OBRAZLOŽENJE

1.KONTEKST PRIJEDLOGA

Ovaj se prijedlog odnosi na izradu nove uredbe o uvođenju infrastrukture za alternativna goriva. Novom će se uredbom izvan snage staviti Direktiva 2014/94/EU Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva.

1.1.Razlozi i ciljevi prijedloga

Mobilnost i promet ključni su za sve stanovnike Europe i cijelo europsko gospodarstvo. Slobodno kretanje ljudi i robe preko unutarnjih granica Europske unije temeljna je sloboda EU-a i njegova jedinstvenog tržišta. Mobilnost građanima i poduzećima Unije donosi brojne socioekonomske koristi, ali ima i sve veći utjecaj na okoliš, među ostalim u obliku povećanih emisija stakleničkih plinova i lokalnog onečišćenja zraka koji ugrožavaju ljudsko zdravlje i dobrobit.

Komisija je u prosincu 2019. donijela komunikaciju o europskom zelenom planu. Europski zeleni plan poziva na smanjenje emisija stakleničkih plinova u prometu za 90 %. Cilj je da EU postane klimatski neutralno gospodarstvo do 2050., istodobno radeći na ostvarenju cilja nulte stope onečišćenja. Komisija je u rujnu 2020. donijela svoj prijedlog europskog propisa o klimi kojim bi se neto emisije stakleničkih plinova smanjile za najmanje 55 % do 2030. u usporedbi s 1990. i kojim bi se Europa odgovorno usmjerila prema postizanju klimatske neutralnosti do 2050. U komunikaciji Povećanje klimatskih ambicija Europe za 2030. naglašava se važnost cjelovitog pristupa planiranju infrastrukture velikih razmjera i lokalne infrastrukture te potreba za primjerenim uvođenjem infrastrukture za alternativna goriva radi potpore prelasku na vozni park s gotovo nultim stopama emisija do 2050. Vijeće i Parlament postigli su 21. travnja 2021. privremeni politički sporazum o europskom propisu o klimi.

Komisija je u prosincu 2020. donijela komunikaciju Strategija za održivu i pametnu mobilnost. toj se strategijom postavljaju temelji za tu preobrazbu prometnog sustava EU-a i određuju konkretne ključne etape za usmjeravanje tog sustava prema pametnoj i održivoj budućnosti. Prometni se sektor i dalje uvelike oslanja na fosilna goriva. Poticanje šire upotrebe vozila, plovila i aviona s nultim i niskim emisijama te obnovljivih i niskougljičnih goriva u svim vrstama prijevoza prioritetni je cilj postizanja njihove veće održivosti.

Intenzivnije uvođenje i upotreba obnovljivih i niskougljičnih goriva mora se odvijati usporedno sa stvaranjem geografski pravedno raspoređene mreže infrastrukture za punjenje i opskrbu kako bi se omogućila široka upotreba vozila s niskim i nultim emisijama u svim vrstama prijevoza. Na tržištu osobnih automobila široka masa potrošača odlučit će se za vozila s nultim emisijama tek kad bude sigurna da može napuniti ili ponovno opskrbiti svoja vozila bilo gdje u EU-u i to tako jednostavno kao što je to trenutačno slučaj s vozilima na konvencionalna goriva. Važno je da nijedna regija ili državno područje EU-a ne zaostaje i da se za regionalne razlike u uvođenju infrastrukture za alternativna goriva pronađu dobra rješenja pri oblikovanju i provedbi nacionalnih okvira politike.

