Uspjeh programa u okviru ESIF-ova, kao i strategija kojima se potiču ti programi na temelju ex ante uvjeta, ovisit će o njihovu dobrom upravljanju, pravovremenom početku i potpunoj provedbi tijekom sljedećih godina. Potrebno je biti spreman i na prilagodbu novim situacijama kao što je izbjeglička kriza. Područja u kojima je potrebno nastaviti s radom tijekom provedbenog razdoblja od 2014. do 2020. posebno se odnose na usmjerenost na rezultate i ambicioznost ciljeva, dodatno povećanje upotrebe financijskih instrumenata i potpuno iskorištavanje sinergija između ESIF-ova, EFSU-a i drugih izvora financiranja kao što je Obzor 2020. na razini projekata, financijskih instrumenata i platformi za ulaganja. 750 uspostavljenih akcijskih planova za ispunjavanje ex ante uvjeta dokaz su da postoji prostor za napredak. Očito je i da Komisija treba pružiti praktičnu pomoć određenim državama članicama kako bi osigurala potrebne uvjete za ulaganja.

Doprinos reformiranih ESIF-ova rastu EU-a nije samo novčan. Ex ante uvjetima podupiru se i potiču strukturne reforme te se stvara bolje okruženje za ulaganja, kako privatna tako i javna. Osim toga, posebnim poticanjem dobrog upravljanja i administrativnog kapaciteta diljem javnog sektora osigurat će se modernizacija i povećanje učinkovitosti javnih uprava (uključujući rješavanjem nedostataka na tržištu i pružanjem javnih dobara). Nadalje, programima Interrega i makroregionalnim strategijama okupljaju se građani različitih država članica te se zahvaljujući prekograničnoj suradnji poboljšavaju njihovi društveni, gospodarski i životni uvjeti.

Zahvaljujući potpori iz Europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF-ovi) polaže se temelj za dugoročan i održiv rast te bolji život građana u boljoj Europi. Programima u okviru ESIF-ova osigurat će se više od 637 milijardi EUR ulaganja u sve države članice, u skladu s novim prioritetima Komisije. Mobilizacijom financijskih sredstava i poboljšanjem uvjeta za ulaganja pridonijet će se ispunjavanju ciljeva politika EU-a, uključujući Plan ulaganja za Europu, kroz više od 500 inovacijskih programa. Tim programima nastoji se i povećati učinkovitost financiranja, čime će se ostvariti pozitivan utjecaj na živote i poslovne prilike desetaka milijuna Europljana. Njima se znatno pridonosi i provedbi zakonodavstva EU-a te strukturnim reformama u skladu s preporukama Europskog semestra. To se postiže na temelju poboljšanja poslovnog okruženja i administrativnog kapaciteta.

ZAKLJUČAK: OD DOBRIH NAMJERA DO PRAKSE

Dvadeset država članica ispunjava uvjete za financiranje u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih. Ta je inicijativa uključena u 34 programa ESF-a. Pokrenuta je 2013., a 2014. i 2015. financirana je kako bi se postigli konkretni rezultati u rješavanju visoke stope nezaposlenosti mladih. Inicijativa će trajati do kraja 2018.

Oko 10 % proračuna EFPR-a usmjerit će se u aktivnosti stručnog osposobljavanja i doživotnog učenja za subjekte u području ribarstva i akvakulture te njihove životne partnere. To uključuje povećanje raznolikosti aktivnosti u okviru lokalnih zajednica, s posebnim naglaskom na žene i mlade.

korist za 2 do 2,5 milijuna osoba u nepovoljnom položaju.

Osim toga, iz ESIF-ova će se pružiti znatna potpora povećanju učinkovitosti prometa u Europi i smanjenju njegova utjecaja na okoliš. To će se učiniti na sljedeće načine:

Zaštiti okoliša i dalje će se davati znatna potpora, čiji će se opseg proširiti te će biti usmjerena na inovativna rješenja. Provedba ključnih odredaba zakonodavstva EU-a o okolišu (npr. o procjeni utjecaja na okoliš) preduvjet je za financiranje. Time će se pružiti potpora sektorima gospodarenja vodom i otpadom diljem mnogih država članica. Nastojat će se modernizirati gradovi, poticati zaštita prirode, pomoći industrijama EU-a da učinkovitije upotrebljavaju resurse te pridonijeti postizanju europskih ciljeva kružnoga gospodarstva. U okviru programa teritorijalne suradnje pružit će se potpora zajedničkom upravljanju zajedničkim prirodnim kapitalom i razvoju usluga ekosustava. Od ulaganja u to područje očekuju se sljedeći rezultati:

Još je jedno ključno područje za ulaganja stvaranje energije s niskom razinom emisija ugljika i razvoj povezanijih modernih mreža kojima je jednostavnije upravljati (tj. „pametnih mreža”). Očekuje se da će se ulaganjem u to područje ostvariti sljedeće:

Time će se EU-u pomoći u ispunjavanju ciljeva energetske učinkovitosti i dovesti do smanjenja računa za potrošnju energije, povećanja kvalitete života te poboljšanja radnih uvjeta, lokalnih radnih mjesta i konkurentnosti poduzeća.

Iz ESIF-ova će se pružiti potpora razvoju energetske unije, kojom će se sredstva dodijeljena niskougljičnom gospodarstvu više nego udvostručiti na razinu od 45 milijardi EUR za razdoblje od 2014. do 2020. Time će se potaknuti provedba zakonodavstva EU-a i osigurati financijska sredstva za rješavanje administrativnih i tehničkih prepreka.

otprilike 801 500 poduzeća primit će potporu za izravno stvaranje 354 300 novih radnih mjesta. Uz potporu koja se poduzećima pruža za istraživanja i inovacije, to znači da će oko 5 % svih MSP-ova u EU-u i 8 % novih poduzeća od EU-a primiti financijsku potporu,

S pomoću ESIF-ova poticat će se inovacije među MSP-ovima i pridonijeti pravednijem i bolje povezanom jedinstvenom tržištu s čvrstim industrijskim temeljem. To će se postići sljedećim mjerama: potporom za istraživanja i inovacije, razvojem poslovanja, poduzetništvom, inkubacijom, prijenosom tehnologija, energetskom učinkovitosti, potporom za klastere te poboljšanjem službi podrške za MSP-ove. Gotovo polovina te potpore pružit će se u okviru financijskih instrumenata. Očekuju se sljedeća postignuća:

Strategije za pametnu specijalizaciju (RIS3) temelj su ulaganja u istraživanja i inovacije. Osim toga, preduvjet su za financiranje iz EFRR-a te se uzimaju u obzir i u financiranju iz EPFRR-a. Njima se utvrđuju politički okviri za jaču potporu istraživanjima i inovacijama na temelju dokaza i uključenosti dionika. Potpora istraživanjima i inovacijama pruža se na temelju regionalnih prednosti i u skladu sa zajedničkom metodologijom. Zbog tog preduvjeta došlo je do promjene u načinu provedbe inovacijske politike i do obnove regionalnog planiranja na temelju aktivnog sudjelovanja dionika. Očekuje se da će se njime pridonijeti i izgradnji kapaciteta u javnim upravama, čime će se potaknuti sinergije s programom Obzor 2020. te povećati kvaliteta i utjecaj ulaganja u istraživanja i inovacije.

Za razdoblje od 2014. do 2020. dodjeljuju se 454 milijarde EUR sredstava iz ESIF-ova za promicanje rasta i stvaranja radnih mjesta. Očekuje se da će vrijednost nacionalnog sufinanciranja biti najmanje 183 milijarde EUR, čime će ukupno ulaganje dostići iznos od 637 milijardi EUR.

zahvaljujući tome što sudjeluju u najmanje jednoj makroregionalnoj strategiji i/ili strategiji morskog bazena, 23 države članice mogu učinkovitije i usklađenije osmisliti i provesti svoje nacionalne te regionalne prioritete kako bi što bolje ostvarile zajednički potencijal. Sve makroregionalne strategije za razdoblje od 2014. do 2020. (baltička, dunavska, jadranska i jonska, alpska) i atlantska strategija morskog bazena uključene su u programe u okviru ESIF-ova,

pristupom lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice ovlašćuju se lokalne akcijske skupine za provedbu strategija za stvaranje radnih mjesta, rast i poboljšanje socijalne uključenosti, i to kombiniranjem različitih fondova EU-a. Tijekom programskog razdoblja lokalni razvoj pod vodstvom zajednice financira se iz različitih fondova s više od 12 milijardi EUR. U području ruralnog razvoja više od polovine ruralnog stanovništva EU-a bit će obuhvaćeno s više od 2500 lokalnih strategija. Iz EFPR-a će se pružiti potpora za otprilike 280 takvih strategija u obalnim i kontinentalnim zajednicama. Sedamnaest država članica pružit će potporu strategijama lokalnog razvoja i u okviru kohezijske politike.

potpora za strategije održivog urbanog razvoja, u čijoj provedbi sudjeluju gradska nadležna tijela, iznosit će više od 16 milijardi EUR (9,9 %) ukupnog proračuna EFRR-a, što je iznad za to određenih 5 %. U brojnim državama članicama tim će se strategijama pridonijeti i znatnim dodatnim sredstvima iz ESF-a. Većina sredstava bit će namijenjena potpori gradskim područjima u prijelazu na niskougljično gospodarstvo. Potpora će se pružati u obliku ulaganja u energetsku učinkovitost i obnovljive izvore energije, održivu gradsku mobilnost i poboljšanje gradskog okoliša. Financiranjem će se rješavati i izazovi fizičke i socijalne deprivacije u urbanim područjima,

zahvaljujući integriranim teritorijalnim ulaganjima moguće je kombinirati sredstva iz različitih programa u okviru ESIF-ova za potporu strategijama teritorijalnog razvoja. Tu vrstu ulaganja upotrijebit će 20 država članica u područjima od zapuštenih urbanih četvrti do velegradskih područja, od puteva kulturne baštine do podregija pogođenih gospodarskim restrukturiranjem,

Načelo partnerstva – bliska suradnja između javnih tijela, gospodarskih i društvenih partnera te tijela koja predstavljaju civilno društvo u okviru pripreme, provedbe, praćenja i ocjenjivanja programa kako bi se pojačale zajednička obveza i odgovornost te kvaliteta programa – još je važnije u razdoblju od 2014. do 2020. Komisija je u kodeksu ponašanja utvrdila minimalne standarde za organizaciju uspješnog partnerstva: trebalo bi se osigurati da su u postupak uključeni relevantni dionici i da se u okviru otvorenog savjetovanja zatraži njihovo mišljenje.

Tablica 2. Iznos financijskih sredstava iz ESIF-ova isporučenih u okviru financijskih instrumenata u razdoblju od 2007. do 2013. i od 2014. do 2020. (u milijunima EUR)

Taj okvir za potporu dodatno je pojačan Planom ulaganja za Europu, u čijem okviru Komisija izrazito potiče upotrebu financijskih instrumenata umjesto uobičajene dodjele bespovratnih sredstava iz ESIF-ova u područjima kao što su potpora MSP-ovima, smanjenje emisija CO2, učinkovitost zaštite okoliša i upotrebe resursa, IKT, održivi promet te istraživanja i inovacije. Kako je navedeno u Planu ulaganja, očekuje se da će sredstva namijenjena inovativnim financijskim instrumentima u razdoblju od 2014. do 2020. imati izravan učinak poluge i da će se na temelju njih stvoriti dodatna ulaganja u vrijednosti od 40 do 70 milijardi EUR. Učinak na realno gospodarstvo bit će još i veći jer će se privući privatna ulaganja.

S obzirom na učinak poluge financijskih instrumenata potpora koja se njima ostvaruje veća je nego potpora od dodjele bespovratnih sredstava za ista područja politike. U razdoblju od 2014. do 2020. uveden je jači okvir za potporu širokoj upotrebi financijskih instrumenata (zajmova, jamstava i vlasničkog kapitala) u područjima politike u kojima se zahvaljujući ulaganjima ostvaruje financijski povrat. Zahvaljujući tom povratu korisnici mogu vratiti barem dio pomoći koju su primili.

Prethodni zahtjevi za ciljeve, pokazatelje i rezultate nisu se primjenjivali ni sustavno ni strogo. Uvedenim poboljšanjima za razdoblje od 2014. do 2020. osigurava se da su programi bolje usmjereni na rezultate, potrebe za ulaganjima povezane sa specifičnim ciljevima i prioritetima te uvedeni odgovarajući pokazatelji za ciljeve i rezultate. Za svaki program postoji program uspješnosti u skladu s kojim se uspješnost ocjenjuje. Time je moguće postići transparentnost u izvješćivanju i ocjenjivati napredak u postizanju ciljeva programa.

