COMMISSION STAFF WORKING DOCUMENT uz Godišnji pregled rasta 2014. PREGLED NAPRETKA PROVEDBE POSEBNIH PREPORUKA PO DRŽAVAMA ČLANICAMA /* SWD/2013/0800 final */





Uvod Ovim radnim dokumentom službi pruža se privremeni pregled stanja u području provedbe posebnih preporuka po pojedinačnim državama članicama (CSR) i za čitavo europodručje. U pregledu je u obzir uzet napredak postignut tijekom protekle tri godine i u njemu su prikazane ključne reforme poduzete od pokretanja postupka Europskog semestra te se istovremeno ističu manjkavosti provedbe s obzirom na najnovije preporuke donesene 2013. Budući da postoji mala vjerojatnost da će se većina spomenutih ključnih izazova riješiti tijekom jedne godine, ovim pregledom ukazuje se na kontinuitet nastojanja u okviru reformi tijekom određenog vremenskog razdoblja. Ta je analiza preliminarna i tehničke je prirode. Komisija će predstaviti svoju konačnu ocjenu, donesenu na temelju nacionalnih programa i uzimajući u obzir dubinske revizije u okviru postupka u slučaju makroekonomskih neravnoteža, u paketu posebnih preporuka po državama članicama za 2014. Pružene su i informacije o državama koje provode Program ekonomske prilagodbe (Grčka, Irska, Portugal, Cipar i Rumunjska), iako ne postoje odvojene preporuke za te države izvan provedbe programâ. Neke obveze praćenja i izvješćivanja iz Pakta o stabilnosti i rastu ne primjenjuju se, a većina je obveza iz Europskog semestra obustavljena za države iz europodručja koje su dio programa od stupanja na snagu „paketa od dvije mjere”. Pružen je i pregled stanja u Hrvatskoj, iako još nije zaprimila posebne preporuke. Belgija Javne financije: Unatoč nastojanjima u području konsolidacije, Belgija je zadržala zahtjevan fiskalni položaj u pogledu visoke razine zaduženosti. Iako se od 2010. deficit postupno smanjio, ostao je iznad praga Ugovorâ od 3 % BDP-a. Belgija se obvezala na dodatne mjere za 2013. Reformom u području mirovina započetom krajem 2011. pooštrili su se zahtjevi za minimalnu dob i trajanje radnog vijeka u pogledu prijevremenog napuštanja zaposlenja i sustava prijevremenog umirovljenja te ojačali financijski poticaji za produljenje radnog vijeka, a podupire se mjerama kojima se potiče aktivno starenje. S obzirom na veličinu izazova, dodatne mjere i reforme čine se potrebnima kako bi se dugoročno zaštitile javne financije. Nejasno je kako će nove nadležnosti Zajednica povezane s dugoročnom skrbi poboljšati troškovnu učinkovitost. Financijski sektor: Belgija je poduzela mjere u cilju stabilizacije bankarskog sektora dokapitalizacijom najslabijih banaka i reformom nadzornog okvira za financijski sektor. Bez obzira na to, iako se financijska situacija nekih banaka poboljšava, ona treba stalno praćenje, posebno s obzirom na visoku razinu nepredviđenih obveza vlade. Rast i konkurentnost: Belgija je poduzela mjere kako bi zaustavila pritiske inflacije jačanjem tijela nadležnog za tržišno natjecanje te regulatornim intervencijama na tržištu energije i telekomunikacija. To je rezultiralo smanjenjem cijena energije i cijena telekomunikacijskih usluga te smanjenjem sveukupne inflacije na razinu manju od onih u susjednim zemljama. Daljnje strukturne mjere i dalje su potrebne, posebno u području maloprodajnih i stručnih usluga. Belgija je poduzela određene mjere kako bi smanjila akumulirani jaz u području plaća. Smrzavanje realnih plaća odlučeno je za 2013. i 2014., a povećala su se linearna i ciljana smanjenja u području izdvajanja poslodavaca za socijalnu sigurnost. Došlo je do zastoja u području reforme mehanizma za određivanje plaća kojom je cilj spriječiti sva buduća odvajanja plaća i produktivnosti. Iako se pozitivnim stranama sustava istraživanja i inovacija kompenzirala sve lošija troškovna konkurentnost države, Belgija bi imala koristi od širenja svoje baze inovacija, veće dostupnosti stručnjaka s posebnim vještinama i promicanja poduzetništva. S obzirom na to da su predviđanja za emisije stakleničkih plinova i dalje u velikoj mjeri iznad ciljane razine, Belgija mora provesti ambicioznije politike, posebno u prometnom i građevinskom sektoru, između ostalog uspostavom učinkovitog okvira za unutarnju raspodjelu tereta među različitim nadležnim tijelima. Zapošljavanje i socijalna politika: Iako se oporezivanje nije preusmjerilo s rada na oporezivanje kojim se manje narušava rast, ciljanim mjerama smanjilo se porezno opterećenje u području rada, a poduzeto je i nekoliko mjera u cilju poboljšanja funkcioniranja tržišta rada. Reformom sustava naknada za nezaposlenost ubrzava se postupno smanjenje razine naknada. Neke mjere uvedene su kako bi se povećale mogućnosti izobrazbe i cjeloživotnog obrazovanja. Potrebno je važnije promišljanje o usklađivanju učinaka obrazovanja i izobrazbe sa zahtjevima tržišta rada. Međuregionalnu radnu mobilnost trebalo bi poboljšati. Konkretne mjere potrebne su i kako bi se riješilo pitanje sve veće nezaposlenosti među mladima te pitanje uključivanja osoba iz doseljeničkih obitelji na tržište rada i njihove socijalne integracije. Bugarska Javne financije: Bugarska je poduzela ozbiljne mjere u cilju osiguravanja održivosti svojih javnih financija. Ispravila je 2011. svoj prekomjerni deficit i u strukturnom smislu dosegnula svoj srednjoročni cilj od -0,5 % BDP-a u 2012. S dugom opće države manjim od 20 % BDP-a, Bugarska ima jedan od najnižih omjerâ duga u Europskoj uniji. Bugarska je posljednjih godina znatno ojačala svoj fiskalni okvir, čime je doprinijela održavanju porezne discipline i povećanju vjerodostojnosti porezne politike. U pogledu prihoda, za ovu zemlju ispunjenje poreznih obveza i učinkovitost porezne uprave još uvijek su izazovi. Bugarska je napravila određene pozitivne korake u pogledu reforme mirovina, ali potrebna su daljnja nastojanja kako bi se radnike odvratilo od prijevremenog napuštanja tržišta rada. Konkretnih mjera za ograničavanje zlouporabe sustava za invalidske mirovine i dalje nema. U sektoru zdravstva reforme su otežane zbog manjka administrativnih sposobnosti. Rast i konkurentnost: Provedena je reforma zakonodavstva u području javne nabave, ali potrebna su daljnja poboljšanja kako bi se ojačale administrativne sposobnosti i osigurala provedba. Nedavnim promjenama pravila o kasnim plaćanjima poboljšat će se sveukupno poslovno okruženje, kojem bi pridonijela i planirana reforma postupaka nesolventnosti na kojoj vlada mora nastaviti raditi. Također, Bugarska još uvijek mora postići daljnji napredak u području reforme pravosudnog sustava. Prometna infrastruktura Bugarske posljednjih se godina poboljšala, no i dalje postoji mnogo prostora za poboljšanje učinkovitosti. Isto vrijedi i za sektor vode i otpada. U tom kontekstu Bugarska mora poboljšati administrativne sposobnosti relevantnih regulatornih tijela. Značajne reforme potrebne su u bugarskom energetskom sektoru u cilju njegova usklađivanja s unutarnjim tržištem energije i poboljšanja učinkovitosti. Zapošljavanje i socijalna politika: Bugarska je suočena s problemom ispodprosječne razine zaposlenosti koja je u opadanju i visokim razlikama u broju nezaposlenih u pojedinim regijama i skupinama stanovništva. Reforme su potrebne u cilju poboljšanja učinkovitosti usluga zapošljavanja i provedbe učinkovitih mjera kako bi se povećala zaposlenost među mladima. Potrebno je poboljšati i sveukupnu kvalitetu i učinkovitost obrazovnog sustava. Reforme su u pripremi, ali njihovo donošenje i provedba su odgođeni. S obzirom na najmanje pragove za izdvajanja za socijalnu sigurnost, vlada je poduzela korake kako bi ograničila njihov učinak, ali nije uslijedila sveobuhvatnija revizija sustava. Češka Republika Javne financije: Češka Republika poduzela je određene mjere kako bi do 2013. okončala pitanje prekomjernog deficita države. No potrebna su daljnja nastojanja kako bi se riješilo pitanje kvalitete fiskalne konsolidacije. Posebno su rashodi kojima se potiče rast, poput javnog ulaganja, pretrpjeli nagla kumulativna smanjenja u razdoblju između 2010. i 2012. Time se, kao i niskom razinom apsorpcije strukturnih fondova, dovode u pitanje izgledi za dugoročni rast. Sveukupno je postignut ograničen napredak u području poboljšanja učinkovitosti javnih rashoda. Donesene su reforme u cilju povećanja ispunjenja poreznih obveza i ubiranja poreza, ali je uvođenje jedinstvenog mjesta za ubiranje poreza odgođeno i njime se nedovoljno iskorištava prostor za smanjenje visokog administrativnog opterećenja plaćanja poreza. Povećani su neki neizravni porezi, posebno PDV i trošarine. No ima prostora za jasnije preusmjeravanje oporezivanja s rada na područja kojima se manje šteti rastu kao i za daljnje smanjenje razlika između postupanja sa zaposlenima i samozaposlenima. Reformom mirovinskog sustava iz 2011. poboljšala se dugoročna održivost javnih financija, ali daljnje mjere u tom području i dalje su potrebne. Rast i konkurentnost: Slaba učinkovitost javne uprave i dalje je veliki razlog za zabrinutost za poduzeća u Češkoj Republici. Češka nadležna tijela poduzela su mjere za suzbijanje korupcije i donijela dvije uzastopne antikorupcijske strategije. No, njihova provedba nije bila dovoljno učinkovita: neke su ključne mjere samo djelomično provedene, primjerice one povezane sa zakonom o javnoj nabavi, dok se ostale tek očekuju, poput dugo iščekivanog zakona o državnim službenicima. Povećanje kvalitete obveznog i visokog obrazovanja nužno je za dugoročnu konkurentnost Češke Republike. Iako su u tijeku određene mjere u području obveznog obrazovanja financirane sredstvima EU-a, nije postignut napredak u pogledu reforme visokog obrazovanja. Zapošljavanje i socijalna politika: Iako je jasno da je sudjelovanje žena s malom djecom i skupina u nepovoljnom položaju na tržištu rada ispod najpovoljnije razine, na tu činjenicu do sada je pružen vrlo ograničen odgovor. Vladin prijedlog novog zakona o pružanju usluga brige za djecu, popraćen poreznim subvencijama za pružatelje usluga brige i uključene obitelji, korak je u pravom smjeru, ali može dati samo djelomičan odgovor na to pitanje. Reforma uredâ za zapošljavanje donesena je 2011. i od tada se provodi. Pitanje je hoće li poduzete mjere biti dovoljne kako bi uredi za zapošljavanje, s pravim osobljem i instrumentima, mogli pružiti učinkovitu i ciljanu pomoć pri traženju poslova. Danska Javne financije: Očekuje se da će 2013. proračunski deficit Danske pasti na 1,7 % BDP-a. Za pozitivnu prognozu u pogledu danskih javnih financija djelomično su odgovorne jednokratne mjere kojima se ukazuje na važnost razborite fiskalne politike koja prelazi predviđanje u okviru EDP-a kako bi se sačuvalo povjerenje u dansku gospodarsku politiku i obuhvatili troškovi povezani sa sve starijom populacijom. Financijski sektor: Rizici za financijsku stabilnost s obzirom na visoku razinu zaduženosti kućanstava u Danskoj su ograničeni. Vlada i financijski sektor u protekloj su godini uveli mjere koje idu u pravom smjeru, no potrebno je pomno praćenje kako bi se osigurao njihov željeni učinak. Do sada se nisu razmotrile promjene kojima bi se smanjile distorzije i ojačala protuciklička obilježja oporezivanja imovine. Rast i konkurentnost: Rezultat slabog nacionalnog tržišnog natjecanja visoke su marže na usluge i cijene robe u Danskoj. Vlada je 2012. predstavila paket za tržišno natjecanje s relevantnim mjerama. Također, Komisija za produktivnost trenutačno analizira slab rast produktivnosti u danskom gospodarstvu i potencijalni doprinos tržišnog natjecanja, koje je ocijenjeno manjkavim, u danskom uslužnom sektoru. Rezultati se očekuju prije kraja 2013., a potom bi se trebali unaprijediti u okviru relevantnih mjera politika. Zapošljavanje i socijalna politika: Danska je provela važne reforme mirovina za prijevremeno umirovljenje, invalidskih mirovina i sustava subvencioniranog zapošljavanja (tj. sustav „flex-job”) kako bi unaprijedila ponudu radnih mjesta. No potrebna su daljnja nastojanja kako bi se poboljšala mogućnost zapošljavanja osoba na marginama