IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU o nastavku mjera za dobivanje razrješnice za financijsku godinu 2012. (Sažetak) /* COM/2014/0607 final */





Izvješće o nastavku mjera na temelju zahtjevâ Europskog parlamenta iznesenih u njegovim rezolucijama o davanju razrješnice i Vijeća u njegovoj preporuci za davanje razrješnice za proračunsku godinu 2012. Uvodne napomene Ovo je izvješće Komisije Europskom parlamentu (EP) i Vijeću o nastavku mjera na temelju rezolucija EP-a o davanju razrješnice[1] i preporuke Vijeća[2] za financijsku godinu 2012., u skladu s člankom 319. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), članka 166. Financijske uredbe i članka 119. stavka 5. Financijske uredbe Europskog razvojnog fonda (EDF). Izvješće je usmjereno na obveze koje je Europski parlament naglasio u svojim općim rezolucijama o davanju razrješnice. Priložena su mu dva radna dokumenta službi Komisije (CSWD) s odgovorima na 353 posebna zahtjeva EP-a povezana s razrješnicom i 77 posebnih zahtjeva Vijeća (ukupno 79 zahtjeva, ali su dva upućena Revizorskom sudu) povezanih s razrješnicom. Komisija je prihvatila 142 zahtjeva za poduzimanje novih mjera (108 zahtjeva EP-a i 34 zahtjeva Vijeća). Komisija smatra da je kod 240 zahtjeva (190 zahtjeva EP-a i 41 zahtjev Vijeća), zahtijevana mjera već bila poduzeta ili je u tijeku, iako će se u nekim slučajevima rezultati mjera morati ocijeniti. Zbog razloga povezanih s pravnim i proračunskim okvirom ili njezinom institucijskom ulogom ili njezinim pravima, Komisija ne može prihvatiti 40 zahtjeva (38 zahtjeva EP-a[3] i 2 zahtjeva Vijeća[4]). Detaljno obrazloženje dano je u dva CSWD-a u prilogu. 1. Obveze U općoj rezoluciji o davanju razrješnice za 2012. Europski parlament posebno je naglasio velik broj obveza pravne, revizijske, institucijske i financijske prirode te odgovornosti. O tim se zahtjevima detaljno raspravljalo tijekom postupka davanja razrješnice, osobito s izvjestiteljem i članovima Odbora za proračunski nadzor (CONT). U dopisima predsjednika Barrosa (26. studenoga 2013.)[5] i povjerenika Ṧemete (10. ožujka 2014.)[6] dostavljeni su dokazi da se Komisija službeno obvezala u cijelosti i pravovremeno poduzeti niz djelovanja i mjera povezanih s pitanjima utvrđenima u tim obvezama. U ovoj komunikaciji uzimaju se u obzir obećanja dana u dva spomenuta dopisa uz ažuriranje, ako je to potrebno, stanja kad je riječ o mjerama koje su do sada poduzete. 1.1. Rješavanje problema navedenih u rezervacijama iskazanima u godišnjim izvješćima o radu (točke 25., 26., 33. 39. 196. i 223.) Kad je riječ o rezervacijama iskazanima u godišnjim izvješćima o radu nekoliko GU-ova, EP smatra prioritetnim da Komisija potvrdi da je poduzela mjere potrebne za rješavanje problema povezanih s rezervacijama koje je EP posebno podržao. Kako bi nadzirao provedbu mjera, EP se usto planira služiti praćenjem rezervacija kao instrumentom proračunskog nadzora. Komisija je već poduzela niz temeljnih mjera kako je objašnjeno u spomenutim dopisima, što je uz službeno obećanje kolegija povjerenika EP-u da će poduzeti daljnje mjere omogućilo EP-u da Komisiji da razrješnicu. Komisija u rezervacijama iskazanima u godišnjim izvješćima o radu svojih glavnih direktora izvješćuje o ozbiljnim nedostacima utvrđenima pri izvršenju proračuna EU-a i upozorava na nastale rizike za proračun EU-a. Rezervacija je uvijek popraćena jasnim akcijskim planom za rješavanje problema utvrđenih pri upravljanju sredstvima EU-a i, ako se ispune regulatorni uvjeti, Komisija može prekinuti ili suspendirati određena plaćanja. Komisija prati te rezervacije i povezane akcijske planove nadziranjem napretka osnovnog rada na njihovoj provedbi. Rezervacija će se ukinuti tek kad Komisija dobavi pouzdane dokaze da su nedostatci uklonjeni nakon što su države članice poduzele odgovarajuće mjere, da su pokrenuti odgovarajući korektivni postupci i nakon što se u praksi pokaže pouzdanost novog sustava. U godišnjim izvješćima o radu transparentno se prikazuje način na koji Komisija izvršava svoju nadležnost u pogledu osiguranja zakonitosti i pravilnosti politika podijeljenog upravljanja na razini pojedinačnih država članica i programa (kohezijska politika) ili agencija za plaćanja (u poljoprivredi). Osim toga, Komisija iznosi procjene stopa pogreške i preostalog rizika povezanih s agencijama za plaćanja, mjerama ili programima, a nakon provedbe korektivnih mjera državama članicama poznat je stvarni rizik. To je i instrument koji pomaže tijelu za davanje razrješnice da podrobnije ocijeni stanje. Komisija načelno pozdravlja podršku EP-a rezervacijama koje su iznijeli direktori glavnih uprava AGRI i REGIO. Međutim zahtjev EP-a za reviziju svih operativnih programa (OP) barem jednom tijekom programskog razdoblja nije u skladu s jedinstvenim pristupom reviziji koji je 2004. predložio Revizorski sud te u sukobu sa zahtjevom EP-a za povećanje ekonomičnosti u upotrebi ograničenih resursa provedbom revizija visokorizičnih programa. 