S obzirom na to koliko je važno da se što brže razvija ljudski kapital, države članice namijenile su ESF-u veći dio proračuna kohezijske politike nego u prethodnom programskom razdoblju. Premašeni su i minimalni udio ESF-a i minimalna dodjela za socijalno uključivanje, iz čega je vidljivo koliko su važna ulaganja u ta područja. ESF usmjerava sredstva na sljedećih pet prioriteta: aktivno uključivanje, pristup zapošljavanju, održivu integraciju mladih na tržištu rada, smanjenje stope ranog prekida školovanja i cjeloživotno učenje.

Otprilike 75 % svih ex ante uvjeta ispunjeno je do odobrenja programa, a njih otprilike 750 nije (npr. glavni prometni planovi za poticanje ulaganja u promet). S Komisijom su dogovoreni akcijski planovi za ispunjenje preostalih uvjeta najkasnije do kraja 2016. Tim će se planovima poboljšati učinkovitost i djelotvornost ulaganja koja se podupiru iz ESIF-ova, utjecati na druga javna i privatna ulaganja te pružiti potpora provedbi zakonodavstva i politika EU-a u državama članicama.

Na temelju iskustva s nedostatnim planiranjem u ključnim područjima za ulaganja, u okviru reforme ESIF-ova uvedeni su ex ante uvjeti. Njima se zahtijeva uspostava regulatornih i političkih okvira te raspolaganje dostatnim administrativnim kapacitetima prije izvršavanja samih ulaganja. Tim uvjetima obuhvaćena je većina područja ulaganja, uključujući poboljšanje regionalnih strategija istraživanja i inovacija za pametnu specijalizaciju te strateške planove koji se odnose na vodni i prometni sektor, aktivno uključivanje, zdravstvene usluge te strukovno obrazovanje i osposobljavanje.

Početna točka Komisije za rasprave s državama članicama o prioritetima za financiranje za sporazume o partnerstvu i programe u razdoblju od 2014. do 2020. utemeljena je na ciljevima strategije Europa 2020., relevantnim preporukama za pojedine države članice u kontekstu Europskog semestra te socioekonomskoj analizi na regionalnoj razini i razini država članica.

Na temelju iskustva iz prethodnih programskih razdoblja i uzimajući u obzir potrebu za boljom upotrebom ESIF-ova, uredbama za razdoblje od 2014. do 2020. uvedene su određene ključne reforme. Očito je da se nastoji bolje usredotočiti politički pristup, pojačati usmjerenost na rezultate, poboljšati okvirne uvjete za ulaganja, uspješnije koordinirati upotrebu sredstava iz ESIF-ova s pomoću zajedničkog strateškog okvira i bolje uskladiti prioritete EU-a s regionalnim potrebama.

Tablica 1. Udio sredstava iz ESIF-ova u javnim ulaganjima od 2014. do 2016.

Očekuje se da će se sredstvima iz ESIF-ova u prosjeku pokriti otprilike 14 % ukupnog javnog ulaganja u razdoblju od 2014. do 2016. Najveći udio doprinosa u određenim državama članicama bit će i veći od 70 % (vidjeti tablicu 1.). Tim se doprinosom ulaganjima potiče prvi stup Plana ulaganja za Europu – mobilizacija financijskih sredstava.

Napredak u smjeru ciljeva strategije Europa 2020. nije ujednačen. Znatan napredak postignut je u području prilagodbe na klimatske promjene, energetike i obrazovanja, ali ne i u ostvarenju ciljeva u pogledu zaposlenosti i siromaštva. Ograničen je i napredak u istraživanju i inovacijama. Osim toga, slabije razvijene regije i regije u tranziciji postižu znatno lošije rezultate od ostalih regija za većinu ciljeva strategije Europa 2020. Njihovi se rezultati moraju znatno poboljšati kako bi EU postigao svoje ciljeve. U tom su kontekstu države članice i Komisija raspravljali o programima ESIF-ova za razdoblje od 2014. do 2020.

ESIF-ovima se pridonosi Planu ulaganja za Europu i nadopunjava Europski fond za strateška ulaganja (EFSU), i to na nekoliko načina: poticanjem javnih i privatnih ulaganja, podupiranjem strukturnih reformi i poboljšanjem pristupa financiranju. ESIF-ovima će se, u skladu s preporukama po državama članicama u okviru Europskog semestra, znatno pridonijeti novim političkim prioritetima Komisije: jedinstvenom digitalnom tržištu, energetskoj uniji i politikama za borbu protiv klimatskih promjena, jedinstvenom tržištu i gospodarskom upravljanju, u skladu s preporukama za pojedine države članice u okviru Europskog semestra. Svim ulaganjima iz ESIF-ova u konačnici se nastoje potaknuti otvaranje radnih mjesta, rast i ulaganja diljem Europe, s posebnim naglaskom na slabije razvijena područja. Njima se pridonosi i rješavanju zajedničkih izazova te ostvarivanju zajedničkog potencijala u okviru teritorijalne suradnje i makroregionalnih strategija.

U razdoblju nakon krize nastala je dodatna motivacija za preustroj planiranja i upotrebe ESIF-ova. U svjetlu smanjenja ukupnih ulaganja prioritet je što bolje iskoristiti utjecaj ESIF-ova, posebno s obzirom na to da se iz njih financira većina javnog ulaganja u brojnim zemljama. Reformom ESIF-ova stavljen je veći naglasak na rezultate, financiranje je bolje usmjereno, a ulaganja se temelje na uspješnijem strateškom planiranju i većem kapacitetu za postizanje rezultata. ESIF-ovi su postali alat politike ulaganja u budućnost. Spremni su za rješavanje izazova s kojima se Europa već suočava te onih koji će se tek pojaviti.

Ulaganjima u infrastrukturu pomoći će se državama članicama da poboljšaju kvalitetu života svojih stanovnika i konkurentnost svojeg poslovnog okruženja. To posebno vrijedi za slabije razvijene države članice, koje će tako moći sustići one razvijenije. Bolji pristup kvalitetnoj širokopojasnoj mreži i uslugama u području informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT) te bolja opskrba vodom za desetke milijuna Europljana tek su neki od primjera očekivanih postignuća europskih strukturnih i investicijskih fondova.

Do 2023. iz ESIF-ova će se upotrijebiti presudna količina sredstava za ulaganje u prioritetna područja EU-a kako bi se odgovorilo na potrebe realnog gospodarstva, stvorila nova radna mjesta i ponovno uspostavio održiv rast europskog gospodarstva. Na primjer, države članice obvezale su se na sljedeće:

Iako je u skladu s propisima dopuštena stopa sufinanciranja iz EFRR-a do 85 %, valja napomenuti da se u programima Interrega u koje su uključeni (uglavnom javni) partneri koji već godinama surađuju u okviru Interrega često upotrebljava niža stopa sufinanciranja. Iz toga je vidljivo sazrijevanje mehanizama suradnje uspostavljenih u dotičnim regijama.

Daleko najveći dio sredstava iz Interrega ulaže se u održivi rast. U okviru 73 programa suradnje 41 % ukupnog proračuna EFRR-a za Interreg uložit će se u mjere unaprjeđenja okoliša i potpore zajedničkom djelovanju u području upravljanja vodom, pročišćavanja otpadnih voda, očuvanja i obnove staništa i vrsta, sprječavanje prirodnih rizika i rizika uzrokovanih ljudskim djelovanjem kao što su poplave i požari, održivog turizma i energetske učinkovitosti. To je u skladu s općim stavom da za zaštitu okoliša ne vrijede administrativne granice, zbog čega je ona zajednička odgovornost za koju su potrebne jaka koordinacija i suradnja.

EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 14.12.2015. COM(2015) 639 final PRILOG

PRILOG II.: Pregled podataka po državama Komunikaciji Komisije Ulaganje u radna mjesta i rast – poboljšano iskorištavanje europskih strukturnih i investicijskih fondova



PRILOG II.: PREGLED PODATAKA PO DRŽAVAMA SADRŽAJ BELGIJA BUGARSKA HRVATSKA CIPAR ČEŠKA DANSKA ESTONIJA Francuska NJEMAČKA GRČKA MAĐARSKA IRSKA iTALIJA LATVIJA LITVA LUKSEMBURG MALTA

NIZOZEMSKA POLJSKA PORTUGAL RUMUNJSKA SLOVAČKA SLOVENIJA ŠPANJOLSKA ŠVEDSKA UJEDINJENA KRALJEVINA 1. Europski strukturni i investicijski fondovi u Austriji Gospodarski i društveni izazovi u kontekstu ESIF-ova Nakon razdoblja stabilnog gospodarskog razvoja za kojim je uslijedilo blago usporenje zbog krize, čini se da Austrija sada ulazi u razdoblje niže stope rasta. Zbog toga bi joj moglo biti teže ostvariti ciljeve u područjima inovacija, tržišta rada i obrazovanja, smanjenja emisija CO2 i učinkovitog korištenja resursima. Slabe točke Austrije su osobito prijenos inovacija i tehnologija iz istraživačkih instituta u MSP-ove te privatna ulaganja u istraživanje i razvoj. Ta bi zemlja trebala povećati prilike za obrazovanje i zapošljavanje u području znanosti i tehnologije. To u načelu znači da treba povećati zapošljivost starijih osoba, žena, mladih i osoba s migrantskom prošlošću. Austrija treba poboljšati i učinkovito korištenje resursima u cilju rješavanja problema rastućih emisija CO2, široko rasprostranjene upotrebe nitrata u poljoprivredi i manjka bioraznolikosti u šumarstvu. Preporukama politike EU-a koje su upućene Austriji u okviru Europskog semestra uzeti su u obzir neki od tih problema koji su dio općih izazova s kojima se Austrije suočava povezanih s dobi umirovljenja, održivošću mirovinskog sustava, tržištem rada te obrazovanjem i kvalifikacijama. Glavni prioriteti i rezultati Promicanjem inovacija, istraživanja i tehnološkog razvoja, Austriji će se zahvaljujući sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova pomoći u ostvarenju njezina cilja da postane predvodnikom u području inovacija, kao i njezina cilja iz strategije Europa 2020. da se 3,76 % BDP-a uloži u istraživanje i razvoj. Sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova podržat će se istraživačka infrastruktura i kapaciteti u područjima u kojima Austrija ima prednost u odnosu na regiju te uloga te zemlje u važnim europskim projektima kao što su Konzorcij europskih istraživačkih infrastruktura i Europski strateški forum za istraživačke infrastrukture. U istraživanje i razvoj u MSP-ovima uložit će se 248 milijuna EUR čime će se povećati broj „tehnoloških predvodnika”, a općenito i inovativnost poduzeća. Ukupno 792 milijuna EUR uložit će se u povećanje konkurentnosti MSP-ova, posebno u poljoprivrednom, industrijskom, uslužnom i akvakulturnom sektoru. Sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova pridonijet će se predviđenom povećanju broja novih poduzeća od 3 % godišnje, posebno u sektorima inovacija i onima koji se uvelike temelje na znanju, a podržat će se i planirani godišnji rast broja MSP-ova od 5 %. Dio sredstava upotrijebit će se za pomoć Austriji da ostvari svoje ciljeve unaprjeđenja postojeće ili uvođenja nove infrastrukture za širokopojasni pristup internetu za 2,3 milijuna stanovnika u ruralnim područjima do 2030. i ulaganja u obnovu i modernizaciju otprilike 20 000 poljoprivrednih gospodarstava do 2023., zajedno s gotovo 650 projekata suradnje. Nadalje, 231 milijun EUR uložit će se u smanjenje emisija CO2 u svim sektorima gospodarstva. To će se postići povećanjem uporabe obnovljive energije u poduzećima s 10 % na 12 – 13 %, čime će im se pomoći da povećaju učinkovitost korištenja resursima i financiranje lokalnih i regionalnih strategija za smanjenje emisija CO2 za 5 %. Iznos od 1,27 milijardi EUR uložit će se u prilagodbu klimatskim promjenama, sprječavanje rizika i upravljanje rizikom u ruralnim područjima, a dodatnih 1,28 milijardi EUR uložit će se u očuvanje i zaštitu okoliša i promicanje učinkovitog korištenja resursima u ruralnim područjima. Sredstvima iz EPFRR-a pomoći će se Austriji da obnovi, očuva i ojača svoju bioraznolikost te poljoprivredne i šumarske sustave s visokom vrijednošću očuvanja. Cilj je Austrije da se 83 % njezina poljoprivrednog zemljišta obuhvati ugovorima o upravljanju kojima se podupiru bioraznolikost/krajolici, a da se 78 % zemljišta obuhvati ugovorima o upravljanju za poboljšanje upravljanja tlom. Sredstvima iz EPFRR-a za razvoj održivog gospodarenja vodom osigurat će se potpora za 75 % poljoprivrednog zemljišta te zemlje. Sredstva iz EFPR-a uložit će se u povećanje održivosti ribarstva i akvakulture, unaprjeđenje morskih ekosustava i bioraznolikosti u vodnim tijelima te povećanje nacionalne godišnje proizvodnje u akvakulturi za 5000 tona do 2023. Ukupno 123 milijuna EUR iz europskih strukturnih i investicijskih fondova uložit će se u promicanje održivog i kvalitetnog zapošljavanja te podršku mobilnosti radne snage, posebno podupiranjem integriranog održivog razvoja u odabranim urbanim i ruralnim područjima i povećanjem zapošljivosti starijih radnika, žena, mladih (posebno onih s migrantskom prošlošću) i drugih društvenih skupina koje su u opasnosti od socijalne isključenosti. Iznos od 553 milijuna EUR dostupan je za promicanje socijalnog uključivanja, borbe protiv siromaštva i suzbijanje diskriminacije. Ta su sredstva većinom namijenjena za podršku mladima i društvenim skupinama s migrantskom prošlošću (uključujući Rome). Uključiv rast stoga se podržava s otprilike 19 % dodijeljenih sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova. Ukupno 243 milijuna EUR uložit će se u obrazovanje, osposobljavanje i strukovno osposobljavanje za stjecanje vještina i cjeloživotno učenje, posebno u cilju poboljšanja obrazovnih rezultata mladih u nepovoljnom položaju i podupiranja cjeloživotnog učenja i strukovnog osposobljavanja u poljoprivredi i šumarstvu. Očekuje se da će do 2023. u osposobljavanju sudjelovati gotovo 610 000 osoba. Uporaba financijskih instrumenata i teritorijalnih alata