tržišta rada, poput niskokvalificiranih radnika, ljudi sa smanjenim sposobnostima za rad i osoba iz doseljeničkih obitelji. Danska vlada poduzela je mjere u cilju poboljšanja situacije, posebno pojačavajući aspekt stručnog osposobljavanja i obrazovanja u okviru aktivnih mjera na tržištu rada, od kojih bi korist mogle imati i spomenute skupine. Dva stručna odbora osnovana su u cilju poboljšanja aktivnih mjera na tržištu rada za osigurane radnike i one koji to nisu. Dogovorena je reforma sustava primarnog i sekundarnog obrazovanja, a provest će se tijekom školske godine 2014./2015. Predstavljen je i prijedlog reforme sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja koja bi do kolovoza 2015. trebala stupiti na snagu. U tijeku je i reforma sustava tercijarnog obrazovanja. Njemačka Javne financije: Njemačka je nakon deficita iznad 3 % BDP-a u 2009. i 2010. ponovno zauzela dobar fiskalni položaj. Proračun opće države je 2012. proizveo mali suficit, a srednjoročni proračunski cilj je ispoštovan. Tijekom posljednjih godina Njemačka je povećala rashode povezane s obrazovanjem i istraživanjem, ali bi mogla imati koristi od daljnjih napora u tom području. Njemačka je unaprijedila učinkovitost javne potrošnje za zdravstvo i dugoročnu skrb te poreznog sustava do određene granice. Napravljeni su koraci prema provedbi ustavnog pravila o uravnoteženom proračunu („kočnica duga”), iako su još uvijek potrebna posebna pravila za provedbu u većini saveznih pokrajina (Länder). Financijski sektor: Njemačka je ojačala regulatorni i supervizijski okvir u financijskom sektoru i poduzela mjere kako bi bila u skladu s novim regulatornim okvirom EU-a. Odlukama Komisije o državnim potporama doprinijelo se restrukturiranju pokrajinskih banaka (Landesbanken), ali Njemačka treba poduzeti daljnje mjere za potporu konsolidaciji u bankarskom sektoru. Rast i konkurentnost: Njemačka je poduzela mjere za poboljšanje uvjeta za ubrzavanje širenja elektroenergetske mreže, a započelo je i usklađivanje upravljanja energetskim mrežama s nekim susjednim državama članicama. Tijekom posljednjih godina Njemačka je uložila vrlo male napore kako bi osigurala natjecanje na željezničkim tržištima te su samo marginalne reforme provedene kako bi se otvorili uslužni sektori, posebno sektor stručnih usluga i obrta. Njemačka je nedavno donijela zakonodavnu reformu za poboljšanje provedbe zakona o tržišnom natjecanju. Zapošljavanje i socijalna politika: Njemačka je ostvarila napredak u smanjenju dugoročne nezaposlenosti, ali nedovoljno iskorištava mogućnosti radne snage s obzirom na demografske promjene. Nakon sveukupne ocjene mjera za potporu obiteljima, vlada mora početi djelovati kako bi postupno smanjila nepoticajne fiskalne mjere u pogledu rada drugog primatelja plaće. Njemačka je povećala broj ustanova za brigu o djeci i poduzela brojne inicijative kako bi unaprijedila rano učenje jezika i čitanja među djecom te riješila pitanje učenika rođenih u inozemstvu koji su prekinuli školovanje (čiji je broj dvostruko veći od nacionalnog prosjeka). Plaće su se znatno povećale tijekom posljednjih godina. Unatoč poluautomatskom smanjenju stope mirovinskih doprinosa, porezni klin na rad i dalje je visok, posebno na niska primanja. Estonija Javne financije: Estonija ima dobar fiskalni položaj koji je u skladu s Paktom o stabilnosti i rastu. Glavni je cilj njezine proračunske strategije osigurati održivu fiskalnu politiku kojom se podupire uravnotežen gospodarski rast. Njezin srednjoročni cilj je strukturni suficit, postignut 2012. Novi nacrt zakona predložen je kako bi se njime ispoštovali zahtjevi Ugovora o stabilnosti, usklađivanju i upravljanju te kako bi se formaliziralo postojeće, ali do sada u velikoj mjeri neformalno pravilo o (strukturnom) proračunskom saldu za srednji vremenski rok. Estonija još uvijek mora uvesti konkretne mjere za jačanje obvezujuće prirode postojećih pravila za višegodišnje rashode i gornje granice. Rast i konkurentnost: Estonija se brzo oporavila od krize u razdoblju 2008. – 2009. Iako je rast BDP-a usporio, država i dalje ima bolje rezultate od prosjeka EU-a. Estonija poboljšava i svoj položaj u međunarodnom lancu vrijednosti i sektorima utemeljenima na znanju te ima koristi od rastućeg ulaganja u istraživanje i razvoj. Međutim već u 2012. smanjenja u udjelu izvoza i prilično veliko povećanje jediničnih troškova rada ukazivali su na određene gubitke u području konkurentnosti. Kako se usporavao rast proizvodnje, a povećavala zaposlenost, u prvoj polovici 2013. rast produktivnosti u gospodarstvu je opao, dok su plaće ponovno narasle, što je dovelo do daljnjih gubitaka u području konkurentnosti. Bit će potrebna posebna pozornost kako bi se osiguralo da učinci obrazovanja bolje odgovaraju potrebama tržišta rada, ograničavajući pritom rizik od toga da porast plaća premaši porast produktivnosti. Vlada je započela nekoliko reformi, primjerice reformu mreže srednjih škola i reformu strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te visokog obrazovanja, a u pripremi su i druge reforme, poput iščekivane strategije za cjeloživotno učenje. Međutim konačni izgled tih reformi potrebno je finalizirati, a njihov učinak moći će se uočiti u srednjem ili dugom vremenskom roku. Zapošljavanje i socijalna politika: Estonsko tržište rada brzo se oporavilo od krize u razdoblju 2008. – 2009. S nastavkom gospodarskog rasta, iako nešto sporijim u 2013., više nezaposlenih pronalazi posao, a realne se plaće povećavaju. No stalna nezaposlenost među mladima i dugoročna nezaposlenost, nepoklapanje vještina i gubici u području radne snage zbog kroničnih stanja ili zdravstvenih problema i dalje su veliki razlozi za zabrinutost. Također, postojani manjak ustanova za čuvanje djece razlog je za odgađanje povratka roditelja na tržište rada, a posebno žena. Stoga su oni u nemogućnosti da u potpunosti doprinesu tržištu rada. Vlada rješava te nedostatke nekolicinom nacrta reformi, posebno reformom programa u području nesposobnosti za rad, ali oni se još uvijek moraju finalizirati i podnijeti Parlamentu radi donošenja. Na lokalnoj razini, kronična neusklađenost fiskalnih i administrativnih sposobnosti u odnosu na dodijeljene odgovornosti ima negativan utjecaj na učinkovitost i kvalitetu usluga koje pružaju lokalna upravna tijela u većini sektora, uključujući dugoročnu skrb, usluge za potporu obiteljima, obrazovanje i promet; isto se odnosi na lokalne mjere potpore potrebne kako bi se osiguralo učinkovito pružanje usluga zdravstvene skrbi. Još uvijek se nije postigao dogovor u pogledu reformi kojima bi se riješila ta pitanja. Odgođeno je podnošenje vladi nove strategije za regionalni razvoj, a u pripremi je akcijski plan u cilju poboljšanja lokalne javne uprave. Irska Javne financije: Irska se strogo pridržavala glavnih fiskalnih ciljeva tijekom razdoblja programa ekonomske prilagodbe. Predviđen je deficit od 7,4 % BDP-a za 2013., neznatno manji od gornje granice od 7,5 % predviđene programom i postupkom u slučaju prekomjernog deficita (EDP). Dug države izražen u postotku BDP-a i dalje je visok i trebao bi dosegnuti svoju najvišu razinu u 2013., ali bi se zatim trebao spustiti zahvaljujući naporima u području konsolidacije i većem rastu BDP-a. Reforma proračunskog okvira u skladu je s napretkom na razini EU-a, ali okvir za rashode te izvješćivanje o podacima i transparentnost moraju se dodatno unaprijediti. Financijski sektor: Smanjenje financijske poluge i restrukturiranje domaćih banaka dobro su napredovali, iako je potrebno uložiti još napora. Nedavnim nastojanjima usredotočilo se na postavljanje i postizanje ciljeva za održivo rješavanje hipotekarnih zaostataka, rješavanje drugih loših kredita i poboljšanje pravnog i regulatornog okvira (okviri u području osobnog bankrota i oduzimanja imovine, kodeks ponašanja za hipotekarne zaostatke i kreditni registar). U tijeku je sveukupna ocjena bankovnih bilanci prije testiranja otpornosti, čija se provedba očekuje 2014. u okviru jedinstvenog nadzornog mehanizma i dovršit će se do kraja studenoga. Rast i konkurentnost: Očekuje se realni rast BDP-a od 0,3 % u 2013. prije ubrzavanja do 1,7 % u 2014. To je u skladu sa slabom privatnom potrošnjom i niskim primanjima u prvoj polovici 2013. unatoč rastu zaposlenosti s obzirom na stalno smanjivanje financijske poluge kućanstava i intenzivnu štednju motiviranu oprezom. Međutim prognoze za tržište rada i dalje se poboljšavaju, čime bi se kroz određeno vrijeme moglo utjecati na rast domaće potražnje i proizvodnje. Određenim ključnim farmaceutskim proizvodima proizvedenima u Irskoj ove godine istječe patent, što je dovelo do usporavanja rasta u području izvoza i uvoza. Očekuje se da će pritisci na cijene ostati niski s obzirom na visoku razinu preostalih kapaciteta u gospodarstvu i ograničenog inflacijskog djelovanja fiskalnih mjera. Zapošljavanje i socijalna politika: Strukturnim reformama poboljšali su se gospodarski temelji, ali se na nekim pitanjima i dalje radi. Nedavnim reformama u okviru programa usredotočilo se na jačanje poticajnih mehanizama, pružanje dublje i šire potpore tražiteljima posla (posebno dugoročno nezaposlenima i mladima) te jačanje važnosti i poboljšanja rezultata programa daljnjeg obrazovanja i osposobljavanja kako bi se potaknulo stjecanje novih i dodatnih vještina. Rad na provedbi tih usluga još nije završen. Ostalim reformama u okviru programa cilj je smanjiti izdatke i povećati učinkovitost pružanja zdravstvene skrbi, provesti reformu vodnog sektora i smanjiti troškove pravnih usluga povećanjem tržišnog natjecanja. Grčka Javne financije: Grčka nastavlja sa sveukupnim napretkom u okviru Drugog programa ekonomske prilagodbe, iako su neke važne mjere odgođene. Važne mjere poduzete su kako bi se grčke javne financije stavile na održiv put. Nedavnim fiskalnim kretanjima postiglo se očekivano. No treba i dalje ulagati napore kako bi se osiguralo postizanje primarnog proračunskog salda u 2013. i postizanje daljnjih proračunskih poboljšanja. Ključni prioriteti su povećanje javnih prihoda i reforma neučinkovitog upravljanja prihodima, a veliki se napori moraju uložiti kako bi nedavno uspostavljeno polusamostalno upravljanje prihodima bilo u potpunosti operativno i kako bi se poboljšala njegova učinkovitost. Nastavlja se reforma javne uprave popraćena trenutačnim raspravama o, među ostalim, strategiji za ljudske resurse, razvoju programa mobilnosti i provedbi kolektivnog ugovora o plaćama u cilju osiguravanja održivosti propisa o plaćama. Nekoliko važnih strukturnih reformi provedeno je u području zdravstva i javnog financijskog upravljanja. No dalekosežne reforme još uvijek su potrebne u mnogim drugim područjima. Financijski sektor: Potrebna je odlučna i učinkovita provedba programa privatizacije. Dovršena je dokapitalizacija četiriju glavnih banaka. Rast i konkurentnost: Makroekonomski izgledi pokazuju prve znakove oporavka, s predviđenim pozitivnim rastom od 0,6 % za 2014. Nakon nekoliko godina recesije, prva polovica 2013. obilježena je sveukupnim slabljenjem recesije i prvim znakovima dostizanja dna ciklusa. Iako se smanjenjem jediničnih troškova rada, podržanim uspješnim reformama tržišta rada, poboljšava troškovna konkurentnost, reforme tržišta proizvoda u tijeku moraju se ubrzati i ojačati. Programom ekonomske prilagodbe snažan naglasak stavljen je na strukturne reforme potrebne radi stvaranja dobrih uvjeta za oporavak u području ulaganja, radnih mjesta i produktivnosti kada se gospodarska situacija promijeni. Ključne reforme u cilju, među ostalim, promicanja učinkovitog i konkurentnog poslovnog okruženja, provedbe reforme pravosudnog sustava, razvoja učinkovitih mrežnih industrija i usluga te uspostave reguliranih profesija napredovale su u skladu s obvezama programa, ali još slijede političke odluke. Zapošljavanje i socijalna politika: Suzbijanje nezaposlenosti i dalje je najveći prioritet. Grčka je provela ambiciozne reforme tržišta rada i sada je od iznimne