1.2. Bolje definiranje i primjena propisa i pravila u državama članicama → EP je u području podijeljenog upravljanja zatražio izradu detaljnih pravila u delegiranom aktu Uredbe o zajedničkim odredbama (CPR) u pogledu definiranja ozbiljnih nedostataka i ocjenjivanja ključnih zahtjeva za sustave upravljanja i kontrole (točka 56. podtočka 4., točke 216., 223.). Komisija je donijela delegirane akte kojima se uređuju područja podijeljenog upravljanja u okviru Višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) 2014. – 2020. U delegiranim aktima temeljenima na CPR-u dana su detaljna pravila kojima se omogućuje djelotvorno funkcioniranje mehanizma financijskih ispravaka (FI) utvrđivanjem jasnih kriterija za određivanje „ozbiljnih nedostataka” zbog kojih se pokreće postupak neto financijskih ispravaka (NFI) (vidi članak 30. Delegirane uredbe Komisije br. 480/2014 od 3. ožujka 2014.). → EP je zatražio postupno smanjivanje plaćanja i primjenu administrativnih sankcija ako krajnji korisnici koji primaju izravna plaćanja ili potpore za ruralni razvoj ne ispune kriterije prihvatljivosti te u slučaju opetovanih nedostataka sustava identifikacije poljoprivrednih zemljišnih parcela (LPIS) (točka 44., točka 56. podtočka 5.). Postojećim regulatornim okvirom već je predviđen sustav postupnog smanjivanja i ukidanja plaćanja ako postoje dostatni dokazi da se zbog trajnih nedostataka (korisnici ne ispunjuju kriterije prihvatljivosti) povećava financijski rizik za proračun EU-a[7]. Komisija je predložila zadržavanje sustava smanjenja, odbijanja, vraćanja plaćanja i kazni na razini financijskih korisnika[8]. Države članice trebale bi primjenjivati te odredbe ne dovodeći u pitanje financijske ispravke koje Komisija može nametnuti na razini država članica. → EP je zatražio primjenu mehanizma suspenzije kao ex ante instrumenta za zaštitu proračuna EU-a (točka 42., točka 56. podtočka 6.). Člankom 41. Uredbe br. 1306/2013 predviđen je novi mehanizam suspenzije u području poljoprivrede koji se može primjenjivati kao ex ante instrument za zaštitu proračuna EU-a od slabosti kontrolnih sustava država članica. Plaćanja u području poljoprivrede suspendiraju se uvijek kad se pravilno i pravovremeno ne provode nacionalne korektivne mjere za otklanjanje utvrđenih ozbiljnih nedostataka. 1.3. Razvoj i provedba jačih strategija kontrole i revizije u razdoblju 2014. – 2020. Kad je riječ o GU-u REGIO, EP je zatražio: → provedbu većeg broja Komisijinih revizija na licu mjesta koje se obavljaju na temelju nasumičnog uzorkovanja i sustavniju primjenu NFI-jeva (točke 13., i 38., točka 56. podtočka 3.). Komisija svoje revizije provodi ekonomično i izravno na razini visokorizičnih upravnih i posredničkih tijela i korisnika. To pitanje obrađivano je i u godišnjim izvješćima o radu, strategiji revizije i sažetom izvješću „Premošćivanje razlika u osiguranju”. → Podnošenje prijedloga o ograničavanju, ili čak zabrani, zamjenskih projekata u cijelosti (točke 15., 54., točka 56. podtočka 13., točka 215.). Ovim zahtjevom traži se provjera zakonodavstva koje su EP i Vijeće donijeli u prosincu 2013. i kojim je obuhvaćeno razdoblje 2014. – 2020.[9] Znatnu promjenu uvedenu za programsko razdoblje 2014. – 2020. čini, uz određene uvjete, ukidanje mogućnosti da države članice izbjegnu neto ispravak njegovim prihvaćanjem i da slijedom toga ostvare pravo na ponovnu upotrebu odgovarajućeg iznosa. Prema mišljenju Komisije mogućnost da države članice drugim projektima nadomjeste projekte u kojima su prije 15. veljače godine N + 1 ustanovili nedostatke važan je poticaj da države članice nastave na toj razini tražiti i ispravljati nepravilnosti. Stoga se takvi prijedlozi neće slati prije ocjene djelotvornosti novih instrumenata. → Jačanje i pooštravanje provjera prve razine u državama članicama (točka 46.). Ovaj zahtjev upućen je državama članicama te je u skladu s inicijativama Komisije i preporukama Revizorskog suda. Komisija stalno potiče države članice da pojačaju svoju kontrolu. Skup propisa donesenih za programsko razdoblje 2014. – 2020. sadržava neke odredbe koje bi mogle omogućiti bolju djelotvornost kontrolnih provjera na nacionalnoj razini, uključujući uvođenje NFI-jeva u cilju davanja poticaja državama članicama za primjenu učinkovitog sustava upravljanja