Austrija planira staviti na raspolaganje financijske instrumente u vrijednosti od 3 milijuna EUR za vlasnička ulaganja putem fonda „HighTechFund Linz” u Gornjoj Austriji koji osigurava poduzetnički kapital novim tehnološki usmjerenim poduzećima u njihovoj početnoj fazi i poduzećima koja se šire. Iako su ulaganja u financijske instrumente znatno niža nego u razdoblju 2007. – 2013., Austrija uspijeva pokriti svoje potrebe uporabom postojećih nacionalnih instrumenata pa stoga nema jaza za pokrivanje financijskim instrumentima koji se financiraju iz europskih strukturnih i investicijskih fondova. Ukupno 27,2 milijuna EUR (5 % sredstava iz EFRR-a) uložit će se u integrirani održiv urbani razvoj u Beču i Gornjoj Austriji. Sufinancirat će se Centar za odgovorno modeliranje rijeka („Responsible River Modelling Centre“) u Beču, čime će se pridonijeti strategiji EU-a za Podunavlje. Pokrajina Tirol dobit će 5,5 milijuna EUR za sudjelovanje u pilot-projektu lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice koji će provesti u sedam svojih podregija. Očekuje se da će se lokalnim partnerstvima u ruralnim područjima stvoriti 800 radnih mjesta. Ključne informacije Kohezijska politika (ESF, EFRR) EPFRR EFPR ETS Broj programa 2 (nacionalna) 1 1 10 Raspoloživa sredstva (EUR) 978 349 432 3 937 551 997 6 965 000 1 061 990 384 2. Preduvjeti za djelotvornu i učinkovitu uporabu sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova Austrija je ispunila sve primjenjive ex-ante uvjete za djelotvornu i učinkovitu uporabu sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova. Prije donošenja programa Komisija se uvjerila da je Austrija ispunila nužne regulatorne uvjete za podupiranje istraživanja i inovacija, posebno provedbom strategije „pametne specijalizacije” na nacionalnoj i regionalnoj razini. 3. Upravljanje europskim strukturnim i investicijskim fondovima Financiranje iz europskih strukturnih i investicijskih fondova u Austriji koordinirat će Ured saveznog kancelara i Austrijska konferencija za prostorno planiranje. Austrija je smanjila broj programa europskih strukturnih i investicijskih fondova s 13, koliko ih je bilo u razdoblju 2007. – 2013., na 4, čime je pojednostavnjena provedba. Ona sada ima jedan program EFRR-a za cijelu zemlju umjesto devet regionalnih programa te jedan program ESF-a umjesto dva. Smanjila je i broj upravljačkih tijela s 11 na 2. Broj posredničkih tijela EFRR-a smanjio se s 36 na 16, a tijela EFRR-a za reviziju i ovjeravanje povećavaju svoje administrativne kapacitete. Budući da će jedno važno posredničko tijelo prestati s financiranjem iz ESF-a, Komisija će pratiti sposobnost apsorpcije ESF-a u Austriji i tražit će jamstvo pouzdanosti novih sustava praćenja i kontrole. 4. Pojednostavnjenje za korisnike U cilju daljnjeg smanjenja administrativnog opterećenja korisnika, Austrija će revidirati svoja nacionalna pravila prihvatljivosti povezana s EFRR-om i ESF-om i odredbe svojeg zakona o proračunu u cilju postizanja njihove veće dosljednosti i usklađenosti. Uspostavit će i nove sustave e-upravljanja za zahtjeve i izvješćivanje te razmotriti uvođenje pojednostavnjenih mogućnosti financiranja troškova, fiksnih stopa i standardnih veličina jediničnih troškova u nacionalna i regionalna pravila prihvatljivosti, prema potrebi.

1. Europski strukturni i investicijski fondovi u Belgiji Gospodarski i društveni izazovi u kontekstu ESIF-ova Nakon nekoliko godina stagnacije Belgija ponovno bilježi rast, postala je konkurentnija i unaprijedila je svoj fiskalni okvir, a očekuje da će se rast javnog duga 2016. stabilizirati na otprilike 107 % BDP-a. Međutim, još uvijek joj predstoji osiguranje fiskalne održivosti i provedba strukturnih reformi, povećanje stope zaposlenosti i daljnje povećanje konkurentnosti. Na temelju uspješnosti Belgije u pogledu ostvarenja ciljeva strategije Europa 2020. i preporuka politika EU-a u okviru Europskog semestra može se zaključiti da treba poboljšati funkcioniranje tržišta rada, posebno smanjenjem financijskih instrumenata kojima se destimulira rad, čime će se olakšati pristup tržištu rada za određene ciljne skupine i ukloniti nedostaci i neusklađenost vještina s potražnjom na tržištu rada. Belgija mora osigurati i da su promjene u plaćama i promjene u produktivnosti usklađene. Nadalje, većim naglaskom na modernizaciji, inovacijama te istraživanju i razvoju Belgija bi mogla dodatno unaprijediti svoju uspješnost u pogledu netroškovne dimenzije tržišnog natjecanja. Ako ona želi ostvariti svoje ciljeve za smanjenje emisija stakleničkih plinova do 2020., mora intenzivirati uporabu održivih i multimodalnih prijevoznih sredstava. Osim toga, poticanjem proizvodnje obnovljive energije i energetske učinkovitosti, ta će zemlja poboljšati svoju opću gospodarsku učinkovitost, smanjiti ovisnost o uvozu, poboljšati položaj svoje bilance plaćanja, smanjiti osjetljivost gospodarstva na vanjske cjenovne šokove i smanjiti emisije stakleničkih plinova. Belgija ima ozbiljni i rastući problem s prometnom zagušenošću, a savezne i regionalne vlade u toj zemlji još nisu poduzele konkretne mjere za rješavanje tog problema. Glavni prioriteti i rezultati U razdoblju 2014. – 2020. Belgija će usmjeriti sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova na ključne tematske ciljeve u skladu s ciljevima strategije Europa 2020. Iznosom od otprilike 28 % ukupnog financiranja iz europskih strukturnih i investicijskih fondova u Belgiji pridonijet će se promicanju poslovnog okruženja koje je povoljno za inovacije. Time će se povećati konkurentnost MSP-ova, poboljšati uspješnost u inovacijama i istraživanju te potaknuti razvoj e-gospodarstva. U tom će se kontekstu Belgija posvetiti razvoju sinergija među poduzećima, centrima za istraživanje i razvoj te ustanovama visokog obrazovanja. Otprilike 8 000 belgijskih poduzeća primit će potporu za produktivna ulaganja, a otprilike 1 000 poduzeća surađivat će s istraživačkim institucijama. Istovremeno će se modernizirati i restrukturirati otprilike 45 % poljoprivrednih gospodarstava u cilju povećanja njihove konkurentnosti. Sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova pomoći će se Belgiji da ostvari stopu zaposlenosti od 73,2 % do 2020. (za razliku od 67,3 % 2014.). Otprilike 1,1 milijarda EUR bit će namijenjena za razvoj ljudskih potencijala i poboljšanje sudjelovanja na tržištu rada povećanjem kvalitete svih razina obrazovanja, promicanjem socijalnog uključivanja i pomaganjem najranjivijim skupinama u društvu (posebno mladima i dugoročno nezaposlenima) da pronađu posao. Cilj je pomoći otprilike 460 000 osoba da pronađu posao, pokrenu vlastito poslovanje, nastave s obrazovanjem ili da prođu osposobljavanje. U pogledu energije i klimatskih promjena otprilike 657 milijuna EUR uložit će se u održivu i učinkovitu uporabu prirodnih resursa i osigurat će se ulaganja potrebna za podupiranje prelaska na gospodarstvo s niskim emisijama ugljika, posebno ulaganjima u energetsku učinkovitost. U razdoblju od 2014. – 2020. iz europskih strukturnih i investicijskih fondova uložit će se otprilike 114 milijuna EUR u energetsku učinkovitost zgrada (poduzeća, javnih i stambenih zgrada) i podupiranje razvoja centralnih toplinskih sustava i visokoučinkovite kogeneracije. Projektima koji se podupiru iz europskih strukturnih i investicijskih fondova pomoći će se Belgiji da smanji godišnje emisije stakleničkih plinova za otprilike 11 000 tona ekvivalenta CO2 i stvori 11 MW dodatnog kapaciteta za proizvodnju obnovljive energije. Ukupno 64 milijuna EUR izdvojit će se za prijelaz na energetski učinkovit prijevozni sektor bez emisija ugljika. Sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova izdvojena za ribarstvo i dalje će biti usmjerena na veću održivost ribarstva i akvakulture, poboljšanje morskih ekosustava i bioraznolikosti u vodnim tijelima te smanjivanje neželjenog ulova. Modernizacija poljoprivrede u Belgiji trebala bi biti popraćena održivom poljoprivrednom praksom i ekološkim upravljanjem zemljištem te ulaganjima u nove tehnologije. Predviđa se da će više od 85 000 ha zemljišta primiti potporu za razvoj ekološkog uzgoja, a poljoprivredno-okolišnim i klimatskim mjerama bit će obuhvaćeno više od 160 000 ha zemljišta.

Uporaba financijskih instrumenata i teritorijalnih alata Belgija izdvaja otprilike 98 milijuna EUR za financijske instrumente kojima se uglavnom podupiru MSP-ovi i energetska učinkovitost. U planu su instrumenti samo za Valoniju i Bruxelles, ali ne za Flandriju. Belgija bi trebala detaljnije istražiti mogućnosti uporabe financijskih instrumenata koji se financiraju sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova uz postojeće nacionalne i regionalne instrumente. Cilj je da se strategijama lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice obuhvati otprilike 70 % ruralnog stanovništva u Flandriji i jedna trećina ruralnog stanovništva u Valoniji. Za Flandriju (Limburg, Kempen i West-Vlaanderen) su predviđena tri integrirana teritorijalna ulaganja (ITI). Programi koji se odnose na regiju glavnog grada Bruxellesa u cijelosti su urbani. Integrirana teritorijalna ulaganja u Limburgu i Kempenu bit će usmjerena na probleme povezane s industrijskom preobrazbom. Ključne informacije Kohezijska politika (ESF, EFRR, KF, YEI) EPFRR EFPR ETS Broj programa 7 (regionalnih) 2 1 7 Raspoloživa sredstva (EUR) 2 020 742 087 647 797 759 41 746 051 1 378 392 541 2. Preduvjeti za djelotvornu i učinkovitu uporabu sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova Ex-ante uvjet koji se odnosi na strategiju pametne specijalizacije još nije u potpunosti ispunjen u Valoniji i regiji glavnog grada Bruxellesa pa su zbog toga uspostavljeni akcijski planovi. Regija glavnog grada Bruxellesa u okviru svojeg programa EFRR-a ima i akcijski plan za energetska pitanja. 3. Upravljanje europskim strukturnim i investicijskim fondovima Valonija je odlučila zadržati praksu zajedničkih odbora za praćenje za EFRR i ESF u razdoblju 2014. – 2020., a odbori za praćenje za EPFRR ostat će zasebni. 4. Pojednostavnjenje za korisnike Upravljačka tijela za europske strukturne i investicijske fondove trenutačno planiraju proširiti primjenu pojednostavnjenih mogućnosti financiranja troškova. Većom uporabom informacijskih i komunikacijskih tehnologija znatno se smanjilo administrativno opterećenje za korisnike sredstava i tijela javne vlasti.

