Sažetak U ovoj se Komunikaciji sažeto prikazuje Komisijina ocjena nacrta proračunskih planova za 2019. koje su dostavile države članice europodručja, uključujući planove koji se temelje na pretpostavci o nepromijenjenim politikama koje su dostavile Latvija i Luksemburg, u kojima su u listopadu održani državni izbori, te Slovenija, u kojoj je 13. rujna 2018. dužnost preuzela nova vlada. Italija je svoj nacrt proračunskog plana podnijela 16. listopada 2018., a na temelju mišljenja Komisije od 23. listopada 2018., u kojem je utvrđena posebno ozbiljna neusklađenost, 13. studenoga 2018. dostavila je revidirani nacrt proračunskog plana. Program potpore stabilnosti Europskog stabilizacijskog mehanizma zaključen je 20. kolovoza 2018. te je Grčka ove jeseni dostavila svoj prvi nacrt proračunskog plana. Komisija je u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 ocijenila te planove i cjelokupno proračunsko stanje te smjer fiskalne politike u europodručju u cjelini. Ukupna ocjena nacrta proračunskih planova za 2019. i općeg smjera fiskalne politike za europodručje u cjelini može se sažeti na sljedeći način: 1.Izgledi za rast europodručja, iako i dalje pozitivni, bilježe slabljenje nakon ocjena provedenih u proljeće, kada su Komisija i države članice revidirale naniže svoja predviđanja rasta iz 2018. uz očekivano ponovno slabljenje rasta u 2019. Iako se predviđa da će gospodarstvo i u 2018. i u 2019. rasti iznad svojeg potencijala te da će inflacija ostati na razini od približno 2 %, gospodarstvo europodručja ulazi u manje dinamično razdoblje nakon pet godina neprekidnog rasta BDP-a. Prognoze su pod utjecajem brojnih neizvjesnosti i velikih, međusobno povezanih negativnih rizika. 2.U Komisijinoj jesenskoj prognozi 2018. predviđa se da će se ukupni deficit europodručja u cjelini, koji se od 2010. stalno smanjivao, smanjiti na 0,6 % BDP-a u 2018., a zatim se povećati na 0,8 % BDP-a u 2019., što bi bilo prvo ukupno povećanje deficita europodručja od 2009. kada je bio na najvišoj vrijednosti. U nacrtima proračunskih planova predviđa se isto kretanje ukupnog deficita. 3.Prema Komisijinoj jesenskoj prognozi 2018., po prvi put od uvođenja eura nijedna država članica europodručja ne bi trebala u 2019. imati deficit veći od referentne vrijednosti od 3 % BDP-a. Među državama članicama za koje se predviđa da će u 2019. imati deficit, šest bi ih trebalo imati deficit manji od 2 % BDP-a, dok bi deset država članica u 2019. trebalo imati suficit. 4.Komisija predviđa da će se nastaviti trend smanjivanja udjela duga u BDP-u europodručja koji je zabilježen posljednjih godina te da će se njegova vrijednost s 87 % u 2018. smanjiti na oko 85 % u 2019. To je posljedica planiranih primarnih proračunskih suficita, povoljnih makroekonomskih uvjeta i kontinuirano niskih kamatnih stopa. U nacrtima proračunskih planova planirano je slično smanjenje udjela duga u BDP-u. Na prvi pogled očekuje se da će u Italiji biti zabilježena velika odstupanja od referentnog mjerila za smanjenje duga u 2018. i 2019. te se predviđa da će njezin udio duga u BDP-u biti uglavnom stabilan te iznositi oko 131 %. Predviđa se da u manjoj mjeri ni Belgija neće biti usklađena s referentnim mjerilom za smanjenje duga u obje godine. Od obustave postupka u slučaju prekomjernog deficita u Portugalu 2016. i Francuskoj 2017. na te se dvije države članice primjenjivalo prijelazno pravilo o dugu. Predviđa se da će Portugal ispuniti prijelazno pravilo o dugu u 2018., ali ne i u 2019., dok se za Francusku predviđa da ga neće ispuniti ni u jednoj od tih godina. Ako Španjolska trajno smanji svoj prekomjerni deficit u 2018., na nju će se u 2019. početi primjenjivati prijelazno pravilo o dugu, a trenutačno se ne predviđa da će ostvariti potrebnu prilagodbu. 5.Prema Komisijinoj jesenskoj prognozi 2018., broj država članica koje su dosegnule ili premašile svoje srednjoročne proračunske ciljeve trebao bi se u razdoblju od 2018. do 2019. povećati sa sedam na osam, pri čemu bi Austrija trebala blago premašiti svoj srednjoročni proračunski cilj u 2019. Predviđa se da će Španjolska, Italija i Francuska 2019. ostati znatno ispod svojih srednjoročnih proračunskih ciljeva. Među državama članicama koje još nisu na razini svojih srednjoročnih proračunskih ciljeva i koje su dostavile cjelovit nacrt proračunskog plana, Komisija trenutačno predviđa da će se Italija u 2019. dodatno udaljiti od svojeg srednjoročnog proračunskog cilja. S druge strane, očekuje se da će Estonija i Francuska provesti određenu prilagodbu prema ostvarenju svojih srednjoročnih proračunskih ciljeva, dok se za ostale države članice očekuje da će stanje ostati uglavnom nepromijenjeno. 