljetku, na nove probleme povezane s radom, što je vidljivo po raširenom porastu stresa na radnom mjestu i povezanih bolesti.

3.3. Izazovi za sigurnost i zdravlje na radu u digitalnom ekosustavu

3.3.1. rad na daljinu . Njegovo rašireno uvođenje zadovoljava potrebu jer 80 % Informacijske i komunikacijske tehnologije postupno oblikuju novi digitalni ekosustav, čija je okosnica. Njegovo rašireno uvođenje zadovoljava potrebu jer 80 % ( 21 ) poslodavaca i 76 % europskih radnika želi nastaviti s radom na daljinu i nakon krize. Rad na daljinu povećava fleksibilnost, ali predstavlja nove izazove kao što su neodgovarajuća oprema, osjećaj izoliranosti, poteškoće u psihološkom isključivanju s posla i nedostatak potpore nadređenih. Oko 25 % ( 22 ) radnika smatra da su stalno emocionalno iscrpljeni od posla, što je glavni element izgaranja na poslu. Rad na daljinu doveo je i do novih izazova za poslodavce u pogledu, primjerice, povećane kupnje opreme za rad na daljinu, izazova u pogledu upravljanja radom na daljinu i organizacije rada.

3.3.2. robotike dovodi do prelaska sa zadataka proizvodnje na nadziranje automatiziranih procesa. Procjenjuje se da bi se 22 %, odnosno 53 milijuna radnih mjesta u EU-u moglo automatizirati do 2030. Napredak u raznim područjimadovodi do prelaska sa zadataka proizvodnje na nadziranje automatiziranih procesa. Procjenjuje se da bi se 22 %, odnosno 53 milijuna radnih mjesta u EU-u moglo automatizirati do 2030. ( 23 ) . Automatizacija može poboljšati radne uvjete (sigurnost i ergonomičnost radnih mjesta, veća raznovrsnost zadataka, napuštanje napornih i opasnih zadataka). Naravno, važno je i pratiti i sprečavati sve moguće rizike za sigurnost i zdravlje na radu koji proizlaze iz tih promjena, koje bi, ako se uvode isključivo radi produktivnosti, mogle dovesti do pogoršanja radnih uvjeta.

3.3.3. algoritamsko upravljanje u ekonomiji platformi i u nekih logističkih divova. Izazov je dvojak: zamijeniti nadzornika koji obavlja zadaće nadzora i praćenja učinka i povećati produktivnost racionalizacijom rada, što se ponekad dovodi do ekstrema. Prema znanstvenim studijama čiji je temeljit sažetak sastavio Europski sindikalni institut, kad je riječ o sigurnosti i zdravlju na radu, te su prakse popraćene „tradicionalnim” rizicima povezanima s racionalizacijom (povećanje intenziteta i zahtjevnosti rada, osiromašenje zadataka) i „novonastalim” rizicima povezanima s digitalizacijom (mentalno preopterećenje, pretjerana povezanost, društvena izoliranost) Mnogi vidovi napretka proizašli iz umjetne inteligencije još uvijek su u začetku, kao što jeu ekonomiji platformi i u nekih logističkih divova. Izazov je dvojak: zamijeniti nadzornika koji obavlja zadaće nadzora i praćenja učinka i povećati produktivnost racionalizacijom rada, što se ponekad dovodi do ekstrema. Prema znanstvenim studijama čiji je temeljit sažetak sastavio Europski sindikalni institut, kad je riječ o sigurnosti i zdravlju na radu, te su prakse popraćene „tradicionalnim” rizicima povezanima s racionalizacijom (povećanje intenziteta i zahtjevnosti rada, osiromašenje zadataka) i „novonastalim” rizicima povezanima s digitalizacijom (mentalno preopterećenje, pretjerana povezanost, društvena izoliranost) ( 24 )

3.3.4. rada na daljinu . Stalni nadzor i evaluacija predstavljaju rizik za mentalno zdravlje radnika Algoritamsko upravljanje postupno se uvodi u poduzećima u kojima se koristi za suočavanje s izazovima. Stalni nadzor i evaluacija predstavljaju rizik za mentalno zdravlje radnika ( 25 ) , posebno zbog učinka „velikog brata” i brisanja granica između privatnog i poslovnog života. Bez potrebnih zaštitnih mjera te tehnologije mogu ugroziti temeljna prava na privatnost i dostojanstvo.