važnosti ostvariti napredak u području četiri stupa akcijskog plana za zapošljavanje: program javnih radova, pripravnički staž za mlade („program vaučera”), reforma javne službe za zapošljavanje (OAED) i jačanje strukovnog obrazovanja i naukovanja. Grčka je u potrazi za načinima na koje bi poboljšala mrežu socijalne sigurnosti u okviru važeće proračunske omotnice, primjerice uključenjem razvoja pomoći za dugoročno nezaposlene i uspostavom programa kojim se jamči minimalni dohodak (kao pilot-projekta) do siječnja 2014. Španjolska Javne financije: Španjolska se obvezala korigirati svoj prekomjerni deficit do 2016. Ona postiže napredak u pogledu reforme mirovinskog sustava. Postupna povećanja zakonski određene dobi za umirovljenje i potrebnog razdoblja plaćanja naknada za punu mirovinu donesena su 2011., dok su pristup prijevremenoj mirovini i djelomičnoj mirovini te poticaji za njih ograničeni u ožujku 2013. Planira se donošenje zakona o regulaciji čimbenika održivosti u mirovinskom sustavu do kraja godine. Poboljšano je upravljanje javnim financijama, transparentnost i kontrola regionalnih proračuna su unaprijeđeni, predviđeno je osnivanje neovisne fiskalne institucije do kraja godine, zaostaci su podmireni, poduzete su i mjere za odvraćanje od kasnih plaćanja u budućnosti, a zakonom o „uklanjanju indeksacije”, koji će se odobriti do kraja godine, otklonit će se indeksiranje prema inflaciji u ugovorima o javnoj nabavi. Od 2012. poduzimaju se mjere u cilju preusmjerenja relativnog poreznog opterećenja na potrošnju i poreze povezane sa zaštitom okoliša, poboljšanja ispunjivanja poreznih obveza i smanjenja pogodovanja zaduživanju u području oporezivanja osobnog dohotka i dobiti trgovačkih društava. No potrebni su daljnji napori, a u srpnju je osnovana neovisna stručna skupina kako bi u svrhu ukupne revizije dostavila podatke o poreznom sustavu. Financijski sektor: Program za financijski sektor, čiji završetak se predviđa u siječnju 2014. na dobrom je putu. Restrukturiranje banaka koje su primile državnu pomoć odavno je u tijeku, a ispunjivanje zahtjeva horizontalne politike gotovo je dovršeno. Stoga se učvrstio okvir za upravljanje, propise i superviziju španjolskog bankarskog sektora. Rast i konkurentnost: Slabosti poslovnog okruženja poput segmentiranosti domaćih tržišta ili prepreka ulasku u uslužne industrije sprječavaju otvaranje radnih mjesta. Zakonodavni prijedlog za poticanje funkcioniranja španjolskog unutarnjeg tržišta (zakon o jamstvu tržišnog jedinstva) podnesen je Parlamentu. O prvom nacrtu zakona o reformi stručnih usluga trenutno se održavaju savjetovanja, no njegova finalizacija ne odvija se u skladu s rasporedom. U okviru nedavnog zakona o poduzetništvu donesena su poboljšanja u mehanizmu u slučaju nesolventnosti trgovačkih društava i fleksibilniji oblici poduzeća. Mjere su od 2012. poduzete kako bi se otvorio maloprodajni sektor i kako bi tržište iznajmljivanja nekretnina postalo učinkovitije. Nakon mjera poduzetih u 2012. nadležna tijela su u srpnju 2013. predložila zakonodavni paket u svrhu revizije sektora električne energije i saniranja dugotrajnog deficita u području tarife za električnu energiju. Daljnji napori potrebni su za rješavanje nedostataka u području tržišnog natjecanja u sektoru prometa. Španjolska poduzima i mjere u cilju reforme svoje javne uprave: u veljači 2013. vlada je predstavila nacrt zakona o reformi lokalne uprave (koji Parlament treba donijeti prije kraja 2013.), a započet je i rad na široj reformi javne uprave. Zapošljavanje i socijalna politika: Kao nastavak prethodnih reformi iz 2010. i 2011., sveobuhvatnijom reformom tržišta rada iz 2012. i sporazumom socijalnih partnera iz 2012. čini se da su se stvorili uvjeti za povećanu otpornost tržišta rada. No još uvijek je prerano za ocjenu njezina učinka. Radom se i dalje potiču aktivne politike na tržištu rada kao i njihova povezanost s pasivnim politikama. Međutim učinkovita primjena sporija je od očekivanog, a usklađivanje centra i autonomnih regija i dalje je rizik za uspjeh. Određene mjere poduzimaju se u okviru strategije za poduzetništvo i zapošljavanje mladih u cilju povećanja zaposlenosti mladih. U tijeku su i reforme u cilju poboljšanja strukovnog obrazovanja i osposobljavanja. Dosad je poduzet samo mali broj mjera za rješavanje pitanja siromaštva i socijalne isključenosti. Francuska Javne financije: Iako je Francuska uložila velike napore u području konsolidacije kako bi spustila ukupni deficit sa 7,5 % BDP-a u 2009. na 4,8 % u 2012., nije korigirala svoj prekomjerni deficit do 2013. zbog lošijeg gospodarskog stanja od očekivanog, stoga joj je Vijeće odobrilo dodatne dvije godine. Još uvijek nije zajamčeno da će se planiranom reformom za decentralizaciju ostvariti znatna ušteda za opću državu u cijelosti. Očekuje se da će se reformom u području mirovina iz 2013. doprinijeti dugoročnoj održivosti mirovinskog sustava, ali bi mogla biti nedovoljna u pogledu srednjoročnih rezultata. Planiranim mjerama Francuska se uglavnom usredotočuje na prihode, posebno na povećanje socijalnih davanja za posloprimce i poslodavce. Reformom u području mirovina iz 2013. obuhvaćen je samo opći program te se u potpunosti ne rješava pitanje revizije posebnih programa. Konkurentnost i rast: Neke su se mjere poduzele kako bi se povećala učinkovitost poreznog sustava srezivanjem odabranih poreznih rashoda. Provedene su i mjere za smanjenje sklonosti prema zaduživanju u području oporezivanja trgovačkih društava. Utvrđivanjem prijelazne stope PDV-a od 10 % u 2013. cilj je pojednostavniti porezni sustav, no time se neće ukloniti neučinkovitosti (npr. smanjena stopa PDV-a za restorane). Francuska je poduzela određene mjere kako bi podržala konkurentnost, posebno uvođenjem poreznih olakšica za konkurentnost i zapošljavanje u 2013. Samo određene mjere poduzete su u cilju jačanja tržišnog natjecanja u reguliranim sektorima. U mrežnim industrijama uredbom NOME smanjit će se prepreke ulasku u energetski sektor, a u tijeku je reforma kojom se nastoji povećati učinkovitost željezničkog sustava. Tržište rada: Propisi o osiguravanju radnih mjesta iz 2013. korak su prema poboljšanju funkcioniranja tržišta rada. Time se posebno rješava pitanje slabog pristupa cjeloživotnom učenju. Mjere su poduzete i kako bi se poduprlo zapošljavanje starijih radnika i mladih, posebno subvencioniranim radom i programima naukovanja, iako su one imale različite posljedice. Najnovijim programom za „poslove budućnosti” učinkovito se podupiru izgledi za zapošljavanje niskokvalificiranih mladih, dok su se u okviru programa „Generacijski ugovor” postigli ograničeni rezultati. Reforma javne službe za zapošljavanje pokrenuta je u razdoblju 2012./2013. Segmentiranje tržišta rada djelomično je riješeno povećavanjem socijalnih davanja poslodavaca za ugovore u trajanju od manje od tri mjeseca kako bi se smanjio udio kratkoročnih ugovora. Proizvoljno povećanje minimalne plaće ograničeno je u cilju očuvanja konkurentnosti, uz zadržavanje formule za indeksiranje plaća. Uskoro počinju pregovori među socijalnim partnerima na temu sustava naknada za nezaposlenost. S obzirom na razinu nezaposlenosti, daljnje strukturne reforme potrebne su kako bi se smanjio trošak rada. Hrvatska Zbog pristupanja Europskoj uniji 1. srpnja 2013. Hrvatska je dobrovoljno i neformalno sudjelovala u europskom semestru dostavivši gospodarski program u travnju 2013. U radnom dokumentu službi Komisije dana je kvalitativna ocjena programa, u kojoj je zaključeno da unatoč ostvarenom određenom napretku i dalje postoje vrlo važni fiskalni i strukturni izazovi. Nisu dostavljene posebne preporuke za tu zemlju. Javne financije: Tijekom prethodnih godina u Hrvatskoj je provedena reforma fiskalnog okvira stupanjem na snagu triju ključnih pravnih akata: i) Zakon o proračunu (2009.), ii) Zakon o fiskalnoj odgovornosti (2011.) i iii) Odluka Vlade o osnivanju Odbora za fiskalnu politiku (2011.). U pogledu prihoda Hrvatska je poduzela mjere kako bi poreznu strukturu preusmjerila s oporezivanja rada na poreze koji povoljnije djeluju na rast i kako bi poboljšala ispunjenje poreznih obveza s pomoću mjera za suzbijanje utaje poreza i poboljšanje učinkovitosti porezne uprave. U pogledu rashoda započete su mjere za reviziju učinkovitosti i održivosti rashoda u području socijalne zaštite i mirovina. Prema podacima koje su dostavila nadležna tijela, deficit opće države u Hrvatskoj bio je 5,0 % BDP-a u 2012. Državni deficit na gotovinskoj osnovi tijekom prvih devet mjeseci 2013. približio se brojci od 4,0 % BDP-a, što je više od planiranog za čitavu godinu (3 %). Ukupni dug opće države brzo se povećao od 2009. i dosegnuo 55,5 % u 2012., a predviđa se da će i dalje rasti. Rast i konkurentnost: Loša kvaliteta poslovnog okruženja i slaba učinkovitost pravosuđa te manjak tržišnog natjecanja na ključnim tržištima negativno utječu na mogućnosti rasta hrvatskog gospodarstva. Tijekom posljednjih godina Hrvatska je poduzela zakonodavne, institucijske i praktične mjere kako bi smanjila administrativno opterećenje i oživjela ulaganja. Poduzete su prve mjere u cilju modernizacije javne uprave, poboljšanja učinkovitosti pravosuđa i provedbe preventivnih mehanizama za borbu protiv korupcije u javnom sektoru, no potrebne su daljnje mjere za jačanje administrativne i pravosudne sposobnosti. Područje istraživanja i razvoja obilježeno je niskim izdacima i nečinkovitim pravnim okvirom. Nova strategija za inovacije i strategija pametnog specijaliziranja koraci su kojima se kreće u pravom smjeru. Zapošljavanje i socijalna politika: Mogućnosti hrvatskog tržišta rada izrazito su malo iskorištene, a u posebno nepovoljnom položaju na tržištu rada nalaze se mladi, dugoročno nezaposleni i žene. Opseg mjera aktivne politike na tržištu rada nedavno se povećao, ali učinkovitost tih mjera još se mora ocijeniti. Također, Hrvatska je u cilju poboljšanja slabih rezultata na tržištu rada donijela prve izmjene zakona o radu, kojima se djelomično rješava pitanje zakonodavstva u području zaštite radnog mjesta. Priprema se druga faza izmjena zakona o radu tijekom koje se očekuje uvođenje većih izmjena u području zaštite radnog mjesta, a u pripremi je i sveobuhvatna mirovinska reforma. Socijalna situacija se pogoršava, a trećini stanovništva prijeti siromaštvo. I dalje ima mjesta za unaprjeđenje učinkovitosti sustava socijalne skrbi i za rješavanje pitanja postojećih nepoticajnih mjera u području traženja posla kod određenih skupina. Strategijom za sustav socijalne skrbi za razdoblje 2011. – 2016. i novim zakonima o socijalnoj skrbi pruža se široki temelj za reformu sustava, no učinak mjera ovisit će o njihovoj provedbi. Italija Javne financije: Napori u okviru fiskalne konsolidacije od 2011 doveli su do korekcije prekomjernog deficita. No javni dug i dalje je veliko opterećenje. Pomno praćenje razvoja u području proračuna stoga je opravdano kako bi se osiguralo strogo poštovanje Pakta o sigurnosti i rastu. Reforma poreznog sustava i dalje se provodi postupno. Porez na primarna prebivališta prepolovljen je 2013. i od 2014. bit će zamijenjen novim porezom o lokalnim uslugama. Dobro osmišljen novi porez i revizija katastarskih vrijednosti biti će od iznimne važnosti za oporezivanje imovine i za učinkovitost poreznog sustava. Unatoč prethodnim mjerama i onima najavljenima za 2014., oporezivanje rada i kapitala u Italiji i dalje je visoko. Financijski sektor: U cilju jačanja talijanskog bankarskog sektora, talijanska središnja banka provela je ciljanu reviziju kvalitete imovine, što je pozitivan korak unatoč ograničenom broju uključenih banaka. Nadalje, predložene su veće olakšice za vlasnički kapital trgovačkih društava kako bi se diversificirao pristup poduzeća financijama. Međutim, poboljšanja u korporativnom upravljanju bankama su ograničena. Rast i konkurentnost: Neke su mjere poduzete u cilju smanjenja administrativnog opterećenja, pojednostavnjenja zakonodavstva i poboljšanja