ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
15.

naglašava transnacionalnu prirodu rodno uvjetovanog nasilja na internetu; naglašava da rodno uvjetovano nasilje na internetu ima dodatne transnacionalne posljedice s obzirom na to da upotreba IKT-a ima prekograničnu dimenziju; ističe da se počinitelji služe internetskim platformama ili mobilnim telefonima povezanima sa zemljama koje nisu one u kojima se nalaze žrtve rodno uvjetovanog nasilja na internetu ili koje se u njima nalaze; ističe da bi brz tehnološki razvoj i digitalizacija mogli dovesti do novih oblika rodno uvjetovanog nasilja na internetu, što bi moglo dovesti do toga da se počinitelje ne poziva na odgovornost, čime bi se ojačala kultura nekažnjavanja;
28.

žali zbog toga što se, prema Europolu, zbog organiziranog kriminala putem posebnog oblika prijevare povezane s PDV-om, odnosno prijevare s nepostojećim trgovcem unutar Zajednice, godišnje izgubi oko 40 milijardi do 60 milijardi EUR; naglašava da većinu gubitaka PDV-a snose države članice, s obzirom na to da se samo 0,3 % prikupljenog PDV-a prenosi u proračun EU-a; naglašava, međutim, da vlastiti prihodi od PDV-a čine 11,97 % ukupnog prihoda proračuna EU-a u 2019., što ukazuje na to da gubitci PDV-a uzrokovani kriminalnim organizacijama značajno utječu na prihod EU-a;
naglašava da su smjer politike i pristup upravljanju čiji je cilj staviti ljude i njihovu dobrobit u središte politika i donošenja odluka ključni za budućnost Europske unije; zahtijeva od Komisije da u tu svrhu predstavi sveobuhvatan prijedlog s detaljnim opisom niza posebnih socijalnih, ekoloških i gospodarskih ciljeva koji bi trebali odražavati relevantne međunarodne i interne obveze EU-a, uključujući one koje proizlaze iz Rezolucije Parlamenta od 17. prosinca 2020. o jakoj socijalnoj Europi za pravednu tranziciju ( 27 ) , UN-ovih ciljeva održivog razvoja, Pariškog sporazuma, cilja Europskog zakona o klimi o tome da se do 2050. postigne neutralnost u pogledu emisija stakleničkih plinova i povezanih prijelaznih ciljeva, Europske povelje o temeljnim pravima, europskog stupa socijalnih prava i predanosti iskorjenjivanju siromaštva u Europi do 2050. uz primjenu zakonodavstva EU-a o iskorjenjivanju siromaštva;
9.

poziva Komisiju da prepozna jedinstvenu prirodu organizacije Euranet Plus kao neovisne radijske mreže koja uspješno premošćuje informacijski jaz između EU-a i njegovih građana tako što građanima omogućuje bolje razumijevanje pitanja povezanih s Unijom te promiče raspravu o svim područjima donošenja politika EU-a; poziva na produljenje aktualnog osnovnog financiranja mreže Euranet Plus na temelju prijelaznog sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava za najmanje dvije godine, kako bi se razvio dugoročni strateški plan za daljnji razvoja mreže do kraja 2027. usmjeren na širenje njezina članstva te zemljopisne i jezične pokrivenosti, pripremu za digitalizaciju i ulaganja u daljnja poboljšanja njezinih proizvoda i usluga;
4.

naglašava da ograničavanje ili zabrana prava na pobačaj nikako ne smanjuju potrebu za pobačajima, već dovode do toga da se žene moraju okrenuti nesigurnim pobačajima, putovati u inozemstvo kako bi pobacile ili iznijeti trudnoću do kraja protiv svoje volje, uključujući u slučajevima smrtonosnih ili teških oštećenja fetusa; nadalje naglašava da je to kršenje ljudskih prava i oblik rodno uvjetovanog nasilja koji utječe na prava žena i djevojka na život, fizički i mentalni integritet, ravnopravnost, nediskriminaciju i zdravlje;
—

uzimajući u obzir svoj brifing naslovljen „European added value of an EU mechanism on democracy, rule of law and fundamental rights – Preliminary Assessment” (Europska dodana vrijednost mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava – Preliminarna procjena) od 23. travnja 2020.,
2.