1. Europski strukturni i investicijski fondovi u Bugarskoj Gospodarski i društveni izazoviu kontekstu ESIF-ova Bugarski gospodarski rezultati ostali su ograničeni u razdoblju nakon krize. Nakon smanjenja gospodarske aktivnosti tijekom 2009. rast je fluktuirao u rasponu od otprilike 1 % godišnje. Dugoročni održivi rast otežavaju strukturna uska grla, kao što je neusklađenost ponude vještina s potražnjom na tržištu rada, trajni pad broja radno sposobnog stanovništva, najniža produktivnost rada i najintenzivnija potrošnja energije pri proizvodnji u Europskoj uniji te neučinkovito upravljanje prirodnim resursima kao što je voda. Javne usluge su neučinkovite i loše kvalitete zbog ograničenog napretka ostvarenog u provedbi upravne i pravosudne reforme. Stoga su preporuke politike u okviru Europskog semestra bile usmjerene na tržište rada, socijalno uključivanje, kvalitetu obrazovanja, stvaranje poslovnog okruženja povoljnog za inovacije, energetsku učinkovitost i jačanje administrativnih kapaciteta. Ti se prioriteti održavaju u programima europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u Bugarskoj iz kojih će se sredstva ulagati u svih 11 tematskih ciljeva. Glavni prioriteti i rezultati Sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova pridonijet će se povećanju stope zaposlenosti osiguranjem visokokvalitetnog ljudskog kapitala boljim obrazovanjem, unapređenjem kvalifikacija i vještina, poboljšanjem zdravlja i zdravstvene skrbi s posebnim naglaskom na mlade, starije osobe i skupine stanovništva u nepovoljnom položaju, kao što su Romi. Cilj je Bugarske povećati stopu zaposlenosti osoba u dobi od 20 do 64 godine s 63,5 % (2013.) na 76 % do 2020. Ciljna je stopa zaposlenosti starijih osoba (55 – 64 godine) 53 %, a ciljna stopa zaposlenosti mladih za 2020. 7 %. U cilju povećanja socijalnog uključivanja osoba u nepovoljnom položaju i ranjivijeg dijela stanovništva, cilj je Bugarske do 2020. smanjiti broj osoba koje žive u siromaštvu za 260 000. Nadalje, nekoliko tisuća djece dobit će bolji pristup zdravstvenoj skrbi, uključujući djecu s invaliditetom. Očekuje se da će se sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova poboljšati kvalifikacije otprilike 100 000 osoba, pomoći će se 28 000 tražitelja zaposlenja da nađu posao, financirat će se mjere za zapošljavanje i osposobljavanje za 17 000 mladih i osigurat će se cjeloživotno učenje za 160 000 osoba. U obrazovnom sektoru otprilike 1 500 škola primit će potporu iz europskih strukturnih i investicijskih fondova čime će otprilike 160 000 učenika dobiti priliku da razviju svoje znanje i vještine. Otprilike 30 000 sveučilišnih studenata dobit će stipendije, a tisuće učenika srednjih škola osposobljavat će se u stvarnom radnom okruženju te će sudjelovati u profesionalnoj orijentaciji. Sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova poboljšat će se poslovno okruženje u Bugarskoj jačanjem konkurentnosti temeljene na znanju MSP-ova. Do 2020. u Bugarskoj bi se 1,5 % BDP-a trebalo uložiti na istraživanje i razvoj. Ulaganjem 528 milijuna EUR iz europskih strukturnih i investicijskih fondova poduprijet će se inovacije u poduzećima, stvaranje inovativnih novih poduzeća te će se poboljšati infrastruktura za inovacije i istraživanje.

Sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova uložit će se u jačanje konkurentnosti i smanjenje štetnosti na okoliš 3 500 poljoprivrednih gospodarstava i 120 poduzeća u sektoru šumarstva stvaranjem radnih mjesta u poljoprivredi i u sektorima izvan poljoprivrede u ruralnim područjima. Više od 4 000 malih poljoprivrednika dobit će potporu za razvoj svojih poljoprivrednih gospodarstava, a 1640 mladih poljoprivrednika dobit će potporu za pokretanje poduzeća. U sektoru ribarstva sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova iskoristit će se za ulaganja i inovacije za smanjenje negativnog učinaka ribolovnih aktivnosti na morski okoliš i potporu MSP-ovima u sektorima akvakulture i prerade. Ulaganjima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova u Bugarskoj trebalo bi se ostvariti povećanje energetske učinkovitosti kućanstava, industrije, usluga i prometa za 25 %. Udio obnovljivih izvora energije u konačnoj bruto potrošnji energije u Bugarskoj trebao bi do 2020. iznositi 16 %. Sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova ulagat će se u gospodarenje vodama i otpadom te u očuvanje prirodnih resursa, bioraznolikosti i sprječavanje rizika od klimatskih promjena. U nadogradnju prometne infrastrukture u Bugarskoj uložit će se 1,6 milijardi EUR iz europskih strukturnih i investicijskih fondova, čime će se osigurati bolja povezanost među regijama i sa susjednim zemljama, poboljšati pristup uslugama te potaknuti trgovina i turizam. To će se postići izgradnjom 190 km željeznica u okviru mreže TEN-T, 62 km autocesta u okviru mreže TEN-T i 8 km tračnica podzemne željeznice u Sofiji, čime će se povećati broj putovanja podzemnom željeznicom s 80 na 105 milijuna godišnje do 2023. Dobro upravljanje jedan je od glavnih izazova u Bugarskoj. Potrebno je dobro upravljanje i razvoj ljudskih resursa u javnoj upravi i pravosuđu. Zato će se europski strukturni i investicijski fondovi mobilizirati za razvoj područja kao što su e-upravljanje i e-pravosuđe te za osiguranja kvalitetne usluge za građane i poduzeća. Vrijeme potrebno za pružanje administrativnih usluga trebalo bi se do 2020. smanjiti za 50 %, a prosječno trajanje kaznenih i građanskih postupaka za 10 % u usporedbi s 2013. Uporaba financijskih instrumenata i teritorijalnih alata Ukupno 612 milijuna EUR iz proračuna EFRR-a, Kohezijskog fonda i ESF-a izdvojeno je za financijske instrumente, što je 70 % više nego u razdoblju 2007. – 2013. Veći dio potpore bit će usmjeren na energetsku učinkovitost, sektore otpada i voda, MSP-ove, urbani razvoj i turizam. I Bugarska se uz doprinos od 102 milijuna EUR pridružila inicijativi za MSP-ove. Sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova pridonijet će se i lokalnom razvoju pod vodstvom zajednice u ruralnim područjima i područjima koja ovise o ribarstvu, čime će se stvoriti 600 radnih mjesta. Trećina bugarskog ruralnog stanovništva imat će koristi od infrastrukture poboljšane sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova. Ključne informacije Kohezijska politika (ESF, EFRR, KF, YEI) EPFRR EFPR ETS Broj programa 7 (nacionalnih) 1 1 8 Raspoloživa sredstva (EUR) 7 422 791 277 2 366 716 966 88 066 622 701 131 995 2. Preduvjeti za djelotvornu i učinkovitu uporabu sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova Nisu ispunjena tri ex-ante uvjeta za EFPR i 7 od 11 tematskih ex-ante uvjeta, odnosno oni koji se odnose na pametnu specijalizaciju, vodu, promet, zdravlje, digitalni rast, kao ni ključni opći ex-ante uvjet za javnu nabavu. Međutim, Bugarska je uspostavila akcijske planove za provedbu svih svojih ex-ante uvjeta najkasnije do kraja 2016. 3. Upravljanje europskim strukturnim i investicijskim fondovima Za programiranje, upravljanje, praćenje i kontrolu programa europskih strukturnih i investicijskih fondova u Bugarskoj nadležni su zamjenik predsjednika vlade koji je odgovoran za upravljanje fondovima EU-a i središnja koordinacijska jedinica u Vijeću ministara. Zamjenik predsjednika vlade koordinira i predsjeda Vijećem za koordinaciju upravljanja fondovima EU-a u kojem sudjeluju sva ministarstva nadležna za fondove EU-a. Različiti programi europskih strukturnih i investicijskih fondova uključuju mjere za jačanje administrativnih kapaciteta tijela odgovornih za koordinaciju, upravljanje, provedbu, plaćanje i kontrolu. I korisnici projekata, kao što su općine, pravosudna tijela i institucionalni korisnici u prometnom sektoru, mogu dobiti pomoć za jačanje svojih administrativnih kapaciteta . Međunarodne financijske institucije, kao što su Europska investicijska banka, Svjetska banka i Europska banka za obnovu i razvoju, pružaju stručne savjete. 4. Pojednostavnjenje za korisnike Bugarska nadležna tijela rade na smanjenju administrativnog opterećenja korisnika projekata digitalizacijom komunikacije, ako je to moguće, između korisnika i upravljačkih tijela. To podrazumijeva elektroničko podnošenje prijedloga projekata i izvješćivanje o projektima te pojednostavnjenje i povećanje učinkovitosti administrativnih postupaka. Na primjer: obrasci zahtjeva i obrasci za izvješćivanje bit će standardizirani, bit će uvedena pravila za pojednostavnjene mogućnosti financiranja troškova kod izvješćivanja o izdacima, uskladit će se inspekcije različitih tijela za reviziju i inspekciju.

1. Europski strukturni i investicijski fondovi u Hrvatskoj Gospodarski i društveni izazovi u kontekstu ESIF-ova Zbog produljene recesije realni BDP Hrvatske smanjio se za otprilike 12,5 %, dok se stopa nezaposlenosti udvostručila s 8,6 % 2008. na 17,3 % 2014. Posljednjih se godina pokazalo da postoji potreba za strukturnim promjenama, posebno radi uklanjanja fiskalnih neravnoteža, provođenja reforme tržišta rada, razvoja održivih društvenih sustava i sustava za zaštitu zdravlja, poboljšanja poslovnog okruženja i reforme državne uprave i pravosuđa. Nacionalna nadležna tijela provela su niz reformi u okviru Europskog semestra. Velik udio od ukupno 10,676 milijardi EUR iz europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. –2020. izdvojen je za provođenje reformi i ispunjavanje nacionalnih ciljeva iz strategije Europa 2020. Glavni prioriteti i rezultati

Sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova iskoristit će se za poticanje istraživanja, razvoja i inovacija u Hrvatskoj, za povećanje inovativnosti i konkurentnosti nacionalnog gospodarstva i za potporu u ostvarenju nacionalnog cilja potrošnje 1,4 % BDP-a na istraživanje i razvoj do 2020. (podatak iz 2012.: 0,75 %). Hrvatska također planira povećati dodanu vrijednost po zaposleniku u MSP-ovima za 50 % do 2023. Hrvatska ima jednu od najnižih stopa sudjelovanja na tržištu rada u EU-u, što osobito pogađa mlade, niskokvalificiranu radnu snagu, starije radnike i žene. Nacionalni je cilj Hrvatske stopa zaposlenosti od 65,2 % do 2020. (podatak iz 2012.: 55,4 %) s posebnim naglaskom na povećanje zapošljivosti mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju. U tu će se svrhu sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova rješavati problem neusklađenosti ponude vještina radnika s potražnjom na tržištu rada reformom visokog obrazovanja i javne službe za zapošljavanje te potporom strukovnom obrazovanju i osposobljavanju te cjeloživotnom učenju. Sredstva će se uložiti i u podršku samozapošljavanju i smanjenje dugoročne nezaposlenosti. Hrvatska će uložiti sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova u izgradnju infrastrukture kojom se može potaknuti gospodarski rast. Naglasak će pritom biti na razvoju ključnih mreža (TEN-T), održivom gradskom prijevozu i povećanju pristupačnosti regija. Nadalje, cilj je Hrvatske da 53 % kućanstava ima širokopojasni pristup internetu do 2023. (u usporedbi s 33 % 2013.). Sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova ulagat će se i u provedbu pravne stečevine EU-a u području okoliša uz cilj da jedan milijun stanovnika do 2023. ima pristup boljim uslugama vodoopskrbe i pročišćavanja otpadnih voda. Sredstva će se uložiti i u smanjenje udjela komunalnog otpada na odlagalištima s 83 % 2012. na 35 %, u uspostavljanje 40 % okvira za upravljanje programom Natura 2000 i u dostupnost informacija o kakvoći zraka za 100 % stanovništva gradskih sredina. Više od 160 milijuna EUR iz europskih strukturnih i investicijskih fondova uložit će se u proizvodnju obnovljive energije, a prosječna godišnja potražnja energije za grijanje i hlađenje u preinačenim javnim zgradama trebala bi se smanjiti na 50 kWh/m2 do 2023. (podatak za 2013. iznosio je 250 kWh/m2). Hrvatska se suočava s društvenim izazovima poput visoke stope siromaštva i socijalne isključenosti. Nacionalni je cilj smanjiti broj osoba koje su u opasnosti od siromaštva ili socijalne isključenosti za 150 000 do 2020. U svrhe ostvarenja tog cilja sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova uložit će se u integraciju ranjivih skupina u društvo i tržište rada, poboljšanje pristupa zdravstvenoj skrbi, poboljšanje pristupa visokokvalitetnim socijalnim uslugama (uključujući prelazak s institucionalnih usluga na usluge koje se pružaju u zajednici), sprječavanje i suzbijanje diskriminacije, razvoj društvenog poduzetništva i provođenje projekata urbane regeneracije. Naposljetku, sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova podržat će se nacionalna reforma hrvatske javne uprave boljim upravljanjem javnim financijama, ukidanjem nepotrebnih postupaka, razvojem e-uprave i borbom protiv korupcije. Osim toga, dalje će se razvijati dijalog sa socijalnim partnerima i civilnim društvom i povećat će se učinkovitost pravosuđa ubrzavanjem sudskih postupaka i osiguravanjem nepristranosti. Sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova povećat će se konkurentnost i smanjiti štetnost za okoliš hrvatskih sektora proizvodnje hrane, akvakulture i ribarstva. Sredstva će se uložiti u restrukturiranje i modernizaciju više od 1800 poljoprivrednih gospodarstava, najmanje 1000 mladih poljoprivrednika primit će potporu za pokretanje poslovanja, čime će se pridonijeti i generacijskoj obnovi u ruralnim područjima, te će se za više od 101 000 ha poljoprivrednog zemljišta podržati sklapanje ugovora o upravljanju bioraznolikošću. Daljnji je cilj Hrvatske ostvariti uravnoteženi regionalni razvoj i smanjiti gospodarski pad u ruralnim područjima, uključujući razvojem alternativnih gospodarskih djelatnosti. Nadalje, sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova uložit će se u poboljšanje i diversifikaciju lokalnog gospodarstva u obalnim područjima, jačanje potencijala za rast morskog i pomorskog sektora zemlje, povećanje održivosti ribarstva i akvakulture te jačanje morskih ekosustava i bioraznolikosti. Očekuje se povećanje proizvodnje u akvakulturi za 400 %. Uporaba financijskih instrumenata i teritorijalnih alata Hrvatska predviđa da će izdvojiti više od 440 milijuna EUR iz europskih strukturnih i investicijskih fondova za financijske instrumente za podupiranje MSP-ova, istraživanja, razvoja i inovacija, energetske učinkovitosti, gradskog prijevoza, samozapošljavanja i socijalnog poduzetništva. Budući da ona u prethodnom programskom razdoblju nije imala financijske instrumente, ovo je ambiciozni program. Trebala bi pažljivije razmotriti uporabu financijskih instrumenata u područjima IKT-a, urbanog razvoja i prometne infrastrukture. Hrvatska će izdvojiti najmanje 400 milijuna EUR za integrirana teritorijalna ulaganja namijenjena održivom urbanom razvoju i projektima lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice u ruralnim područjima te u ribarstvu i morskim područjima. Strategijama lokalnog razvoja u okviru programa LEADER u programskom razdoblju 2014. – 2020. bit će obuhvaćeno 1,5 milijuna osoba u ruralnim područjima Ključne informacije Kohezijska politika (ESF, EFRR, KF, YEI) EPFRR EFPR ETS Broj programa 2 (nacionalna) 1 1 9 Raspoloživa sredstva (EUR) 8 463 255 776 2 026 222 500 252 643 138 1 201 084 956 2. Preduvjeti za djelotvornu i učinkovitu uporabu sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova Do kraja 2016. Hrvatska će donijeti niz strategija i investicijskih planova za ispunjenje ex-ante uvjeta za djelotvornu i učinkovitu uporabu sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova. Ona planira, među ostalim, provesti strategiju pametne specijalizacije, strategiju uvođenja širokopojasnog pristupa i digitalnog razvoja, strategiju za upravljanje prirodnim rizicima, strategiju za određivanje cijena vode, plan upravljanja riječnim slivovima, planove za gospodarenje otpadom i sprečavanje nastanka otpada, integriranu prometnu strategiju, glavni plan za bolnice, program za razvoj strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te strategiju za razvoj javne uprave. Dva ex-ante uvjeta za EFPR koja se odnose na administrativne kapacitete za provedbu kontrole i izvješćivanja o ribolovnom kapacitetu samo su djelomično ispunjena. Akcijski planovi za njihovo ispunjenje trebali bi se provesti do 31. prosinca 2016. 3. Upravljanje europskim strukturnim i investicijskim fondovima Nacionalni (državni) koordinacijski odbor koordinirat će provedbu četiriju nacionalnih programa i programa Europske teritorijalne suradnje. S obzirom na naglo povećanje sredstava europskih strukturnih i investicijskih fondova izdvojenih za Hrvatsku u razdoblju 2014. – 2020., trebalo bi znatno povećati administrativne kapacitete na razini upravljanja i kontrole te na razini korisnika. 4. Pojednostavnjenje za korisnike Bit će razvijeni različiti alati, uključujući internetsku stranicu za korisnike, koordinirani mehanizam informiranja o europskim strukturnim i investicijskim fondovima i pojednostavnjenje postupaka za primjenu i odabir projekata. Hrvatska je predvidjela i uporabu pojednostavnjenih mogućnosti financiranja troškova.

1. Europski strukturni i investicijski fondovi u Cipru Gospodarski i društveni izazovi u kontekstu ESIF-ova

Kao uvjet financijskog paketa od 10 milijardi EUR (9 milijardi EUR europskog stabilizacijskog mehanizma i 1 milijarda EUR MMF-a), Cipar provodi program gospodarske prilagodbe kojim je obuhvaćeno razdoblje od 2013. – 2016. S obzirom na gospodarsko okruženje koje je i dalje nepovoljno Cipar zaostaje u ostvarenju određenih nacionalnih ciljeva iz strategije Europa 2020. Na primjer, njegove se trenutačne stope zaposlenosti i siromaštva znatno razlikuju od nacionalnih ciljeva. Iako su se dva pokazatelja obrazovanja strategije Europa 2020. poboljšala 2014. i zadovoljila nacionalne ciljeve, Cipar ima najnižu stopu zapošljivosti osoba koje su nedavno diplomirale u EU-u (64,9 % u odnosu na prosjek EU-a od 80,7 % za 2013.). Postotak BDP-a koji Cipar troši na istraživanje i razvoj i dalje je malo niži od nacionalnog cilja. Klimatski pokazatelji strategije Europa 2020. ostvaruju se prema planu: pokazatelj energetske učinkovitosti za 2013. premašio je privremeni godišnji cilj, a pokazatelj izvora obnovljive energije ostvario je zadovoljavajuće rezultate. Međutim, rezultati u sektoru zaštite okoliša u Cipru vrlo su loši, posebno u pogledu gospodarenja krutim otpadom koji se nedovoljno reciklira. Glavni prioriteti i rezultati Programi europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. osmišljeni su na temelju tri ključna prioriteta: 1. konkurentnost; 2. zapošljavanje i socijalno uključivanje i 3. održiva uporaba i zaštita prirodnih resursa. Sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova upotrijebit će se za diversifikaciju strukture gospodarstva i poboljšanje njegove konkurentnosti jačanjem poslovnih inovacija i poticanjem suradnje između poduzeća i istraživačkih institucija u područjima utvrđenima u strategiji pametne specijalizacije. Promicat će se poduzetništvo i konkurentnost MSP-ova, posebno u turizmu, prehrambenom sektoru i akvakulturi (proizvodnja se treba povećati za 46 %). Očekuje se da će se sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova podržati više od 600 MSP-ova i da će biti stvoreno 1200 novih radnih mjesta, a udio BDP-a koji se troši na istraživanje i razvoj trebao bi se povećati s 0,47 % BDP-a 2012. na 0,5 % BDP-a 2020., potičući privatna ulaganja. Sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova podržat će se i ulaganja u ribarstvo u cilju smanjenja negativnog učinka ribolovnih aktivnosti na morski okoliš i potpore MSP-ovima u sektorima akvakulture i prerade. Cipar očekuje da će se ulaganjima u IKT i povećanjem uporabe IKT-a u MSP-ovima potaknuti razvoj e-upravljanja i digitalnog poduzetništva. Predviđa se i da će se pokrivenost širokopojasnim internetom velike brzine proširiti na 50 % kućanstava te da će se broj građana i MSP-ova koji se koriste IKT-om povećati za 10 %, odnosno 6 %. Sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova uložit će se u zapošljavanje i socijalnu koheziju, čime će se pridonijeti povećanju prilika za zapošljavanje, posebno ranjivih skupina kao što su nezaposleni, dugoročno nezaposleni i mladi. Potporu mladima pružit će i Inicijativa za zapošljavanje mladih (YEI). Očekuje se da će koristi od intervencija europskih strukturnih i investicijskih fondova imati više od 14 000 nezaposlenih osoba među kojima većinu (9 000) čine mladi. Od tog broja, 5 800 primit će potporu iz YEI-ja, a preostali iz ESF-a. Zahvaljujući potpori iz europskih strukturnih i investicijskih fondova povećat će se sudjelovanje na tržištu rada i stopa zaposlenosti prema ostvarenju cilja od 75 – 77 % do 2020. (podatak iz 2014.: 67,3 %). Očekuje se da će se sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova unaprijediti i javna uprava. Nadalje, podupiranjem sudjelovanja ranjivih skupina na tržištu rada i stvaranja 180 socijalnih poduzeća poboljšat će se socijalno uključivanje. Time će se Cipru pomoći da ispuni svoj cilj smanjenja siromaštva na 19,3 % 2020. (s 27,8 % iz 2013.). Očekuje se da će se sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova pridonijeti poboljšanju cjeloživotnog učenja te strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, posebno usklađivanjem osiguravanja vještina s potrebama tržišta rada. Sredstvima iz fondova pomoći će se Cipru da pređe na gospodarstvo s niskim emisijama ugljika i učinkovitim korištenjem resursima promicanjem energetske učinkovitosti (cilj za 2020. iznosi 14,3 % u odnosu na 12,3 % 2011.) i potrošnje obnovljive energije (13 % 2020. u odnosu na 7,7 % 2011.). Osim toga, otprilike 3 500 kućanstava moći će poboljšati svoju energetsku potrošnju i tako preći u bolji energetski razred. Sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova u Cipru uložit će se i u usklađivanje sa zahtjevima EU-a u pogledu gospodarenja krutim i tekućim otpadom. Očekuje se da će Cipar povećati svoju stopu recikliranja na 50 %, a od poboljšanog pročišćavanja otpadnih voda imat će koristi dodatnih 2 300 kućanstava (u smislu ekvivalenta stanovnika). Sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova uložit će se i u dovršetak ulaganja u ciparsku luku mreže TEN-T i njegovu povezanost. Uslijed toga očekuje se povećanje prijevoza robe s 300 000 na 1 milijun TEU. Poboljšanjem mobilnosti u gradovima, posebno u Nikoziji, trebao bi se udvostručiti broj osoba koje upotrebljavaju javna prijevozna sredstva. Potpora iz EPFRR-a bit će usmjerena na ulaganja za promicanje održivog upravljanja i korištenja prirodnim resursima, očuvanje bioraznolikosti, prilagodbu klimatskim promjenama i stvaranje novih radnih mjesta u ruralnim područjima. Potpora iz EFPR-a bit će uglavnom će se ulagati u zaštitu i obnovu morskih bioloških resursa. Uporaba financijskih instrumenata i teritorijalnih alata Cipar je naveo da će se 15 milijuna EUR dodijeliti za financijske instrumente pomoći MSP-ovima. Pokrenute su ex-ante procjene područja primjene programa za kapital, zajmove i jamstva u okviru potpore MSP-ovima, IKT-a, energetskog sektora i ulaganja u okoliš i promet. Cipar je izdvojio veliki iznos (20 % financiranja iz EFRR-a, otprilike 60,2 milijuna EUR) za održivi urbani razvoj. Cilj je promicati integrirana djelovanja za uklanjanje gospodarskih, okolišnih i društvenih izazova koji utječu na četiri najveća grada u toj zemlji. To je znatno iznad minimuma od 5 % koji je propisan u zakonodavstvu EU-a. Neće se provoditi integrirana teritorijalna ulaganja. S druge strane, lokalni razvoj pod vodstvom zajednice provodit će se u okviru programa EPFRR i za EFPR. Ključne informacije Kohezijska politika (ESF, EFRR, KF, YEI) EPFRR EFPR ETS Broj programa 2 (nacionalna) 1 1 5 Raspoloživa sredstva (EUR) 702 401 708 132 244 377 39 715 209 526 153 917 2. Preduvjeti za djelotvornu i učinkovitu uporabu sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova Djelomično je ispunjen ex-ante uvjet specifičan za EFPR u vezi s izvješćima o ribolovnom kapacitetu te je razvijen akcijski plan. Nije ispunjeno 5 od 11 tematskih ex-ante uvjeta. Najvažniji se odnose na širokopojasnu mrežu, određivanje cijena vode, planove upravljanja riječnim slivovima i recikliranje i ponovnu uporabu otpada. Pripremaju se akcijski planovi i utvrđeni su rokovi za dostavu. Opći ex-ante uvjet koji se odnosi na statistiku i pokazatelje nije ispunjen, ali je izrađen akcijski plan za provedbu do prosinca 2015. 3. Upravljanje europskim strukturnim i investicijskim fondovima Broj programa u Cipru nije se promijenio u odnosu na razdoblje 2007. – 2013. U zemlji je uspostavljeno jedno upravljačko tijelo (Glavna uprava za europske programe, koordinaciju i razvoj) i zajednički odbor za praćenje radi osiguranja koordinacije EFRR-a/KF-a i programa ESF-a, a za sve te programe upotrebljava se jedinstveni informacijski sustav. 4. Pojednostavnjenje za korisnike Ciparska nadležna tijela planiraju opsežnije upotrebljavati metodologije pojednostavnjenih mogućnosti financiranja troškova i nadograditi posebni informacijski sustav. Planiraju i poboljšati uporabu elektroničkih obrazaca i interoperabilnost među nacionalnim administrativnim službama za automatsko izdavanje te smanjiti broj potrebnih dokumenata i potvrda.



