HR Službeni list Europske unije C 207/61

Mišljenje Europskog odbora regija – Nužnost strategije EU-a za probleme povezane s alkoholom i njezino osmišljavanje

(2017/C 207/12)

Izvjestiteljica: Ewa-May Karlsson (SE/ALDE), članica Vijeća Općine Vindeln

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

PREDUVJETI ZA RJEŠAVANJE PROBLEMA POVEZANIH S ALKOHOLOM NA RAZINI EU-a

U obzir je potrebno uzeti načelo supsidijarnosti, kontekst i prilike za zapošljavanje

1. općenito preporučuje da je na temelju znanstvenih kriterija potrebno definirati pojmove „prekomjerne” konzumacije, „štetne” konzumacije i „zlouporabe”;

2. primjećuje da je štetna uporaba alkohola povezana s visokim troškovima za društvo; naglašava da dobrobit, zdravlje i kvaliteta života građanki i građana EU-a imaju prednost pred gospodarskim interesima;

3. smatra da, u skladu s Ugovorom, mjere u području zaštite zdravlja imaju za cilj poboljšanje zdravlja građana, poticanje istraživanja i sprečavanje bolesti i rizika za zdravlje – uključujući prijetnje zdravlju koje su povezane s načinom života, kao npr. zlouporaba alkohola;

4. uvažava posebnu osjetljivost na izloženost alkoholu tijekom trudnoće, djetinjstva i adolescencije te neurološku štetu uzrokovanu poremećajima u neurološkom razvoju;

5. upozorava da je prilikom razmatranja pitanja povezanih s alkoholom potrebno očuvati načela supsidijarnosti i proporcionalnosti te da cilj trebaju biti nadopuna relevantnih nacionalnih mjera i inicijativa država članica na području zdravstvene politike te poticanje suradnje među državama članicama;

6. ukazuje na činjenicu da je u obzir potrebno uzeti nacionalne obrasce konzumacije alkohola, stanje zdravlja u društvu te zdravstvene nejednakosti kao i kulturni, geografski i povijesni kontekst. Važno je voditi računa o različitim okolnostima i potrebama u različitim regijama i općinama u Europi;

7. naglašava da tijela i institucije EU-a trebaju na različite načine podržavati države članice u pogledu financiranja istraživanja te evaluacije strategija, mjera, akcija i učinaka promjena zakona i zabrana;

8. priznaje značaj sektora vina u kojem je zaposleno 3 milijuna osoba (1), pivarske industrije koja zapošljava 2,3 milijuna radnika u cjelokupnom proizvodnom lancu (2) i sektora žestokih alkoholnih pića koji zapošljava više od 1 milijun radnika u proizvodnji i prodaji (3). Proizvodnja uz to promiče i ugostiteljstvo i pridonosi otvaranju daljnjih radnih mjesta;

Društvene, socijalne i gospodarske posljedice zlouporabe alkohola

9. napominje da konzumiranje alkohola, još više od konzumacije duhana, predstavlja najveći faktor rizika od oboljenja diljem svijeta za osobe starosti od 15 do 49 godina (4). Nacionalne statistike potvrđuju da je konzumacija alkohola u skupini osoba starosti od 15 do 64 godine odgovorna za jedan od sedam smrtnih slučajeva kod muškaraca, a kod žena za jedan od trinaest smrtnih slučajeva (5);

10. svjestan je činjenice da opasna konzumacija i zlouporaba alkohola koja izaziva ovisnost sa sobom donosi velike gospodarske troškove u obliku pada proizvodnje (11,3 milijarde eura) i nezaposlenosti (17,6 milijardi eura) (6);

11. naglašava da izravni socijalni troškovi štetnog djelovanja alkohola u EU-u iznose 155,8 milijardi eura, od čega najveći dio (82,9 milijardi eura) otpada na zdravstvo (7). Ako se u obzir uzmu i štete nanesen drugima, odnosno štete koje bi mogle biti nanesene društvu, maloljetnicima i odraslima iz neposredne okoline uživatelja alkohola, socijalni troškovi konzumacije alkohola se udvostručuju (8);

12. ustraje na potrebi provođenja mjera sprečavanja nasilja, uz pridavanje posebne pozornosti najugroženijim skupinama i posebnim slučajevima poput seksualnog zlostavljanja u mjestima za noćne izlaske;

13. naglašava da se društveni troškovi povezani s alkoholom procjenjuju na prosječno 1,3 % BDP-a države (9);

14. ukazuje na činjenicu da zlouporaba alkohola predstavlja faktor rizika za više od 60 kroničnih oboljenja. Kronična oboljenja u EU-u su u porastu i uzrokuju troškove zdravstvene skrbi od otprilike 700 milijardi eura godišnje (10);