6.Za razliku od proljetne prognoze 2018., u kojoj je predviđeno kontinuirano smanjenje ukupnog strukturnog deficita europodručja, Komisija sada predviđa da će se strukturni deficit povećati za 0,3 % potencijalnog BDP-a u 2019., što je posebice uvjetovano predviđenim povećanjem strukturnog deficita u Italiji za 1,2 % potencijalnog BDP-a. Promjeni ukupnog iznosa za europodručje doprinose i ekspanzivne fiskalne politike koje se očekuju u državama članicama s fiskalnim manevarskim prostorom, posebno u Njemačkoj i Nizozemskoj. Ako se isključi Italija, predviđeni opći smjer fiskalne politike europodručja u 2019. bio bi uglavnom neutralan. Predviđena promjena za europodručje u cjelini u skladu je s promjenom (ponovno izračunanog) strukturnog salda iz nacrta proračunskih planova. Strukturni primarni saldo, koji ne uključuje kamatne rashode, upućuje na sličan ekspanzivni smjer. Prema Komisijinoj jesenskoj prognozi 2018., diskrecijski fiskalni napor, koji je pokazatelj sličan referentnom mjerilu za rashode iz Pakta o stabilnosti i rastu, upućuje na nešto ekspanzivniji smjer u 2019. (0,4 % potencijalnog BDP-a). 7.Kad je riječ o sastavu fiskalne prilagodbe europodručja, Komisija predviđa da će povećanje strukturnog deficita u 2019. biti potaknuto smanjenjem ciklički prilagođenog udjela prihoda u BDP-u. Slično se predviđa u nacrtima proračunskih planova i posljedica je najavljenog diskrecijskog smanjenja prihoda i očekivanog manjka prihoda. I u Komisijinoj jesenskoj prognozi 2018. i u nacrtima proračunskih planova predviđa se da bi ciklički prilagođeni udio rashoda trebao ostati nepromijenjen u 2019. unatoč dodatnom, ali malom smanjenju kamatnih rashoda u razdoblju od 2018. do 2019. Neočekivani prihodi od nižih kamatnih rashoda trebali bi se iskoristiti za brže smanjenje duga. 8.U pogledu izazova povezanih s dugom i održivosti države članice i dalje imaju vrlo različite fiskalne položaje. S rizicima za kratkoročnu fiskalnu održivost suočava se samo Cipar, za koji je Komisijin pokazatelj S0 tek nešto iznad kritičnog praga. Čini se da je i kratkoročna održivost talijanskih javnih financija izložena riziku zbog daljnjeg povećanja troškova izdavanja dužničkih instrumenata. Neke visokozadužene države članice suočavaju se s visokim srednjoročnim rizicima koji se temelje na čimbenicima kao što su postojeće razine duga, postojeći primarni saldo i predviđeni troškovi povezani sa starenjem stanovništva. Neke od tih država članica u 2019. planiraju dosta ograničenu fiskalnu prilagodbu (Belgija, Španjolska, Francuska i Portugal) ili fiskalnu ekspanziju (Italija). U slučaju Belgije, Španjolske i Portugala Komisija u 2019. ne predviđa fiskalnu prilagodbu, dok se za ekspanziju u Italiji očekuje da će biti veća od one iz nacrta proračunskog plana. Te države članice ne iskorištavaju u dovoljnoj mjeri prevladavajuće povoljne makroekonomske uvjete i akomodativnu monetarnu politiku za obnavljanje fiskalnih rezervi. Zbog nesmanjivanja javnog duga povećava se rizik od povećanog pritiska tržišta na države članice s visokim javnim dugom, što bi moglo imati negativne učinke prelijevanja na tržišta javnog duga ostalih država članica europodručja. 9.Istovremeno, neke države članice s fiskalnim prostorom i velikim suficitom tekućeg računa u 2019. planiraju koristiti svoj fiskalni prostor u određenoj mjeri, kako je potvrđeno u Komisijinoj jesenskoj prognozi 2018. Njemačka i Nizozemska planiraju u 2019. provoditi ekspanzivnu fiskalnu politiku, a taj je pristup u skladu s prošlim preporukama Komisije za fiskalnu politiku. Povećanje javnih ulaganja u tim državama članicama potaknulo bi pozitivna prelijevanja na ostatak europodručja. Međutim, fiskalna ekspanzija koju planiraju te države članice samo je djelomično usmjerena na javna ulaganja. 10.Zbog nedostatka fiskalne prilagodbe u nekim visokozaduženim državama članicama fiskalne politike nedovoljno su diferencirane, što dovodi do donekle ekspanzivnog i procikličkog smjera fiskalne politike za europodručje u cjelini. Usklađenost s pravilima Pakta o stabilnosti i rastu u kombinaciji s djelomičnim korištenjem fiskalnog prostora u nekim državama članicama rezultirale bi uglavnom neutralnim do blago restriktivnim smjerom fiskalne politike za europodručje u cjelini u 2019., što bi pridonijelo općenito uravnoteženoj ukupnoj kombinaciji politika, s obzirom na to da će monetarna politika i dalje poticati rast gospodarstva, te bi se smanjili rizici od financijske nestabilnosti. Komisijina ocjena planova pojedinačnih država članica može se sažeti na sljedeći način: Još uvijek se smatra da u slučaju nacrta proračunskog plana Italije postoji osobito ozbiljna neusklađenost sa zahtjevima iz Pakta o stabilnosti i rastu jer se u 2019. predviđa značajno odstupanje od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja, s obzirom na predviđeno veliko pogoršanje strukturnog salda i stopu rasta državnih rashoda, bez diskrecijskih mjera na prihodovnoj strani i jednokratnih mjera, znatno iznad referentne stope. Štoviše, talijanska neovisna institucija za fiskalno praćenje nije potvrdila makroekonomsku prognozu na kojoj se temelji nacrt proračunskog plana za 2019. zbog značajnih negativnih rizika za prognoze. Za ostale države članice Komisija je u nekim slučajevima utvrdila rizik od nedostatne planirane fiskalne prilagodbe u odnosu na zahtjeve iz Pakta o stabilnosti i rastu.



