P9_TA(2021)0132

Prigovor na provedbeni akt: maksimalne razine ostataka za određene tvari, uključujući lufenuron

Rezolucija Europskog parlamenta od 27. travnja 2021. o Nacrtu uredbe Komisije o izmjeni priloga II., III. i IV. Uredbi (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu maksimalnih razina ostataka za aklonifen, akrinatrin, Bacillus pumilus QST 2808, klorantraniliprol, etirimol, lufenuron, pentiopirad, pikloram i Pseudomonas sp. soj DSMZ 13134 u ili na određenim proizvodima (D070113/03 – 2021/2590(RPS))

(2021/C 506/04)

Europski parlament,

— uzimajući u obzir Nacrt uredbe Komisije o izmjeni priloga II., III. i IV. Uredbi (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu maksimalnih razina ostataka za aklonifen, akrinatrin, Bacillus pumilus QST 2808, klorantraniliprol, etirimol, lufenuron, pentiopirad, pikloram i Pseudomonas sp. soj DSMZ 13134 u ili na određenim proizvodima (D070113/03,

— uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. veljače 2005. o maksimalnim razinama ostataka pesticida u ili na hrani i hrani za životinje biljnog i životinjskog podrijetla i o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ (1), a posebno njezin članak 5. stavak 1. i članak 14. stavak 1. točku (a),

— uzimajući u obzir mišljenje koje je 4. prosinca 2020. dostavio Stalni odbor za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

— uzimajući u obzir Direktivu 2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u postizanju održive upotrebe pesticida (2),

— uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje EFSA-e (Europska agencija za sigurnost hrane) doneseno 15. srpnja 2020. i objavljeno 18. kolovoza 2020. (3),

— uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje EFSA-e doneseno 18. studenog 2016. i objavljeno 5. siječnja 2017. (4),

— uzimajući u obzir znanstveno izvješće koje je EFSA odobrila 30. rujna 2008. i koje je objavljeno 22. lipnja 2009. (5),

— uzimajući u obzir članak 5.a stavak 3. točku (b) Odluke Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (6),

— uzimajući u obzir članak 112. stavke 2. i 3. te stavak 4. točku (c) Poslovnika,

— uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

A. budući da je lufenuron pesticid iz skupine benzoilurea koji sprečava proizvodnju hitina kod kukaca te se koristi kao pesticid i fungicid; budući da je odobrenje Unije za lufenuron isteklo 31. prosinca 2019. i da nije podnesen nijedan zahtjev za produljenje u okviru Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (7); budući da lufenuron više nema odobrenje za korištenje u Uniji, ali se izvozi kao poljoprivredno-prehrambeni pesticid; budući da prema studiji njemačke agencije za okoliš (8) lufenuron ispunjava kriterije za postojane, bioakumulativne i toksične tvari koji su utvrđeni u Prilogu XIII. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (9);

B. budući da je u članku 191. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) kao jedno od temeljnih načela Unije navedeno načelo predostrožnosti;

C. budući da je u članku 168. stavku 1. UFEU-a utvrđeno da se pri „utvrđivanju i provedbi svih politika i aktivnosti Unije” mora osigurati „visok stupanj zaštite zdravlja ljudi”;

D. budući da je cilj Direktive 2009/128/EZ postići održivu upotrebu pesticida u Uniji smanjenjem rizika i učinaka upotrebe pesticida na zdravlje ljudi i životinja te na okoliš promicanjem alternativnih pristupa;

E. budući da je u okviru Stockholmske konvencije Ujedinjenih naroda o postojanim organskim onečišćujućim tvarima i sastanka Povjerenstva za razmatranje postojanih organskih onečišćujućih tvari iz 2012. (10) utvrđen visok potencijal lufenurona da ispuni sve kriterije za postojane organske onečišćujuće tvari;

F. budući da se komunikacijom Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenom „Strategija „od polja do stola” za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav” (11) promiče „globalni prelazak na održive poljoprivredno-prehrambene sustave” ne samo unutar granica Unije nego i izvan njih te da joj je cilj „pri procjeni zahtjeva za uvozne tolerance za pesticide koji u EU-u više nisu odobreni u obzir uzeti okolišne aspekte, uz istodobno poštovanje standarda i obveza koje propisuje WTO”;

G. budući da je Nacrt uredbe Komisije predložen nakon što je podnesen zahtjev za uvozne tolerance za lufenuron koji se koristi u Brazilu za grejp i šećernu trsku i u kojem se navodi da su potrebne više maksimalne razine ostataka kako bi se izbjegle necarinske trgovinske prepreke za uvoz tih kultura;

H. budući da Nacrt uredbe Komisije izaziva zabrinutost u pogledu sigurnosti lufenurona na temelju načela predostrožnosti, s obzirom na to da su podaci koji se odnose na učinak lufenurona na javno zdravlje i okoliš nedostatni;

I. budući da je EFSA u svojem mišljenju od 15. srpnja 2020. istaknula sljedeće: „U skladu s člankom 6. Uredbe (EZ) br. 396/2005, društvo Syngenta Crop Protection AG podnijelo je zahtjev nadležnom nacionalnom tijelu u Portugalu (država članica koja provodi ocjenu) za utvrđivanje uvoznih toleranci za aktivnu tvar lufenuron u raznim kulturama i proizvodima životinjskog podrijetla na temelju odobrenih uporaba lufenurona u Brazilu, Čileu i Maroku. Država članica koja provodi ocjenu sastavila je izvješće o ocjeni u skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 396/2005, koje je dostavljeno Europskoj komisiji i proslijeđeno Europskoj agenciji za sigurnost hrane (EFSA) 24. svibnja 2019.”; budući da je država članica koja provodi ocjenu predložila da se poveća maksimalna razina ostataka za lufenuron u grejpu (x30) i šećernoj trski (x2) i za lufenuron u proizvodima životinjskog podrijetla;