Rješavanje problema povezanih s alkoholom na razini EU-a u budućnosti

15. zahtijeva novu strategiju EU-a protiv zlouporabe alkohola i želi biti siguran da će institucije EU-a i dalje raditi na jačanju relevantnih kapaciteta država članica te osigurati učinkovitu koordinaciju; stoga podržava zahtjeve Vijeća i Europskog parlamenta za jačim političkim vodstvom u ovom pitanju (11);

16. ukazuje na činjenicu da bi zajedničke mjere na razini EU-a također trebale sadržavati preporuke i upućivati na najbolje prakse za jačanje nacionalnih, regionalnih i lokalnih aktivnosti;

17. naglašava da bi Europska komisija države članice koje se odluče na proširivanje mjera za prevenciju zlouporabe alkohola trebala podržati, a ne ograničavati;

18. naglašava kako je važno lokalnoj i regionalnoj razini pružiti priliku da svojim vještinama i iskustvima daju doprinos, budući da one najbolje poznaju i mogu utjecati na potrebe i preduvjete za sprečavanje zlouporabe alkohola i ograničavanja negativnih posljedica konzumacije alkohola za društvo; lokalna razina posebice je važna, s obzirom da je najbliža osobama i zajednicama koje je čine;

19. smatra mjere Komisije za prevenciju zlouporabe alkohola u okviru borbe protiv kroničnih bolesti dobrima, ali ne i dovoljnima s obzirom da se ne bave aspektom prevencije i štete koja se nanosi drugima (12);

20. u zajedničke napore EU-a trebalo bi uključiti preporuke kojima je cilj spriječiti da se zlouporaba alkohola i s tim povezani rizici koriste kao način promocije turističkih destinacija;

21. smatra važnim da se strateško razmatranje u području problema povezanih s alkoholom oslanja na aktualne napore na međunarodnoj razini i s njima usklađuje; naglašava u vezi s time da je u daljnjem radu potrebno težiti većoj sinergiji s akcijskim planom SZO-a (13) i ciljevima održivog razvoja UN-a;

22. ukazuje na činjenicu da su nevladine organizacije sa svojim stručnim znanjem i iskustvima na međunarodnoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini važni akteri u suradnji;

BUDUĆI PRIORITETI U RJEŠAVANJU PROBLEMA POVEZANIH S ALKOHOLOM NA RAZINI EU-a

Potreba za platformama za koordinaciju na razini EU-a

23. ukazuje na činjenicu da su u četiri godine, koliko je prošlo od prethodne strategije protiv zlouporabe alkohola (2006.–2012.) (14), platforme CNAPA i EAHF uspostavljene radi koordinacije u određenoj mjeri nastavile s radom. Takve i druge platforme i dalje su potrebne za rješavanje problema povezanih s alkoholom. Njihovu stručnost i iskustva koje su stekle potrebno je upotrijebiti i dalje razvijati;

24. skreće pozornost na činjenicu da 2016. godine završavaju Akcijski plan za alkoholizam među mladima i povremenu pretjeranu konzumaciju alkohola i Zajedničko djelovanje za smanjenje štetnih posljedica konzumacije alkohola (Joint Action on Reducing Alcohol Related Harm); ističe da je neophodno produljenje trajanja i/ili pokretanje novog akcijskog plana za djecu i mlade;

25. naglašava koliko je važna podrška EU-a za istraživanja te za omogućavanje bržeg pretakanja znanja u praksu i nove modele rada. Potrebno je naglasiti na koji način mjere mogu istodobno pridonijeti smanjenju nejednakosti u zdravstvu;

26. pozdravlja razmjenu najboljih praksi unutar i među državama članicama. To je od strateške važnosti i potiče na učenje, razmjenu znanja i utvrđivanje zajedničkih pitanja. Mjere i akcije trebale bi se temeljiti na činjenicama i praktičnim iskustvima u pogledu troškovne učinkovitosti;

27. naglašava značaj svrsishodnog praćenja razvoja mjera politike u vezi s alkoholom. Potrebno je dalje razvijati postojeće baze podataka koje se temelje na usporedivim, pouzdanim i standardiziranim pokazateljima za praćenje i analizu;

28. smatra da bi trebalo osnovati skupinu znanstvenika kako bi se podržalo znanstveno prikupljanje podataka;

Oglašavanje i marketing alkoholnih pića

29. naglašava da se oglašavanje i marketing alkoholnih pića odvija preko granica, zbog čega je suradnja između država članica vrlo važna;