poslovnog okruženja. Poduzete su mjere i kako bi se potaknula učinkovitost pravosudnog sustava i unaprijedilo upravljanje sredstvima EU-a, što međutim mora biti praćeno odgovarajućim propisima i što bi se trebalo nastaviti razvijati. Uvedene su neke reforme u cilju poticanja tržišnog natjecanja na tržištima usluga, ali rizici u pogledu provedbe još uvijek postoje, posebno s obzirom na stručne usluge. Potreban je nastavak djelovanja u cilju objave javnog natječaja za lokalne javne usluge nakon što je 2012. Ustavni sud stavio izvan snage odredbe kojima se predviđa otvaranje tržišta. U pogledu mrežnih industrija u tijeku je provedba mjera kojima se nastoje poboljšati uvjeti pristupa tržištu, posebno u sektorima plina i prometa, ali cijene energije i dalje su vrlo visoke, a unaprjeđenje infrastrukture diljem zemlje još uvijek je izazov. Zapošljavanje i socijalna politika: Krutost i segmentiranost strukturna su obilježja talijanskog tržišta rada. Kako bi se odgovorilo na te izazove, 2012. donesena je reforma u koju su uključena ograničenja za atipične ugovore, nova pravila za otpuštanje i integrirani program naknada za nezaposlenost. No provedba je spora, primjerice u pogledu modernizacije usluga javnih službi za zapošljavanje. Dogovor u cilju boljeg usklađivanja plaća s produktivnosti postignut 2012. i popraćen poreznim odbicima potrebno je nastaviti u praksi. Pitanja nezaposlenosti mladih i žena i dalje su razlog velike zabrinutosti. Mjere usmjerene prema mladima donesene su u nekoliko faza (posljednja je donesena u kolovozu 2013.) i potrebno ih je brzo provesti. Izazovi povezani s obrazovanjem i dalje su veliki (tj. udio stanovništva sa završenim tercijarnim obrazovanjem u Italji najniži je u Europskoj uniji, a stopa mladih koji nisu u sustavu obrazovanja ili naukovanja, odnosno koji su nezaposleni je 24 %), stoga su prijeko potrebna poboljšanja u tom području. U cilju boljeg usmjeravanja davanja za siromaštvo i socijalnu isključenost, važan korak napravljen je u kolovozu 2013. kako bi se postojećom socijalnom karticom obuhvatile sve južne regije. No financiranje će ovisiti o reprogramiranju nacionalnih doprinosa strukturnim fondovima EU-a. Cipar Javne financije: Cipar trenutačno provodi veliku fiskalnu konsolidaciju. Prilagodba za razdoblje 2013. – 2014. uglavnom je u ravnoteži između rashoda i prihoda. U pogledu rashoda, provodi se reforma mirovinskog sustava iz 2013. koja uključuje povećanje dobi za umirovljenje, nepoticajne mjere za prijevremeno umirovljenje i smanjenje velikodušnih naknada. Poduzeti su koraci u cilju jačanja održivosti strukture financiranja, a uvođenje nacionalnog zdravstvenog sustava očekuje se do kraja 2015. U pogledu upravljanja javnim financijama (PFM), sveobuhvatan zakon za pružanje pravne osnove za zdrava načela PFM-a, utvrđivanje glavnih postupaka, uloga i odgovornosti tijekom čitavog godišnjeg proračunskog ciklusa trebao bi se donijeti do kraja prosinca 2013. U pogledu prihoda, reforme u području poreznih prihoda i javne uprave su u tijeku, a njima se nastoji poboljšati ispunjivanje poreznih obveza, suzbiti poreznu utaju i unaprijediti učinkovitost javnog sektora u pogledu obavljanja svojih zadaća, uključujući pojednostavljivanjem preraspodjele sredstava iz javnog sektora u područja najviše pogođena gospodarskom krizom. Financijski sektor: Radi borbe protiv naglog smanjenja povjerenja u bankarski sektor donesene su reforme u cilju restrukturiranja i smanjenja financijskih institucija te jačanja supervizije. Određeno je da je ciparska središnja banka jedinstveno tijelo za rješavanje, a ciparska banka dokapitalizirana je i nad njom je završen postupak rješavanja. Nadležna tijela započela su provedbu strategije za restrukturiranje zadružnih kreditnih institucija, a prva spajanja već su dovršena. Dovršen je i plan rada za integraciju supervizije zadružnih kreditnih institucija u ciparskoj središnjoj banci. Postupno ublažavanje administrativnih ograničenja i kontrola kapitala nastavljeno je u skladu s planom koji su dogovorili programski partneri. Rast i konkurentnost: Prijenos trećeg energetskog paketa, priprema strategije za energetski sektor, usklađivanje zakonodavstva s Direktivom o uslugama i uloženi napori u cilju liberalizacije reguliranih profesija neke su od donesenih ili predviđenih mjera za poticanje rasta na Cipru. No i dalje ima prostora za dodatne mjere u prometnom sektoru, među ostalim i u cilju poboljšanja energetske učinkovitosti te za poticanje ulaganja privatnog sektora u istraživanje i razvoj. Zapošljavanje i socijalna politika: Nakon stalnog opadanja broja zaposlenih od 2009. i naglog povećanja nezaposlenosti, Cipar je poduzeo mjere za pomoć dugoročno nezaposlenima i nezaposlenim mladima te za poboljšanje vještina osnivanjem institucija za nastavak obrazovanja nakon srednjoškolskog obrazovanja, uvođenjem novog modernog sustava naukovanja i provedbom sustava povezanog sa strukovnim kvalifikacijama. Međutim, daljnja nastojanja potrebna su kako bi se riješio problem visoke nezaposlenosti među mladima i poboljšala prilagodba vještina potrebama tržišta rada. Cipar je proveo i reformu svojeg sustava indeksacije plaća u javnom sektoru, koji primjenjuje i privatni sektor, te reformu socijalne skrbi kako bi u većoj mjeri zaštitio ranjive skupine i osigurao prikladnu ravnotežu između naknada socijalne skrbi i poticaja za pronalazak zaposlenja. Latvija Javne financije: Opsežnom fiskalnom konsolidacijom i visokom učinkovitosti javne potrošnje postignute tijekom programa makroekonomske prilagodbe Latviji je omogućeno da smanji državni deficit s 8,1 % BDP-a u 2010. na 1,3 % u 2012. te 2012. ostvari srednjoročni cilj (MTO). Postupak u slučaju prekomjernog deficita protiv Latvije prekinut je u lipnju 2013. Proračun za 2014. prvi je proračun koji se provodi na temelju novog zakona o fiskalnoj disciplini. Parlament je donio porezne mjere povezane s neoporezivim pragom za porez na osobni dohodak (općenito i za uzdržavane osobe) i porezom u području zaštite okoliša. Financijski sektor: Privatizacija nekoliko banaka nakon financijske krize napreduje prema planu i pojačana je financijska supervizija kako bi se očuvala stabilnost sektora, uvedene su posebne regulatorne mjere i pomno praćenje bankovnih depozita nerezidenata, ali treba zadržati budnost. Rast i konkurentnost: Ambiciozne reforme predložene su u obrazovnom i znanstvenom sektoru, a one uključuju promjene u upravljanju institucijama visokog obrazovanja, promicanje internacionalizacije visokog obrazovanja i znanosti te uvođenje financijskog modela kojim se nagrađuje kvaliteta u kombinaciji s većim nacionalnim financiranjem visokog obrazovanja. No njihova provedba nije napredovala, a reforme za akreditaciju studija nisu se provele. Latvija je poduzela važne mjere u cilju smanjenja neučinkovitosti u sustavu građanskog pravosuđa koje imaju negativan učinak na poslovno okruženje. Poduzete mjere uključuju reorganizaciju suda, nekoliko reformi u području građanskih postupaka, mjere za provedbu rješenja informacijskih i komunikacijskih tehnologija i transparentnost objavom presuda. U tijeku je rasprava o zakonu o posredovanju i izmjenama zakona o nesolventnosti. U području energetike, došlo je do liberalizacije tržišta energije, a neke mjere provode se kako bi se poboljšale veze među energetskim mrežama. Daljnji napori potrebni su u pogledu plinske infrastrukture i tržišta plina, posebno u cilju zajamčenog i dobro reguliranog pristupa trećih strana transportnim mrežama i skladištenju. Određeni napredak ostvaren je u području energetske učinkovitosti. Zapošljavanje i socijalna politika: Latvija je smanjila oporezivanje rada, a planiraju se i daljnji koraci u cilju smanjenja oporezivanja rada u razdoblju 2014. – 2015. Povećala je opseg aktivnih politika na tržištu rada (ALMP), utvrdila nove mjere aktivnih politika na tržištu rada i modernizirala strukovne škole. U tijeku je program jamstava za mlade. Prethodna odluka Latvije da smanji razinu zajamčenog minimalnog dohotka i ukine financiranje središnje vlade suprotno je posebnoj preporuci za tu državu članicu. Međutim u tijeku je rad na reformi socijalne pomoći koji polako donosi napredak u cilju poboljšanja opsega i prikladnosti socijalne pomoći. Među ostalim mjerama za suzbijanje siromaštva i socijalne isključenosti su povećanje minimalne plaće i posebne socijalne usluge za osobe s invaliditetom ili pomoć djeci s invaliditetom. U pogledu siromaštva djece, koje je među najvišim u Europi, Latvija je znatno povećala naknade za obitelji u 2013., a daljna povećanja predviđena su za 2014. Litva Javne financije: Tijekom protekle tri godine gospodarski rast bio je među najvećim u Europskoj uniji, što je pridonijelo smanjenju proračunskog deficita. Postupak u slučaju prekomjernog deficita prekinut je u lipnju 2013. Iako je uočljiv daljnji trend smanjivanja strukturnog deficita, napredak prema postizanju srednjoročnog cilja (MTO) nije dosegnuo minimalne zahtjeve i u budućnosti bi se napori trebali intenzivirati. Iako su poduzete određene mjere, posebno u području oporezivanja imovine, nije postignut veliki napredak u području oporezivanja u razdoblju 2012. – 2013. S obzirom na to da je u Litvi omjer poreza i BDP-a jedan od najnižih u Europskoj uniji, ostaje prostora za povećanje prihoda. Porezna revizija iz 2013. imala je ograničeno područje primjene, a učinci proširene strategije kojom se nastoji poboljšati ispunjivanje poreznih obveza mogu se očekivati u srednjem vremenskom roku. Donošenje propisa u području fiskalne stabilnosti je odgođeno, dok su daljnje mjere potrebne kako bi se ojačao fiskalni okvir. Postupna povećanja dobi za umirovljenje donesena su 2011. Pravne izmjene dopunske mirovinske štednje donesene su krajem 2012., no još uvijek se moraju uvesti propisi u području sveobuhvatnije reforme mirovinskog sustava i mjere za osiguravanje dužeg radnog vijeka. Rast i konkurentnost: Litva je poboljšala konkurentnost tijekom posljednjih godina zbog stalnog smanjenja plaća i poboljšanja konkurentnosti koja nije povezana s cijenama. Međutim i dalje postoji mnogo prostora za poboljšanje u pogledu istraživanja i inovacija te uspješnosti obrazovanja. Također, reformama u energetskom sektoru (budući da je gospodarstvo Litve jedno od gospodarstava EU-a s najvećom potrošnjom energije i emisijom ugljika) trebala bi se smanjiti snažna ovisnost o uvozu energije. U pogledu energetskih mreža poduzeti su određeni koraci, ali brzina provedbe i dalje je mala. U području energetske učinkovitosti zgrada, Litva je 2013. uklonila pravne prepreke za odobrenje posebnih kredita određenim kategorijama vlasnika. Iako je učinjen korak u dobrom pravcu, tek je potrebno ocijeniti konkretan učinak tih mjera. Vlada je utvrdila regulatorni okvir reforme u području državnih poduzeća i znatno poboljšala transparentnost. Sada je izazov osigurati provedbu svih elemenata reforme. Zapošljavanje i socijalna politika: Situacija na tržištu rada u Litvi još se više poboljšala, ali razina nezaposlenosti među mladima i dugoročno nezaposlenima i dalje je ozbiljan problem. Sve je manje visokokvalificirane radne snage. Vlada je poduzela brojne mjere u cilju rješavanja nezaposlenosti među mladima koje su imale određene pozitivne rezultate, a u pripremi je i program jamstava za mlade. No mjere aktivne politike na tržištu rada još se nisu preusmjerile kako bi bolje obuhvatile niskokvalificirane radnike i one koje su na još lošijem položaju na tržištu rada. I dalje se nedovoljno promiče naukovanje u okviru strukovnog obrazovanja i osposobljavanja. Zakonodavstvo u području zaštite radnih mjesta i dalje je restriktivno: promjene zakona rada bile su ograničene i neće imati veliki učinak. Započete su početne reforme u cilju potpore liberalizaciji ugovora na određeno vrijeme u privatnom sektoru, ali nisu dovoljne zbog ograničenog razdoblja i ograničenog područja primjene. Provedba mjera u okviru reforme gotovinske socijalne pomoći pokrenute su kako