1. Europski strukturni i investicijski fondovi u Češkoj Republici Gospodarski i društveni izazovi u kontekstu ESIF-ova Trenutačni makroekonomski trendovi pozitivni su: češko gospodarstvo ponovno je počelo rasti 2014. nakon dvije godine usporavanja. Međutim, očekuje se da će se zbog negativnih demografskih kretanja dugoročno povećati potrošnja na mirovine i zdravstvenu skrb. Gospodarstvo se trenutačno nalazi u skupini umjerenih inovatora, a očekuje se da će napredovati u lancu dodane vrijednosti. Nezaposlenost je u padu, ali tržište rada obilježeno je niskom stopom sudjelovanja određenih skupina i neskladom između ponude i potražnje vještina na tržištu rada. Iz analize ciljeva strategije Europa 2020. za Češku može se zaključiti da postoje znatni nedostaci na nacionalnoj i regionalnoj razini u pogledu povećanja potrošnje na istraživanje i inovacije (posebno privatnih ulaganja), energetske učinkovitosti, reforme visokog obrazovanja, borbe protiv korupcije i ispravne primjene pravila javne nabave. Preporukama politika EU-a u okviru Europskog semestra predlaže se uspostava središnjeg registra javnih ugovora, ispravna provedba plana borbe protiv korupcije, donošenje reforme visokog obrazovanja i povećanje sudjelovanja djece u nepovoljnom položaju, posebno Roma, u obrazovanju. Glavni prioriteti i rezultati U razdoblju 2014. – 2020. sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova upotrijebit će se za povećanje konkurentnosti i inovativnosti češkog gospodarstva ulaganjem 2,5 milijardi EUR u istraživanje, tehnološki razvoj i inovacije. Nakon povećanja izdvojenih sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova, zemlja nadoknađuje svoje zaostajanje u ulaganjima u istraživanje i razvoj te se očekuje da će se 2020. potrošnja na istraživanje i razvoj povećati na 2,97 % kao postotak BDP-a. Sredstva će se uložiti u jačanje struktura i kapaciteta za istraživanje i inovacije te u poboljšanje suradnje između sektora istraživanja, poduzeća i ustanova visokog obrazovanja. Više od 2 milijarde EUR (1,4 % BDP-a) upotrijebit će se kao glavni izvor financiranja za potporu prelasku na gospodarstvo s niskim emisijama ugljika. Intenzitet upotrebe energije i resursa češke industrije (uglavnom ugljen) trenutačno je jedan od najvećih u EU-u. Očekuje se da će glavna postignuća u ovom području biti povećanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora (za 83 MW) i smanjenje razine stakleničkih plinova (za 920 000 tona CO2 godišnje). Iz europskih strukturnih i investicijskih fondova uložit će se 2,8 milijardi EUR u zaštitu okoliša i učinkovito korištenje resursima. Sredstva će se uložiti u povećanje kakvoće vode (npr. poboljšanom vodoopskrbom opskrbljivat će se 150 000 više osoba), gospodarenje otpadom (npr. godišnje povećanje kapaciteta za recikliranje otpada od 700 000 tona), povećanje kakvoće zraka, jačanje bioraznolikosti, uvođenje ekološkog uzgoja na 400 000 ha zemljišta i pomoć poljoprivrednicima da ispune poljoprivredno-okolišne i klimatske obveze na 870 000 ha zemljišta. Sredstvima iz EFPR-a povećat će se održivost čeških sektora ribarstva i akvakulture primjenom učinkovitijih i ekološki prihvatljivih načina proizvodnje. U prometnom sektoru izdvojenim sredstvima u iznosu od 6,2 milijarde EUR podržat će se održivi promet i uklanjanje uskih grla u ključnim mrežnim infrastrukturama. Time će se pridonijeti i zatvaranju jazova u mrežama TEN-T, a poboljšat će se i interoperabilnost željezničke mreže. Izgradit će se ili nadograditi 140 km željeznica čime će se pridonijeti velikom prelasku na održivu mobilnost. Poboljšanjem infrastrukture regije u toj zemlji postat će pristupačnije te će se sve više osoba koristiti javnim prijevozom u gradovima. Sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova u iznosu od 200 milijuna EUR izdvojena su za nadogradnju i osiguranje visokonaponskih mreža. Gotovo 1,4 milijarde EUR uložit će se u promicanje održivog i kvalitetnog zapošljavanja i u podršku mobilnosti radne snage, s posebnim naglaskom na skupine u nepovoljnom položaju kao što su nekvalificirane, starije i mlade osobe (potpora za 585 000 osoba, od čega bi 230 000 osoba trebalo steći nove kvalifikacije). Sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova uložit će se i u socijalno uključivanje i obrazovanje, izdvajanjem 2 milijarde EUR za pomoć osobama u teškoćama i osobama u nepovoljnom položaju te za poboljšanje kvalitete socijalnih i zdravstvenih usluga te obrazovanja. U okviru javnih službi osnovat će se 30 novih mobilnih timova za zdravstvenu skrb i 83 ustanove zdravstvene skrbi te će se poduprijeti obrazovanje na svim razinama osiguravanjem jednakog pristupa visokokvalitetnim ustanovama predškolskog obrazovanja te osnovnim i srednjim školama. Sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova upotrijebit će se i za razvoj sveučilišta poboljšanjem njihova upravljanja ljudskim resursima i olakšavanjem pristupa visokom obrazovanju (869 studenata u novim preddiplomskim studijskim programima). Otprilike 180 milijuna EUR uložit će se u povećanje djelotvornosti i transparentnosti javne uprave i pravosuđa, smanjenje administrativnog opterećenja, unaprjeđenje vještina zaposlenika u javnoj upravi i povećanje učinkovitosti upravljanja ljudskim resursima Uporaba financijskih instrumenata i teritorijalnih alata Predviđa se da će se u okviru programa kohezijske politike uložiti otprilike 763 milijuna EUR s pomoću financijskih instrumenata. Taj je iznos više nego dvostruko veći u odnosu na prethodno programsko razdoblje. Glavna područja intervencija uključuju potporu MSP-ovima, prometnu infrastrukturu, ulaganja u energetsku učinkovitost i, u manjoj mjeri, učinkovitost resursa. Regulatorni zahtjev u skladu s kojim se 5 % EFRR-a mora uložiti u održiv urbani razvoj ispunit će se ulaganjima iz programa za razvoj Praga (Prague – Growth Pole) i sedam integriranih teritorijalnih ulaganja (ITI) koji se provode u najvećim gradskim područjima. Ukupna izdvojena sredstva za ITI iznose 1 milijardu EUR iz EFRR-a i 223 milijuna EUR iz Kohezijskog fonda. Lokalni razvoj pod vodstvom zajednice bit će osobito važan za razvoj ruralnih područja pristupom financiranja iz više fondova. Time će se obuhvatiti sredstva iz EFRR-a (418 milijuna EUR), EPFRR-a (115 milijuna EUR) i ESF-a (64 milijuna EUR) koja lokalne zajednice organizirane u otprilike 160 lokalnih akcijskih skupina kojima je obuhvaćeno 55 % stanovništva mogu upotrijebiti u integriranim, višesektorskim strategijama lokalnog razvoja. Ključne informacije Kohezijska politika (ESF, EFRR, KF, YEI) EPFRR EFPR ETS Broj programa 8 (nacionalnih) 1 1 7 Raspoloživa sredstva (EUR) 21 643 218 575 2 305 673 996 31 108 015 1 144 024 031 2. Preduvjeti za djelotvornu i učinkovitu uporabu sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova Strateški okviri za određena područja ulaganja (tj. istraživanje i razvoj, IKT) nisu dovršeni. Doneseni su akcijski planovi za 11 tematskih i tri opća ex-ante uvjeta. 3. Upravljanje europskim strukturnim i investicijskim fondovima

Češka je uskladila način upravljanja europskim strukturnim i investicijskim fondovima i centralizirala ga smanjenjem broja programa (sa 17 programa u razdoblju 2007. – 2013. na 8 programa kohezijske politike) i broja posredničkih tijela. Nacionalno koordinacijsko tijelo je Ministarstvo regionalnog razvoja. Dodatna koordinacija među fondovima osigurava se odborima za praćenje, koordiniranim pozivima na podnošenje prijedloga i radnim skupinama. Zakonom o državnoj službi iz 2014. pridonijet će se povećanju administrativnih kapaciteta. 4. Pojednostavnjenje za korisnike Češka planira smanjiti administrativno opterećenje korisnika i javne uprave smanjenjem broja programa i posredničkih tijela, stvaranjem novog sustava praćenja za cijelu provedbenu strukturu i uspostavom jedinstvenog metodološkog okruženja za sve programe. Opsežnije će se upotrebljavati financijski instrumenti i mogućnosti kao što su predujmovi i pojednostavnjene mogućnosti financiranja troškova.