30. mjere protiv utjecaja oglašavanja i marketinga alkoholnih pića na djecu i maloljetnike trebaju biti restriktivno-prisilne naravi, odnosno zabranjivati kako marketing tako i oglašavanje alkohola usmjereno na djecu;

31. ističe koliko je važno da proizvođači i distributeri alkoholnih pića u potpunosti poštuju važeće propise na području marketinga i oglašavanja;

32. zahtijeva da se mjerama za smanjivanje utjecaja oglašavanja i marketinga alkoholnih pića na djecu i mlade obuhvati i oglašavanje putem društvenih mreža i interneta kao i plasman proizvoda te proizvode povezane s markama alkoholnih pića. U Finskoj je od 2015. godine zabranjeno oglašavanje alkoholnih pića tijekom natjecanja i igara. Oglašavanje alkoholnih pića zabranjeno je i na javnim mjestima i na društvenim medijima (15);

33. ističe da je sponzoriranje sportskih i kulturnih događanja tržište koje raste te da predstavlja isplativu marketinšku strategiju. Na taj način mladi bivaju izloženi oglasima za alkohol, bilo na samom mjestu održavanja događanja ili posredstvom televizijskih emisija;

34. naglašava kako se u sve oblike marketinga i oglašavanja alkoholnih pića moraju uključiti informacije o rizicima zlouporabe alkohola;

35. svjestan je činjenice da u EU-u postoji visok stupanj dobrovoljnog nadzora i samoregulacije u području marketinga alkoholnih pića. Pritom se razilaze mišljenja oko pitanja postoje li dokazi koji bi opravdali takav pristup sektora alkohola (16), a također je jasno da samoregulacija nije dostatna za zaštitu trudnica, djece i mladih od negativnih posljedica alkohola (17);

Prava djece i mladih

36. ističe da previše djece i mladih odrasta u obiteljima u kojima je prisutna ovisnost o alkoholu i zlouporaba alkohola. Procjenjuje se da između pet i devet milijuna djece u EU-u živi u obiteljima u kojima prisutna zlouporaba alkohola (18). Toj djeci prijeti opasnost od loših preduvjeta za obrazovanje i zdravlje;

37. smatra da je važno utvrditi područja djelovanja koja treba razvijati u europskim zemljama kako bi se smanjila prekomjerna konzumacija alkohola među mladima, s ciljem osiguravanja sigurnog i zdravog okružja za djecu i mlade; u tom smislu ističe važnost promicanja modela slobodnih aktivnosti i zabave koji nisu povezani s konzumacijom alkohola;

38. potvrđuje da je razdoblje trudnoće i dojenja posebno osjetljivo jer se u tim stadijima razvija fetalni alkoholni spektar poremećaja; alkohol utječe na rast i razvoj ploda u svakom trenutku trudnoće te nije poznato kolika je bezopasna količina unosa alkohola tijekom tog razdoblja;

39. dijeli stajalište da se Konvencijom o pravima djeteta zahtijeva zaštita djece i mladih od štete uzrokovane alkoholom. U skladu s člankom 33. države potpisnice dužne su djelovati u najboljem interesu djeteta te u svim odlukama koje se tiču djece voditi računa i brinuti o njihovim interesima;

40. smatra da prednost treba dati preventivnim mjerama tijekom trudnoće, djetinjstva i adolescencije kojima se promiču kultura prevencije i zdravlje;

41. podsjeća na značaj škole kao važnog mjesta za promicanje zdravlja, na kojemu se mogu jačati čimbenici zaštite djece te pravodobno prepoznavati zlouporaba alkohola i ugrožena djeca. Školsko obrazovanje djece o opasnostima alkohola mora se temeljiti na konkretnim činjenicama jer isključivo informativni programi i mjere nisu dovoljno učinkoviti te moraju obuhvaćati sve aktere obrazovne zajednice: učenike, obitelji i nastavnike;

42. smatra smanjenje zlouporabe alkohola kod odraslih važnim (između ostalog podizanjem svijesti) jer odrasli služe kao uzor, što je odlučujuće za učinkovitiji preventivni rad s mladima i mlađim odraslim osobama. Infomaterijale i za odrasle i za djecu trebala bi izrađivati neovisna tijela koja se bave istraživačkim radom. U tu bi svrhu na području obrazovanja o odgovornom načinu posluživanja alkohola trebalo surađivati s hotelijerskim i ugostiteljskim sektorom kako bi se zlouporaba alkohola među odraslima svela na minimum;

43. smatra da prednost treba dati realizaciji programa prevencije u krugu obitelji, s obzirom da se radi o temeljnom okružju za djetetovo obrazovanje i odgoj te za prijenos strategija, vrijednosti, vještina i kompetencija;

