HR    HR  
 EUROPSKA  
KOMISIJA 
Bruxelles, 11.6.2015. 
COM(2015) 290 final 
  
IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJE ĆU 
o pružanju makrof inancijske pomo ći trećim zemljama u 2014. 
{SWD(2015) 115 final}  
 
2 
 SADRŽAJ 
  
1.
 UVOD......................................................................................................................... 3  
2. KONTEKST .............................................................................................................. 3  
2.1. Događaji posljednjih nekoliko godina ............................................................................. 3 
2.2. Okvirna uredba o makrofinancijskoj pomo ći.................................................................. 4 
3. PROGRAMI MAKROFINANCIJSKE POMO ĆI U 2014. .................................. 6  
3.1. Pregled ............................................................................................................................. 6 
3.2. Pojedini programi u državama korisnicama u 2014. ....................................................... 7 
3.2.1.  Gruzija ..................................................................................................................... 7 
3.2.3.  Kirgiska Republika .................................................................................................. 8 
3.2.4.  Tunis ........................................................................................................................ 9 
3.2.5.  Ukrajina .................................................................................................................. 9 
4. OSIGURAVANJE PRAVILNOG KORIŠTENJA SREDSTAVA 
MAKROFINANCIJSKE POMO ĆI: OPERATIVNE PROCJENE I EX POST  
OCJENE......................................................................................................................... .1 1 
4.1. Operativne procjene ...................................................................................................... 11 
4.2. Ex post ocjene ............................................................................................................... 11 
5. ZAHTJEVI ZA POMO Ć I BUDUĆI PRIJEDLOZI KOMISIJE – 
PRORAČUNSKO STANJE .......................................................................................... 11  
 
 
3 
 IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJE ĆU 
Pružanje makrofinancijske pomo ći trećim zemljama u 2014. 
 
1. UVOD 
Makrofinancijska pomo ć financijski je instrument EU-a čija je svrha zadovoljiti potrebe 
za iznimnim vanjskim financiranjem zemalja  koje su geografski , gospodarski i politi čki 
bliske EU-u. Njezin je cilj ja čanje makroekonomske i financij ske stabilnosti u državama 
kandidatkinjama i potencijalnim državama kandidatkinjama te u državama europskog 
susjedstva, poti čući istovremeno provedbu odgovaraju ćih strukturnih reformi. Ona 
dopunjuje program prilagodbe i reforme dogovoren s Me đunarodnim monetarnim 
fondom (MMF) i ovisi o njem u. Makrofinancijska pomo ć instrument je potpore bilanci 
plaćanja. Koristi se u obliku zajmova, za koje Ko misija pozajmljuje potrebna sredstva na 
tržištima kapitala i dodjeljuje ih državi korisnici ili, u posebnim okolnostima, u obliku bespovratnih sredstava dodijeljenih iz prora čuna EU-a. 
Godinu 2014. obilježili su napredak  u provedbi nekoliko prethodno odgo đenih programa 
makrofinancijske pomo ći (za Gruziju, Jordan, Kirgisku Republiku i Tunis) i naglo 
pogoršanje politi čke i gospodarske situacije u Ukraji ni što je pokren ulo niz velikih 
programa makrofinancijske pomo ći. 
Godišnje izvješ će pripremljeno je u skladu s obvezama izvješ ćivanja Komisije koje su 
utvrđene raznim odlukama Vije ća i zajedni čkim odlukama Europskog parlamenta i 
Vijeća koje se ti ču programa u okviru makrofinancijske pomo ći. Uz njega se prilaže 
radni dokument službi Komisije koji  sadržava detaljnije informacije o 
makroekonomskom kontekstu i pružanju pojedine makrofinancijske pomo ći te njihovim 
analizama. 
 
2. KONTEKST  
2.1. Događaji posljednjih nekoliko godina 
Svjetska gospodarska i financijska kr iza 2008./2009., koja je snažno pogodila rastu ća 
gospodarstva susjedstva Europske unije, dovela je do naglog pove ćanja zahtjeva za 
financijsku potporu EU-a, uklju čujući i makrofinancijsku pomo ć. Krajem 2009., Vije će 
ministara donijelo je četiri programa makrofinancijske pomo ći s ciljem pružanja potpore 
Armeniji, Bosni i Hercegovini, Gruziji i Srbiji. Tako đer u 2009., prethodno odobreni 
program makrofinancijske pomo ći za Kosovo1 produljen je za godinu dana. Godine 
2010., nakon stupanja na snagu Ugovora iz  Lisabona, suzakonodavci EU-a, Vije će i 
Parlament, donijeli su još dva programa u korist Ukrajine i Republike Moldove. 
                                                            
1 Ovim nazivom ne dovode se u pitanje stajališta o statusu te se on koristi u skladu s Rezolucijom Vije ća 
sigurnosti UN-a 1244 i mišljenjem Me đunarodnog suda o proglašavanju neovisnosti Kosova. 
 