3.3.5. visokorizičnih primjena na radnom mjestu. EGSO preporučuje da ocjenjivanja sukladnosti koja provodi treća strana budu obavezna za svu visokorizičnu umjetnu inteligenciju U svojem prijedlogu Akta o umjetnoj inteligenciji ( 26 ) Komisija se ne bavi izazovimana radnom mjestu. EGSO preporučuje da ocjenjivanja sukladnosti koja provodi treća strana budu obavezna za svu visokorizičnu umjetnu inteligenciju ( 27 ) . Sustavi koji ocjenjuju ponašanje, radno vrijeme i učinak radnika ili detektiraju njihove emocije, a klasificirani su kao visokorizična umjetna inteligencija, moraju podlijegati ocjeni sukladnosti koju provodi treća strana.

3.4. Transformacije, tranzicije i „novi problemi”

3.4.1. Uočava se trend opadanja ozljeda na radu i porasta profesionalnih bolesti. Od 2000. do 2016. u svijetu se broj smrtnih slučajeva zbog bolesti srca i moždanih udara povezanih s izloženošću dugom radnom vremenu povećao za 41 %, odnosno 19 % ( 28 ) . Psihičke bolesti povezane s radom također su u porastu, na primjer depresivni poremećaji. Procjenjuje se da se 17 do 35 % slučajeva depresije može pripisati radu ( 29 ) , što je znak uzlaznog trenda u pogledu psihosocijalnih rizika i njihovog utjecaja na zdravlje radnika.

3.4.2. čimbenika fizičkog rizika . Broj nesreća na radu blago se smanjuje ankete ESENER pokazuje da su repetitivni pokreti gornjih udova i dugo sjedenje dva čimbenika rizika kojima su radnici najviše izloženi Promjene u vrsti poteškoća povezanih s radom vidljive su i na razini. Broj nesreća na radu blago se smanjuje ( 30 ) , dok su mišićno-koštani poremećaji i dalje vodeći uzrok nesposobnosti za rad diljem svijeta ( 31 ) . Najnovije izdanjepokazuje da su repetitivni pokreti gornjih udova i dugo sjedenje dva čimbenika rizika kojima su radnici najviše izloženi ( 32 ) . Stoga sigurnost i zdravlje na radu više nisu ugrožene zbog izolirane izloženosti vrlo opasnim situacijama, nego zbog dugotrajne izloženosti čimbenicima rizika niske amplitude.

4. Izgledi za poboljšanje učinkovitosti socijalnog dijaloga i ublažavanje rizika za sigurnost i zdravlje na radu

4.1. Pandemija je prilika za stvaranje novih zajedničkih kapaciteta u kontekstu zdravstvenih, ekoloških i demografskih kriza. Socijalni partneri u najboljem su položaju za predviđanje promjena i novih potreba za osposobljavanjem, prilagodbu novim okruženjima, utvrđivanje rizika u nastajanju ( 33 ) i pripremu za preobrazbu proizvodnih procesa.

4.2. Važno je zajamčiti djelotvornu primjenu sporazuma proizašlih iz socijalnog dijaloga. EGSO ponovno izražava potporu ( 34 ) preporuci ILO-a ( 35 ) da jedan inspektor rada pokriva 10 000 radnika i naglašava potrebu za jačanjem uloge predstavnika sindikata u području sigurnosti i zdravlja na radu. Socijalni partneri moraju na svim razinama biti u dovoljnoj mjeri uključeni u osmišljavanje i provedbu preventivnih mjera, u skladu s Okvirnom direktivom.

4.3. Zbog raširenog uvođenja rada na daljinu potrebno je proširiti metodologiju inspektorata rada. Kao u Španjolskoj ( 36 ) , inspektori moraju moći provjeriti uvjete pod kojima se radi na daljinu, na zahtjev zaposlenika i u skladu s njihovom privatnošću. To uključuje utvrđivanje i zaprimanje pritužbi na nedostatak potrebne opreme, nepoštovanje prava na isključivanje itd.

4.4. EGSO preporučuje prognostičku analizu učinka digitalne tranzicije na rad u državama članicama, posebno na vrednovanje vještina, organizaciju rada, profesionalne rizike i načine njihova sprečavanja.

4.5. Potrebno je temeljito pratiti povećanje troškova profesionalnih bolesti kao što su srčane bolesti i sindrom izgaranja na poslu kako bi se utvrdile relevantne mjere na odgovarajućoj razini za „viziju nula smrtnih slučajeva”.

4.6. Postojeći sustavi ne omogućuju strogu procjenu učinka autonomnih okvirnih sporazuma. Dostupni podaci fragmentirani su, a protokolima se ne može utvrditi uzročno-posljedična veza. Potrebno je ulagati u razvoj pokazatelja specifičnih za svaki sporazum i u longitudinalni mehanizam za utvrđivanje uzročno-posljedičnih veza, uz potpuno poštovanje autonomije socijalnih partnera u provedbi okvirnih sporazuma.