bi poboljšale njezinu usmjerenost. Povećanjima opće minimalne plaće trebale bi se smanjiti stope zaposlenih koji žive u siromaštvu, a moglo bi se smanjiti i opće siromaštvo. No te mjere ne čine se dovoljnima kako bi suzbile siromaštvo i socijalnu isključenost. Luksemburg Javne financije: Luksemburg je napredovao u naporima u području fiskalne konsolidacije kako bi postigao svoj srednjoročni cilj. No potrebni su daljni napori kako bi se osigurala dugoročna održivost javnih financija. Nacrt zakona pripremljen je kako bi se uspostavio srednjoročni proračunski okvir, ali donošenje je odgođeno. Reforma mirovinskog sustava donesena u prosincu 2012. može se samo smatrati prvim korakom u pravom smjeru prema osiguranju dugoročne održivosti javnih financija. Potrebne su dodatne mjere, uključujući one povezane s dugoročnom skrbi. Luksemburg još uvijek nije poduzeo mjere za proširenje primjene standardne stope PDV-a, čime bi se moglo poduprijeti povećanje prihoda od potrošnje. Rast i konkurentnost: Nominalni jedinični troškovi rada u Luksemburgu povećali su se za gotovo 16 % u razdoblju od 2008. do 2012., gotovo dva puta brže od onih u susjednim zemljama. No mjere koje je Luksemburg poduzeo u cilju poboljšanja sustava određivanja plaća samo su djelomične i privremene. Luksemburg je uložio određene napore u cilju diversifikacije strukture gospodarstva koje u velikoj mjeri ovisi o financijskom sektoru (oko 30 % ukupne dodane vrijednosti). No potrebno je uložiti još napora, posebno kako bi se riješio problem trenutačnog slabog sustava istraživanja i inovacija u Luksemburgu. Nedavno donesenim zakonodavstvom u velikoj se mjeri smanjilo proračunsko opterećenje povezano sa stručnim uslugama i olakšan je pristup pružateljima usluga. Pogodovanjem zaduživanju u području oporezivanja društava vjerojatno se doprinijelo visokoj razini zaduženosti društava, ali nikakve mjere još nisu poduzete u tom pogledu. Luksemburg nije na putu prema postizanju svojeg cilja u pogledu emisije stakleničkih plinova, a potrebni su dodatni napori da se umanje negativni učinci koji su rezultat niske razine oporezivanja energetskih proizvoda za prometni sektor i da se poboljša sustav javnog prijevoza. Zapošljavanje i socijalna politika: Obrazovni sustav Luksemburga suočen je s posebnim izazovima zbog zahtjeva višejezičnosti, visokog udjela osoba iz doseljeničkih obitelji u ukupnom stanovništvu (43,1 %) i posebnih vještina potrebnih zbog izrazito specijaliziranog tržišta rada s velikim financijskim sektorom. Situacija za migrante i niskokvalificirane mlade i dalje je teška. Luksemburg je poduzeo mjere među kojima je osnivanje centra za profesionalno usmjeravanje, opservatorij zapošljavanja, inicijative za takozvanu „prikladnost za posao” i jamstva za mlade, čime se Luksemburg stavlja na pravi put. No provedba je do sada i dalje djelomična. Reforma sustava srednjoškolskog obrazovanja trenutačno je u pripremi. S obzirom na nisku stopu zaposlenosti starijih radnika, mirovinskom su reformom doneseni financijski poticaji u cilju produženja radnog vijeka. Mađarska Javne financije: Postupak u slučaju prekomjernog deficita protiv Mađarske prekinut je u lipnju 2013. nakon čega su vlasti, uzevši sve u obzir, prihvatile donekle ekspanzivan fiskalni pristup. Fiskalna predviđanja Komisije za 2014. na referentnoj su vrijednosti Ugovora (3 % BDP-a) s velikim rizicima povećanja deficita. Uz to, s obzirom na nedavne odluke u okviru fiskalne politike, nema naznaka o preusmjeravanju prema fiskalnoj strategiji koja više pogoduje rastu. U pogledu fiskalnog upravljanja poduzete su određene mjere, ali potrebni su daljnji napori. Financijski sektor: Odobravanje kredita za MSP-ove ponovno je u uzlaznoj putanji, a izloženost sektora kreditima u stranim valutama (FX) smanjila se zahvaljujući provedbi programa financiranja za rast (FGS) središnje banke. Međutim taj program može imati znatne srednjoročne fiskalne troškove. Posebni porezi za pojedine sektore u 2013. su opet povećani. Uz to, vlada trenutačno planira novi program potpore za kućanstva s hipotekama u stranim valutama, a zbog povezanih troškova moglo bi se nastaviti smanjivanje dodjele kredita banaka. Nadzorno tijelo spojeno je s onim banke Magyar Nemzeti Bank (MNB), čime bi se trebale povećati ovlasti u nuždi i integracija makrobonitetnih i mikrobonitetnih alata. U pogledu čišćenja portfelja nisu doneseni novi koraci, a udio loših kredita u bilanci bankarskog sektora prilično je visok (gotovo 20 %) uz visoki udio restrukturiranih kredita. Rast i konkurentnost: Gospodarski rast Mađarske niži je od onoga drugih država u regiji (Poljska, Češka Republika, Slovačka) zbog smanjenja financijske poluge zaduženih sektora i pogoršanja poslovnog okruženja. Razlozi pogoršanja poslovnog sektora u velikoj su mjeri nedostatak predvidivosti, distorzivni učinci vladinih politika kojima se uvodi sve veći broj ograničenja za ulagatelje i kvaliteta oporezivanja trgovačkih društava, posebno u području financijskog sektora. Dosad nisu poduzete mjere za rješavanje pitanja preporuka povezanih s poslovnim okruženjem. Zapošljavanje i socijalna politika: Tržište rada zaostaje za prosjekom EU-a s općenito niskom stopom zaposlenosti. Nezaposlenost među mladima i dugoročna nezaposlenost glavni su izvori zabrinutosti. U tijeku je program jamstava za mlade. Programima javnih radova širokog opsega koje je uvela vlada u 2011. pomaže se pridonosi se ograničavanju nezaposlenosti, ali njihove dugoročne učinke na mogućnost zapošljavanja još je potrebno dokazati. Planirani poticajni element ide u dobrom smjeru, ali još uvijek je riječ o jednokratnoj mjeri. Učinak programa cjeloživotnog učenja i dalje se ne može uočiti, a strategije u području ranog napuštanja školovanja, cjeloživotnog učenja i visokog obrazovanja još uvijek su u pripremi. Vlada je uvela ciljana smanjenja socijalnih davanja kako bi povećala potražnju za radom na otvorenom tržištu rada, no još uvijek se ne može uočiti učinak mjere. Unatoč umjerenom porastu sveukupne aktivne radne snage, siromaštvo i socijalna isključenost su u porastu, a veliki broj ljudi suočen je s ozbiljnom materijalnom oskudicom. Takva situacija pogoršana je smanjenjem trajanja i visine naknada za nezaposlenost, a tako i potpore u obliku gotovinske socijalne pomoći s ograničenjem kriterija za njezino primanje. Malta Javne financije: Malta planira 2013. svoj deficit opće države dovesti do iznosa od 2,7 % BDP-a, ali jesenjskom prognozom Komisije predviđa se iznos od 3,4 % BDP-a. Najavila je mjere kojima će nastojati unaprijediti ispunjivanje poreznih obveza i suzbiti poreznu utaju, ali provedba tih mjera još je u tijeku. Još uvijek je potrebno riješiti pitanje pogodovanja zaduživanju u području oporezivanja trgovačkih društava. Reforma fiskalnog okvira očekuje se krajem godine. Dugoročna održivost javnih financija Malte i dalje je izazov s obzirom na to da je predviđeni rast rashoda povezanih sa starošću i dalje u velikoj mjeri iznad prosjeka EU-a. U pogledu reforme mirovinskog sustava, povećanja dobi za umirovljenje koja su u tijeku prespora su i nisu usklađena sa životnim vijekom. Malta to planira nadoknaditi u srednjem ili dugom vremenskom roku drugim mjerama, poput podizanja stope zaposlenih žena i starijih radnika (očekuje se strategija za aktivno starenje do kraja godine), ali nedostaje odgovor s dugoročnim učinkom. Rashodi u području zdravstva dodatni su izazov. Nadležna tijela uvode brojne mjere u cilju poboljšanja adekvatnosti sustava, ali njihov financijski učinak nije poznat. Financijski sektor: Nadležna tijela planiraju revidirati dvije uredbe u području bankarstva kako bi se riješilo pitanje rezerviranja sredstava u slučaju gubitaka i rizika od koncentracije gubitaka. O tim nacrtima uredbi i dalje se vode rasprave, a početni rok već nije ispoštovan. Kako bi unaprijedila superviziju, nadležna tijela uspostavila su zajednički odbor za financijsku stabilnost i podnijela prijedlog za izmjenu zakona o malteškoj središnjoj banci. Rast i konkurentnost: U tijeku su planovi za diversifikaciju opskrbe energijom pretvaranjem trenutačne naftne elektrane u plinsku elektranu i za izgradnju nove elektrane na ukapljeni prirodni plin. Uz to, uspostava interkonekcije s Italijom u području električne energije je u tijeku, ali njezin dovršetak je odgođen. U pogledu obnovljivih izvora energije uspostavljeni su programi za potporu, ali problemi su zabilježeni u području razvoja važnih planiranih vjetroelektrana. Određene ograničene mjere provedene su kako bi se riješile manjkavosti prometnog sektora, ali je poboljšanje javnog sektora kako je predviđeno reformom u tijeku skromno. Općenito, čini se da su potrebni daljnji napori u području energetske učinkovitosti. Malta uvodi okvir za elektroničku javnu nabavu u cilju povećanja učinkovitosti javne nabave, a reforma pravosudnog sustava započeta je 2013. Zapošljavanje i socijalna politika: Iako je još uvijek vrlo niska, stopa nezaposlenosti među ženama se povećava. Od 2011. uvedene su određene mjere (npr. otvaranja javnih i privatnih centara za brigu djece i poslijenastavne aktivnosti), ali još uvijek nije riješeno pitanje njihove rasprostranjenosti i financijske dostupnosti. Trajanje porodiljnog dopusta je produženo i uvedeni su novi poticaji u području poreza na dohodak za zaposlene roditelje. Stopa ranog napuštanja školovanja i dalje je niska, no uvedene su mjere kojima se nastoji riješiti to pitanje. U planu su mjere namijenjene rješavanju pitanja pismenosti, cjeloživotnog učenja i reintegracije tražitelja posla i neaktivnih osoba na tržište rada, čime se dopunjuju reforme u području naukovanja koje su u tijeku. Mehanizam usklađivanja troškova života na Malti ima posebna obilježja kojima se ublažavaju negativni učinci. Bez obzira na to, Maltu se potiče da pomno prati njegov utjecaj i bude spremna provesti njegovu reformu na odgovarajući način. Nizozemska Javne financije: Zbog slabog gospodarskog napretka; Nizozemska ima prekomjerni proračunski deficit od 2009. Prema jesenskoj prognozi Komisije iz 2013., gospodarstvo se 2012. smanjilo za 1,2 %, a u 2013. očekuje se njegovo daljnje smanjenje od 1 %, a zatim neznatan porast u 2014. Nizozemska je donijela reformu prvog mirovinskog stupa. Još uvijek se očekuje donošenje reformi drugog stupa i dugoročne skrbi. Mogu se očekivati mjere za poboljšanje funkcioniranja mirovinskih fondova kako bi se smanjile fiskalne subvencije sustava, istovremeno podupirući mogućnost zapošljavanja starijih radnika. Financijski sektor: S obzirom na važne strukturne distorzije na nizozemskom stambenom tržištu daljnje reforme potrebne su i kako bi se ograničilo njihovo širenje na šire gospodarstvo, čime bi se otežao oporavak. Od travnja 2012. proveden je niz mjera. Neke od tih mjera povezane su s prilagodbom fiskalnog postupanja sa stambenim financijama. Postupno kretanje u smjeru ograničavanja prava na odbitak poreza na hipotekarne kamate i povećanje poticaja u cilju amortizacije korisni su, ali postupno ukidanje te mjere ne odvija se dovoljno brzo. Pozdravlja se nedavno uvođenje određenog diferenciranja najamnina u sektoru socijalnog stanovanja na temelju dohotka, iako je još potrebna ocjena učinka te mjere. Rast i konkurentnost: Poduzete su strukturne reforme, ali od 2012. čini se da je oslabio zamah za prijeko potrebne reforme. U teškim gospodarskim uvjetima u kojima raste nezaposlenost, potrebni su obnovljeni napori kako bi se povećao potencijal rasta nizozemskog gospodarstva. Nizozemska je poboljšala svoj položaj na „inovacijskom semaforu” Unije za 2013., čime se Nizozemska uvrštava u skupinu „sljedbenika u području inovacija” s iznadprosječnim rezultatima. Najavljeno je nekoliko mjera, one se provode i smatraju se koracima u pravom smjeru. Slijedom toga, 2013. preporuka za ovu državu članicu u pogledu konkurentnosti te istraživanja i razvoja je izostala. Iako se javna potrošnja u području obrazovanja čini zaštićena od proračunskih rezova, financiranje neuvjetovanog