i kontrole te veće pojednostavnjivanje, osobito u pogledu pojednostavnjenih troškovnih opcija, što bi trebalo rezultirati smanjenjem pogrešaka. → Utvrđivanje, u komunikaciji o podijeljenom upravljanju fondovima, triju država članica s najvišim stopama pogreške i najvećim brojem financijskih ispravaka (točka 53.). Financijski ispravci obuhvaćeni su komunikacijom o zaštiti proračuna EU-a koja se donosi svake godine u rujnu, a o stopama pogreške država članice izvješćuje se u kontekstu godišnjih izvješća o radu. → Uvođenje predloška i preporuka za nacionalne izjave o upravljanju (točka 56. podtočka 12., točka 60.). O tom se pitanju raspravljalo na međuinstitucijskoj radnoj skupini osnovanoj 16. prosinca 2013. koja je svoj rad dovršila krajem lipnja 2014. Rezultati njezina rada poslat će se EP-u, Vijeću, Europskom revizorskom sudu (ERS) i nacionalnim parlamentima u ljeto 2014. Kad je riječ o GU-u AGRI, a osobito o nedostatcima sustavâ LPIS, EP je zatražio: → hitnu provedbu akcijskih planova i, u slučaju neuspjeha, poštovanje rokova utvrđenih u akcijskim planovima za proporcionalne NFI-jeve kao dio postupka potvrde sukladnosti (točka 42.). Prema postojećem postupku, ako se u njezinom LPIS-u utvrdi znatan nedostatak, od države članice traži se sastavljanje i provedba akcijskog plana. Provedbu takvog akcijskog plana u predmetnoj državi članici pomno prati GU AGRI, a o provedbi se izvješćuje u godišnjem izvješću o radu GU-a AGRI. Osim toga, države članice dužne su jednom godišnje ocijeniti kvalitetu svojih LPIS-ova i, ako je potrebno, donijeti korektivne mjere. Kad je riječ o postupku potvrde sukladnosti, svi utvrđeni rizici za proračun EU-a automatski pokreću NFI-jeve koji se moraju primjenjivati proporcionalno riziku za proračun EU-a. Svako kašnjenje u provedbi potrebne korektivne mjere produljuje trajanje utvrđenoga rizika od neredovitih plaćanja te stoga sustavno dovodi do većih NFI-jeva za trajne nedostatke. U skladu s novim pravnim okvirom[10] moguće je i suspendirati plaćanja ako Komisija zaključi da predmetna država članica ne može provesti potrebne korektivne mjere u skladu s akcijskim planom na temelju jasnih pokazatelja napretka. → Pokrivanje financijskog rizika od pogreške koji je ERS utvrdio 2006. u Francuskoj i Portugalu s pomoću neto ispravaka (točka 31.). Kako je GU AGRI izvijestio u godišnjem izvješću o radu za 2013., proračun EU-a zaštićen je postupkom potvrde sukladnosti. Kad je riječ o Portugalu, provedbom postupka potvrde sukladnosti osiguran je povrat preko 100 milijuna EUR NFI-jeva za godine podnošenja zahtjeva od 2006. do 2008. Za naredne godine podnošenja zahtjeva postupci potvrde sukladnosti i dalje su u tijeku. Kad je riječ o Francuskoj, prije 2008. nisu utvrđeni ozbiljni nedostaci za koje bi bilo potrebno osigurati rezervaciju, akcijski plan ili znatne financijske ispravke. Niz znatnih financijskih ispravaka predložen je za financijske godine 2008. – 2010. za koje je postupak poravnanja računa uvelike odmakao. U tijeku su i postupci potvrde sukladnosti za naredne godine. → Utvrđivanje sveobuhvatnih akcijskih planova za Francusku i Portugal za, među ostalim, ažuriranje njihovih sustava LPIS (točka 44., točka 56. podtočka 11., točka 192.) te izvješćivanje o tijeku njihove provedbe do 30. lipnja 2014. (točka 43.). Sveobuhvatni akcijski planovi već su utvrđeni: za Portugal je plan utvrđen 2010. i dovršen 2013., a za Francusku se ažuriranje i dovršetak LPIS-a očekuju za godinu podnošenja zahtjeva 2016. čim se ponovno ocijeni prihvatljiva površina svake pojedinačne poljoprivredne čestice. U međuvremenu će se financijski interes EU-a štititi s pomoću NFI-jeva. Komisija to pomno prati, a financijski rizik u cijelosti je pokriven tekućim postupcima potvrde sukladnosti (vidi gore). O provedbi tih akcijskih planova GU AGRI izvijestio je u svojem godišnjem izvješću o radu za 2013. koji je objavljen u lipnju 2014. → Sastavljanje prijedloga Komisije za otklanjanje opetovanih nedostataka LPIS-a postupnim povećanjem korektivnih sankcija znatno iznad postojećih neto i paušalnih ispravaka (točka 44.). Prijedlogom Komisije zahtijevalo bi se ponovno razmatranje uredbe koju su dva suzakonodavca tek donijela u okviru reforme ZPP-a. Međutim povećanje financijskih ispravaka za opetovano kršenje pravila EU-a već je predviđeno u delegiranom aktu o financijskom upravljanju ZPP-om te se primjenjuje u svim slučajevima za koje postoje dostatni dokazi da trajni nedostatci povećavaju financijski rizik za proračun EU-a (vidi i točku 1.2.). → Rješavanje problema koji se pojavljuju u agencijama za plaćanja čiji je preostali rizik od pogreške iznad praga