članak 38. mijenja se kako slijedi: (a) stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: „1. Komisija na odgovarajući način i pravodobno stavlja na raspolaganje informacije o onima koji u konačnici, izravno ili neizravno, ostvaruju korist od financijskih sredstava Unije, oslanjajući se na podatke prikupljene u integriranom i interoperabilnom elektroničkom sustavu za informiranje i praćenje uspostavljenom u skladu s člankom 129.a. Prvi podstavak ovog stavka primjenjuje se i na druge institucije Unije ako izvršavaju proračun u skladu s člankom 59. stavkom 1. Ako je primatelj sredstava pravna osoba, informacije se objavljuju o osobama i subjektima koji imaju više od 15 % vlasništva nad tim subjektom.”; (b) stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: „2. Objavljuju se sljedeće informacije koje nisu osjetljive, uzimajući u obzir zahtjeve u pogledu povjerljivosti i sigurnosti, a posebno zaštite osobnih podataka: (a) ime i prezime odnosno naziv primatelja; (b) pravna priroda primatelja, i to: i. fizička osoba; ii. pravna osoba; iii. javni subjekt ili ustanova; iv. ostalo. (c) mjesto primatelja, i to: i. adresa primatelja, ako je primatelj pravna osoba; ii. regija na razini NUTS 2, ako je primatelj fizička osoba; (d) iznos za koji je preuzeta pravna obveza; (e) narav i svrha mjere.” (c) stavak 4. briše se. (d) stavak 6. zamjenjuje se sljedećim: „6. U slučaju objave osobnih podataka informacije se uklanjaju pet godina nakon završetka financijske godine u kojoj je za sredstva preuzeta pravna obveza. Isto se primjenjuje i na osobne podatke koji se odnose na pravne osobe čije službeno ime identificira jednu ili više fizičkih osoba.”;
20.

ističe da bi Financijska uredba trebala sadržavati odredbe kojima se od odgovornih aktera zahtijeva da prikupljaju i vode ujednačenu evidenciju gospodarskih subjekata i stvarnih vlasnika kako bi se omogućila identifikacija u svim programima EU-a, bez obzira na to tko provodi te programe i bez obzira na način upravljanja (izravno, neizravno ili podijeljeno upravljanje); poziva Komisiju da poduzme mjere kako bi se to postiglo digitalnim, interoperabilnim i standardiziranim prikupljanjem informacija o primateljima sredstava Unije, uključujući one koji u konačnici imaju izravnu ili neizravnu korist od financiranja Unije, te o njihovim stvarnim vlasnicima; smatra da bi ti zahtjevi trebali odražavati sve relevantne informacije kako bi se povećala sposobnost i kapacitet Komisije da otkrije prijevare; naglašava da je potrebno ukloniti sve tehničke i pravne prepreke za prikupljanje podataka o strukturama poduzeća i stvarnom vlasništvu;
—

uzimajući u obzir govor predsjednice Jedinstvenog sanacijskog odbora Elke König iz siječnja 2021. naslovljen „The crisis management framework for banks in the EU: what can be done with small and medium-sized banks?” („Okvir za krizno upravljanje namijenjen bankama u EU-u: kako postupati s malim i srednjim bankama?”) (24),
1.