4.7. Posebni pokazatelji dopunit će se širim pokazateljima za praćenje napretka u području sigurnosti i zdravlja na radu. U tu bi se svrhu mogle koristiti ankete ESENER , za koje EGSO preporučuje da se redovitije provode i da sustavnije obrađuju izazove u području sigurnosti i zdravlja na radu. Time će se omogućiti procjena dosega pokrenutih inicijativa i, prema potrebi, predlaganje novih mjera.

4.8. Odbor viših inspektora rada davanjem prilika i preporuka za razmjenu najboljih praksi i podupiranjem izgradnje kapaciteta o primjeni zakonodavstva i provedbi sporazuma o socijalnom dijalogu koji nisu pretvoreni u direktive . Europsko nadzorno tijelo za rad ( 37 ) moglo bi svoju nadzornu ulogu obavljati kroz

4.9. Za dobru povezanost europskog i nacionalnog socijalnog dijaloga potrebna je veća uključenost socijalnih partnera u svim državama članicama. Mogla bi se mobilizirati sredstva za jačanje kapaciteta socijalnih partnera ondje gdje su slabi.

4.10. EGSO podržava svaku inicijativu za pomoć MSP-ovima u njihovom radu na prevenciji. Navest ćemo noviju normu ISO 45003 ( 38 ) o psihosocijalnim rizicima, platformu za interaktivnu procjenu rizika na internetu (OiRA), kojoj se redovito dodaju novi moduli, i portal „Healthy workplaces” (zdrava radna mjesta) na kojem se objedinjuju resursi dostupni poslodavcima. U Francuskoj je OiRA imala 42 000 korisnika koji su je upotrijebili 61 000 puta ( 39 ) i čine polovinu svih korisnika. EGSO naglašava vrijednost koju ti alati spremni za uporabu donose poduzećima koja interno nemaju potrebna sredstva i ističe da je procjena rizika ključan stup prevencije.

4.11. Pristup „vizija nula” mora biti proaktivniji i fokusirati se na uklanjanje rizika, u skladu s Okvirnom direktivom. Svaka politika u području sigurnosti i zdravlja na radu mora biti u skladu s načelom prevencije, mora se razviti i provoditi putem socijalnog dijaloga i temeljiti na čvrstim propisima.

4.12. U pogledu borbe protiv raka povezanog s radom, EGSO poziva na ambicioznije stajalište koje obuhvaća 50 prioritetnih karcinogenih tvari. Područje primjene Direktive 2004/37/EZ treba proširiti i na reproduktivno toksične tvari i opasne lijekove ( 40 ) . Osim toga, kronični stres povećava rizik od razvoja raka ( 41 ) , a rad u noćnim smjenama dovodi do raka dojke, prostate i debelog crijeva ( 42 ) . Trebalo bi usvojiti pristup koji se temelji na riziku, a ne metodologiju kojom se zaštita radnika smatra troškom.

4.13. Mišićno-koštani poremećaji i dalje su najprisutniji problem kada je riječ o sigurnosti i zdravlju na radu u EU-u. U poduzećima su kvalitetan socijalni dijalog i dobro funkcioniranje odbora za zdravlje i sigurnost, ako postoje, jamstvo za djelotvornost prevencije. Socijalni dijalog na sektorskoj razini također može biti koristan ako se u tom okviru izrađuju posebne smjernice, provode mjere podizanja svijesti i razmjenjuju iskustva i dobre prakse. Na europskoj razini razvoj sveobuhvatne, održive i integrirane politike prevencije iziskuje ponovnu aktivaciju nacrta direktive o mišićno-koštanim poremećajima.

4.14. Potrebu za europskim zakonodavstvom o psihosocijalnim rizicima naglašava nepotpuna provedba autonomnog okvirnog sporazuma o stresu povezanom s radom iz 2004. EGSO podsjeća da je za učinkovit pristup prevenciji potrebno djelovati u području uzročnika, odnosno radnog okruženja. Pristup usmjeren na mentalno zdravlje pojedinca neće zaustaviti povećanje stresa na radnom mjestu.

4.15. EGSO naglašava da su istodobno potrebni snažan regulatorni okvir i uspješan sustav socijalnog dijaloga. U direktivama se utvrđuju opće smjernice za sigurnost i zdravlje na radu, dok različite razine socijalnog dijaloga omogućuju potrebne prilagodbe sektorskim i nacionalnim posebnostima.