značajnosti od 2 % s posebnim naglaskom na Francusku, Bugarsku, Rumunjsku, Portugal i Latviju (točka 41.). U okviru podijeljenog upravljanja primarnu odgovornost za osiguranje da se mjere koje se financiraju iz proračuna provode točno u skladu s pravilima morala bi snositi država članica. Uloga Komisije zapravo se sastoji od sveukupnog nadzora provjerom učinkovitog funkcioniranja sustavâ upravljanja i kontrole u državama članicama s pomoću postupaka potvrde sukladnosti i primjene NFI-jeva za zaštitu proračuna EU-a. GU AGRI je u svojem godišnjem izvješću o radu za 2013. za agencije za plaćanja s prilagođenom stopom preostale pogreške u rasponu od 2 % do 5 % ocijenio je li rizik dostatno pokriven ublažavajućim čimbenicima te i je li stoga potrebna financijska rezervacija. To uključuje i podatke o tome provodi li se trenutačno postupak potvrde sukladnosti kojim su obuhvaćeni predmetni rashodi i poduzimaju li se u predmetnim državama članicama potrebne korektivne mjere. Agencije za plaćanja sa stopom preostalog rizika iznad 5 % automatski podliježu rezervaciji. GU AGRI pripremio je 62 rezervacije: 11 na razini mjera za tržišne mjere, 20 (na razini agencija za plaćanja) za izravna plaćanja i 31 na razini agencija za plaćanja za ruralni razvoj. Osim toga, pokretač revizijskih aktivnosti GU-a AGRI jest glavna analiza rizika kojom su obuhvaćeni svi rashodi ZPP-a u svim državama članicama, tj. prioritet u pogledu revizije jesu države članice, mjere i programi na koje su utjecali visoki rizici . → Postupak potvrde sukladnosti mora u standardnim slučajevima biti dovršen u roku od dvije godine (točka 40., točka 56. podtočka 10., točka 158.). U okviru novog pravnog okvira ZPP-a (provedbeni akt donesen 6. kolovoza 2014.) Komisija poduzima mjere u cilju pojednostavnjivanja cjelokupnog postupka i ograničavanja rizika od nepotrebnih kašnjenja. Osobito će se spojiti neki koraci postojećeg kontradiktornog postupka, za Komisiju i države članice uvode se rokovi za sve korake postupka, i, ako država članica na vrijeme ne pošalje tražene informacije, Komisija će sljedeći korak moći poduzeti na temelju dostupnih informacija. Komisija će uložiti napore za ograničavanje maksimalnog trajanja cjelokupnog postupka potvrde sukladnosti na strogo potreban minimum, ali će istovremeno poštovati razne faze postupka sukladnosti (tj. kontradiktorni postupak i postupak mirenja) koje se moraju provesti u skladu s relevantnim propisima; postupak će se u standardnim slučajevima dovršiti u roku od najviše dvije godine. Kad je riječ o GU-u REGIO, GU-u EMPL i GU-u AGRI, EP je zatražio: → izradu nove i ojačane strategije revizije u predmetnim glavnim upravama kako bi se uklonile slabosti utvrđene u nekim državama članicama uključujući pojačanje provjera kvalitete izvješća država članica o reviziji i kontroli i izradu Komisijinih smjernica za reviziju (što će biti dio razrješnice za 2013.) (točka 45., točka 49. podtočka 50., točka 56. podtočke 1. i 2.). Komisija potvrđuje da je razvoj novih i ojačanih strategija revizije za kohezijsku politiku i poljoprivrednu politiku detaljno opisan u dopisu povjerenika Ṧemete. „Smjernice za reviziju” smatraju se Komisijinom strategijom revizije za razdoblje 2014. – 2020., a o njima će EP uskoro biti obaviješten. GU REGIO obvezao se u Akcijskom planu za 2008. da će kontradiktorne postupke povezane s financijskim ispravcima dovršiti u roku od najviše 24 mjeseca nakon revizije. GU REGIO radi na ostvarivanju tog cilja. Kako bi se posebno riješila kritična pitanja, Uprava za reviziju GU-a EMPL uvijek je osiguravala sredstva u pogledu rješavanja problema u programima visokog rizika i/ili u državama članicama s niskim rezultatima. Ta uprava stalno nadzire rezultate tijelâ za reviziju i pouzdanost revizijskog posla. U tom je smislu važno napomenuti da je tri uzastopne godine stopa pogreške utvrđena u godišnjim izvješćima o radu GU-a EMPL u skladu sa stopom pogreške koju je utvrdio Revizorski sud. Stoga se može zaključiti da je funkcioniranje postojećih sustava revizije i nadzora u GU-u EMPL djelotvorno. GU AGRI donio je novu višegodišnju strategiju revizije u ožujku 2014. U toj strategiji revizije potvrđuje se pristup temeljen na riziku i sustavu, osobito u cilju postizanja bolje ravnoteže između pokrivenosti rizika revizijom i geografske pokrivenosti. U srpnju 2014. pokrenut je trogodišnji program revizije. On će se redovito provjeravati kako bi se u obzir uzela provedba reforme ZPP-a te dodatni dokazi koji će biti raspoloživi od 2016. kao rezultat novog rada tijelâ za ovjeravanje povezanog sa zakonitosti i pravilnosti. U strategiju su uključeni ključni pokazatelji