1. Europski strukturni i investicijski fondovi u Danskoj Gospodarski i društveni izazovi u kontekstu ESIF-ova Dansko gospodarstvo relativno je snažno pogođeno financijskom krizom koja je uzrokovala znatan rast nezaposlenosti, posebno među mladima i osobama koje nisu danskog podrijetla. Iako Danska ima povoljno poslovno okruženje, rast je zabilježio samo je mali broj MSP-ova. To je uzrokovano, među ostalim, ograničenim uspjehom u ostvarivanju dobiti od inovacija, razočaravajućim razvojem poduzetničkih vještina te potrebom za inovacijama usmjerenima na održivu proizvodnju u primarnom sektoru. Međutim, Danska se i dalje suočava s izazovima u pogledu vještina radne snage: sve manje osoba pohađa strukovno osposobljavanje, sve manji udio osoba s migrantskom prošlošću (posebno muškaraca) završava školu, a stopa napuštanja školovanja trajno je visoka. Ta su pitanja obuhvaćena jednom od preporuka politika EU-a Danskoj iz 2014. u okviru Europskog semestra Danska općenito ostvaruje dobre rezultate u području zaštite okoliša, iako ne ispunjuje ciljeve smanjenja emisija stakleničkih plinova. Pritisak na staništa i vodna tijela još uvijek je velik većinom zbog intenzivne obrade tla i ribolova, iscrpljivanja hranjivih tvari iz tla i slično. Danska je bogata zemlja s relativno malim unutarnjim socioekonomskim razlikama u usporedbi s drugim državama članicama i ona s pomoću nacionalnih programa rješava većinu izazova s kojima se suočava. Budući da su za Dansku izdvojena skromna sredstva u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova, programi su strogo usmjereni na prethodno navedene izazove. Glavni prioriteti i rezultati Sredstvima u iznosu od 300 milijuna EUR iz europskih strukturnih i investicijskih fondova pomoći će se MSP-ovima u industriji, uslugama, poljoprivredi, akvakulturi i ribarstvu da povećaju inovativnost i uspješnije pretvaraju inovacije u dobit. Sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova ulažu se i u povećanje konkurentnosti poduzeća pri čemu je potpora usmjerena na klastere i mreže suradnje. Nadalje, velik dio ulaganja u zaštitu okoliša i klime u Danskoj usmjeren je na povećanje konkurentnosti i rast poduzeća. Danska će upotrijebiti sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova za razvoj potencijalnih područja rasta utvrđenih i u pojedinim poduzećima i u okviru regionalnih strategija pametne specijalizacije. Očekuje se da će otprilike 3200 poduzeća sudjelovati u mrežama suradnje, uključujući one u kojima sudjeluju znanstvene ustanove, a više od 4000 njih pokrenut će inovativna rješenja ili proizvode. Danska će također uložiti 270 milijuna EUR iz europskih strukturnih i investicijskih fondova u socijalno uključivanje za pomoć osobama koje se nalaze na marginama tržišta rada i povećanje zapošljivosti pomažući što većem broju osoba da završe strukovno osposobljavanje i visoko obrazovanje (za pomoć osobama koje su još udaljenije od tržišta rada bit će dostupna državna sredstva). Na taj će se način sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova upotrijebiti za provedbu politika preporučenih u okviru Europskog semestra. Ukupno će se otvoriti otprilike 5 500 radnih mjesta, a očekuje se da će se ulaganjima u osposobljavanje povećati zapošljivost 52 000 osoba. Danska će uložiti više od 635 milijuna EUR iz europskih strukturnih i investicijskih fondova u okoliš i klimu. Ulaganja u zaštitu okoliša bit će usmjerena na zaštitu i očuvanje prirodnih resursa, poboljšanje kakvoće vode i bioraznolikosti te na ekološki prihvatljivu i održivu upotrebu obrađenog zemljišta i ribljih stokova (uključujući akvakulturu), u skladu s novom zajedničkom ribarstvenom politikom. U sektoru ribarstva, primjerice, sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova smanjit će se neželjeni ulov za 5000 tona i povećati ekološka akvakultura za 3000 tona do 2023. Europskim strukturnim i investicijskim fondovima u sektoru poljoprivrede obuhvatit će se potpora za očuvanje krajolika i bioraznolikosti, čime će se obuhvatiti površina od najmanje 3 400 km² (odnosno više od 10 % poljoprivrednog zemljišta u zemlji). Od ukupnih ulaganja Danske u okoliš i klimu, 91 milijun EUR uložit će se u prelazak na gospodarstvo s niskim emisijama ugljika, čime će se emisije stakleničkih plinova smanjiti za 51 000 t, a potrošnja energije za 905 000 GJ. Time će se pomoći Danskoj da ostvari svoj cilj iz strategije Europa 2020. koji se odnosi na smanjenje emisija stakleničkih plinova za 20 %. Bolje korištenje resursima dio je danske strategije za povećanje konkurentnosti poduzeća, a sredstvima koja će se uložiti u konkurentnost pridonijet će se i prelasku na gospodarstvo s niskim emisijama ugljika. Danska planira uložiti otprilike 577 milijuna EUR (46 % ukupnih izdvojenih sredstava europskih strukturnih i investicijskih fondova) u borbu protiv klimatskih promjena. Uporaba financijskih instrumenata i teritorijalnih alata U razdoblju 2007. – 2013. Danska je izdvojila 28 milijuna EUR za financijske instrumente. Za razdoblje 2014. – 2020. omogućila je regijama da iskoriste sredstva iz financijskih instrumenata za ulaganja u razvoj poduzeća i povećanje učinkovite uporabe energije i resursa u poduzećima. Danska će potrošiti 5 % sredstava EFRR-a na održivi urbani razvoj, s naglaskom na razvoju poduzeća na temelju inovacija i učinkovite uporabe energije/resursa. Te će mjere urbanog razvoja biti ugrađene u veće strategije kojima se rješavaju društveni, gospodarski, demografski i okolišni i/ili klimatski izazovi određenih urbanih područja. U okviru programa LEADER podupire se ukupno 26 lokalnih akcijskih skupina kojima su obuhvaćena ruralna i obalna područja. One će raditi na jačanju postojećih djelatnosti povezanih s turizmom, razvoju malih poduzeća, stvaranju usluga i podupiranju održivog ribarstva. Na taj će se način stvoriti radna mjesta i poboljšati životni uvjeti lokalnog stanovništva. Ključne informacije Kohezijska politika (ESF, EFRR, KF) EPFRR EFPR ETS Broj programa 2 (nacionalna) 1 1 5 Raspoloživa sredstva (EUR) 413 231 682 918 803 690 208 355 420 748 186 649 2. Preduvjeti za djelotvornu i učinkovitu uporabu sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova Danska ispunjuje sve ex-ante uvjete za potporu iz europskih strukturnih i investicijskih fondova.

3. Upravljanje europskim strukturnim i investicijskim fondovima Šest regionalnih foruma za rast provodi programe EFRR-a i ESF-a, a dansko nadležno tijelo za poduzetništvo (DBA) služi kao upravljačko tijelo. Programima na regionalnoj razini upravljaju ista upravljačka tijela. EPFRR-om i EFPM-om upravlja danska agencija AgriFish, a provedba mjera povezanih s programom LEADER povjerena je danskom nadležnom tijelu za poduzetništvo, čime se osigurava dobra koordinacija među fondovima. Dva nacionalna upravljačka tijela uzajamno sudjeluju u radu svojih odbora za praćenje (jedan za EFRR/ESF i jedan za EPFRR/EFPR). Nadalje, dva upravljačka tijela planiraju koordinacijske sastanke između dvije skupine fondova radi povećanja učinkovitosti provedbe. Iako i ESF i Fond europske pomoći za najpotrebitije imaju ciljeve povezane sa socijalnom uključenošću, ESF je više usmjeren na tržište rada. Preklapanje među dvama fondovima izbjegava se jasnom podjelom između ciljeva njihovih programa i uzajamnim sudjelovanjem tih dvaju upravljačkih tijela u njihovim odborima za praćenje. 4. Pojednostavnjenje za korisnike Potencijalni korisnici moći će elektroničkim putem pristupiti upravljanju fondom (u skladu s inicijativom e-kohezije). Oni koji nemaju izravan pristup e-koheziji moći će pristupiti fondu alternativnim putem. Danska predviđa i proširenje uporabe pojednostavnjenih mogućnosti financiranja troškova.

1. Europski strukturni i investicijski fondovi u Estoniji Gospodarski i društveni izazovi u kontekstu ESIF-ova Estonija je pokazala izvanrednu fleksibilnost u nošenju s gospodarskom krizom. Očekuje se da će se realni BDP 2016. vratiti na razinu prije krize. Iako se gospodarstvo u cjelini popravilo, i dalje postoje ozbiljni strukturni problemi. Njih je potrebno riješiti kako bi se u estonskom gospodarstvu povećale inovativnost, uključivost i održivost te kako bi se ono u većoj mjeri temeljilo na znanju. Javno financiranje istraživanja i inovacija nije koordinirano i trebalo bi biti usmjereno na ograničen broj područja pametne specijalizacije. Sustav visokog obrazovanja mora još napredovati kako bi mogao zadovoljiti potrebe poduzeća i istraživačkih ustanova. Postoji mali kapacitet za inovacije, a mali broj poduzeća surađuje s istraživačkim ustanovama. Smanjenje radne snage, zajedno s njezinom malom produktivnošću, postat će srednjoročni odnosno dugoročni izazov. Estonija je tek nedavno počela provoditi ambicioznu reformu kapaciteta radne snage. Zbog nedovoljnog broja ustanova za skrb o djeci roditeljima se teže vratiti na posao. Dostupnost i kvaliteta javnih usluga na lokalnoj razini različite su. Estonija mora više raditi na povećanju privlačnosti strukovnog obrazovanja, osposobljavanja i stručne prakse. Ta bi zemlja trebala i promicati poduzetništvo i stvaranje radnih mjesta kako bi spriječilo povećanje razlika u stupnju gospodarskog razvoja. Intenzitet upotrebe resursa u Estoniji i dalje je vrlo visok. Estonija vjerojatno neće zadovoljiti svoj cilj energetske učinkovitosti za 2020. Potrebno je povećati napore usmjerene na poboljšanje učinkovitosti uporabe energije u stambenom i industrijskom sektoru. Estonija bi trebala raditi i na uvođenju održivijih oblika prijevoza. Ti se izazovi odražavaju u preporukama politike koje su dane u okviru Europskog semestra. Glavni prioriteti i rezultati Estonija planira upotrijebiti sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova za povećanje ulaganja privatnog sektora u istraživanje i razvoj na 2 % BDP-a do 2023. (s 1,26 % koliko je iznosilo 2012.). Programi financiranja istraživanja i razvoja bit će usklađeni s estonskim okvirom pametne specijalizacije. Estonija će upotrijebiti sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova i za povećanje konkurentnosti MSP-ova uz cilj povećanja broja poduzeća koja izvoze na 15 700 (2012. ih je bilo 11 281). Financiranje ruralnog razvoja više će se usmjeriti na ostvarivanje pozitivnih promjena u ruralnom gospodarstvu. Predviđeni su posebni programi za razvoj malih poljoprivrednih gospodarstava i pomoć malim poljoprivrednicima da pokrenu posao. Estonija će poticati stvaranje kratkih dobavljačkih lanaca za hranu i uložit će u preradu i stavljanje na tržište poljoprivrednih proizvoda. Osim toga, iskoristit će sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova za poticanje digitalnog gospodarstva u cilju da osigura brzine širokopojasnog pristupa od najmanje 100 Mb/s za 60 % državnog područja (2012. je bilo pokriveno 3,6 %). Estonija će ulagati u zapošljavanje u cilju povećanja stope zaposlenosti na 76 % (s 73,3 % 2013.). Ona to planira postići, primjerice, reformom procjene radnog kapaciteta. Cilj joj je i održati udio BDP-a nastalog u područjima izvan Tallina i Tartua na 30 %. U području obrazovanja cilj je povećati stopu završenih stručnih praksi na 75 % (s 50 % 2013.), odnosno za otprilike 8 000 osoba. Nadalje, mladima i ostalim osobama radne dobi ponudit će se više od 350 000 razgovora za profesionalno savjetovanje. Sredstva za socijalno uključivanje upotrijebit će se za smanjenje broja djece na popisima čekanja za vrtiće i jaslice s 4 430 koliko ih je bilo 2012. na procijenjenih 300. Službe za rad s mladima pomoći će otprilike 200 000 sudionika. Modernizirat će se postojeća zdravstvena infrastruktura i pojačati primarna zdravstvena zaštita te prevencija bolesti. Sredstva za jačanje administrativnog kapaciteta upotrijebit će se za povećanje razine zadovoljstva s kvalitetom javnih usluga na otprilike 85 % (s 67 % koliko je iznosila 2012.). Potpora za prijevoz upotrijebit će se za razvoj mreže TEN-T i prijevoznih sustava koji su ekološki prihvatljivi i kojima se podrazumijevaju niske emisije ugljika. Na primjer, Estonija planira povećati godišnji broj putnika koji putuju željeznicom s 4,2 milijuna (2013.) na 8,4 milijuna. Očekuje se da će se ulaganjima u gospodarstvo s niskim emisijama ugljika ostvariti uštede energije do 45 % za 40 000 domova. Estonija planira upotrijebiti sredstva namijenjena za okoliš i prilagodbu klimatskim promjenama kako bi zadovoljila zahtjeve pravne stečevine u vodnom sektoru i osigurala otpornost na katastrofe. Sredstva će se upotrijebiti i za očuvanje bioraznolikosti ulaganjem u održavanje poluprirodnih staništa (2,6 % poljoprivrednog zemljišta) i ekološki uzgoj (14 % poljoprivrednog zemljišta). Više od 70 % iskorištenog poljoprivrednog zemljišta bit će obuhvaćeno programima za povećanje bioraznolikosti i poboljšanje upravljanja tlom. Oni će biti usmjereni na zaštitu voda u poljoprivredi i napuštena područja proizvodnje treseta. Povećat će se održivost estonskih sektora ribarstva i akvakulture, poboljšat će se morski ekosustavi i bioraznolikost u vodnim tijelima, a očekuje se da će se neželjeni ulov smanjiti za 21 tonu. Uporaba financijskih instrumenata i teritorijalnih alata Estonija će povećati sredstva izdvojena za financijske instrumente za 60 % u usporedbi s prethodnim razdobljem te će ona iznositi 240 milijuna EUR. Zajmovi, jamstva i vlasnički instrumenti uglavnom će se upotrebljavati za podupiranje MSP-ova i istraživanja i inovacija. Prema ex-ante procjeni, financijski instrumenti koji se financiraju iz europskih strukturnih i investicijskih fondova ne primjenjuju se u području energetske učinkovitosti i okolišne infrastrukture. Ukupno 5 % sredstava EFRR-a izdvojeno je za integrirane mjere za održivi urbani razvoj. Razvojne strategije pod vodstvom zajednica u ruralnim područjima provodit će 34 lokalne akcijske skupine, od kojih je njih osam u području ribarstva. Ključne informacije Kohezijska politika (ESF, EFRR, KF) EPFRR EFPR ETS Broj programa 1 1 1 4 Raspoloživa sredstva (EUR) 3 534 560 285 823 341 558 100 970 418 449 819 256

2. Preduvjeti za djelotvornu i učinkovitu uporabu sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova Od 29 primjenjivih ex-ante uvjeta 15 ih nije bilo ispunjeno u trenutku donošenja sporazuma o partnerstvu. Estonija je od tada izvijestila da su izrađeni akcijski planovi za ispunjenje 11 navedenih uvjeta. Očekuje se da će 2016. ispuniti preostala četiri ex-ante uvjeta: sprečavanje rizika i upravljanje rizikom, ostali načini prijevoza, aktivno uključivanje i statistički sustavi i pokazatelji rezultata. 3. Upravljanje europskim strukturnim i investicijskim fondovima U Estoniji je za razdoblje 2014. – 2020. predviđen samo jedan program kohezijske politike koji se financira iz više fondova, a u prethodnom ih je razdoblju imala tri. Ministarstvo financija upravljačko je tijelo, tijelo za ovjeravanje (njegove su funkcije bile spojene s funkcijama upravljačkog tijela) i tijelo za reviziju. Pet drugih ministarstava obavlja zadaće posredničkih tijela prve razine, a 13 središnjih agencija ili drugih organizacija djeluju kao posrednička tijela druge razine (dva su dodana za novo razdoblje). Sustavi provedbe EPFRR-a i EFPR-a nisu znatno izmijenjeni. Na državnoj razini, strategijom za državni proračun koordiniraju se svi izvori financiranja. 4. Pojednostavnjenje za korisnike Broj zakona i smjernica izmijenjen je u cilju smanjenja administrativnog opterećenja korisnika. Razmjena podataka s podnositeljima zahtjeva i korisnicima u cijelosti će se odvijati elektroničkim putem, troškovi će se nadoknađivati na temelju pojednostavnjenih mogućnosti financiranja troškova kad god je to moguće, a postoji i mogućnost kombinacije bespovratnih sredstava i financijskih instrumenata.