Informiranje potrošača – popis sastojaka s podacima o prehrambenoj vrijednosti i kalorijama

44. poziva institucije EU-a da poboljšaju označivanje alkoholnih pića u EU-u te izrade izvješće o uvrštavanju ambalaže za alkoholna pića u postojeće pravne propise o navođenju sadržaja proizvoda, uključujući sastojke, prehrambenu vrijednost i kalorije. Potrošači imaju pravo znati koji je sadržaj proizvoda kako bi mogli donijeti ispravnu odluku o kupovini;

45. zalaže se za posebno upozorenje za trudnice, djecu, mlade i vozače, koje bi bilo važna dopuna i sredstvo pomoću kojeg bi se moglo upozoriti na opasnosti alkohola i smanjiti te opasnosti. Upozorenja treba prilagoditi različitim ciljnim skupinama; pozdravlja mjere koje su neki proizvođači i distributeri već poduzeli u tom području;

46. preporučuje da se obrazovanjem i informacijskim kampanjama podiže svijesti o opasnostima nekontroliranog opijanja i pružaju informacije o tome na kojem se mjestu mogu dobiti savjeti, pomoć i terapija;

47. ističe važnu ulogu medija u pružanju točnih informacija o rizicima konzumiranja alkohola;

Dostupnost alkohola i prodaja jeftinog alkohola

48. ističe da su socio-ekonomski ugrožene skupine i mladi izloženi većem riziku od zdravstvenih problema te upozorava da treba sprečavati veću zdravstvenu nejednakost. Jeftin i lako dostupan alkohol, koji može dovesti do visoke razine konzumacije alkohola, predstavlja problem koji može izazvati oštećenja jetara i preranu smrt (19). Države članice mogu razmotriti mogućnost zajedničkih napora, uključujući istraživanja, za zabranu prodaje izrazito jeftinog alkohola, uključujući internetsku prodaju;

49. napominje da postoji veza između dostupnosti alkohola te opsega njegove zlouporabe i štete nastale uživanjem alkohola; Rezultati istraživanja pokazuju da laka dostupnost alkohola vodi do veće potrošnje, a samim time i do povećanja zdravstvenih poteškoća i štete po zdravlje (20);

50. smatra da države članice mogu dodatno pooštriti propise i nadzor u pogledu prodaje i kupnje alkohola, bez obzira na dobnu granicu od 18 godina koja postoji u većini država članica. Druge mogućnosti su ograničenje broja prodajnih mjesta, zabrana konzumacije na javnim mjestima u određenim vremenskim razdobljima, ograničenje radnog vremena i dozvola prodaje te promicanje odgovornijeg točenja alkohola educiranjem relevantne struke, distributera i hotelijerstva. Uz ograničenja je potreban i nadzor nad njihovim poštovanjem;

Prevencija na radnom mjestu

51. primjećuje da štetna konzumacija i zlouporaba alkohola te ovisnost o alkoholu može povećati stopu bolovanja i smanjiti produktivnost te se negativno odraziti na druge osobe. Alkoholizirane osobe predstavljaju sigurnosni rizik i uzrokuju 20 – 25 % svih nesreća na radnom mjestu. Radno mjesto je važan prostor za sprečavanje zlouporabe alkohola (21);

52. ističe da bi trebalo razmisliti o mogućnosti za prijestupnika da se uključi u programe obrazovnog karaktera ili programe osvješćivanja što bi predstavljalo alternativu plaćanju kazne ili drugim prisilnim mjerama, posebice ako se radi o maloljetnim prijestupnicima;

53. naglašava da je problem konzumacije alkohola na radnom mjestu potrebno riješiti ranom intervencijom. Na radnom mjestu trebaju postojati upute o tome što učiniti u takvim situacijama. To bi bila dobra preventivna mjera za zdravlje na radnom mjestu;

54. naglašava da javne službe imaju ulogu predvodnika u prevenciji zlouporabe alkohola radi osiguravanja bezopasnog i sigurnog radnog okruženja, između ostalog i zbog toga što većina javnih službenika građanima pruža važne socijalne usluge;

Prevencija u sustavu zdravstva i skrbi

55. ističe da postoji potreba za ranim pristupom pomoći, terapiji i liječenju te da se mora osigurati da dijete čiji se roditelji liječe od alkoholizma odnosno zlouporabe alkohola dobiva savjete i potporu. Bolesti se mogu sprečavati zdravim načinom života, koji se može poticati pružanjem pomoći za suzbijanje opasne konzumacije alkohola;