Direktivom 2014/94/EU o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva („Direktiva”) utvrđuje se okvir zajedničkih mjera za uvođenje te infrastrukture u EU-u. Njome se od država članica zahtijeva utvrđivanje nacionalnih okvira politike za uspostavu tržišta za alternativna goriva i osiguravanje postavljanja odgovarajućeg broja javno dostupnih mjesta za punjenje i opskrbu, posebno kako bi se omogućio slobodan prekogranični promet tih vozila i plovila na mreži TEN-T. U svojem nedavnom izvješću o primjeni Direktive 2014/94/EU o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva Komisija je uočila određeni napredak u njezinoj provedbi. Međutim, jasno su vidljivi i nedostaci trenutačnog okvira politike: s obzirom na to da ne postoji detaljna i obvezujuća metodologija s pomoću koje države članice trebaju izračunavati ciljeve i donositi mjere, znatno se razlikuje njihova razina ambicije pri utvrđivanju ciljeva i povezanih politika. U izvješću je zaključeno da u cijelom EU-u ne postoji sveobuhvatna i potpuna mreža infrastrukture za alternativna goriva. Na isti je način Europski revizorski sud u svojem tematskom izvješću o infrastrukturi za punjenje napomenuo da prepreke za putovanje električnim vozilima u cijelom EU-u i dalje postoje te da je potrebno ubrzati uvođenje infrastrukture za punjenje u Europskoj uniji.

Komisija je provela ex post evaluaciju te direktive. U evaluaciji je utvrđeno da ona nije dobro prilagođena cilju ostvarenja povećanih klimatskih ambicija za 2030. Glavni problemi uključuju činjenicu da u planiranju infrastrukture država članica u prosjeku nedostaje potrebna razina ambicioznosti, dosljednosti i usklađenosti, što rezultira nedostatnom, neravnomjerno raspodijeljenom infrastrukturom. I dalje postoje dodatni problemi s interoperabilnošću u pogledu fizičke veze, a pojavili su se i novi u vezi sa standardima komunikacije, uključujući razmjenu podataka među različitim akterima u ekosustavu elektromobilnosti. Naposljetku, nedostaju transparentne informacije o potrošačima i zajedničkim platnim sustavima, čime se ograničava prihvatljivost za korisnike. Bez daljnjeg djelovanja EU-a taj nedostatak interoperabilne infrastrukture za punjenje i opskrbu koja se lako upotrebljava vjerojatno će postati prepreka potrebnom rastu tržišta vozila, plovila i, u budućnosti, zrakoplova s niskim i nultim emisijama.

Ovaj je prijedlog dio sveobuhvatnog skupa međusobno povezanih političkih inicijativa u okviru paketa za ostvarivanje cilja od 55 % (Fit for 55). Te političke inicijative odgovaraju mjerama koje su potrebne u svim sektorima gospodarstva kako bi se dopunile nacionalne mjere za ostvarenje povećanih klimatskih ambicija za 2030., kako je opisano u programu rada Komisije za 2021.

Ovom inicijativom nastoji se osigurati dostupnost i iskoristivost guste, široko rasprostranjene mreže infrastrukture za alternativna goriva u cijelom EU-u. Svim korisnicima vozila na alternativna goriva (uključujući plovila i zrakoplove) mora biti omogućeno jednostavno kretanje EU-om, koristeći ključnu infrastrukturu kao što su autoceste, luke i zračne luke. Specifični ciljevi su: i. osiguravanje minimalne infrastrukture za potporu potrebnoj široj upotrebi vozila na alternativna goriva u svim vrstama prijevoza i u svim državama članicama kako bi se ispunili klimatski ciljevi EU-a; ii. osiguravanje potpune interoperabilnosti infrastrukture; te iii. osiguravanje potpunih informacija za korisnike i odgovarajućih mogućnosti plaćanja.

Ispunjavanje cilja europskog zelenog plana o smanjenju emisija stakleničkih plinova iz prometa i razvijanje zajedničkog prometnog tržišta EU-a zahtijeva potpunu povezanost i dosljedno iskustvo korisnika u Europskoj prometnoj mreži za vozila, plovila i zrakoplove s niskim i nultim emisijama. To zauzvrat zahtijeva dovoljnu količinu i potpunu prekograničnu interoperabilnost infrastrukture. Ti se ciljevi mogu postići samo zajedničkim europskim zakonodavnim okvirom. Ova će inicijativa pridonijeti usklađenom i dosljednom razvoju i uvođenju voznog parka, infrastrukture za punjenje i opskrbu te informacija i usluga za korisnike.