prima na znanje da su do 31. prosinca 2020. ukupne obveze u svim uzajamnim fondovima EU-a iznosile 7 691 milijuna EUR, pri čemu je doprinos iz proračuna EU-a iznosio 3 170 milijuna EUR, od čega je 3 534 milijuna EUR proizašlo iz Europskog razvojnog fonda (ERF), a države i drugi donatori doprinijeli su s 988 milijuna EUR; nadalje prima na znanje da je do istog datuma ugovoreno 7 141 milijuna EUR i da su uzajamni fondovi platili 4 869 milijuna EUR; također prima na znanje da je do 31. prosinca 2020. stopa izvršenja odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za sve uzajamne fondove EU-a iznosila 98 % (uzajamni fond EU-a Madad preuzeo je obveze za više od 95 % dostupnih odobrenih sredstava za preuzimanje obveza, uzajamni fond EU-a Bêkou za 99 %, Uzajamni fond EU-a za Afriku za 99 % i Uzajamni fond EU-a za Kolumbiju za 94 %), dok je ukupna stopa izvršenja odobrenih sredstava za plaćanje iznosila 63 % (pri čemu za Uzajamni fond EU-a za Afriku 62 %, uzajamni fond EU-a Bêkou 66 %, Uzajamni fond EU-a za Kolumbiju 52 % i uzajamni fond EU-a Madad 64 %);
ističe da su razumna prilagodba, pristupačnost i univerzalni dizajn ključni za borbu protiv diskriminacije osoba s invaliditetom; ističe važnost učinkovitog i nediskriminirajućeg pristupa koji uključuje utvrđivanje i uklanjanje smetnji i prepreka koje otežavaju pristup osoba s invaliditetom robi, uslugama i objektima dostupnima široj javnosti; naglašava da bi, kad god je to moguće, osobama s invaliditetom trebalo omogućiti djelotvoran i nediskriminirajući pristup pod istim uvjetima kao i osobama bez invaliditeta te da bi osobama s invaliditetom trebalo omogućiti upotrebu pomagala, uključujući pomagala za mobilnost i pristup, kao što su priznati psi vodiči i drugi psi pomagači kada je to potrebno ( 31 ) ; podsjeća na to da bi se standardi pristupačnosti trebali donositi uz savjetovanje s osobama s invaliditetom i organizacijama koje ih predstavljaju jer je njihovo stručno znanje ključno za utvrđivanje prepreka pristupačnosti; ističe da su razumna prilagodba, pristupačnost i univerzalni dizajn ključni za borbu protiv diskriminacije osoba s invaliditetom;
AC.

budući da je stabilnost Arktika već dugo relativno dobro očuvana, no da na nju sve više utječu rastući međunarodni interes za tu regiju te promjene u sigurnosnom okružju, što uključuje i postupnu ponovnu militarizaciju Ruske Federacije u regiji; budući da su gospodarska i vojna ulaganja Ruske Federacije na Arktiku daleko veća od ulaganja ostalih arktičkih država; budući da je Ruska Federacija uspostavila nove i modernizirala stare vojne baze u sjevernim regijama te je osnažila kapacitete za onemogućivanje i uskraćivanje pristupa području (A2/AD) na strateškoj sjevernomorskoj ruti, za koju ta zemlja lažno tvrdi da je unutarnji plovni put; budući da je Rusija unaprijedila status svoje Sjeverne flote na vojni okrug i povećala kapacitete različitih grana svojih oružanih snaga opremljenih, među ostalim, novim podmornicama, nuklearnim ledolomcima i ledolomcima na klasični pogon te borbenim radarima i raketnim sustavima; budući da je Rusija oživjela koncept bastionske obrane usmjeren na zaštitu njezinih strateških kapaciteta od Barentsovog mora do Beringova tjesnaca; budući da je Rusija također pojačala svoje pomorske i zračne ophodnje, aktivnost podmornica i taktike elektroničkog ratovanja, što je vrlo zabrinjavajući razvoj događaja; budući da su takve geopolitičke promjene dovele do povećanja učestalosti vježbi, raspoređivanja snaga, ophodnji i ulaganja u kapacitete na Arktiku; budući da je militarizacija tog područja protivna duhu suradnje u kojemu su se dosad odvijali odnosi među arktičkim državama;
29.