4 
 Aktivnosti za Gruziju i Kosovo dovršene  su 2010. Godine 2011., 2012. i 2013. Komisija 
je završila provedbu program a makrofinancijske pomo ći za Armeniju, Bosnu i 
Hercegovinu, Moldovu i Srbiju. 
Cjelokupna gospodarska situacija u 2010. i po četkom 2011. znatno se poboljšala i 
donekle olakšala pritisak na bilancu pla ćanja zemalja koje ispunjavaju uvjete za 
makrofinancijsku pomo ć. To je uzrokovalo smanjenje broja novih programa 
makrofinancijske pomo ći, predloženih ili odobrenih: Komisija je predložila samo dva 
programa (za Gruziju i za Kirgisku Repub liku, oba u 2011.). Znatno smanjenje broja 
odobrenja novih programa makrofinancijske pomo ći odražavalo je i kašnjenja u 
zakonodavnom postupku koja proizlaze iz neslaganja izme đu suzakonodavaca o tome 
kako primijeniti novu uredbu o komitologiji na  odluke o pružanju makrofinancijske 
pomoći. To je pitanje riješeno tek u 20132. 
Od druge polovine 2011. financijski uvjeti na svjetskim tržištima kapitala znatno su se 
pogoršali, djelomi čno zbog u činaka krize javnog duga europodru čja. Uz to, Arapsko 
proljeće i iz njega proizašli politi čki i gospodarski preokreti u arapskim sredozemnim 
partnerskim zemljama predstavljali su dodatni pritisak na prora čune i vanjske financijske 
položaje tih država. Ti su doga đaji doveli do pove ćanja potrebe za makrofinancijskom 
pomoći u 2012. i 2013. uz zahtjeve vlasti Egipta, Jordana i Tunisa za potporu. 
Suzakonodavci su u prosincu 2013. i sv ibnju 2014. donijeli odl uke o pružanju 
makrofinancijske pomo ći Jordanu i Tunisu, dok je pr ijedlog Komisije za odluku o 
pružanju makrofinancijske pomo ći Egiptu stavljen na čekanje do zaklju čivanja programa 
isplate MMF-a izme đu Egipta i MMF-a i kao odgovor na politi čke promjene u toj zemlji. 
U 2014. sukob u isto čnoj Ukrajini i znatno pogo ršanje gospodarske i financijske situacije 
u zemlji izazvali su podizanje makrofinancijske pomo ći na do sada nezabilježenu razinu, 
sve u obliku zajmova. S isplatama se zapo čelo na temelju dviju odluka donesenih u 2002. 
i 2010., nakon što je ukrajinski parlament ratif icirao relevantne dokumente povezane s 
makrofinancijskom pomo ći. Uz to, Vije će je hitnim postupkom odobrilo novi program 
makrofinancijske pomo ći za Ukrajinu u travnju 2014. ( članak 213. UFEU-a) koja je u 
potpunosti ispla ćena u 2014. 
 
2.2. Okvirna uredba o makrofinancijskoj pomo ći 
Još je 2003. Europski parlament prepozna o dugotrajan proces donošenja odluka kao 
jedan od glavnih nedostataka inst rumenta makrofinancijske pomo ći. U okviru sustava na 
snazi u to vrijeme, Vije će je na temelju pojedina čnih slučajeva donosilo odluke o dodjeli 
pojedinačnih programa makrofinancijske pomo ći, nakon savjetovanja s Parlamentom. Od 
stupanja na snagu Ugovora iz Lisab ona 1. prosinca 2009. Parlament i Vije će donosili su 
zakonodavne odluke o pojedina čnim programima makrofinancijske pomo ći uobičajenim 
zakonodavnim postupkom (suodlu čivanjem), što je dovelo do još duljeg postupka 
donošenja odluka. Ipak, kao što je pokazano financijskom krizom i krizom javnog duga, 
                                                            
2 Za više pojedinosti vidjeti izvješ ća Komisije Europskom parlamentu i Vije ću o pružanju 
makrofinancijske pomo ći trećim zemljama u 2012. (COM(2013) 426) i 2013. (COM(2014) 372). 
 
5 
 za učinkovito rješavanje makroekonomskih i financ ijskih hitnih situ acija potreban je 
instrument za odgovor na krizne situ acije koji se može koristiti brzo i u činkovito. 
Odgovaraju ći na potrebu za ubrzanjem procesa donoš enja odluka i pojednostavnjivanjem 
instrumenta makrofinancijske pomo ći, Komisija je 4. srpnja  2011. podnijela prijedlog 
Okvirne uredbe kojom se utvr đuju opće odredbe za makrofinancijsku pomo ć trećim 
zemljama3. Glavni ciljevi prijed loga bili su sljede ći: (i) učiniti makrofinancijsku pomo ć 
učinkovitijom putem bržeg i djelotvornijeg postupka donošenja odluka; (ii) uskladiti 
postupak donošenja odluka s postupkom drugih financijskih instrumenata, prvenstveno 
onih koji se odnose na vanjske odn ose; i (iii) formalizirati,  pojasniti i pojednostavniti 
pravila upravljanja makrofinancijskom pomo ći. 
O prijedlogu se opširno raspravljalo s Parlamentom i Vije ćem. Komisija je smatrala da je 
priroda njezina prijedloga promijenjena tijekom dugotrajnog zakonodavnog postupka te 
da bi, ako se on prihvati, Okvirn a uredba o makrofinancijskoj pomo ći predstavljala 
ozbiljno kršenje me đuinstitucijske ravnoteže, s posebnim u činkom na pravo Komisije na 
zakonodavnu inicijativu4. Komisija je stoga 8. svibnja 2013. odlu čila povući svoj 
prijedlog.  
Nakon što je Komisija povukla svoj prijedlog, Vije će je 18. srpnja 2013. podnijelo 
zahtjev za poništenje Odluke Komisije Sudu EU-a u skladu s člankom 263. UFEU-a5. 
Sud je u svojoj presudi od 14. tr avnja 2015. odbio djelovanje Vije ća i smatra da se 
Komisija opravdano povukla. Sud je potvrdio i da je Komisija postupila na odgovaraju ći 
način kada je povukla svoj prije dlog s obzirom na to da bi se izmjenama koje su 
predložili suzakonodavci ozbilj no narušio prijedlog i sprije čilo ostvarivanje njegovih 
glavnih ciljeva. Kao rezu ltat toga, Parlament i Vije će još uvijek donose na temelju 
pojedinačnih slu čajeva zakonodavne odluke o pojedina čnim programima 
makrofinancijske pomo ći redovnim zakonodavnim postupkom6. 
Na temelju nedavnih iskustava, posebice potreba za brzim pokretanjem novog programa 
makrofinancijske pomo ći za Ukrajinu u 2014. i 2015., ponovno se  pojavila potreba za 
osiguravanjem brze mobilizacije makrofinancijske pomo ći, kao instrumenta za hitne 
slučajeve, u kriznim situacijama. Komisija će stoga nastaviti razmatrati na čine za 
poboljšanje u činkovitosti i djelotvornos ti postupka donošenja odluka. 
 