rezultata povezani s geografskom pokrivenosti, pokrivenosti rashoda i pokrivenosti rizika. Nad njima će se provoditi nadzor te će se o njima izvještavati u budućim godišnjim izvješćima o radu počevši s izvješćem za 2014. → Češći nadzor postupka ovjeravanja nacionalnih tijela za reviziju u državama članicama koje se učestalo susreću s visokim stopama pogreške te u tu svrhu dostavljanje komunikacije i zakonodavnih prijedloga (točka 61.). Kad je riječ o strukturnim i kohezijskim fondovima, visina stope pogreške nije povezana s pouzdanosti tijela za reviziju. I pouzdana i nepouzdana tijela za reviziju mogu izvijestiti o visokim stopama pogreške. Isto se može reći i za niske stope pogreške. Komisija nadzire sva tijela za reviziju i potvrđuje osobito njihovu neovisnost (uvjet CPR-a), ali u skladu s CPR-om tijela za reviziju formalno ne podliježu postupku ovjeravanja. Ne postoji potreba za zakonodavnim prijedlogom. U području poljoprivrede, kako je utvrđeno u Financijskoj uredbi (EU) br. 966/2014 i članku 9. Uredbe (EU) br. 1306/2013, tijela za ovjeravanje morat će od godine podnošenja zahtjeva 2014. provjeravati rezultate provjera na licu mjesta koje su obavile agencije za plaćanja, na temelju reprezentativnog uzroka transakcija na razini krajnjih korisnika, te dati mišljenje o zakonitosti i pravilnosti rashoda koje je prijavila Komisija. GU AGRI izvršit će reviziju pouzdanosti tog mišljenja tijela za ovjeravanje te ga upotrijebiti za konsolidaciju svojeg osiguranja i podešavanje analize rizika. → Provedbu članka 32. stavka 5. Financijske uredbe (točka 62.). Komisija doista primjenjuje odredbe Financijske uredbe i upućuje na strukturu sustava isporuke za programsko razdoblje 2014. – 2020. → Dostavljanje komunikacije o smanjenju zahtjeva za izvješćivanje i učestalosti kontrole za države članice koje stalno bilježe vrlo niske stope rizika (točka 63.). U području kohezijske politike, Komisija smatra da je pouzdanost prijavljenih stopa pogreške važna koliko i sama prijavljena stopa pogreške kako bi se ocijenilo funkcioniranje sustavâ i donijela odluka o usmjeravanju aktivnosti revizije. Kad je riječ o poljoprivredi, budući da se zahtjevi za izvješćivanje ne mogu smanjiti, na poziv na smanjenje učestalosti kontrole već je odgovoreno: članak 41. provedbenog akta, donesenog 6. kolovoza 2014. , u kojemu se detaljno opisuju pravila već ugrađena u članak 59. stavak 5. Uredbe (EU) br. 1306/2013, sadržava kumulativne uvjete koje je potrebno ispuniti u cilju smanjenja broja kontrola na licu mjesta. Stoga nije potrebno izraditi novi zakonodavni prijedlog ili komunikaciju Komisije o tom pitanju. → Ispitivanje vlastitih unutarnjih aranžmana podijeljenog upravljanja i davanje preporuka EP-u u pogledu imenovanja dužnosnika Unije na položaje odgovornih osoba u nacionalnim tijelima za plaćanja, upravljanje i reviziju u državama članicama koji bi bili nadležni za dodjeljivanje sredstava Unije (točka 65.). Imenovanja odgovornih osoba u nacionalnim tijelima obveza je država članica. Ovim zahtjevom krše se načela podijeljenog upravljanja i supsidijarnosti te se upliće u autonomiju nacionalnih javnih upravnih tijela. Kad je riječ o regionalnoj politici, već je osnovana radna skupina za pružanje pomoći upravnim tijelima u Grčkoj i Portugalu. GU REGIO organizira i seminare za obuku o financijskom upravljanju i kontroli u programskom razdoblju 2014. – 2020. namijenjene tijelima država članica. U pripremi su i seminari o borbi protiv prijevara i korupcije namijenjeni odabranim državama članicama. Još je jedna inicijativa davanje smjernica o izbjegavanju najčešćih pogrešaka povezanih s javnom nabavom. Kad je riječ o poljoprivredi, službe GU-a AGRI redovito se sastaju s predstavnicima Mreže za učenje ravnatelja agencija za plaćanja i koordinacijskih tijela kako bi ispitali razne tehničke aspekte povezane s upravljanjem i kontrolom instrumenata ZPP-a. Na godišnjoj konferenciji ravnatelja agencija za plaćanja, koju organizira GU AGRI, revizori GU-a AGRI izvješćuju o svojim najčešćim rezultatima revizija te rezultate dostavljaju Revizorskom sudu. O tome se izvješćuje i prilikom sličnih dvogodišnjih konferencija koje organizira predsjedništvo. Osim toga, savjetnik GU-a AGRI za borbu protiv prijevara redovito u agencijama za plaćanja organizira seminare o borbi protiv prijevara. Osim toga, GU AGRI uspostavio je od 2014. novi odjel posebno namijenjen savjetovanju država članica i pružanju podrške u provedbi programa izravnih plaćanja. → Potrebno je uspostaviti registar svih sredstava Unije dodijeljenih medijima u državama članicama iz strukturnih ili poljoprivrednih fondova uključujući ruralni razvoj (točka 58.) te se usmjeriti na u tom smislu ranjive ili istaknute države članice (točka 59.). Komisija u okviru podijeljenog upravljanja ne raspolaže informacijama na projektnoj razini. Godišnjim izvješćima o radu već su obuhvaćene države članice s visokim razinama pogreške uključujući rezervacije o sustavima upravljanja i kontrole u državama članicama i o određenim operativnim programima. Na temelju iscrpne procjene rizika koja se svake godine provodi, Komisija za reviziju odabire najrizičnija tijela za upravljanje i reviziju. U slučaju ustanovljenih nedostataka, o čemu mogu izvijestiti i tijela država članica, Komisija prekida ili suspendira plaćanja. 