poziva na kontinuiranu, učinkovitu izgradnju kapaciteta i obvezno ciljano osposobljavanje stručnjaka koji se bave slučajevima rodno uvjetovanog nasilja, zlostavljanja djece i općenito svih oblika nasilja u obitelji i njegovih mehanizama, uključujući manipulaciju, psihološko nasilje i prisilnu kontrolu; ističe da bi stoga ovo ciljano osposobljavanje trebalo biti namijenjeno pravosudnim službenicima, policijskim službenicima, specijaliziranim pravnim stručnjacima, osoblju koje se bavi medicinskom forenzikom, zdravstvenim radnicima, socijalnim radnicima, nastavnicima i odgojiteljima djece, kao i državnim službenicima koji rade u tim područjima; poziva na to da se u okviru tog osposobljavanja također naglase bitne posljedice nasilja koje vrše partneri u intimnim vezama na prava djece, njihovu zaštitu i dobrobit; poziva na to da se u okviru tog osposobljavanja poboljša znanje i razumijevanje tih stručnjaka o postojećim mjerama zaštite, kao i o sigurnosti, učinku kaznenog djela, potrebama žrtava i načinu odgovaranja na te potrebe, te da im se pruže odgovarajuće vještine potrebne za bolju komunikaciju i pružanje potpore žrtvama; poziva na to da se u okviru tog osposobljavanja također omogući stručnjacima da procijene situaciju s pomoću pouzdanih alata za procjenu rizika i da otkriju znakove zlostavljanja; naglašava potrebu evaluacije mehanizama za otkrivanje tih znakova koje koriste stručnjaci; poziva na to da to osposobljavanje bude prvenstveno usredotočeno na potrebe i probleme žrtava te da se uvidi da se nasilje nad ženama i nasilje u obitelji mora rješavati konkretnim, rodno osjetljivim pristupom temeljenim na ljudskim pravima, pridržavajući se nacionalnih, regionalnih i međunarodnih standarda i mjera; poziva EU i njegove države članice da osmisle i financiraju takvo osposobljavanje; u tom pogledu podsjeća na važnost Europske mreže za pravosudno osposobljavanje; naglašava da bi se od organizacija civilnog društva i javnih organizacija koje rade s djecom i žrtvama obiteljskog i rodno uvjetovanog nasilja i za njih trebalo tražiti da pružaju takvo osposobljavanje ili barem da u njemu sudjeluju kako bi podijelile znanje i stručnost stečene na temelju stvarnih iskustava; poziva Komisiju da omogući i koordinira te vrste osposobljavanja, posebno u prekograničnim slučajevima;
U.

budući da se Sredozemno more zagrijava do 20 % brže od ostatka svijeta; budući da bi prema MedECC-u klimatske promjene mogle dovesti do lokalnog izumiranja do 50 % komercijalne ribe i morskih beskralježnjaka do 2050.;
AB.

budući da se u izvješću Instituta Guttmacher iz rujna 2019. naslovljenom „Abortion Incidence and Service Availability in the United States, 2017 (Učestalost pobačaja i dostupnost povezanih usluga u Sjedinjenim Državama, 2017.)” navodi zabrinjavajući trend povećanja potencijalno opasnih nemedicinskih pokušaja samoizazivanja pobačaja u američkim državama u kojima je pristup reproduktivnoj zdravstvenoj skrbi ograničen;
22.