                                                            
3 COM(2011) 396 završna verzija, 4.7.2011. 
4 Za više pojedinosti vidjeti Izvješ će Komisije Europskom parlamentu i Vije ću o pružanju 
makrofinancijske pomo ći trećim zemljama u 2013. (COM(2014) 372). 
5 Predmet C-409/13. 
6 U kontekstu donošenja Odluke br. 778/2013/EU kojom se dodjeljuje daljnja makrofinancijska pomo ć 
Gruziji, Europski parlament i Vije će donijeli su Zajedni čku izjavu koja odražava kompromise izme đu 
suzakonodavaca tijekom pregovora o Okvirnoj uredbi i postupka mirenja za odluku o Gruziji (SL L 218, 
14.8.2013., str. 18.). Izjava je politi čki dogovor bez pravno obvezuju ćih učinaka. 
 
6 
 3. PROGRAMI MAKROFINANCIJSKE POMO ĆI U 2014. 
3.1. Pregled 
Napredak je postignut u sljede ćim odlukama o mikrofinancijskoj pomo ći u 2014.: 
− U kolovozu 2013. suzakonodavci su prihvatili prijedlog Komisije iz 2011. o 
pružanju makrofinancijske pomo ći Gruziji u ukupnom iznosu od 
23 milijuna EUR u obliku zajmova i 23 milijuna EUR u obliku bespovratnih sredstava. Dokumenti makrofinancijske pomo ći potpisani su u 2014. Bespovratna 
sredstava prvog obroka (13 milijuna EUR) ispla ćena su u sije čnju 2015., a zajam 
(10 milijuna EUR) u travnju. Is plata drugog obroka (u iznosu od 
23 milijuna EUR) predvi đena je u ljeto 2015. pod uvj etom da se programom 
MMF-a ispunjavaju zadani ciljevi i da Gruzija provede mjere politike dogovorene 
u Memorandumu o razumijevanju (MOR). 
− Komisija je u travnju 20 13. predložila novu odluku kojom  se Jordanu osigurava 
pomoć u iznosu od 180 milijuna EUR u zajmovima za Jordan; Odluka je 
prihvaćena u prosincu 2013. Jordanske vlasti  i EU potpisali su Memorandum o 
razumijevanju i Sporazum o jamstvenom instrumentu u ožujku 2014. Prvi obrok (100 milijuna EUR) ispla ćen je u velja či 2015. Isplata drugog obroka o čekuje se u 
2015. 
− Prijedlog Komisije iz 2011. o pružanju  posebne makrofinancijske pomo ći 
Kirgiskoj Republici u iznosu od 15 milijuna EUR u zajmovima i 15 milijuna EUR u bespovratnim sredstvima prihva ćen je u listopadu 2013. 
Dokumenti o makrofinancijskoj pomo ći potpisani su u 2014., a kirgiski parlament 
ih je ratificirao u velja či 2015. Isplata obaju obroka predvi đena je u 2015. 
− U prosincu 2013. Komisija je predstavila  novi prijedlog kojim se osigurava 
makrofinancijska pomo ć Tunisu u iznosu od 250 milijuna EUR u zajmovima. 
Suzakonodavci su donijeli odluku u svibnju 2014., a tuniski parl ament ratificirao 
je potpisani Memorandum o razumijevanju i Sporazum o jamstvenom instrumentu u ožujku 2015. Tijeko m zakonodavnog postupka iznos pomo ći 
povećan je na 300 milijuna EUR. Pomo ć se treba provesti u 2015. i 2016., a 
isplata prvog obroka (100 milijuna EUR) o čekuje se u svibnju. 
Za Ukrajinu je u 2014. ispla ćeno ukupno 1,36 milijard i EUR u zajmovima u okviru dvaju 
programa makrofinancijske pomo ći. Prvim programom makrofinancijske pomo ći, na 
temelju odluka donesenih u 2002. i 2010., osigur ana je ukupna makrofinancijske pomo ć
i 
u ukupnoj vrijednosti od 610 milijuna EUR. Prvi obrok u iznosu od 100 milijuna EUR isplaćen je u svibnju 2014., ubrzo nakon što je MMF Ukrajini odobrio novi dvogodišnji 
stand-by  aranžman. Drugi obrok u iznosu od 260 milijuna EUR ispla ćen je u studenome 
2014., a tre ći (250 milijuna EUR) u travnju 2015.
 Vijeće je hitnim postupkom u travnju 
2014. odobrilo drugi program makrofinancijske pomo ći za Ukrajinu u vrijednosti od 
1 milijarde EUR u zajmovima ( članak 213. UFEU-a). Puni iznos ispla ćen je u dva obroka 
od 500 milijuna EUR u lipnju i prosincu 2014. Komisija je 8. sije čnja 2015. predložila 
treći program makrofinancijske pomo ći u iznosu do 1,8 milijardi EUR u zajmovima koji 
su Parlament i Vije će prihvatili 15. travnja 2015. Ukup ni je iznos triju programa 
 
7 
 makrofinancijske pomo ći Ukrajini 3,41 milijarda EUR što predstavlja najve ću 
financijsku pomo ć koju je EU osigurao tre ćoj zemlji u tako kratkom roku. 
 