1.4. Daljnje poboljšanje godišnjih izvješća o radu EP je od Komisije zatražio: → da izvijesti o mjeri u kojoj su kontrolna statistička izvješća država članica i njihova izvješća o reviziji ispitana, provjerena i potvrđena (točka 47.). To je već učinjeno i opisano u godišnjim izvješćima o radu. → Da navede kako su njezine analize rizika utjecale na upotrebu vlastitih kapaciteta revizije i na pozive za većim brojem izravnih revizija uzoraka nasumično odabranih među nacionalnim tijelima za dodjelu i krajnjim korisnicima (točka 48.). Iako je većina izvješća o reviziji država članica pouzdana, Komisija se ne oslanja bezuvjetno na njihove rezultate, već uvijek procjenjuje rizik prije donošenja zaključka o razini osiguranja koja se iz njih može utvrditi. Na zahtjev za veći broj revizija Komisija obavlja vlastite revizije izravno na razini visokorizičnih tijela za upravljanje / posredničkih tijela i krajnjih korisnika. Gotovo svih 77 revizija sustavâ obavljenih od studenoga 2010. do kraja 2013. dovelo je do prekidanja akcijskih planova i plaćanja GU-a REGIO. GU EMPL je u razdoblju od 2009. do 2013. obavio 87 revizija sustavâ koje su bile usmjerene na najrizičnije operativne programe. Kad je riječ o poljoprivredi, Komisija godišnje pokrene oko 250 revizija o djelotvornosti sustavâ upravljanja i kontrole u agencijama za plaćanja, te organizira oko 120 službenih putovanja za potrebe revizije poštovanja pravila EU-a. Te aktivnosti revizije provode se na temelju glavne analize rizika (tj. više je revizija usmjereno na države članice, mjere i programe pogođene višim rizikom) kojom su obuhvaćeni svi rashodi ZPP-a u svim državama članicama. Potrebe za dodatnim osobljem za obavljanje izravnih revizija na temelju nasumičnog uzorka tako da se omogući ekstrapolacija rezultata daleko bi premašile broj osoblja koje bi se moglo premjestiti i/ili osloboditi smanjivanjem broja revizija u državama članicama s niskim stopama pogreške. → Da uključi informacije o rezervacijama u pogledu rizika za proračun EU-a koje bi se trebale ukinuti samo ako su slabosti uklonjene djelovanjem država članica te da u godišnja izvješća o radu uključe i stope pogreške i procjene preostalog rizika osobito u slučajevima kad država članica provodi korektivne mjere (točka 56. podtočka 8.). To je pitanje obrađeno u točki 1.1. → Da GU AGRI razvije svoju strategiju kontrole, preoblikuje način ocjene rizika i osigura pravilan nadzor s pomoću ključnih pokazatelja rezultata čije bi objašnjenje u godišnjim izvješćima o radu trebalo poboljšati (točka 45.). To je pitanje obrađeno u točki 1.3. 1.5. Poduzimanje potrebnih zaštitnih mjera EP je zatražio: → skraćivanje kontradiktornih postupaka koji prethode uvođenju NFI-jeva ili prekidanju plaćanja te podnošenje izvješća prije razrješnice za 2013. (točke 51., 210.). GU REGIO obvezao se u Akcijskom planu za 2008. da će kontradiktorne postupke povezane s financijskim ispravcima dovršiti u roku od 24 mjeseca nakon revizije. GU REGIO radi na ostvarivanju tog cilja. To će se pitanje uzeti u obzir u delegiranim aktima. Kad je riječ o prekidanju plaćanja, ne primjenjuje se ni jedan kontradiktoran postupak. U nacrtu provedbenog akta za GU AGRI predviđeno je daljnje ubrzanje postupka potvrde sukladnosti osobito pojednostavnjenjem kontradiktorne faze (tj. spajanje različitih koraka, utvrđivanje rokova za države članice i Komisiju itd.). Postupak će se u standardnim slučajevima ograničiti na najviše dvije godine (vidi i točku 1.3.). → Prekidanja, suspenzije, financijski ispravci i povrati moraju biti detaljno opisani u narednom godišnjem izvješću o zaštiti proračuna Unije, a posebno za strukturne i kohezijske fondove u izvješćima od 2016. nadalje (točka 52., točka 56. podtočka 7.). Informacije o prekidanjima, suspenzijama, financijskim ispravcima i povratima iznijet će se u komunikaciji. Osim toga, Komisija će uključiti podatke o NFI-jevima koje su u proračunu EU-a rezultirale namjenskim prihodima i rezultate