Kad je riječ o državama članicama na koje se primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu:

– nacrti proračunskih planova deset država članica (Njemačka, Irska, Grčka, Cipar, Litva, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Austrija i Finska) smatraju se usklađenima sa zahtjevima iz Pakta o stabilnosti i rastu za 2019. U slučaju Austrije i Finske taj zaključak ovisi o predviđenom ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja, uzimajući u obzir odstupanja ako je relevantno. Ako se predviđanje ne potvrdi u budućim ocjenama, pri ukupnoj ocjeni usklađenosti morat će se uzeti u obzir opseg odstupanja od zahtjeva koji je utvrdilo Vijeće.

– nacrti proračunskih planova triju država članica (Estonija, Latvijai Slovačka) smatraju se uglavnom usklađenima sa zahtjevima iz Pakta o stabilnosti i rastu za 2019. Za te države članice provedba planova mogla bi rezultirati određenim odstupanjem od njihova srednjoročnog proračunskog cilja, prema potrebi uzimajući u obzir sva odstupanja. Ako se u budućim ocjenama više ne bude predviđalo da će strukturni saldo biti blizu ostvarenja srednjoročnog proračunskog cilja, pri ukupnoj ocjeni usklađenosti morat će se uzeti u obzir opseg odstupanja od zahtjeva koji je utvrdilo Vijeće.

– nacrti proračunskih planova četiriju država članica (Belgija, Francuska, Portugal i Slovenija) predstavljaju rizik od neusklađenosti sa zahtjevima iz Pakta o stabilnosti i rastu za 2019. Provedba nacrta proračunskih planova tih država članica mogla bi rezultirati značajnim odstupanjem od kretanja prilagodbe prema ostvarenju njihovih srednjoročnih proračunskih ciljeva. Za Belgiju, Francusku i Portugal predviđa se i neusklađenost s (prijelaznim) referentnim mjerilom za smanjenje duga. Kad je riječ o preostalim državama članicama na koje se primjenjuje korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu (tj. postupak u slučaju prekomjernog deficita):

– smatra se da u slučaju Španjolske, na koju bi se preventivni dio mogao početi primjenjivati od 2019. ako se postigne pravovremeno i održivo smanjenje prekomjernog deficita, postoji rizik od neusklađenosti njezina nacrta proračunskog plana sa zahtjevima iz Pakta o stabilnosti i rastu za 2019. s obzirom na to da je u Komisijinoj jesenskoj prognozi 2018. prognozirano značajno odstupanje od potrebnog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja te neusklađenost s prijelaznim referentnim mjerilom za smanjenje duga u 2019.