3.2. Pojedini programi u državama korisnicama u 2014. 
3.2.1.  Gruzija 
U 2013. donesena je odluka o programu makrofinancijske pomo ći za Gruziju ukupne 
vrijednosti od 46 milijuna EUR. Makrofinancijska pomo ć, koja se ravnomjerno dostavlja 
u zajmovima i bespovratnim sredstavima, bit će isplaćena u dvama obrocima. Nakon što 
je Gruzija sklopila novi program isplate s MMF-om u srpnju 2014., ponovno su 
pokrenuti pregovori o makrofinancijskoj pomo ći (bili su na čekanju od 2011. jer se 
Gruzija nije koristila postoje ćim programom MMF-a). Potpisani su dokumenti 
makrofinancijske pomo ći, a gruzijski parlament ih je, prema potrebi, ratificirao u 
prosincu 2014. Bespovratna sredstva prvog obroka (13 milijuna EUR) ispla ćena su u 
siječnju 2015., a zajam (10 milijuna EUR) u travnju 2015. Isplata drugog obroka 
makrofinancijske pomo ći (ukupno 23 milijuna EUR) planirana je u drugoj polovici 
2015., ovisno o tome ho će li Gruzija ispuniti ciljeve zadane programom MMF-a te ho će 
li provoditi mjere dogovorene u Memorandumu o razumijevanju. 
Iako je BDP u Gruziji narastao s 3,2 % u 2013. na 4,7 % u 2014., odražavaju ći pojačanu 
potrošnju i oporavak u podru čju privatnih ulaganja, makroe konomska situacija i dalje je 
osjetljiva. U skladu s rastom, inflaci ja se ubrzala na 3,1 % u 2014. unato č ublažavaju ćem 
učinku pada cijena nafte. Nakon nepovoljnog razvoja deviznoga te čaja od studenoga 
2014. u Rusiji i drugim zemljama iz Zaje dnice neovisnih držav a (ZND), vrijednost 
gruzijskog larija prema ameri čkom dolaru naglo se smanjila, pove ćavajući očekivanja 
inflacije. Kao odgovor, središnja banka pove ćala je svoju referentnu kamatnu stopu na 
4,5 % u velja či 2015. Budu ći da vlada od 2013. prihva ća društveno uklju čiviji 
gospodarski model, što uklju čuje i uspostavu op ćeg sustava zdravstvene skrbi, pove ćali 
su se pritisci na prora čun, a fiskalni deficit dose gnuo je 2,9 % BDP-a u 2014. u odnosu 
na 2,6 % u 2013. Vanjski pritisci ponovno se se pove ćali u 2014. Deficit teku ćeg računa 
dosegnuo je 9,6 % BDP-a, u odnos u na 5,9 % u 2013. jer se pove ćao uvoz na temelju 
gospodarskog rasta, a izvoz i doz nake otrpjeli su štetu zbog  nepovoljnih vanjskih uvjeta. 
Napredak u strukturnim reformama bio je zadovoljavaju ći u 2014., s daljnjim 
proširenjem op ćeg sustava zdravstvene skrbi i znatnim poboljšanjima u tržišnom 
natjecanju, fiskalnoj transparentnosti i na dzoru banaka. Odbor MMF-a u prosincu 2014. 
dovršio je prvu reviziju  programa trogodišnjeg stand-by  aranžmana u iznosu od 
154 milijuna USD koji je dogovoren u srpnju 2014.   
3.2.2.  Jordan 
Nakon službenog zahtjeva za makrofinancijsku pomo ć u prosincu 2012., Komisija je 
29. travnja 2013. donijela prijedlog odluke kojom bi se Jordanu osigurala 
makrofinancijska pomo ć u iznosu do 180 milijuna EUR u obliku srednjoro čnog zajma. 
Parlament i Vije će donijeli su odluku 11. prosinca 2013. Po četkom 2014. zaklju čeni su 
pregovori o Sporazumu o jamstvenom inst rumentu i o Memorandumu o razumijevanju 
kojim se utvr đuju mjere ekonomske politike koje poduzim aju jordanske vlasti. Ta su dva 
dokumenta potpisana u ož ujku 2014. Cilj je ma krofinancijske pomo ći Jordanu  dopuniti 
 