1.2.Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

Ova je inicijativa u skladu s drugim političkim inicijativama paketa za ostvarivanje cilja od 55 %. Ovom se inicijativom posebno dopunjuju: i. uredbe o utvrđivanju standardnih vrijednosti emisija CO2 za nove osobne automobile i za nova laka gospodarska vozila te za teška vozila; te ii. zakonodavni prijedlog za utvrđivanje novih standardnih vrijednosti emisija CO2 za nove automobile i nova laka gospodarska vozila nakon 2020., koji je isto dio paketa za ostvarivanje cilja od 55 %. Standardne vrijednosti emisija CO2 pružaju snažan poticaj za uvođenje vozila s nultim i niskim emisijama i time stvaraju potražnju za infrastrukturom za alternativna goriva. Ova će inicijativa omogućiti tu tranziciju osiguravajući da postoji dostatna javno dostupna infrastruktura za punjenje i opskrbu lakih i teških vozila za cestovni prijevoz.

Ova inicijativa djeluje u snažnoj sinergiji s revizijom Direktive o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora, Uredbom Europskog parlamenta i Vijeća o osiguravanju jednakih uvjeta za održivi zračni prijevoz (inicijativa u području zrakoplovstva „RefuelEU Aviation”) i prijedlogom Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uporabi obnovljivih goriva i goriva s niskom razinom ugljika u pomorskom prometu (inicijativa u području pomorstva „FuelEU Maritime”), kojom se određuju obveze u pogledu opskrbe i potražnje za obnovljivim gorivima i gorivima s niskom razinom ugljika namijenjenih uporabi u prometu. Svakim od tih instrumenata promiče se povećanje ponude ili potražnje održivih alternativnih goriva u jednoj ili više vrsta prijevoza.

Kad je riječ o vodnom prometu, ovom se inicijativom ispunjavaju jasni zahtjevi iz europskog zelenog plana o obvezivanju usidrenih brodova na upotrebu električne energije s kopna. U potpunosti dopunjuje inicijativu u području pomorstva „FuelEU Maritime” jer osigurava da se u luke postavi dovoljno mjesta za opskrbu električnom energijom s kopna dok su putnički brodovi (uključujući ro-ro putničke brodove, brze putničke brodove i brodove za kružna putovanja) i kontejnerski brodovi na vezu i dok ispunjavaju potražnju za dekarboniziranim plinovima (odnosno, biološki ukapljenim prirodnim plinom i sintetičkim plinovitim gorivima (e-plinom)). Kad je riječ o putničkim brodovima, različite kategorije brodova razlikuju se po svojoj potražnji za električnom energijom dok su na vezu, što dovodi do različitih potreba za ulaganjem u luku. To se mora kombinirati s različitim operativnim značajkama luka, uključujući izgled i terminale. Stoga se putnički brodovi dodatno razlikuju u odnosu na inicijativu u području pomorstva „FuelEU Maritime”, odnosno utvrđene su dvije kategorije, one za ro-ro putničke brodove i brze putničke brodove te kategorija za ostale putničke brodove, posebno putničke brodove za kružna putovanja. Zajedno s inicijativom u području pomorstva pridonosi rješavanju trenutačne dileme o kokoši i jajetu, što znači da se lukama manje isplati ulagati u električnu energiju s kopna zbog vrlo niske potražnje da se brodski prijevoznici priključe na električnu mrežu dok su na vezu. Ograničeno uvođenje opskrbe električnom energijom s kopna u lukama može narušiti ravnopravnost među lukama, posebno za rane ulagače jer bi plovila bez opreme za opskrbu električnom energijom mogla odabrati druge luke. Stoga je važno postaviti minimalne zahtjeve za morske luke u cijeloj mreži TEN-T.

Inicijativom se dopunjuje i inicijativa u području zrakoplovstva „ReFuelEU Aviation”. Njome se nadograđuje poticaj inicijative za održiva zrakoplovna goriva za koja u velikoj mjeri nije potrebna posebna infrastruktura za opskrbu električnom energijom za sve avione u mirovanju, čime se podupire dekarbonizacija zrakoplovnog sektora.