temeljnog istraživanja nalazi se pod pritiskom. Cilj mjera poduzetih 2012. i 2013. bilo je poboljšanje poslovnog okruženja, ali postoji prostor za daljnje unaprjeđenje u određenim područjima. Zapošljavanje i socijalna politika: Situacija na tržištu rada u Nizozemskoj nedavno se pogoršala. Među mjerama za poboljšanje sudjelovanja na tržištu rada je i povećanje poreznih olakšica na rad te progresivno smanjenje nepoticajnih poreznih mjera za drugog primatelja plaće. Nadalje, predviđeno je povećanje mobilnosti rada revizijom zakonodavstva u području zaštite radnih mjesta i trajanja naknada za nezaposlenost, ali i provedbom mjera u cilju integracije posebnih skupina u tržište rada. Vlada je krajem 2012. iznijela niz reformi povezanih sa socijalno-ekonomskim politikama. Potrebno je provesti predviđene mjere u području sustava naknada za nezaposlenost, propisa u pogledu zaštite radnog mjesta / otpuštanja i novi zakon o sudjelovanju. No planira se postupno uvođenje tih mjera. Dodatne reforme potrebne su kako bi se poboljšalo funkcioniranje tržišta rada. Austrija Javne financije: Austrija je uspješno smanjila deficit opće države i radi na postizanju srednjoročnog proračunskog cilja, no potrebno je ojačati godišnju strukturnu prilagodbu. Nadležnosti federalne, regionalne i lokalne razine koje se preklapaju te nedosljednosti između nadležnosti u području financiranja i potrošnje izazov su na koji je potrebno odgovoriti. Takvo stanje može ugroziti neke reforme koje se trenutačno provode, poput ciljanog sustava za rashode u zdravstvenom sustavu. Financijski sektor: Restrukturiranje (djelomično) nacionaliziranih banaka je u tijeku, ali potrebno je daljnje djelovanje, a proračunski rizici moraju se pomno nadzirati. Rast i konkurentnost: Potrebni su daljnji napori kako bi se pojednostavnilo tržišno natjecanje i pružanje usluga, među kojima su uklanjanje prekomjernih prepreka za pružatelje usluga i preispitivanje opravdanosti postojećih ograničenja u reguliranim profesijama na temelju općeg interesa. Reforma zakona o tržišnom natjecanju trenutačno se provodi, ali i dalje postoje pitanja povezana s pretjerano ograničenom dodjelom sredstava federalnom tijelu nadležnom za tržišno natjecanje. Nadalje, unatoč tome što su od 2012. dostupna određena dodatna proračunska sredstva, Austrija još nije poduzela sve mjere potrebne kako bi se sve većem broju učenika osigurao pristup visokokvalitetnoj i prilagođenoj izobrazbi te dovršetak obrazovanja. Zapošljavanje i socijalna politika: Austrija je poduzela mjere kako bi srednjoročno ojačala sudjelovanje starijih radnika na tržištu rada i ograničila prijevremeno napuštanje zaposlenja. Provedba tih mjera i njihova učinkovitost zahtijevat će pomno praćenje. Nije poduzeta nijedna mjera kako bi se predložilo usklađivanje zakonske dobi za umirovljenje žena i muškaraca. Opterećenje rada u pogledu efektivne porezne stope i izdvajanja za socijalnu sigurnost i dalje je veliko, a nije se djelovalo ni na jedan način kako bi se preusmjerilo oporezivanje niskih primanja na porezne osnovice manje štetne rastu. Neke su mjere poduzete kako bi se povećalo sudjelovanje žena na tržištu rada. Usluge brige za djecu i dugoročne skrbi u određenoj se mjeri proširuju, iako se dodjela proračunskih sredstava ne doima dovoljno ambicioznom da bi bila u skladu sa sve većom potražnjom. Poduzete su neke mjere kako bi se riješilo pitanje sudjelovanja osoba iz doseljeničkih obitelji na tržištu rada, poput strategije učenja jezika i kako bi se poboljšao obrazovni učinak, posebno među mladima u nepovoljnom položaju. Napredak je spor i potrebno je pomno pratiti učinkovitost tih mjera. Poljska Javne financije: U cilju pridržavanja preporuke iz Pakta o stabilnosti i rastu u cilju dostizanja deficita od 3 % BDP-a u 2014. Poljska je podnijela daljnje fiskalne mjere koje se uglavnom odnose na mirovinski sustav, fiskalni okvir i ispunjenje poreznih obveza te mjere u području poreznih prihoda. Poljska nije smanjila rezove u rashodima za poticanje rasta s obzirom na to da se posljednjih godina veliki dio napora za smanjenje deficita oslanjao na rezove u području ulaganja. Donesena je odluka o reformi fiskalnih pravila, no nije još nije provedena, a ispunjivanje poreznih obveza i dalje je problematično. Poljska od početka 2013. polako povećava zakonom određenu dob za umirovljenje na 67 godina. S druge strane, ni dalje nije provedena reforma posebnog programa za socijalnu sigurnost poljoprivrednika i posebnog mirovinskog sustava za rudare. U pogledu troškovne učinkovitosti u sektoru zdravstva, Poljska je najavila određene mjere povezane s upravljanjem državnim zdravstvenim fondom. U nacrtu uredbe o socijalnoj skrbi predviđene su i određene mjere za poboljšanje određivanja ciljeva socijalnih politika. Njihov učinak morat će se međutim ocijeniti na temelju konačnih pravnih odredbi. Rast i konkurentnost: Reforma znanosti i visokog obrazovanja korak je u dobrom smjeru, ali rezultati inovacija poljskih poduzeća i dalje su slabi. Dosad poduzete mjere radi povećanja ulaganja poduzeća u istraživanje i razvoj te interne inovacije nisu rezultirale jasnim poboljšanjem, a ciljevi javnih instrumenata kako bi se poduprle inovacije nisu dobro određeni. Učinkoviti instrumenti poput postojećih poreznih poticaja gotovo se ne upotrebljavaju, a poboljšanja ili alternativni sustavi oporezivanja se ne razmatraju. Većina mjera u energetskom sektoru tek je u pripremnoj fazi. No određeni napori uloženi su u sektoru električne energije i plina pokretanjem određenih projekata u području razvoja i unaprjeđenja elektroenergetske mreže i platforme za trgovinu plinom osnovane 2012. U pogledu energetske učinkovitosti, vlada je modernizirala javne zgrade. Unatoč određenim naporima, projekti ulaganja u željeznice i dalje su odgođeni, no željezničko regulatorno tijelo je ojačano. Poljska je izradila ozbiljan program reformi u cilju uklanjanja ili smanjenja zahtjeva za kvalifikacije za do 230 profesija, a prvi dio zakonodavnih promjena već je stupilo na snagu. Ona još nije donijela odluku kojom bi izravno odgovorila na preporuke povezane s otpadom i gospodarenjem vodama te ubrzavanjem dostupnosti širokopojasnog interneta. Zapošljavanje i socijalna politika: Brojni napori uloženi su kako bi se smanjila nezaposlenost među mladima. Vlada je uvela nekoliko reformi u području obrazovanja i osposobljavanja. U pripremi su dodatne mjere kojima će se nastojati unaprijediti politika zapošljavanja, posebno u vezi s mladima. Strategija za cjeloživotno učenje donesena je u rujnu 2013. Međutim potrebni su daljnji napori u cilju poboljšanja pristupa naukovanju i učenju kroz rad. Poljska je uložila malo napora kako bi smanjila segmentiranje tržišta rada i siromaštva zaposlenih. Broj ustanova za brigu o djeci je u porastu, ali je ponuda jaslica i dalje premala da bi se značajno povećalo sudjelovanje žena na tržištu rada. Potrebno je provesti stalnu i vjerodostojnu reformu sustava socijalne sigurnosti poljoprivrednika KRUS. Portugal Javne financije: Fiskalna konsolidacija ostvarila je napredak tijekom prošle tri godine s fiskalnim nastojanjem od oko 5,1 % BDP-a. Očekuje se deficit opće države u iznosu od 5,95 % BDP-a u 2013. prema jesenjskoj prognozi Komisije iz 2013. Vlada je potvrdila ciljanu razinu deficita od 4 % BDP-a u 2014., koja se podupire stalnim mjerama konsolidacije. Fiskalna konsolidacija 2013. uključuje povećanja oporezivanja osobnog dohotka i imovine te pretfinanciranje nekih mjera predviđenih revizijom javne potrošnje. Nakon donošenja presuda Ustavnog suda, ponovno su uvedene dvije dodatne isplate radnicima u javnom sektoru i umirovljenicima koje su bile ukinute 2012. Reformama javnog sektora i dalje se jača upravljanje javnim financijama, suzbija porezna utaja, restrukturiraju državna društva i smanjuju troškovi javno-privatnih partnerstava. Financijski sektor: Portugalske banke znatno su povećale omjere kapitala u odnosu na početak programa ekonomske prilagodbe i uz veću ravnotežu financijske strukture i dostupnu likvidnost u dobrom su položaju da premoste kratka razdoblja nesigurnosti i nose se s mogućim daljnjim pogoršanjem kvalitete imovine. U financijskom sektoru nastavilo se ubrzano smanjenje financijske poluge kao rezultat slabe potražnje kredita te se dostigao omjer kredita i depozita od 122 % na kraju drugog tromjesečja. Provode se mjere kojima se nastoji osigurati adekvatno financiranje održivih malih i srednjih poduzeća, uključujući inicijative za poticanje diversifikacije izvora financiranja. Rast i konkurentnost: Predviđene strukturne reforme u okviru programa ekonomske prilagodbe izrazito su napredovale. Važan napredak postignut je u području pravosuđa, mrežnih industrija, stanovanja, usluga i reguliranih profesija. Napredak se ostvaruje, iako s određenim odgodama, u području smanjenja prepreka poslovanju ublažavanjem administrativnih opterećenja i postupcima izdavanja dozvola. Još je potreban daljnji napredak kako bi prometni sektor bio održiviji i otvoren za tržišno natjecanje, posebno u lukama. Donesene su određene važne mjere kako bi se poboljšali uvjeti likvidnosti u poslovnom sektoru, osobito za mala i srednja poduzeća (MSP). Zapošljavanje i socijalna politika: Zaposlenost znatno opada od početka gospodarske krize, a stopa zaposlenosti pala je s 73,1 % u 2008. na 66,5 % u 2012. Iako se nedavno situacija na tržištu rada poboljšala, nezaposlenost je i dalje visoka, posebno među mladima. Sljedeće su reforme provedene kao dio dugoročne strategije za stvaranje radnih mjesta: pravila o kolektivnom pregovaranju postala su fleksibilnija, znatno su smanjenje isplate otpremnina, smanjene su naknade za nezaposlenost u cilju povećanja poticaja za povratak na tržište rada, donesene su promjene radnog vremena i provedene reforme aktivnih mjera politike na tržištu rada i strukovnog obrazovanja i osposobljavanja kako bi se smanjilo nepoklapanje zahtjeva tržišta rada i vještina. Važne mjere donesene su i u području obrazovanja. Rumunjska Javne financije: Postupak u slučaju prekomjernog deficita protiv Rumunjske završio je u lipnju 2013. Fiskalno upravljanje unaprijeđeno je zakonom o fiskalnoj odgovornosti, osnivanjem fiskalnog vijeća, mirovinskom reformom i mjerama za poboljšanje proračunskog postupka. Međutim zaostaci u plaćanjima vlade te fiskalna održivost i učinkovitost zdravstvenog sustava i dalje su problematični. Dodatni izazov je niska stopa ispunjivanja poreznih obveza koja uzrokuje velike manjke u prihodima, posebno u područjima PDV-a i oporezivanja rada. Financijski sektor: Poduzet je niz mjera kako bi se ojačao financijski sektor: okvir za rješavanje banaka unaprijeđen je, fondovi za osiguranje depozita su ojačani, uvedeni su međunarodni standardi za financijsko izvještavanje za čitav bankarski sektor i donesene su mjere za daljnje odvraćanje potrošača i MSP-ova od rizičnih pozajmljivanja u devizama. Pogoršanje kvalitete imovine koje je u tijeku nastoji se riješiti novim mjerama. Rast i konkurentnost: Rumunjska je suočena s važnim izazovima u vezi s konkurentnosti: većina sektora s niskom i srednjom razinom tehnologije, niska razina javnih i privatnih ulaganja u istraživanje i razvoj, niska produktivnost industrije i usluga te poteškoće društava u rastu. Trenutačno se razvija nacionalna strategija za konkurentnost kojom se obuhvaćaju sva ta područja politike. Restrukturiranje poduzeća u vlasništvu države i poboljšanje njihova upravljanja i rezultata, posebno u prometnom i energetskom sektoru, sporo se odvijaju. Loša javna uprava i dalje je velik izazov za rast i konkurentnost te narušava apsorpciju sredstava EU-a. Planovi djelovanja predviđeni za poboljšanje učinkovitosti javne uprave polako se provode. U pripremi je strategija za jačanje javne uprave za kraj 2013. Uspjeh nacionalnog prioritetnog akcijskog plana za povećanje apsorpcije sredstava EU-a vrlo je mali, iako je postignuto povećanje stope apsorpcije sredstava EU-a. Zapošljavanje i socijalna politika: Ukupna stopa nezaposlenosti u Rumunjskoj relativno je mala, ali raste (7,5 % u rujnu 2013.). Međutim stopa nezaposlenosti među mladima je visoka (23 %), dok je 2012. ukupna stopa zaposlenosti bila samo 63,8 %. Rumunjska su nadležna tijela tijekom 2013. provodila nacionalni plan za poticanje zaposlenosti među mladima. Nacionalna strategija za zapošljavanje u razdoblju 2013. – 2020. u pripremi je, a usmjerena je prema mladima, starijim radnicima, osobama koje rade u poljoprivredi, ženama i ranjivim skupinama. U cilju suzbijanja neprijavljenog rada, od 2011. provodi se zakon o aktivnostima koje pružaju dnevni radnici. Smanjenje siromaštva i dalje je veliki izazov u Rumunjskoj. Reforma socijalne pomoći započeta 2011. trebala bi pridonijeti unaprjeđenju učinkovitosti i djelotvornosti davanja za socijalne pomoći. Slovenija Javne financije: Slovenija se obvezala korigirati svoj prekomjerni deficit do 2015. U tijeku su daljnje izmjene fiskalnog okvira nakon ustavne izmjene kojom su se postavili temelji za pravilo za proračunski saldo / suficit opće države donesen u svibnju 2013. Zadnjom mirovinskom reformom rashodi u području mirovina stabilizirat će se samo do 2020., a predviđa se da će nakon toga rashodi u području mirovina porasti u velikoj mjeri iznad prosjeka EU-a. Vlada je osnovala radnu skupinu kojoj je zadaća razmotriti mogućnosti za daljnju reformu. Pritisci održivosti koja je dugotrajnijeg vijeka proizlaze i iz predviđenog porasta potražnje dugoročne skrbi i povezanih rashoda u kontekstu sve starijeg stanovništva. Vlada je u svibnju 2013. objavila planove za jačanje dugoročne skrbi koji se oslanjaju na zajednicu, a donošenje novog zakona o dugoročnoj skrbi predviđeno je u prvoj polovini 2014. Financijski sektor: Nekoliko slovenskih banaka bilo je izloženo pritisku zbog njihove relativno niske razine zaštitnog kapitala, dok je njihova ovisnost o državi zbog kapitala ozbiljna prijetnja fiskalnoj održivosti. Banka Slovenije je u kolovozu 2013. pokrenula neovisnu reviziju kvalitete imovine i testiranja otpornosti kojima se obuhvaća gotovo 70 % bankarskog sektora. Provedba je u tijeku, a očekuje se njezin dovršetak do kraja 2013. Novo društvo za upravljanje bankovnom imovinom spremno je za prijenos imovine kako bi pomoglo rasteretiti bankovne bilance. Slovenska nadležna tijela napravila su prve korake prema reviziji njihova okvira za regulaciju banaka do kraja 2013. i prema jačanju supervizorske sposobnosti, transparentnosti i kontrole otkrivanja statističkih podataka. Rast i konkurentnost: Podaci koje je dostavio Vrhovni sud potvrđuju da su se nastavili određeni pozitivni trendovi u pogledu pravosudne učinkovitosti. U pripremi je okvir za izvansudsko financijsko restrukturiranje nefinancijskih društava, ali rok postavljen za rujan 2013. posebnom preporukom za ovu državu članicu nije ispoštovan. Stručna radna skupina osnovana je sredinom rujna kako bi uključila izvansudsko restrukturiranje u zakon o nesolventnosti, a nove izmjene zakona o nesolventnosti vlada je donijela u listopadu. Ministarstvo financija je u rujnu pripremilo novi nacrt zakona o osnivanju slovenskog državnog holdinga koji je zamišljen kao sredstvo za konsolidaciju državnih neizravnih vlasničkih udjela i olakšavanje privatizacije imovine koja nije temeljna. No rok za klasificiranje imovine u vlasništvu države predviđen za rujan 2013. nije ispoštovan. Postupak među ministarstvima iz 2012. u cilju uređenja brojnih slovenskih reguliranih profesija nije ostvario napredak od svibnja 2013. Odnedavno neovisna Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja ojačana je dodatnim osobljem, ali ima ograničena financijska sredstva zbog smanjenja proračuna planiranog za 2014. Zapošljavanje i socijalna politika: U pogledu reformi tržišta rada, osnovana je radna skupina sa zadaćom izvješćivanja o provedbi i učinku reforme iz ožujka 2013. do ožujka 2014. Nova uredba o radu studenata je u pripremi, njezin cilj je očuvanje fleksibilnosti i uvođenje izdvajanja za socijalnu sigurnost kako bi se smanjile distorzije, a popraćena je mjerama u obrazovnom sektoru kojima će se ograničiti dobivanje statusa studenta. Razmatra se revizija zakona o minimalnoj plaći, a uskoro će započeti pregovori sa socijalnim partnerima. Prilično ograničene mjere provedene su kako bi se riješilo pitanje nepodudaranja vještina. Slovenija je pripremila i provela određene nove mjere aktivne politike na tržištu rada izrađene po mjeri, čija se učinkovitost mora pomno pratiti. Slovačka Javne financije: Slovačka je intenzivno započela ulagati napore u području konsolidacije kako bi korigirala prekomjerni deficit do 2013. Ako se ti napori oslanjaju i na jednokratne mjere, one će se morati zamijeniti strukturnijim mjerama kako bi se osigurala održivost korekcije. Ulaganja vlade i rashodi za obrazovanje (kao postotak BDP-a) smanjili su se tijekom proteklih godina i proračunom je predviđeno njihovo daljnje opadanje, što ukazuje na poteškoće u odgovoru na preporuku o zaštiti rashoda kojima se potiče rast. Reformom mirovinskog sustava iz 2012. povećala se njegova dugoročna održivost, ali se predviđa da će državni sustav mirovina dugoročno biti u deficitu. Planiranim reformama u zdravstvenom sustavu nije se postigao veliki napredak. Nekoliko mjera poduzeto je u razdoblju 2012. – 2013. kako bi se smanjile distorzije u području oporezivanja rada u različitim vrstama zaposlenja i kako bi se poboljšalo ispunjenje obveze plaćanja PDV-a. Daljnji napori potrebni su u cilju poboljšanja ispunjivanja poreznih obveza koje prelaze područje PDV-a. Cilj je i dalje oslanjati se više na na poreze koji imaju manje štetni učinak na rast, poput oporezivanja imovine i oporezivanja povezanog sa zaštitom okoliša. Rast i konkurentnost: Slovačka je suočena s izazovom u pogledu potpore rastu u većoj mjeri utemeljenom na znanju i konkurentnosti u srednjem vremenskom roku. Jačanje institucija, ljudskog kapitala, inovacijskog kapaciteta i poslovnog okruženja preduvjeti su za rješavanje takvog izazova. Određene mjere poduzete su tijekom razdoblja 2012./2013. kako bi javna nabava i pravosudni sustav bili što transparentniji, čime se unaprijedila samostalnost Ureda za javnu nabavu. Postupak reforme pravosudnog sustava je međutim još u tijeku. Vlada je 2012. pokrenula važnu reformu javne uprave s provedbenim mjerama koje se protežu na nekoliko godina. Poboljšanje tržišnog natjecanja i transparentnosti mehanizama određivanja cijena u reguliranim industrijama, posebno u energetskom sektoru, pitanja su koja se i dalje trebaju rješavati. Zapošljavanje i socijalna politika: Slovačka je poduzela korake kako bi provela reformu aktivnih politika na tržištu rada. No još uvijek je nepoznato hoće li se provedbom reforme iz svibnja 2013. polučiti očekivani rezultati, posebno u pogledu ocjene učinka i kapaciteta javnih službi za zapošljavanje, a i dalje su potrebne usmjerenije mjere za tražitelje posla u najnepovoljnijem položaju. Dostupnost kvalitetnog i povoljnog obrazovanja najmlađe djece i brige za njih, posebno za djecu ispod tri godine, ostaje prepreka sudjelovanju žena na tržištu rada. Slovačka tek mora djelovati u pogledu unaprjeđenja socijalne uključenosti marginaliziranih zajednica. U pogledu obrazovanja, Slovačka je poduzela niz mjera; primjerice, pokrenut je akcijski plan za mlade, a donesene su i izmjene propisa o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, visokom obrazovanju i cjeloživotnom učenju. Finska Javne financije: Opće stanje javnih financija u Finskoj je dobro i ova država provela je planirane mjere fiskalne konsolidacije. No u sve gorem gospodarskom ozračju otežano je postizanje očekivanih rezultata u pogledu približavanja srednjoročnom proračunskom cilju Finske. Finska 2012. nije ostvarila svoj srednjoročni cilj (MTO) u iznosu od 0,5 % strukturnog suficita, a postavila je novi srednjoročni cilj za deficit koji iznosi 0,5 % za 2013. Međutim, prema jesenskoj prognozi Komisije za 2013. taj cilj neće postići. U kolovozu 2013. finska vlada pokrenula je program strukturne reforme kojim su se nadopunile i ojačale ranije obveze i mjere kako bi se promicao rast i smanjio raskorak u održivosti. U tijeku je priprema sveobuhvatnih reformi općinske strukture, zdravstvene skrbi i socijalnih usluga. Riječ je o koracima u pravom smjeru, ali moraju se razraditi prije nego što se ocijene. Reforma u području mirovina planira se za 2017. Rast i konkurentnost: Finska je predvodnik u području inovacija, a njezini rashodi u području istraživanja i razvoja i dalje su najviši u Europskoj uniji. No ona je suočena s brojnim izazovima, posebno gubitkom udjelâ na izvoznom tržištu tijekom proteklih godina, čime se ugrožava konkurentski položaj te države. Učinkovitost finskog sustava istraživanja i inovacija u pogledu pretvaranja ulaganja u područje istraživanja i inovacija u nove inovativne proizvode i usluge vrlo je važno pitanje. Vlada je, među ostalim mjerama, ponudila privremene porezne poticaje u cilju podrške istraživanju i ulaganjima te dodatnu potporu financiranju restrukturiranja i rasta u sektoru informacijskih i komunikacijskih tehnologija, a odlučna je u provedbi sveobuhvatne reforme istraživačkih instituta i financiranja. Kako bi se potaknulo tržišno natjecanje na tržištu proizvoda uspostavljen je program povezan s time. Finska će od 2014. smanjiti poreznu stopu poreza na dobit trgovačkih društava, a postoje i prijedlozi za smanjivanje regulatornog opterećenja i za reformu sustava potpore poduzećima. Uspjeh ovisi o pojedinostima reformi, koje još nisu objavljene. Zapošljavanje i socijalna politika: Finsko tržište rada općenito ostvaruje dobre rezultate. Najvažniji izazovi odnose se na starenje stanovništva. Važno je održati ponudu radnih mjesta u budućnosti i poboljšati održivost mirovinskog sustava i sustava dugoročne skrbi. Prijevremeno napuštanje tržišta rada spriječit će se ograničenjem pristupa prijevremenom umirovljenju, iako trenutačno i dalje postoje načini za to, a predviđene su mjere za poboljšanje kvalitete života na radnom mjestu, čime bi se produžilo trajanje radnog vijeka. Proširenje programa jamstava za mlade i privremeni program za stjecanje vještina za mlađe odrasle osobe predstavljeni su 2013. Pokrenut je i pilot-program za rješavanje pitanja dugoročne nezaposlenosti. Socijalni partneri postigli su dogovor u pogledu novog okvirnog sporazuma o plaćama za sljedeće tri godine (2+1), čime se osiguravaju umjerena povećanja plaća kako bi se unaprijedila konkurentnost gospodarstva. Sporazum sadržava i plan za postizanje dogovora u području mirovinske reforme. To su konkretni koraci u pravom smjeru, ali rezultate još treba pričekati. Švedska Javne financije: Švedski je fiskalni položaj dobar, u skladu s Paktom o stabilnosti i rastu, a upotrebljava dostupne fiskalne mogućnosti kako bi potakla rast i stvaranje radnih mjesta. Planovi Švedske za srednjoročno i dugoročno vremensko razdoblje morat će se pojasniti, posebno kako i kada se predviđa dostizanje ciljane razine nacionalnog suficita od 1 % BDP-a te kako će postupati s visokim rashodima u području zdravstva u dugoročnom vremenskom roku. Financijski sektor: Određene mjere provedene su tijekom prošlih godina kojima se doprinijelo stabilizaciji zaduženosti kućanstava, iako na visokoj razini (oko 80 % BNP-a). No u posljednja tri mjeseca čini se da zaduženost kućanstava i njihovih kredita ponovno raste. Pozdravljaju se nedavne mjere koje je uvelo financijsko nadzorno tijelo, ali mogle bi se intenzivirati. Dosad nisu razmotrene nikakve promjene oporezivanja imovine kućanstava ili pravila o pravu na odbitak za plaćanja hipotekarnih kamata. Ograničenjima u stambenoj ponudi i oporezivanjem stanovanja kojim se potiču dugovanja stvara se tendencija povećanja cijena. Na tržištu iznajmljivanja, neke su mjere poduzete, ali potrebne su daljnje reforme sustava za određivanje najamnina. U planu je nekoliko zakona za kraj 2013. ili početak 2014. kojima će se nastojati poboljšati