korektivnog rada država članica. → Pripremu novog horizontalnog izvješća o načinu provedbe novih preventivnih i korektivnih alata u okviru VFO-a za razdoblje 2014. – 2020. (točka 56. podtočka 9.). Pripremit će se izvješće u kojem će se analizirati način provedbe novih preventivnih i korektivnih alata u okviru VFO-a za razdoblje 2014. – 2020. Osim toga, ocjenom razlika usporedit će se izvorni Komisijin prijedlog relevantnog zakonodavstva i konačni ishod kako su ga izmijenila zakonodavna tijela te će se utvrditi svi mogući povezani rizici. → Bolju uporabu RAL-a i ograničavanje razdoblja obuhvaćenog pretfinanciranjem (točka 56. podtočka 14.). Pretfinanciranje je alat namijenjen opskrbi korisnika likvidnim sredstvima kako bi im se omogućila provedba projekata na koje su se obvezali. Ako bi razdoblje obuhvaćeno pretfinanciranjem moralo biti kraće od razdoblja trajanja projekta, korisnik bi prije ili kasnije ostao bez sredstava, a predmetni projekt bi u konačnici propao. Osim toga, taj pristup podrazumijeva izmjenu nedavno donesenih propisa i izmjenu svih novih pojedinačnih sporazuma. 1.6. Ostale mjere → EP je zatražio rješavanje problema „posrednika” koji se rabe u svrhu dobivanja javnih ugovora. Sve faze postupaka javne nabave moraju se objaviti na internetu (točka 64.). U tom su smislu već poduzete mjere, a osobito kad je riječ o elektroničkoj dostupnosti svih relevantnih dokumenta od početka postupka, objavljivanju ex ante i ex post i, nakon dodjele ugovora, obvezi objavljivanja imena i adrese podizvođača. U pogledu Direktive o koncesijama (23/2014), nova pravila sadržavaju obvezu osiguravanja besplatnog i neograničenog internetskog pristupa svim dokumentima (od objave obavijesti o koncesiji ili poziva na podnošenje ponuda). → EP je zatražio postizanje obvezujućih dvostranih sporazuma s državama članicama koje su osobito privukle pozornost, po uzoru na Europski semestar (točka 56. podtočka 15.). Kako je spomenuto u dopisima predsjednika Barrosa i povjerenika Ṧemete, Komisija se obvezala riješiti problem slabosti u državama članicama. Provedeni su razni postupci za izvješćivanje o strategiji Europa 2020. u okviru zajedničkih napora država članica i Komisije. 2. OLAF (točke 296. do 284.) 2,1. Predmet Dalli i povezana pitanja (točke 284. do 287., 289. do 292., 296.) EP je iznio nekoliko pitanja povezanih s tim predmetom, a osobito povezanih s informacijama dostavljenima EP-u, odgovornosti Komisije i OLAF-a, poštovanju načela nedužnosti, zakonitosti snimanja, suradnje s pravosudnim tijelima države članice i poštovanju temeljnih prava. Komisija bi prvo željela naglasiti da je njezin predsjednik situaciju objasnio na konferenciji predsjednika u studenom 2012. Ta točka nikad nije uvrštena na dnevni red plenarnih sjednica, a Komisija je uvijek poštovala načelo pretpostavke nedužnosti. G. Dalli osporio je da je dragovoljno i zakonito podnio ostavku potražujući odštetu pred Općim sudom Europske unije u predmetu T-562/12 koji je još uvijek u tijeku. U tim istragama Komisija i OLAF kao i uvijek u cijelosti surađuju s pravosudnim tijelima države članice. Primjereno su odgovorili na sve zahtjeve za informacije ili pomoć koje su im uputila tijela. Kad je riječ o problemu nedostatka odgovornosti, OLAF podsjeća da je već iscrpno i u više navrata odgovorio na pitanja u okvirima utvrđenima u članku 8. Uredbe br. 1073/1999 i članku 10. Uredbe br. 883/2013. U pogledu pravne analize zakonitosti snimanja, OLAF je već obavijestio CONT da je, u skladu s člankom 4. stavkom 3. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1073/1999, imao pravo na dobivanje informacija povezanih s njegovim istragama. OLAF smatra da je postupao u skladu s primjenjivim pravilima i propisima. Prva verzija sveobuhvatne interne studije o zakonitosti snimanja privatnih telefonskih razgovora od javnih tijela vlasti u državi članici dostavljena je istražnom osoblju OLAF-a te se stalno dorađuje i ažurira. Kad je riječ o nalazima Nadzornog odbora OLAF-a (OSC), OLAF naglašava da je u pogledu svih postupovnih zahtjeva proveo istražne aktivnosti. U Izvješću o radu OSC-a nije utvrđeno ni jedno kršenje temeljnih prava ili postupovnih jamstava u vezi s predmetnim osobama. Stoga su izneseni stavovi samo pretpostavke. Osim toga, svrha je OLAF-ovih Smjernica osoblju o istražnim postupcima pobrinuti se da se u svim istragama OLAF-a poštuju najviši standardi struke i da se u cijelosti poštuju postupovna prava predmetnih osoba. Naposljetku, na zahtjev za informacije o sastancima klirinške kuće održanima 2012. i 2013. i zbog potrebe za zaštitom tekućih istraga, neovisnosti OLAF-a i pretpostavke nedužnosti predmetnih osoba, Komisija mora naglasiti da informacije te skupine o ovom postupku moraju biti ograničene. Međutim Komisija će ocijeniti sve dodatne zahtjeve EP-a u pogledu sastanaka klirinške kuće poslane u skladu s uvjetima Okvirnog sporazuma. 