8 
 sredstva koja je osigurao MMF u okviru teku ćeg stand-by  aranžmana. Prvi obrok 
(100 milijuna EUR) ispla ćen je u velja či 2015., dok se drugi o čekuje u jesen 2015. 
Unatoč tome što je Jordan izložen poja čanoj regionalnoj nestabilnosti (uklju čujući trajni 
sirijski sukob i teroristi čke aktivnosti na Sinajskom  poluotoku koji i dalje utje ču na 
opskrbu plinom iz Egipta), gospodarstvo zem lje naraslo je u 2014. Rast realnog BDP-a 
dosegnuo je 3,1 %, u usporedbi s 2,8 % u 2013., potaknut oporavkom u podru čjima 
rudarstva, gra đevinarstva, komunalnih usluga i turizma, kao i velikim priljevom 
inozemnih sredstava. Inflacija je o čuvana na niskoj razini čime je omogu ćena bolje 
prilagodljiva monetarna politika u 2014. Fiskalni se deficit (uzimaju ći u obzir inozemne 
potpore i prijenose nacionalnom  elektroenergetskom poduze ću NEPCO-u) donekle 
smanjio s 11,5 % BDP-a u 2013 . na 10 % u 2014., zahvaljuju ći višim poreznim 
prihodima i velikim priljevima inozemnih sredstava. Bilanca pla ćanja poboljšala se na 
temelju znatnih priljeva službenih potpor a i kapitala, posebno zemalja iz Vije ća za 
suradnju u Zaljevu (GCC). Procjenuje se da je ukupan iznos inozem nih potpora narastao 
s 2,7 % BDP-a u 2013. na 7 % BDP-a u 2014. Napredak je u podru čju strukturnih 
reformi neujedna čen, s obzirom na kašnjenje u donošenju revidiranog zakona o porezu. 
Peta revizija programa MMF-a uspješ no je dovršena u studenome 2014. Time se 
omogućila isplata u iznosu od 129 milijuna USD čime je ukupni iznos isplata od 
pokretanja programa dosegnuo 1,4 milijarde USD (od ukupnog iznosa od 
2 milijarde USD). 
3.2.3.  Kirgiska Republika 
Nakon etni čkog i politi čkog nasilja koje je dovelo do naglog pada gospodarske aktivnosti 
i znatnog deficita u vanjskom financiranju, EU se na me đunarodnoj konferenciji donatora 
u Biškeku u srpnju 2010. obvezao dati potporu oporavku Kirgiske Republike. To je dovelo do toga da je Komisija u prosincu  2011. donijela prijedlog odluke o osiguravanju 
makrofinancijske pomo ći u iznosu do 30 milijuna EUR (15 milijuna EUR u zajmovima i 
15 milijuna EUR u bespovratnim sredstvima).  Taj je program makrofinancijske pomo ći 
bio izniman jer se Kirgiska Repub lika nalazi izvan geografskog podru čja koje uobi čajeno 
zahvaćaju instrumenti makrofinancijske pomo ći, ali je i opravdan snagom 
prodemokratskog, politi čkog i gospodarskog zamaha reformi u zemlji i činjenicom da je 
Kirgiska Republika dio regije  od posebnog gospodarskog i politi čkog značenja za EU. 
Odluka o makrofinancijskoj pomo ći donesena je u listopadu 2013. Dokumenti 
makrofinancijske pomo ći potpisani su krajem 2014., a kirgis ki parlament ih je ratificirao 
u veljači 2015. Isplata obaju obroka predvi đena je u 2015. 
Nakon solidne 2013. godine, kad je BDP nara stao za 10,5 % kao rezultat oporavka u 
proizvodnji zlata, u 2014. kirgisko gospodars tvo pokazalo je znakove usporavanja, s 
procijenjenim rastom BDP-a od 3,6 %. Ta je  situacija nastala zbog usporavanja vanjske 
trgovine, smanjenih doznaka (što je povezano s recesijom u Rusiji i usporavanjem gospodarskog rasta kod drugih važn ih trgovinskih partnera, os obito u zemljama CIS-a) i 
smanjene proizvodnje zlata. Pala je vrijednost lokalne valute za 16,3 % prema 
američkom dolaru u 2014., a godišnja inflacija dosegnula je 10,9 % u velja či 2015. 
Buduća da je središnja banka intervenirala na deviznom tržištu da bi suzbila 
deprecijacijske pritiske, pri čuve su se smanjile za 17,1 % izme đu srpnja 2014. i sije čnja 
2015. U 2014. fiskalni deficit pr ocijenjen je na 3,7 % BDP-a, a javni dug na 54,1 % 
BDP-a. Deficit teku ćeg računa ostao je visok u 2014., na 13,7 % BDP-a. Bilanca pla ćanja 
 