sa zabrinutošću napominje da je, kako navodi Komisija u svojim godišnjim izvješćima o FSEU-u, jedan od glavnih izazova tog fonda i dalje vrijeme koje protekne između pojave katastrofe i isplate pomoći u cijelosti; ističe da je to posebno važno u aktualnoj situaciji jer će zbog pandemije bolesti COVID-19 i klimatskih promjena vjerojatno znatno porasti broj podnesenih zahtjeva, što bi moglo dovesti do daljnjih kašnjenja; prima na znanje stajalište Komisije da je prostor za ubrzanje postupka odlučivanja za mobilizaciju FSEU-a u potpunosti iskorišten izmjenama uvedenim tijekom revizije FSEU-a iz 2014. i da je prostor za daljnje ubrzanje FSEU-a ograničen; podsjeća da brzi odgovor na hitne situacije može biti ključan za jamčenje učinkovitog funkcioniranja FSEU-a; ističe da je to posebno važno u regijama s ograničenim alternativnim izvorima financiranja; poziva Komisiju da iskoristi sve postojeće mogućnosti kako bi ubrzala mobilizaciju FSEU-a u okviru dogovorâ o novom VFO-u, posebno za slabije razvijene regije;
D.

budući da je 4. kolovoza 2020. uslijed razorne eksplozije velike količine amonijevog nitrata u bejrutskoj luci smrtno stradalo više od 200 osoba, ranjeno njih više od 6 500 te je oštećeno više od 74 000 domova, što je imalo izravne posljedice na 300 000 ljudi; budući da je nakon toga bivši premijer Hassan Diab podnio ostavku; budući da godinu dana nakon eksplozije još uvijek nije završena istraga o uzrocima eksplozije, ponajprije zbog korupcije, a odgovorne osobe nisu identificirane niti privedene pravdi; budući da se u izvješću organizacije Human Rights Watch objavljenom 3. kolovoza 2021. iznose dokazi o upletenosti dužnosnika u eksploziju; budući da je 4. kolovoza 2021. u Bejrutu ponovno održan masovni ulični prosvjed na kojem se zahtijevalo preuzimanje odgovornosti za eksploziju u luci; budući da službeni dokumenti koji su procurili u javnost ukazuju na to da su libanonska carinska, vojna i sigurnosna tijela, kao i pravosuđe, upozoravali uzastopne vlade na opasnu zalihu eksplozivnih kemikalija u bejrutskoj luci, i to barem 10 puta tijekom šest godina, no ništa nije poduzeto; budući da su ključne političke ličnosti Libanona ometale lokalnu istragu o eksploziji koja je uslijedila, pri čemu su vlasti razriješile dužnosti prvog istražnog suca nakon što je pozvao političke ličnosti na ispitivanje te odbacile zahtjeve drugog istražnog suca za ukidanje imuniteta osumnjičenim zastupnicima u parlamentu i za ispitivanje viših pripadnika sigurnosnih snaga;
—

uzimajući u obzir Radni dokument službi Komisije od 18. rujna 2018. naslovljen „Mid-term progress report on the implementation of the NAIADES II action programme for the promotion of inland waterway transport (covering the period 2014-2017)” („Izvješće na sredini razdoblja o provedbi NAIADES-a II, akcijskog programa za promicanje prijevoza unutarnjim plovnim putovima (za razdoblje 2014. – - 2017.)”) (SWD(2018)0428),
N.

budući da je prema izvješću STECF-a 19-03 o socijalnim podacima u sektoru ribarstva EU-a 2017. godine u ribarskoj floti EU-a bilo zaposleno oko 150 000 ljudi, što je oko 99 000 ekvivalenata punog radnog vremena; budući da u ribarskoj floti EU-a većinu radnika (96 %) čine muškarci, a 4 % su žene; budući da je prema prijavljenim podacima, najveći udio osoba zaposlenih u ribarskoj floti EU-a (58 %) iz dobne skupine od 40 do 64 godine, nakon koje slijedi dobna skupina od 25 do 39 godina (26 %), a 7 % činili su zaposleni stariji od 65 godina, potom dolazi dobna skupina od 15 do 24 godine (5 %), dok za 4 % ribara dob nije poznata; budući da su utvrđene znatne razlike u dobnim profilima u državama članicama: u Estoniji je 31 % ribara starije od 65 godina, dok u mnogim drugim državama članicama ista kategorija čini samo vrlo mali udio u populaciji ribara (1 % u Belgiji i Njemačkoj te 2 % u Finskoj);
—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 1. do 4., 6. do 8., 10. do 12., 21. do 23., 26., 47. i 49.,
1.