4.16. EGSO izražava žaljenje zbog isključenosti samozaposlenih radnika iz područja primjene strateškog okvira. Neki radnici koji rade putem platformi, takozvani „samozaposleni radnici”, zapravo su u podređenom položaju u odnosu na platforme zbog algoritamskog upravljanja. Pandemija je istaknula ranjivost tih radnika i nedostatke platformi u pogledu prevencije. Nije poželjno da ti radnici i dalje budu izloženi nekontroliranim rizicima zbog njihove isključenosti iz strateškog okvira.

4.17. EGSO naglašava postojanje asimetričnih odnosa platformi i tih radnika te podsjeća na to da su sloboda udruživanja i pravo na kolektivno pregovaranje temeljna prava. Ključno je osigurati odgovarajuću organizaciju i zastupljenost kako bi se olakšao socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje. Nadalje, prava na socijalnu zaštitu trebala bi se proširiti na takve radnike.

4.18. Jednako je važno obratiti pozornost na položaj radnika s invaliditetom i radnika s kroničnim bolestima. Zaposlenjem se omogućava pristup pristojnom stanovanju, uspješnom društvenom i kulturnom životu i integraciji u društvo. Kako bi se ostvarili ciljevi EU-a u pogledu uključivanja, potrebno je smanjiti razlike među državama članicama i uskladiti politike za zapošljivost i gospodarsku, socijalnu i kulturnu uključenost.

4.19. Sprečavanje isključenja s posla mora biti obuhvaćeno socijalnim dijalogom i biti dio povratka na posao (prilagodba radnog mjesta, vraćanje na posao s nepunim radnim vremenom itd.). Preporučuju se mjere za podizanje svijesti o položaju radnika s invaliditetom ili potencijalno izloženih riziku od isključenosti zbog nesposobnosti za rad.

4.20. Prepoznavanje raznolikosti radne snage, uključujući rodne razlike, ključno je za osiguravanje sigurnosti i zdravlja radnika i radnica. Iako je u tom području postignut određeni napredak, EGSO smatra da se može i treba učiniti više. U razvoju politika i strategija prevencije u području sigurnosti i zdravlja na radu trebalo bi uzeti u obzir rodne razlike. EGSO poziva na rodno osjetljiv pristup sigurnosti i zdravlju na radu kako bi se rodna pitanja uključila u sva područja sigurnosti i zdravlja na radu. Kako bi se iskoristile prednosti socijalnog dijaloga, EGSO naglašava važnost ravnopravnog sudjelovanja žena u socijalnom dijalogu.

4.21. Mladim radnicima trebalo bi olakšati pristup informacijskoj tehnologiji. Kontinuirano učenje postaje glavni izvor sigurnosti radnih mjesta u digitalnom dobu. Također je važno uključiti starije radnike promicanjem mogućnosti učenja i zaštite od diskriminacije na temelju dobi.

4.22. Prednosti rada na daljinu ovise o načinu na koji ga poslodavac organizira. Rad na daljinu trebalo bi regulirati kolektivnim pregovaranjem kako bi se spriječile poteškoće utvrđene u više istraživanja ( 43 ) . Europski okvirni sporazum iz 2002. ne omogućuje nam da odgovorimo na te nove izazove. EGSO preporučuje izradu novih smjernica, s posebnim naglaskom na prevenciji psihosocijalnih rizika i mišićno-koštanih poremećaja.

4.23. Važno je naglasiti veze između sigurnosti i zdravlja na radu i profitabilnosti poduzeća. Socijalnim dijalogom, zbog utjecaja na uvjete i zadržavanje na radnom mjestu, mogu se izbjeći troškovi nesreća na radu i profesionalnih bolesti. Riječ je o ulaganju čije su koristi veće od troškova ( 44 )

4.24. Valja razviti kulturu prevencije, obučavanjem raznih dionika socijalnog dijaloga, podizanjem svijesti o novim rizicima, jačanjem i širenjem dostupnih resursa. EGSO poziva na to da se sredstva iz plana oporavka mobiliziraju u tu svrhu.

Bruxelles, 20. siječnja 2022. Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Christa SCHWENG

(1) SL C 105, 4.3.2022., str. 114.

(2) https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/.

(3) https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx.

(4) Europska komisija (2021.), Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju usklađenih pravila o umjetnoj inteligenciji (Akt o umjetnoj inteligenciji) i izmjeni određenih zakonodavnih akata Unije, COM(2021) 206 final.