9 
 ostaje stoga ranjiva. U tom kontekstu, kirgis ka nadležna tijela za tražila su od MMF-a 
sljedeći aranžman. Pregovori su uspješno okon čani početkom 2015., a odbor MMF-a 
odobrio je novi trogodišnji pr ogram u okviru proširenog kr edita u travnju 2015. Iako se 
Nacionalna strategija za održiv razvoj za razdoblje 2013. – 2017. provodi, napredak u 
financijskom sektoru zaostaje. Zakon o banka rstvu, kojim bi se postrožile bankarske 
propisi te oja čali ovlasti i neovisnost središnje banke, još čeka odobrenje parlamenta. 
3.2.4.  Tunis 
U lipnju 2013., Odbor MMF-a odobrio je novi 24-mjese čni stand-by  aranžman s 
Tunisom u iznosu od 1,75 milijardi USD. U tom je kontekstu u kolovozu 2013. tuniska 
vlada tražila od EU-a makrofinancijsku pomo ć u iznosu od 500 milijuna EUR. Kao 
odgovor, Komisija je u prosincu 2013. podnije la prijedlog o odobravanju sredstava 
makrofinancijske pomo ći za Tunis u iznosu od 250 milijuna EUR, u obliku zajma koji se 
isplaćuje u tri jednaka obroka. Tijekom rasprave u Parlamentu i Vije ću iznos pomo ći 
povećan je na 300 milijuna EUR. Suzakonodavci su odluku o programu 
makrofinancijske pomo ći donijeli u svibnju 2014. Izme đu srpnja i rujna 2014. 
dogovoreni su i potpisani Memorandum o razu mijevanju i Sporazum o kreditiranju, a 
tuniski parlament ratificirao ih je u ožujku 2015. Isplata prvog obroka o čekuje se u 
svibnju 2015., dok isplata drugog i tre ćeg obroka i dalje ovisi o tome ho će li se ispuniti 
ciljevi programa MMF-a te o tome ho će li tuniske vlasti ispuniti uvjete makrofinancijske 
pomoći navedene u Memorandumu o razumijevanju. 
Rast realnog BDP-a ostao je nizak te je dosegnuo 2,3 % u 2014., u usporedbi s 2,4 % u 
2013. Politi čka neizvjesnost i napetosti u podru čju sigurnosti i dalje su  negativno utjecale 
na gospodarsku aktivnost. Inflacija je u 2014. prosje čno iznosila 5,5 % i sada je u 
silaznom trendu. Fiskalne i vanjske neravnoteže  i dalje su znatne te dovode do znatnih 
potreba za financiranjem. Fi skalni deficit za 2014. bit će niži od cilja zadanog 
programom MMF-a (4,8 % BDP-a, u usporedbi s izvornim predvi đanjem od 6,7 % BDP-
a), no to je uglavnom zbog nedovoljne potrošnje u investicijskom prora čunu i odgode 
određenih rashoda za 2015., a ne z bog optimalnih rezova u prora čunu periodi čnih 
rashoda. U vanjskim okvirima, deficit teku ćeg računa ostao je visok u 2014. i iznosio je 
8,9 % BDP-a, u usporedbi s 8,3 % BDP-a u 2013. Pri čuve su iznosile oko 
7,8 milijardi USD na kraju 2014. što predstavlj a jedva tri mjeseca uvoza, u suprotnosti s 
početnim ciljem od 9 milijardi USD u okviru  programa MMF-a. U prosincu 2014., MMF 
je dovršio peti program revizije teku ćeg stand-by  aranžmana. MMF je priznao da su 
ispunjeni svi kriteriji u činkovitosti i da se napredovalo u uvo đenju znatnog broja 
strukturnih reformi, usprkos nepovoljnom  gospodarskom, socijalnom i sigurnosnom 
okruženju. 
3.2.5.  Ukrajina 
U svjetlu sve lošije gospodarske situacije u Ukrajini po četkom 2014. i daljnjeg 
pogoršanja bilance pla ćanja, Vije će je hitnim postupkom u travnju 2014. donijelo novi 
program makrofinancijske pomo ći za Ukrajinu ( članak 213. UFEU-a). Program se 
sastojao od zajma u iznosu do 1 milijarde EUR, ispla ćenima u dvama obrocima u iznosu 
od 500 milijuna EUR. Taj se sporazum (d rugi program makrofinancijske pomo ći) 
primjenjivao usporedno s drugim inst rumentom makrofinancijske pomo ći (prvi program 
makrofinancijske pomo ći) koji je utvr đen je na temelju dviju odluka (donesenih u 2002. i 
 
10 
 2010.) i u iznosu do 610 milijuna EUR u zajmovima, ispla ćenima u tri obroka. Kao 
rezultat toga, za Ukrajinu je bio dost upan ukupan iznos makrofinancijske pomo ći od 
1,61 milijarde EUR7. Isplate su u okviru dvaju programa bile mogu će nakon što je Odbor 
MMF-a odobrio novi dvogodišnji stand-by  aranžman u travnju 2014. Ukrajina je primila 
1,36 milijardi EUR makrofinancijske pomo ći u 2014., uklju čujući puni iznos od 
1 milijarde EUR u okviru odluke o drugom programu makrofinancijske pomo ći. Zadnji 
obrok prvog programa makrofinancijske pomo ći u iznosu od 250 milijuna EUR ispla ćen 
je u travnju 2015. 
Nakon dvije godine stagnacije, ukrajins ko gospodarstvo u 2014. ušlo je u duboku 
recesiju zbog krize povjerenja koja je nastala slijedom oružanog sukoba u isto čnom 
dijelu zemlje. Ta je kriza dovela do nagl og pada vrijednosti valute, kao i do pada u 
ulaganjima i potrošnji. Pad proizvodnih kapaciteta na istoku zemlje zbog sukoba, 
području koje je središte indus trije u Ukrajini, dodatno je pridonio realnom smanjenju 
BDP-a za 6,8 % u 2014. Slabljenje valute, zajedno sa znatnim pove ćanjem reguliranih 
cijena, dovelo je do snažnog ubrzavanja inflacije mjerene indeksom potroša čkih cijena 
(IPC). U isto vrijeme, unato č različitim korektivnim mjerama (na strani prihoda i 
rashoda), ukupni fiskalni deficit pogoršao se na procijenjenih  10,3 % BDP-a u 2014., dok 
je javni dug naglo narastao na oko 70,2 % BDP-a na kraju 2014. U vanjskim okvirima, 
prilagodba deficita teku ćeg računa (s 8,7 % u 2013. na 4 % u 2014.), zbog smanjenja 
uvoza, bila je popra ćena velikim odljevom financijskih sredstava iz privatnog sektora za 
zaostatke za plin. Kao rezultat toga, bruto me đunarodne pri čuve Ukrajine pale su za 
gotovo 60 % (10 milijardi EUR) tijekom 2014. na samo 6,2 milijarde EUR na kraju godine. Recesija i deprecijacija valute, koje proizlaze iz krize povj erenja, usporavale su 
bankarski sektor što je dovelo do velikih odl jeva depozita, znatnih operativnih gubitaka i 
sve većeg udjela loših kredita. U pokušaju stabilizacije sekt ora, središnja je banka 
pokrenula reviziju neodrživih banaka i sv eobuhvatni postupak dokapitalizacije sektora. 
Reforme su pokrenute u energetskom sektoru i u sustavu upravljanj a javnim financijama, 
poduprte programima potpore s me đunarodnim vjerovnicima, uklju čujući i EU. 
S obzirom na daljnje slabljenje gospoda rske aktivnosti i pogor šanje bilance pla ćanja, 
međunarodna zajednica, koju predvodi MMF, sast avila je novi paket financijske potpore 
za Ukrajinu. U tom je kontekstu država za tražila novi program ma krofinancijske pomo
ći 
u rujnu 2014. te je ponovno poslala svoj zah tjev u prosincu 2014. S obzirom na velike 
dodatne potrebe za vanjskim financ iranjem, Komisija je 8. sije čnja 2015. podnijela 
prijedlog za novi program  makrofinancijske pomo ći do 1,8 milijardi EUR u zajmovima 
(treći program makrofinancijske pomo ći) s ciljem potpore ambicioznom programu 
reformi ukrajinskih vlasti. Suzakonodavci su odluku o novom programu makrofinancijske pomo ći donijeli u travnju 2015. Isplata se o čekuje u tri jednaka obroka 
u razdoblju 2015. – 2016. Dana 11. ožujka  2015. Odbor MMF-a odobrio je novi 
četverogodišnji sporazum u okviru prošire nog fonda za Ukrajinu (posebna prava vu čenja 
                                                            