primjećuje da je trenutačni europski okvir nezadovoljavajući te žali zbog činjenice da se pravni instrumenti EU-a često ne primjenjuju na mnoge radnike koji rade putem platformi zbog toga što su pogrešno kategorizirani te ne obuhvaćaju u dovoljnoj mjeri nove okolnosti u svijetu rada; naglašava potrebu da se poboljšaju radni uvjeti svih radnika koji rade putem digitalnih radnih platformi, uključujući zaista samozaposlene; zabrinut je zbog toga što ta fragmentacija neke radnike koji rade putem platformi može staviti u pravno nesigurnu situaciju, zbog čega ti radnici imaju manje prava ili ograničenija prava nego što bi to trebalo biti zajamčeno svim radnicima; smatra da neodgovarajuća regulacija može dovesti do različitih tumačenja i time dovesti do nesigurnosti i posljedičnog negativnog utjecaja i na poduzeća i na radnike;
47.

žali zbog nedostatka recipročnosti FATCA-e; primjećuje da Sjedinjene Američke Države postaju važan čimbenik koji omogućuje financijsku tajnu za građane koji nisu državljani SAD-a; primjećuje da postoje dvije glavne rupe u zakonu: dijele se samo informacije o imovini u SAD-u i ne razmjenjuju se informacije o stvarnom vlasništvu; poziva Komisiju i države članice da započnu nove pregovore sa Sjedinjenim Američkim Državama u okviru OECD-a kako bi se postigao potpuni reciprocitet u zajednički dogovorenom i ojačanom okviru zajedničkog standarda izvješćivanja; naglašava da bi to dovelo do znatnog napretka i do nižih troškova usklađivanja za financijske instrumente te bi se znatno smanjilo birokratsko opterećenje; poziva Komisiju i države članice da stupe u pregovore o Poreznoj konvenciji UN-a;
17.

pozdravlja potporu koju države članice, Norveška te institucije i agencije EU-a, posebno Europol, Frontex i Europski potporni ured za azil, pružaju državama članicama pogođenima migracijskom krizom koju je izazvao bjeloruski režim te ih potiče da nastave pružati potporu, među ostalim, dodjelom dodatne hitne pomoći EU-a te poziva one koji je još nisu iskoristili da to učine; poziva države članice i institucije EU-a da se hitno pozabave višedimenzionalnom krizom na bjeloruskoj granici, pomognu migrantima koji su zaustavljeni na granici EU-a s Bjelarusom i da im pruže potrebnu podršku; izražava zabrinutost zbog nedostatka transparentnosti na granici između Poljske i Bjelarusa te potiče poljske vlasti da na transparentan način zajamče da je svako zakonodavstvo, politika ili praksa na poljsko-bjeloruskoj granici u skladu s pravom EU-a te da organizacijama civilnog društva i medijima osiguraju pristup pograničnom području, kao i da surađuju s Frontexom kako bi se zajednički riješila aktualna kriza; poziva EU, države članice i međunarodne organizacije da pojačaju napore u razbijanju tih tokova trgovine ljudima u organizaciji države, među ostalim, vršenjem diplomatskog pritiska na zemlje podrijetla migranata i nametanjem sankcija bjeloruskim dužnosnicima, uključenim pojedincima i subjektima, kao i međunarodnim kriminalnim mrežama koje djeluju na teritoriju EU-a i koje su odgovorne za transfere do krajnjih odredišta; ističe da je Bjelarus nedavno obustavio svoj vizni režim s Pakistanom, Jordanom, Egiptom i Južnom Afrikom, čime je omogućeno putovanje bez vize iz tih zemalja u Bjelarus;
L.