vrijeme potrebno za izgradnju i povećati tržišno natjecanje u građevinskom sektoru. Rast i konkurentnost: Iako Švedska ima odlične rezultate prema većini pokazatelja u području istraživanja i razvoja, suočena je s nizom izazova koji bi srednjoročno mogli zaprijetiti konkurentnom položaju zemlje, među kojima se ističe opadanje ulaganja poduzeća u istraživanje i razvoj i slaba komercijalizacija inovativnog izlaznog proizvoda. Švedska je u listopadu 2012. donijela novu strategiju za inovacije koja se trenutačno provodi i kojom se radi na dotičnoj posebnoj preporuci iz 2012. Zapošljavanje i socijalna politika: Švedsko tržište rada općenito dobro funkcionira, ali postoje skupine slabo povezane s tržištem rada, posebno mladi i osobe iz doseljeničkih obitelji. Vlada poduzima niz mjera među kojima su novi prijedlozi za nastavak reformi sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, primjena ugovora o uvođenju u posao od 2014. i nastavak pregovora u području „paktova o poslovima” kojima se nastoji smanjiti troškove prve godine za poslodavce koji zaposle mlade ljude i pružiti kontinuirano obrazovanje tim mladim ljudima. Riječ je o koracima u pravom smjeru, ali konkretan učinak još se mora utvrditi. Smanjenje PDV-a za restorane koje je uvedeno 2011. predstavljeno je kao mjera kojom se nastoji smanjiti nezaposlenost među mladima. U tijeku je ocjena učinka te mjere na cijene, plaće i zapošljavanje u tom sektoru i trebala bi donijeti prve rezultate u siječnju 2014. Ujedinjena Kraljevina Javne financije: Provodi se strategija za fiskalnu konsolidaciju i kreće se u pravom smjeru, ali se prosječna brzina napretka smanjila tijekom vremena. Proračunski deficit je u opadanju, a u razdoblju 2015. – 2016. očekuje se njegov pad na 4,4 %. Suprotno tome, visoka i sve veća razina državnog duga i dalje je razlog za zabrinutost s obzirom na to da se znatno povećao u razdoblju od 2009. do 2012., kada je dosegnuo 88,8 %. Financijski sektor: Nedavnim programom financiranja zajmova počinje se poboljšavati pristup kreditima za kućanstva i društva. Zakon o reformi bankarstva trebao bi stupiti na snagu početkom 2014. Iako se kreditni tok prema gospodarstvu poboljšava, on je uglavnom namijenjen velikim društvima i sektoru nekretnina. MSP-ovi i dalje izvješćuju o poteškoćama u pristupu bankovnim kreditima. No uočeni su određeni znakovi koji ukazuju na poboljšanje dostupnosti nebankovnih kredita. Osnivanjem poslovne banke koja uživa potporu vlade u 2014. trebao bi se olakšati pristup financijama za MSP-ove. Stambeno tržište poboljšalo se diljem svih regija, iako postoje velike regionalne razlike, ali postoji kronični nedostatak u stambenoj ponudi. Mjerama kojima je cilj povećati stambenu potražnju, posebno programom za pomoć pri kupnji, riskira se stvaranje balona cijena imovine te će se na taj način još više naštetiti financijskoj dostupnosti i povećati zaduženost kućanstava. Nije provedena niti se planira nijedna reforma oporezivanja imovine i nijedna mjera nije poduzeta kako bi se proširila osnovica PDV-a. Rast i konkurentnost: Široki je konsenzus da dolazi do gospodarskog oporavka, a čvrsti podaci o proizvodnji i pokazatelji za budućnost na osnovi anketa ukazuju na velika poboljšanja. Neto izvozom počelo se pozitivno pridonositi rastu, ali razlog tome je velik pad uvoza i oporavak izvoza. Akt o rastu i infrastrukturi iz 2013. koji se primjenjuje na Englesku i Wales postao je zakon u travnju 2013. Vlada je najavila paket pod nazivom „Ulaganje u britansku budućnost” kojim se podrobno predstavlja sustav javnih ulaganja u infrastrukturu u iznosu od preko £100 milijardi do 2020., reforme politika za poticanje novih ulaganja privatnog sektora u proizvodnju energije i daljnje uvođenje i širenje programa jamstava kako bi se potaknulo financiranje velikih projekata. Iako je prerano za ocjenu, kada je riječ o energetskom kapacitetu, uvedenim mjerama ne pruža se prikladna razina sigurnosti nakon 2020. Zapošljavanje i socijalna politika: Od početka krize, tržište rada pokazalo je određenu otpornost, a stopa zaposlenosti od 71,7 % je visoka. Međutim razlozi za zabrinutost i dalje postoje, posebno oni povezani s nezaposlenosti među mladima i stopom mladih koji nisu u sustavu obrazovanja ili naukovanja odnosno koji su nezaposleni (NEET). Mnogi radnici, a posebno mladi radnici, imaju nesigurne poslove u nepunom radnom vremenu ili privremene poslove. Nadalje, Ujedinjena Kraljevina ima prevelik broj niskokvalificiranih radnika i manjak radnika s visokokvalitetnim strukovnim i tehničkim vještinama. Programi koje je vlada uvela kako bi riješila ta pitanja, a posebno Program za rad ili Ugovor za mlade nisu ispunili ciljeve vlade. Ujedinjena Kraljevina suočena je i s širim izazovom u području produktivnosti; nedavno dostavljeni službeni podaci pokazuju da zaostaje za drugim natjecateljima iz skupine G7 (s izlaznim proizvodom po odrađenom satu koji je 16 % niži od prosjeka za G7 u 2012. i još uvijek 2 % niži od razine iz 2007.) U Europskoj uniji, koja ima 28 država članica, Ujedinjena Kraljevina ima najvišu stopu kućanstava s jednim roditeljem ugroženih siromaštvom. Započeto je djelovanje u cilju poboljšanja pružanja brige o djeci i financijske dostupnosti, ali je uvođenje najvažnije reforme socijalne skrbi, „Univerzalni kredit”, suočeno s nekoliko izazova. Europodručje Gospodarska situacija na europodručju i dalje je izazov s obzirom na neravnoteže koje su se nakupile tijekom 2000-ih, fragmentiranost financijskog tržišta i stalnu nesigurnost politika povezanu s dovršetkom ekonomske i monetarne unije. Kako bi se stvorio održiv rast i mogućnosti za ulaganja, daljnje reforme potrebne su da bi se poboljšala sposobnost prilagodbe i konkurentnost država članica koje su dio europodručja. U pogledu dosljednosti sveukupne kombinacije politika kao i potrebe za praćenjem i usklađivanjem reformi, na sastanku Euroskupine u rujnu raspravljalo se o gospodarskoj situaciji i njezinim utjecajima na posebne preporuke za europodručje i države članice. Na sastanku Euroskupine održanom u rujnu i listopadu raspravljalo se o posebnim područjima politike, poput bankarske unije, i o situaciji u određenim državama članicama europodručja. Bez obzira na to, potrebno je poboljšati usklađivanje gospodarskih politika u europodručju, posebno povećanjem razine obveza u području gospodarskih reformi te njihove provedbe i odgovornosti za njih. U pogledu fiskalne politike, sve države članice europodručja podnijele su nacrte proračunskih planova: time se označava prekretnica u unaprjeđenju usklađivanja fiskalnih politika država članica. Nakon impresivne konsolidacije u posljednje tri godine, konsolidacija se nastavlja, iako će se njezina brzina usporiti. To je rezultat pretfinancirane konsolidacije na razini europodručja, koja je bila potrebna u pogledu rizika za održivost zaduživanja i usklađena s postupnom korekcijom prekomjernih deficita. Načini konsolidacije diljem država članica i dalje se razlikuju po primjerenosti ovisno o fiskalnom prostoru. Također, s obzirom na usporavanje potreba prilagodbe, kratkoročni učinak na rast će se smanjiti, a postoji i više prostora za konsolidaciju koja pogoduje rastu. Daljnja poboljšanja mogu se postići u tom području, primjerice strukturom oporezivanja ne oslanja se dovoljno na proširenje porezne osnovice i oporezivanje koje ima manje distorzivni učinak, a smanjenja rashoda previše su usmjerena na rashode koji potiču rast, primjerice ulaganja. Države članice pozivaju se da se više usredotoče na fiskalnu politiku koja potiče rast utemeljen na srednjoročnom fiskalnom okviru. Iako se postigao veliki napredak u području jačanja vjerodostojnosti srednjoročnih fiskalnih strategija u većini država članica europodručja, veći napredak može se ostvariti potpunim i pravovremenim prijenosom Ugovora o stabilnosti, usklađivanju i upravljanju (TSCG) i Direktive o proračunskim okvirima do kraja 2013. Nadalje, države članice pozivaju se da dopune svoje proračunske politike strukturnim reformama kojima se povećava potencijal gospodarskog rasta kako bi se još više unaprijedila održivost zaduživanja. U pogledu fragmentacije financijskog tržišta, Komisija i EIB sastavili su prijedloge za provedbu mjera kojima je cilj financiranje gospodarstva. Posebno je predloženo širenje zajedničkih financijskih instrumenata za podjelu rizika između Komisije i Europske investicijske banke (EIB) kako bi se pružila poluga ulaganjima privatnog sektora i tržišta kapitala u MSP-ove u cilju širenja obujma novih kredita za MSP-ove diljem EU-a. Ti prijedlozi sad bi se trebali provesti u što kraćem roku uz nužno sudjelovanje država članica u najvišoj mogućoj mjeri radi stvaranja kritične mase. Nadalje, u dugoročnijoj perspektivi trebalo bi se predvidjeti smanjenje važnosti bankovnog posredništva unutar EU-a. Europska središnja banka (ESB) najavila je i pojedinosti sveobuhvatne ocjene banaka koja započinje u studenome i traje 12 mjeseci, a Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) podnijelo je tehničke standarde o lošim kreditima i poštedi. Također, Euroskupina je započela svoju raspravu o vjerodostojnim fiskalnim sigurnosnim mrežama. Daljnji napredak prema bankovnoj uniji postiže se sporazumom o jedinstvenom nadzornom mehanizmu (SSM), raspravama u tijeku o Direktivi o rješavanju i oporavku banaka te Direktivi o depozitnim jamstvima među Vijećem, Parlamentom i Komisijom te raspravama o jedinstvenom mehanizmu rješavanja (SRM). Dovršenje bankovne unije je hitno, za što je potreban jedinstveni nadzorni mehanizam, ali i jedinstveni mehanizam rješavanja. S obzirom na to, od iznimne je važnosti da se Direktiva o rješavanju i oporavku banaka te Direktiva o depozitnim jamstvima donese do kraja godine i da se jedinstveni mehanizam rješavanja donese do kraja važećeg zakonodavnog razdoblja. U pogledu strukturnih reformi postoji velika razlika u ostvarenim rezultatima. Europodručje se odmiče od klasične dvojnosti između središta i periferije koja je dosad bila obilježje razvoja događaja u krizi eura. Države iz programa poduzele su impresivan program reformi, ali moraju zadržati ritam reformi jer još uvijek nisu ispravljeni gospodarski temelji. U izvješćima Komisije o napretku Španjolske i Slovenije, koje su suočene s prekomjernim neravnotežama, opisuje se povećano političko djelovanje tih država članica nakon otkrivanja prekomjernih neravnoteža, a važne mjere još uvijek se moraju poduzeti kako bi se one ispravile. Također, moraju se riješiti i neravnoteže u drugim zemljama, bez obzira je li riječ o zemljama s deficitom ili suficitom, kako bi se poboljšali gospodarski temelji i povećao potencijal rasta. Razvoj konkurentnosti u velikim državama članicama poput Francuske i Italije imaju izravniji utjecaj na europodručje povećavajući odgovornost tih država članica za provedbu strukturnih reformi kojima će se unaprijediti izgled za čitavo europodručje. Konačno, u pogledu zapošljavanja i socijalne situacije na europodručju, Komisija je donijela Komunikaciju o socijalnoj dimenziji ekonomske i monetarne unije (EMU). Nadalje, stabilnost EMU-a zahtijeva ambiciozno djelovanje država članica kako bi se osiguralo dobro funkcioniranje tržištâ rada istovremeno sprječavajući dulje razdoblje nezaposlenosti u ranjivim skupinama. U tom pogledu važno je da države članice EU-a povećaju svoja nastojanja da inicijativa za smanjenje nezaposlenosti među mladima i jamstva za mlade budu operativni do siječnja 2014. Pregledom napretka o posebnim preporukama za europodručje vidljivo je da se poduzimaju mjere kako bi se prevladali trenutačni gospodarski izazovi. Međutim, program reformi nije dovršen i jačanjem puta prema oporavku zahtijeva se od država članica da preuzmu zajedničku odgovornost i obvežu se na provođenje potrebnih reformi na razini pojedinačnih država članica i europodručja potrebnih za dobro funkcioniranje ekonomske i monetarne unije (EMU) u cilju omogućavanja trajnih poboljšanja životnih uvjeta svojih građana.