7 Dva programa makrofinancijske pomo ći važan su element Komisijina  Paketa potpore za Ukrajinu, 
najavljenog 5. ožujka 2014., u iznosu ve ćem od 11 milijardi EUR (http://europa.eu/rapid/press-
release_MEMO-14-159_en.htm).  Uz makrofinancijsku pomo ć, paket je uklju čivao potporu drugim 
financijskim instrumenatima kao što su razvojne pomo ći u obliku bespovratnih sredstava i financiranje 
sredstvima iz Europske investicijske banke i Europske banke za obnovu i razvoj. 
 
11 
 u iznosu od 12,348 milijardi, oko 17,5 milijardi USD). Tim se sporazumom zamijenio 
dvogodišnji stand-by  aranžman dogovoren u travnju 2014. 
 
4. OSIGURAVANJE PRAVILNOG KORIŠTENJA SREDSTAVA MAKROFINANCIJSKE 
POMOĆI: OPERATIVNE PROCJENE I EX POST  OCJENE  
4.1. Operativne procjene 
U skladu sa zahtjevima Financijske uredbe EU-a, Komisija uz pomo ć vanjskih savjetnika 
provodi operativne procjene ne bi li dobila razumna jamstva o funkcioniranju 
administrativnih postupaka i financijsk ih krugova u državama primateljicama. 
Operativne procjene usmjerene su na sust ave upravljanja javnim financijama, posebno na 
postupke i organizaciju ministarstva fina ncija i središnjih banki te, konkretnije, 
upravljanje ra čunima na koje će sredstva EU-a biti upla ćena. Uz to, posebna se pozornost 
posvećuje načinu funkcioniranja institucija vanjsk ih revizija, njihove neovisnosti, 
njihovih programa rada i u činkovitosti njihov ih kontrola. Ispituju se i postupci javne 
nabave na središnjoj razi ni. U 2014., Komisija je prove la jednu operativnu procjenu u 
Ukrajini, kao pripremu za novi program makrofinancijske pomo ći odobren te godine. 
4.2. Ex post ocjene  
U skladu s Financijskom ure dbom EU-a Komisija provodi ex post ocjene8 programa 
makrofinancijske pomo ći ne bi li ocijenila njihov u činak. Glavni su ciljevi: (i) analiza 
učinka makrofinancijske pomo ći na gospodarstvo države prim ateljice, a posebno na 
održivost njezina vanjskog položaja; i (ii) ocjena dodane vrijednosti intervencije EU-a. 
Ex post  ocje,a programa makrofinancijske pomo ći za Bosnu i Hercegovinu zapo čela je 
2014.; a dovršena je u ožujku 2015. 
 
5. ZAHTJEVI ZA POMO Ć I BUDUĆI PRIJEDLOZI KOMISIJE – PRORA ČUNSKO STANJE  
Program makrofinancijske pomo ći za 2015. uklju čuje sljede će: 
(i) provedbu pet odluka koje su ve ć odobrene za programe makrofinancijske 
pomoći u Gruziji, Jordanu, Kirgiskoj Republ ici, Tunisu i Ukrajini (posljednji 
obrok prvog programa makrofinancijske pomo ći); 
(ii)  provedba novih odluka o tre ćem programu makrofinancijske pomo ći za 
Ukrajinu donesenom u travnju 2015.; i 
(iii) odobrenje mogu ćih novih programa, na temelju do sada primljenih zahtjeva 
iz Armenije i Egipta i novih zahtjeva koji mogu biti primljeni (posebno se 
očekuje zahtjev iz Moldove). 
Kao što je prethodno navedeno, u 2015. o čekuje se puna isplata programa 
makrofinancijske pomo ći za Gruziju, Jordan i Kirgisku Republiku, kao i prvog programa 
                                                            
8 Sve ex post  ocjene dostupne su na web-mjestu GU ECFIN: 
http://ec.europa.eu/dgs/economy_finance/evaluation/completed/index_en.htm . 
 