56. smatra važnim da se u radnom okružju promiču ugovori između sindikalnih organizacija i organizacija poslodavaca, uključujući tako poslodavce u mjere prevencije koje se razvijaju;

57. napominje da od oboljenjâ jetara uzrokovanih alkoholom često obolijeva radno sposobno stanovništvo. Uz to postoji medicinska povezanost između zlouporabe alkohola i niza drugih teških oboljenja kao što su rak, kardiovaskularne bolesti ili duševne bolesti (22);

Sigurnost na cestama

58. ističe da sigurnosti cestovnog prometa pridonose ograničavanje količine alkohola u krvi, informiranje, obrazovanje i nadzor. Alkoholizirani vozači odgovorni su za 25 % svih smrtonosnih prometnih nesreća u EU-u (23);

59. pozdravlja Komisijinu studiju iz 2014. godine o alko-bravama i smanjenju broja prometnih nesreća do kojeg je došlo njihovom uporabom (24);

60. smatra da bi trebalo poduzeti daljnje mjere za poboljšanje sigurnosti u cestovnom prometu u EU-u, primjerice preispitivanjem prometnih nesreća izazvanih konzumacijom alkohola te razmjenom iskustava između država članica o djelotvornim mjerama u tom području. Važno je da vozači početnici budu upoznati s mogućim posljedicama vožnje pod utjecajem alkohola.

Bruxelles, 9. veljače 2017. Predsjednik Europskog odbora regija Markku MARKKULA

(1) http://www.ceev.eu/about-the-eu-wine-sector

(2) http://www.brewersofeurope.org/uploads/mycms-files/documents/publications/2016/EU_economic_report_2016_web.pdf

(3) http://spirits.eu/spirits/a-spirit-of-growth/introduction-2

(4) http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0008/178163/E96726.pdf?ua=1

(5) http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0017/190430/Status-Report-on-Alcohol-and-Health-in-35-European-Countries.pdf

(6) Centar za ovisnost i mentalno zdravlje (2012.), Alcohol consumption, alcohol dependence and attributable burden of disease in Europe („Konzumacija alkohola, ovisnost o alkoholu i raspodjela s njime povezanih bolesti u Europi”)

(7) Ibid.

(8) Vidjeti bilješku 4.

(9) http://ec.europa.eu/health/archive/ph_determinants/life_style/alcohol/documents/alcohol_europe_en.pdf

Anderson P & Baumberg B (2006). Alcohol in Europe: A public health perspective („Alkohol u Europi: perspektiva javnog zdravstva”), London: Institut za studije o alkoholu.

(10) http://ec.europa.eu/health/major_chronic_diseases/docs/reflection_process_cd_en.pdf

(11) http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A52015XG1216(01)

(12) Pojam „šteta koja se nanosi drugima” odnosi se na štetu koja može nastati za društvo i pojedince u okruženju osoba koje konzumiraju alkohol (eng. alcohol’s harm to others).

(13) Vidjeti bilješku 4.

(14) Mišljenje Odbora regija „Strategija EU-a za potporu državama članicama u smanjenu štetnih posljedica uživanja alkohola” (SL C 197, 24.8.2007.).

(15) http://www.finlex.fi/sv/esitykset/he/2013/20130070.pdf

(16) Babor, T. F. (2010.), Alcohol: No Ordinary Commodity – a summary of the second edition. Addiction („Alkohol nije obična roba – sažetak drugog izdanja. Ovisnost”).

(17) CAMY. (2003.) Alcohol Advertising on Sports Television 2001 to 2003 („Oglašavanje alkohola na sportskim televizijskim kanalima 2001. – 2003.”); Madden, P. A. i Grube, J. W. (1994.), The frequency and nature of alcohol and tobacco advertising in televised sports, 1990 through 1992 („Učestalost i priroda oglašavanja alkohola i duhana na sportskim događanjima prenošenima na televiziji 1990. – 1992.”) American Journal of Public Health.

(18) http://ec.europa.eu/health/archive/ph_determinants/life_style/alcohol/documents/alcohol_europe_en.pdf, page 6.

(19) http://www.easl.eu/medias/EASLimg/News/3f9dd90221ef292_file.pdf

(20) Vidjeti bilješku 4.

(21) http://ec.europa.eu/health/alcohol/docs/science_02_en.pdf

(22) http://www.eurocare.org/library/updates/eurocare_eu_alcohol_strategy2

(23) http://ec.europa.eu/transport/road_safety/topics/behaviour/fitness_to_drive_hr

(24) https://ec.europa.eu/transport/road_safety/sites/roadsafety/files/pdf/behavior/study_alcohol_interlock.pdf