J. budući da se u zaključcima koje je EFSA donijela u svojem mišljenju od 15. srpnja 2020. opravdava povećanje maksimalnih razina ostataka za lufenuron samo na temelju potrebe za usklađivanjem s normativnim vrijednostima u Brazilu i da se uopće ne razmatraju dugoročni kumulativni učinci lufenurona na reproduktivnu toksičnost, razvojnu neurotoksičnost i njegov imunotoksični potencijal nakon dužeg razdoblja izloženosti;

1. protivi se prihvaćanju Nacrta uredbe Komisije;

2. smatra da Nacrt uredbe Komisije nije u skladu s ciljem i sadržajem Uredbe (EZ) br. 396/2005;

3. smatra da Nacrt uredbe Komisije prekoračuje provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) br. 396/2005; napominje da je u uvodnoj izjavi 5. te Uredbe navedeno da maksimalne razine ostataka treba postaviti na najnižu ostvarivu razini kako bi se zaštitile ranjive skupine kao što su djeca i nerođena djeca;

4. napominje da bi se prema Nacrtu uredbe Komisije postojeće maksimalne razine ostataka za lufenuron povećale s 0,01 mg/kg na 0,30 mg/kg za grejp i s 0,01 mg/kg na 0,02 mg/kg za šećernu trsku;

5. napominje da je u recentnom znanstvenom izvješću zaključeno da lufenuron može izazvati teratogene učinke i histopatološke promjene na jetri i bubrezima u štakora, što upućuje na to da bi trudnice i njihova nerođena djeca mogli biti izloženi riziku ( 12 )

6. napominje da izloženost insekticidima izaziva biokemijske promjene, uključujući oksidativni stres, te da je izloženost majki kemijskim onečišćujućim tvarima iz okoliša nedavno rangirana kao drugi po važnosti uzrok smrtnosti novorođenčadi u zemljama u razvoju ( 13 )

7. ponovno ističe da transgeneracijski učinci izloženosti pesticidima nisu dovoljno istraženi i da se učinci izloženosti pesticidima kod čovjeka u gestacijskom razdoblju rijetko proučavaju; ističe da postoji sve više dokaza o ulozi opetovane izloženosti u ranoj životnoj dobi;

8. predlaže da bi maksimalne razine ostataka za lufenuron trebale ostati na najnižoj razini određivanja;

9. smatra da se odluka o povećanju maksimalnih razina ostataka za lufenuron ne može opravdati jer nema dovoljno dokaza koji bi upućivali na to da je rizik za trudnice i njihovu nerođenu djecu te za sigurnost hrane prihvatljiv;

10. traži od Komisije da povuče Nacrt uredbe i da Odboru podnese novi poštujući načelo predostrožnosti;

11. nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

(1) SL L 70, 16.3.2005., str. 1.

(2) SL L 309, 24.11.2009., str. 71.

(3) EFSA, Obrazloženo mišljenje o utvrđivanju uvoznih toleranci za lufenuron u raznim proizvodima biljnog i životinjskog podrijetla, EFSA Journal, 2020.,18(8):6228, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2020.6228

(4) EFSA, Obrazloženo mišljenje o reviziji postojećih maksimalnih razina ostataka lufenurona u skladu s člankom 12. Uredbe (EZ) br. 396/2005, EFSA Journal, 2017.,15(1):4652, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2016.4652

(5) EFSA, Znanstveno izvješće o zaključcima u pogledu stručne recenzije o procjeni rizika od pesticida za aktivnu tvar lufenuron, EFSA Journal, 2009, 7(6):189, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2009.189r

(6) SL L 184, 17.7.1999., str. 23.

(7) Uredba (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (SL L 309, 24.11.2009., str. 1.).

(8) Altenburger, R., Gündel, U., Rotter, S., Vogs, C., Faust, M., Backhaus, T., „Uspostava koncepta za komparativnu procjenu rizika sredstava za zaštitu bilja s posebnim naglaskom na rizicima za okoliš”, tekst 47/2017, izvješće br. (UBA-FB) 002256/ENG, https://www.umweltbundesamt.de/sites/default/files/medien/1410/publikationen/2017-06-07_texte_47-2017_umweltrisiken-pflanzenschutzmittel.pdf

(9) Uredba (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) i osnivanju Europske agencije za kemikalije te o izmjeni Direktive 1999/45/EZ i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 793/93 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1488/94 kao i Direktive Vijeća 76/769/EEZ i direktiva Komisije 91/155/EEZ, 93/67/EEZ, 93/105/EZ i 2000/21/EZ (SL L 396, 30.12.2006., str. 1.).

(10) UNEP/POPS/POPRC.8/INF/29.

(11) COM(2020)0381.

(12) Basal, W.T., Rahman T. Ahmed, A., Mahmoud, A.A., Omar, A.R., „Lufenuron izaziva reproduktivnu toksičnost i genotoksične učinke kod albino štakorica i njihovih fetusa”, znanstvena izvješća, 2020.: 10:19544, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7658361/

(13) Cremonese, C., Freire, C., Machado De Camargo, A., Silva De Lima, J., Koifman, S., Meyer, A., „Potrošnja pesticida, središnji živčani sustav i prirođene kardiovaskularne malformacije na jugu i jugoistoku Brazila”, International Journal of Occupational Medicine and Environmental Health, 2014., 27(3), str. 474.–86., https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/24847732/