12 
 makrofinancijske pomo ći za Ukrajinu dok će se program za Tunis i tre ći program 
makrofinancijske pomo ći za Ukrajinu isplatiti u razdoblju 2015. – 2016. Me đutim, 
potpuna provedba svih spomenu tih programa mora biti uskla đena s uvjetima politike 
utvrđenima u odgovaraju ćem Memorandumu o razumijevanju. 
U veljači 2014. Europska komisija primila je  novi zahtjev za makrofinancijsku pomo ć iz 
Armenije. Me đutim, stanje bilance pla ćanja Armenije ne smatra se dovoljno kriti čnim da 
bi se opravdao prijedlog Komi sije za makrofinancijsku pomo ć, unatoč odobrenju novog 
financijskoga aranžmana s MMF-om (u okvi ru proširenoga fonda u iznosu od 
125 milijuna USD) 7. ožujka 2014. Komisija pomno prati gospodarsku i financijsku 
situaciju u Armeniji, osobito u kontekst u sve zahtjevnijeg vanjskog gospodarskog 
okruženja s kojim se zemlja suo čava od kraja 2014. 
U studenome 2012. Egipat je obnovio s voj zahtjev za makrofinancijsku pomo ć za ukupan 
iznos od 500 milijuna EUR. Ko misija je razmotrila mogu ćnost podnošenja prijedloga 
koji bi se sastojao od zajma u iznosu od 450 milijuna EUR i bespovratnih sredstava u iznosu od 50 milijuna EUR. Uz to, operativn a procjena, u kojoj su se analizirali 
financijski krugovi i kontrole u egipatskom  sustavu upravljanja javnim financijama, 
provedena je u lipnju 2013. Ipak, pr ijedlog o makrofinancijskoj pomo ći stavljen je na 
čekanje do zaklju čivanja programa isplate MMF-a izme đu Egipta i MMF-a te zbog 
političkih događaja u zemlji od srpnja 2013. 
Komisija o čekuje da će primiti službeni zahtjev za makrofinancijsku pomo ć iz Moldove 
u 2015. s obzirom na pogoršanje gospodarske situ acije i aktualne ra sprave s MMF-om o 
mogućem novom programu. 
U tablici u nastavku pruža se pregled obveza i isplata bespovratnih sredstava 
makrofinancijske pomo ći za 2013., 2014. i (okvirno) 2015. Predvi đanje za 2015. 
preliminarno je i obuhva ća samo programe makrofinancijske pomo ći za koje je Komisija 
podnijela prijedlog odluke ili koje su ve ć odobrili suzakonodavci. 
Ukupan iznos nepodmirenih zajmova makrofinancijske pomo ći iznosio je 
842 milijuna EUR na kraju 2014. Taj se iznos jam či proračunom EU-a putem 
Jamstvenog fonda za vanjska djelovanja9, koji obuhva ća zajmove Euratoma i Europske 
investicijske banke (EIB) tre ćim zemljama. Jamstveni fond održava se na 9 % iznosa 
zajmova makrofinancijske pomo ći, zajmova EIB-a i Euratoma tre ćim zemljama. Fond se 
osigurava sredstvima iz prora čuna EU-a. Procjenjuje se da će isplate zajmova 
makrofinancijske pomo ći doseći više od 1,9 milijardi EUR u 2015., što bi odgovaralo 
oblikovanju pri čuva Jamstvenog fonda u iznosu od oko 168 milijuna EUR. Me đutim, te 
brojke ne obuhva ćaju eventualne nove programe makrofinancijske pomo ći za koje 
Komisija nije još podnijela prijedlog. 
 
                                                            
9 Za više informacija vidjeti Izvješ će Komisije Europskom parlamentu i Vije ću o jamstvima pokrivenima 
općim proračunom (COM(2014) 540). 
 
13 
 Obveze i isplate bespovratnih sredstava i isplate zajmova makrofinancijske pomo ći 2013. – 2015. (EUR)
2013 2014 2015. (okvirno)*
Obveze odobrenih bespovratnih sredstava iz prora čuna 94 550 000 60 000 000 77 955 000
operativne procjene, ex post  ocjene  173 856  181 874  250 000
   istraživanja javnih rashoda i financijske odgovornosti (PEFA)
makrofinancijska pomo ć Kirgiskoj Republici (donesena odluka) 15 000 000
makrofinancijska pomo ć Gruziji (donesena odluka) 23 000 000
ostali mogu ći programi makrofinancijske pomo ći (M oldovi, Egiptu, Armeniji...) TBD
Obveze, ukupno  173 856 38 181 874
Neiskorištena sredstva iz prora čuna 94 376 144 21 818 126
Isplate odobrenih bespovratnih sredstava iz prora čuna 56 339 890 52 153 011 74 218 061
operativne procjene, ex post  ocjene  529 345  179 806
   istraživanja javnih rashoda i financijske odgovornosti (PEFA)
makrofinancijska pomo ć Kirgiskoj Republici (donesena odluka) 15 000 000
makrofinancijska pomo ć Gruziji (donesena odluka) 23 000 000
ostali mogu ći programi makrofinancijske pomo ći (M oldovi, Egiptu, Armeniji...) TBD
Isplate, ukupno  529 345  179 806
Neiskorištena sredstava za isplate bespovratnih sredstava 55 810 545 51 973 205
Isplate zajmova makrofinancijske pomo ći
Bosna i Hercegovina (donesena odluka) 100 000 000
Ukrajina, prvi program makrofinancijske pomo ći (donesena odluka) 360 000 000 250 000 000
Ukrajina, drugi program makrofinancijske pomo ći (donesena odluka) 1000 000 000
Gruzija (donesena odluka) 23 000 000
Jordan (donesena odluka) 180 000 000
Tunis (donesena odluka)** 200 000 000
Kirgiska Republika (donesena odluka) 15 000 000
Ukrajina, tre ći program makrofinancijske pomo ći (donesen prijedlog)** 1200 000 000
ostali mogu ći programi makrofinancijske pomo ći (M oldovi, Egiptu, Armeniji...)
Isplate zajmova makrofinancijske pomo ći, ukupno 100 000 000 1360 000 000 1868 000 000
* osim  za prora čunska sredstva koja se odnose na prora čun donesen za 2 015.
** očekuje se isplata samo dva od tri obroka u 2015. Isplata posljednjeg obroka previ đena je za 2016.