(5) Europski socijalni dijalog obuhvaća rasprave, savjetovanja, pregovore i zajedničke aktivnosti organizacija koje predstavljaju socijalne partnere (poslodavce i zaposlenike). Postoji razlika između trostranog dijaloga s javnim tijelima i dvostranog dijaloga europskih sindikata i poslodavaca.

(6) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A52021DC0323&qid=1626089672913#PP1Contents.

(7) https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2021/right-to-disconnect-exploring-company-practices.

(8) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1106.

(9) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5000.

(10) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1202.

(11) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5460.

(12) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1348.

(13) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5595.

(14) https://osha.europa.eu/en/themes/good-osh-is-good-for-business.

(15) https://visualisation.osha.europa.eu/osh-costs#!/.

(16) Vidjeti SL C 429, 11.12.2020., str. 159., točka 2.3.

(17) Sudjelovanje socijalnih partnera u oblikovanju politika tijekom pandemije bolesti COVID-19, Europska zaklada za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) (2021.), Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg.

(18) SL C 10, 11.1.2021., str. 14.

(19) ESB (2021.), Climate change and monetary policy in the euro area (Klimatske promjene i monetarna politika u europodručju), Occasional Paper Series, br. 271/rujan 2021.

(20) Bérastégui P. (2021.), Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review (Izloženost psihosocijalnim čimbenicima rizika u ekonomiji honorarnih poslova: sustavni pregled). Izvješće o gospodarskom istraživanju ETUI-ja 2021.01.

(21) Littler Mendelson (2020.), Izvješće o istraživanju koje je provelo poduzeće Littler o europskim poslodavcima u odnosu na pandemiju COVID-a 19.

(22) Eurofound (2020.), Život, posao i COVID-19, Serija o bolesti COVID-19, Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg.

(23) https://www.mckinsey.com/featured-insights/future-of-work/the-future-of-work-in-europe.

(24) Bérastégui P. (2021.), Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review. Izvješće o gospodarskom istraživanju ETUI-ja 2021.01.

(25) APPG (2021.), The new frontier: Artificial Intelligence at work (Nova granica: umjetna inteligencija na radnom mjestu).

(26) Europska komisija (2021.), Prijedlog uredbe o utvrđivanju usklađenih pravila o umjetnoj inteligenciji (Akt o umjetnoj inteligenciji), COM (2021) 206 final.

(27) SL C 517, 22.12.2021., str. 61., točka 1.10.

(28) ILO (2021.) WHO/ILO Joint Estimates of the Work-related Burden of Disease and Injury (Zajedničke procjene SZO-a i ILO-a o opterećenju bolesti i ozljeda povezanih s radom), 2000.–2016.

(29) Niedhammer et al. (2021.) Update of fractions of cardiovascular diseases and mental damages attributable to psychosocial work factors in Europe (Ažurirani podaci o kardiovaskularnim bolestima i duševnim poremećajima koja se mogu pripisati psihosocijalnim čimbenicima povezanim s radom u Europi). Int Arch Occup Environ Health.

(30) https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20211012-2.

(31) Cieza et al. (2020.) Global estimates of the need for rehabilitation based on the Global Burden of Disease study 2019: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2019. (Globalne procjene o potrebi za rehabilitacijom na temelju Globalne studije o teretu bolesti iz 2019.: sustavna analiza Globalne studije o teretu bolesti iz 2019.) The Lancet, 396: 10267.

(32) EU-OSHA (2020.) Europska anketa poduzeća o novim rizicima i rizicima u nastajanju (ESENER 2019.) – osnovne informacije.

(33) https://osha.europa.eu/en/emerging-risks.

(34) SL C 105, 4.3.2022., str. 114.

(35) https://www.ilo.org/public/english/standards/relm/gb/docs/gb297/pdf/esp-3.pdf.

(36) https://ec.europa.eu/social/ajax/BlobServlet?docId=23324&langId=en.

(37) Svrha je Europskog nadzornog tijela za rad podupirati usklađenost i koordinaciju među državama članicama u provedbi pravnih akata EU-a u područjima mobilnosti radne snage i koordinacije sustava socijalne sigurnosti.

(38) https://www.iso.org/standard/64283.html.

(39) https://oiraproject.eu/en/news/road-transport-france-now-safer-oira.

(40) Kemijska tvar koja može narušiti plodnost muškarca ili žene ili narušiti razvoj nerođenog djeteta.

(41) https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/.

(42) https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx.

(43) https://www.eurofound.europa.eu/data/covid-19/working-teleworking.

(44) https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_protect/---protrav/---travail/documents/publication/wcms_571914.pdf.