2.2. Ostala pitanja (točke 288., 293. do 295.) EP je izrazio zabrinutost financijskim pokazateljima za pokretanje istrage, nastavkom mjera poduzetih u slučaju odbacivanja slučajeva sumnje na prijevaru i njihova upućivanja Komisiji 2012. i 2013., anketama među osobljem OLAF-a i zahtjevom za neredigiranu verziju dokumenta o pogrešnom korištenju sredstvima EU-a. U prioritete istražne politike OLAF-a (IPP) za 2012. i 2013. uključena su sljedeća načela odabira: proporcionalnost, učinkovita upotreba istražnih resursa i supsidijarnost/dodana vrijednost. Ti IPP-ovi (2012., 2013.) sadržavaju i financijske pokazatelje. Takvi pokazatelji ne smatraju se „kriterijem isključivanja”, niti se tako upotrebljavaju, već se upotrebljavaju kao jedan od nekoliko kriterija za ocjenu o tome je li potrebno pokrenuti istragu. Financijski utjecaj nikad nije bio glavni preduvjet za pokretanje istrage. Glavni direktor donio je odluku da financijske pokazatelje neće uključiti u IPP-ove za 2014. smatrajući da je o tom pitanju među dionicima OLAF-a bilo dugotrajnih nedoumica, ili su u određenoj mjeri još uvijek prisutne, i da je u većini slučajeva teško ocijeniti mogući financijski utjecaj novog predmeta. OLAF planira pratiti rezultira li neraspoloživost eksplicitnig financijskih pokazatelja tijekom postupka odabira pokretanjem prevelikog broja predmeta kojima se Ured mora baviti. U slučaju da rezultiraju, glavni direktor razmotrit će njihovo ponovno uvođenje na temelju savjetovanja s dionicima OLAF-a i njegovim Nadzornim odborom. Ako postoji sumnja na prijevaru, OLAF ne odbacuje predmete, već ih vraća službama Komisije da ih istraže. OLAF je jedino tijelo nadležno za provođenje administrativnih istraga u tim slučajevima. Kad od druge službe Komisije dobije informaciju o sumnji na prijevaru, OLAF odlučuje o pokretanju istrage ili odbacivanju predmeta na temelju kriterija iz članka 5. stavka 1. Uredbe br. 883/2013. O svojoj odluci o odbacivanju predmeta i razlozima odbacivanja OLAF obavješćuje službu Komisije koja je poslala informacije. U rijetkim slučajevima odbacivanja predmeta u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti i ako to nalaže istraga, OLAF prosljeđuje predmet tijelu najprikladnijem da provede istragu, nadležnim nacionalnim tijelima ili stegovnim tijelima. Naposljetku, kad je riječ o zahtjevu za neredigiranu verziju prethodno navedenog dokumenta, Komisija naglašava da je u pismenom odgovoru Komisije E-012041/2013 od 28. siječnja 2014. na pitanje zastupnice EP-a Ingeborg Gräßle posebno navedeno sljedeće: „Kad je riječ o neredigiranoj verziji dokumenta D/000955, Komisija će ocijeniti sve zahtjeve EP-a poslane u skladu s uvjetima Okvirnog sporazuma između Parlamenta i Komisije.” OLAF dosada nije od EP-a primio ni jedan zahtjev poslan u skladu s gore navedenim Sporazumom. * * * [1] Razrješnica za izvršenje općeg proračuna, Posebno izvješće ERS-a povezano s razrješnicom Komisije, Razrješnica EDF-a, Razrješnica agencija. Upućivanja na dokumente P7_TA(2014)0287, P7_TA-PROV(2014)0288), P7_TA-PROV(2014)0290 i P7_TA-PROV(2014)0299) dostupna su na sljedećem web-mjestu: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=20140403&secondRef=TOC&language=en. [2] Upućivanja na dokumente 5848/14, 5848/14 ADD1, 5850/14 i 5850/14 ADD 1 objavljena su na: http://www.europarl.europa.eu/committees/en/cont/publications.html?id=CONT00006#menuzone. [3] Iako se neki od tih zahtjeva djelomično ili neizravno spominju u ostalim dijelovima rezolucije. Vidi točke 6., 11., 15., 17., 20., 24., 46. do 49., 51., 53., 55., 59., 65., 67., 70., 73., 81., 88., 90., 117., 120., 128., 137. do 139., 141., 149., 176. do 180., 183., 205., 253., 258., 260., 261., 264., 270., 272., 282., 302., 314., 318., 319., 323., 326., 327., 332., 333., 335. i 343. CSWD-a o rezolucijama EP-a. [4] Vidi točke 19., 22., 61. i 77. CSWD-a o Preporuci Vijeća. [5] Ares(2013)3567754. [6] Ares(2014)654055. [7] Uredbe Komisije (EZ) br. 1122/2009 u području izravnih plaćanja i (EZ) br. 65/2011 o ruralnom razvoju. [8] Nacrt Provedbene uredbe Komisije o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta u pogledu integriranog administrativnog i kontrolnog sustava (IACS), mjera ruralnog razvoja i višestruke sukladnosti. [9] Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013, SL L 347 od 20.12.2013., str. 320. [10] Uredba (EU) br. 1306/2013, tzv. Horizontalna uredba o ZPP-u.