budući da odnos između zaštite temeljnih prava i učinkovitog rada policije uvijek mora biti ključan element u raspravama o tome bi li se i na koji način sektor kaznenog progona trebao koristiti umjetnom inteligencijom s obzirom na to da odluke koje se donose u tom sektoru mogu imati dugotrajne posljedice za život i slobodu pojedinaca; budući da je to naročito važno jer umjetna inteligencija može biti trajni dio našeg kaznenopravnog ekosustava s obzirom na to da pruža istražnu analizu i pomoć;
16.

daje sljedeće preporuke te traži od Komisije da: (a) obavještava Europski parlament o provedbi Sporazuma i njegova Protokola; (b) zajamči da provedba Sporazuma i njegova Protokola doprinose ublažavanju globalnog zatopljenja i omogućuju prilagodbu na njegove sve prisutnije učinke, doprinose očuvanju i obnovi biološke raznolikosti te postizanju ciljeva održivosti zelenog plana, kao i to da je ta provedba usklađena s ciljevima Zajedničke ribarstvene politike (ZRP); (c) zajamči primjenu predostrožnog pristupa za stokove koji se sada iskorištavaju i za ciljane stokove, kao što su bakalar, crveni bodečnjak i grenlandski halibut; (d) poboljša mehanizme za prikupljanje i analizu podataka te modernizaciju nadzora nad financijskim doprinosom EU-a sektorskoj potpori kako bi se osiguralo održivo upravljanje stokovima koje lovi EU i zajamčilo da kvote dodijeljene plovilima EU-a odgovaraju višcima stokova; (e) zajamči poboljšanje dostupnih podataka o veličini flote i ribolovnom naporu grenlandskih flota za samoopskrbni ribolov i artizanalni ribolov; (f) osigura da se Protokol nakon isteka četiri godine produlji za još dvije godine i organizira sve potrebno kako bi se zajamčilo da europska plovila mogu nastaviti trajno djelovati u grenlandskim vodama; (g) uloži sve napore kako bi spriječilo da dođe do smanjenja ribolovnih mogućnosti koje se svake godine utvrđuju Protokolom, osim ako struka ne savjetuje da ih je potrebno smanjiti; (h) sve ili dio kvota koje se ne iskoriste zbog odgode privremene primjene Sporazuma prenese u 2022., u skladu s najboljim znanstvenim savjetima; (i) potiče Grenland da potpiše Sporazum obalnih država o podijeljenom upravljanju skušom; (j) posebnu pozornost posveti izgubljenim ribarskim mrežama, prikupljanju morskog otpada, morskim ekosustavima i osjetljivim vrstama, bilježenju staništa i usputnom ulovu ptica, posebno u kontekstu sektorske potpore; (k) poboljša povezanost između Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između EU-a i Grenlanda i Odluke o prekomorskom pridruživanju; (l) poboljša vidljivost i transparentnost među različitim međunarodnim instrumentima za upravljanje ribljim stokovima u regiji, kao što su sporazumi regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom i sporazumi obalnih država o podijeljenom upravljanju određenim stokovima; u tom pogledu ističe važnost slijeđenja znanstvenih preporuka, uključujući i utjecaj klimatskih promjena, kao i poboljšanja postupaka za donošenje odluka u regionalnim organizacijama za upravljanje ribarstvom (RFMO), uključujući propise za kontrolu ulova; (m) pokrene dugoročno promišljanje kako bi se formalizirali odnosi s našim partnerima u regiji i smanjila nestabilnost nastala zbog izlaska Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije, posebno u sektoru ribarstva; (n) započne dugoročnu raspravu u pogledu veze između Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu s Grenlandom i sporazumâ o ribarstvu s Norveškom, a osobito njihove međuovisnosti; (o) u potpunosti uzme u obzir Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu pri utvrđivanju geostrateškog položaja EU-a u Arktičkom oceanu;