1. Europski strukturni i investicijski fondovi u Finskoj Gospodarski i društveni izazovi u kontekstu ESIF-ova Obnova rasta i konkurentnosti istovremeno sa stvaranjem radnih mjesta glavni je izazov u finskom gospodarstvu. Intenzitet istraživanja i razvoja u poslovnom sektoru opada te je zbog toga teško ostvariti nacionalni cilj potrošnje na istraživanje i razvoj (4 % BDP-a). Potrebno je ukloniti rizike povezane s lošim izvoznim rezultatima u kontekstu restrukturiranja industrije. Finska se još uvijek bori s prenošenjem postignuća ulaganja u istraživanje i razvoj u uspješne proizvode za izvoz. Trebala bi osigurati više financiranja za nova poduzeća i ponuditi im više pomoći s poslovanjem u inozemstvu. Nadalje, s obzirom na starenje stanovništva i smanjenje broja radno sposobnih stanovnika, važno je da tržište rada iskoristi cjelokupni potencijal radne snage. Stopa nezaposlenosti iznosila je 2014. ukupno 8,7 % i dalje je u porastu, posebice među mladima i starijim radnicima. Ostali izazovi za Finsku su slabljenje bilance javnih financija i opasnost koju predstavljaju demografska kretanja za njihovu dugoročnu održivost. Ta bi se pitanja trebala riješiti preporukama politika iz Europskog semestra Glavni prioriteti i rezultati Finska planira poboljšati konkurentnost MSP-ova ulaganjem 644 milijuna EUR u diversifikaciju poslovnih struktura i povećanje broja poduzeća koja rastu, koja su inovativna i šire se na međunarodna tržišta. Mjere će stoga biti usmjerene na nova poduzeća i razvoj novih poslovnih operacija. EPFRR će biti usmjeren na ulaganja u poljoprivrednim gospodarstvima, ulaganja u preradu hrane i diversifikaciju poljoprivrednih aktivnosti. Osigurat će se više od 1 milijarde EUR potpore za ulaganja. Potporu će dobiti otprilike 15 000 poljoprivrednih gospodarstava. Ulaganja u istraživanje i inovacije u iznosu od 398 milijuna EUR bit će usmjerena na jačanje inovacija, posebno u poduzećima u rastu i novim poduzećima u odabranim područjima pametne specijalizacije. Finska planira poboljšati svoju sposobnost prenošenja postignuća iz istraživanja i inovacija u komercijalne proizvode i usluge. Nadalje, s pomoću tih ulaganja i sredstava iz EPFRR-a za suradnju i inovacije Finska planira povećati izdatke za istraživanje i inovacije u odnosu na BDP na 4,0 % do 2020. (3,31 % 2013.). Finska će izdvojiti 219 milijuna EUR za prelazak na gospodarstvo s niskim emisijama ugljika. Time će se znatno pridonijeti cilju povećanja udjela energije proizvedene iz obnovljivih izvora s 33 % (2011.) na 38 % (2020.). Sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova većinom će se podupirati aktivnosti istraživanja i inovacija u sektoru niskih emisija ugljika, uvođenje novih tehnologija te razvoj i stavljanje na tržište proizvoda, usluga i načina proizvodnje uz niske emisije ugljika. U cilju zaštite okoliša i promicanja učinkovitog korištenja resursima sredstvima iz EFPR-a pridonijet će se većoj održivosti ribarstva i akvakulture te će se poboljšati morski ekosustavi i bioraznolikost u vodnim tijelima. Iz EPFRR-a izdvojeno je 1,6 milijardi EUR za poljoprivredno-okolišne i klimatske mjere. Cilj je smanjiti štetan učinak poljoprivrednih aktivnosti na tlo, površinske i podzemne vode i zrak promicanjem primjene ekološki prihvatljivih praksi i upravljanjem uvjetima za uzgoj. Očekuje se da će više od 81 % poljoprivrednog zemljišta biti obuhvaćeno ugovorima o upravljanju u cilju poboljšanja gospodarenja vodama. Ukupno 1,8 milijardi EUR izdvojeno je za poljoprivredna područja s prirodnim ograničenjima u cilju poticanja bioraznolikosti u poljoprivredi. Ukupno 347 milijuna EUR uložit će se u zapošljavanje i smanjivanje nezaposlenosti. Sredstva iz ESF-a bit će posebno usmjerena na mlade i osobe s manje povoljnim položajem na tržištu rada, a njima će se nastojati osigurati pomoć za otprilike 40 000 nezaposlenih osoba. Sredstva će se upotrijebiti za produljenje životnog vijeka, uspostavljanje ravnoteže između ponude i potražnje na tržištu rada i povećanje mobilnosti radne snage. Potporom za olakšavanje diversifikacije te za osnivanje i razvoj malih poduzeća u ruralnim područjima može se stvoriti otprilike 6 000 radnih mjesta. Za obrazovanje i osposobljavanje izdvojit će se 199 milijuna EUR potpore. Mjere će biti usmjerene na povećanje broja kvalificiranih radnika, povećanje stručnog znanja mladih i osoba bez strukovnog obrazovanja, poboljšanje usluga u prijelaznom razdoblju između obrazovanja i zapošljavanja te jednakost u obrazovanju. U ruralnim područjima osigurat će se prijenos znanja osposobljavanjem više od 20 000 osoba (većinom poljoprivrednika). Sredstvima ESF-a za socijalno uključivanje (248 milijuna EUR) podržat će se suzbijanje siromaštva, socijalne isključenosti i marginalizacije. Potporu će primiti više od 15 000 osoba, većinom izvan tržišta rada. Uporaba financijskih instrumenata i teritorijalnih alata

Finska planira izdvojiti otprilike 1,5 milijuna EUR za financijske instrumente za ulaganja u vlasnički kapital u okviru operativnog programa za Ålandske otoke. To je znatno smanjenje u usporedbi s razdobljem 2007. – 2013. Finska istražuje mogućnosti proširenja uporabe financijskih instrumenata. Otprilike 5 % sredstava izdvojenih iz EFRR-a namijenjeno je za održivi urbani razvoj u šest velikih gradova (Helsinki, Espoo, Vantaa, Oulu, Tampere i Turku) s pomoću alata za integrirana teritorijalna ulaganja (ITI). Glavna je svrha strategije ITI-ja jačati konkurentnost Finske uporabom njezinih najvećih gradova i mjesta kao okruženja za razvoj i pokusnu primjenu novih inovacija. Osam lokalnih akcijskih skupina u ribarstvu nastavit će s provedbom uspješnog lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice. Skupine su osnovane u prethodnom programskom razdoblju, ali će provoditi nove strategije lokalnog razvoja na temelju lokalnih potreba. Ključne informacije Kohezijska politika (ESF, EFRR) EPFRR EFPR ETS Broj programa 2 (regionalna) 2 1 8 Raspoloživa sredstva (EUR) 1 304 456 595 2 380 408 338 74 393 168 605 853 163 2. Preduvjeti za djelotvornu i učinkovitu uporabu sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova Na Ålandskim otocima u trenutku donošenja operativnog programa nisu bila ispunjena tri ex-ante uvjeta: regionalna strategija pametne specijalizacije, strategija cjeloživotnog učenja i strategija strukovnog obrazovanja. Ti su ex-ante uvjeti ispunjeni u skladu s dogovorenim akcijskim planovima do 30. lipnja 2015. 3. Upravljanje europskim strukturnim i investicijskim fondovima Finska je smanjila broj programa kohezijske politike sa sedam u razdoblju 2007. – 2013. na dva u razdoblju 2014. – 2020. U tijeku je upravna reforma u regijama (smanjenje broja posredničkih tijela). Koordinacija se osigurava zastupljenošću različitih fondova u odborima za praćenje programa i s pomoću struktura za regionalnu suradnju. Mjere iz EFRR-a i ESF-a sada se provode u okviru istog programa iz više fondova: Na Ålandskim otocima, programi EFRR-a, ESF-a i EPFRR-a imaju zajednički odbor za praćenje. 4. Pojednostavnjenje za korisnike Upravljačka tijela za europske strukturne i investicijske fondove provode mjere za smanjenje administrativnog opterećenja korisnika. Te mjere uključuju konsolidaciju funkcija (npr. smanjenje broja posredničkih tijela) i povećanu uporabu pojednostavnjenih mogućnosti financiranja troškova.

1. Europski strukturni i investicijski fondovi u Francuskoj Gospodarski i društveni izazovi u kontekstu ESIF-ova Gospodarski i društveni izazovi Francuska ima niz neosporivih prednosti (kao što su dinamična demografija, bogato prirodno i kulturno nasljeđe, veliki potencijal sektora obnovljivih energija i najmodernije prometne mreže), ali je suočena s dva glavna izazova. Prvo, konkurentnost francuskog gospodarstva postupno se smanjuje. To je dijelom posljedica nedovoljnog usmjeravanja gospodarstva na sektore koji se uvelike temelje na znanju i nedovoljnog prenošenja aktivnosti istraživanja, razvoja i inovacija u proizvode i usluge koji se mogu staviti na tržište. Drugo, stopa nezaposlenosti posljednjih je 30 godina visoka. Tijekom 2013. stopa nezaposlenosti bila je iznad 10 %, a nezaposlenost među osobama mlađima od 25 godina dostigla je 23,5 % u Francuskoj te premašila 50 % u prekomorskim područjima. Nadalje, još nisu ostvareni ciljevi potrošnje na energiju i istraživanje i razvoj iz strategije Europa 2020. te je potrebno više raditi na suzbijanju siromaštva i prijevremenog napuštanja školovanja. Glavni prioriteti i rezultati U razdoblju 2014. – 2020. sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova upotrijebit će se za ispunjavanje ciljeva strategije Europa 2020. Zbog ograničene količine dostupnih sredstava u odnosu na veličinu francuskog gospodarstva, ulaganja su usmjerena na ograničeni broj ključnih tematskih ciljeva u skladu s preporukama politike u okviru Europskog semestra. Oni se odnose na istraživanje i inovacije, jačanje konkurentnosti MSP-ova i osiguravanje pristupa strukovnom obrazovanju i tržištu rada za skupine u nepovoljnom položaju. U istraživanje i inovacije uložit će se 3 milijarde EUR (11 % ukupnog proračuna Francuske u europskim strukturnim i investicijskim fondovima). Tim će se sredstvima pridonijeti jačanju prijenosa znanja stečenog u području istraživanja i razvoja između akademije i poduzeća, jačanju istraživanja i inovacija u poduzećima i razvoju poslovnog okruženja povoljnog za inovacije. Više od 660 poduzeća primit će potporu za razvoj i stavljanje na tržište novih proizvoda. Sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova pridonijet će se i smanjenju razlika u istraživanju i razvoju među regijama: 75 % aktivnosti istraživanja i razvoja 2014. odvijalo se u samo četiri regije, a pristup širokopojasnom internetu visoke brzine među najlošijima je u Europi. Otprilike 5 milijardi EUR (19 % sredstava izdvojenih iz europskih strukturnih i investicijskih fondova) uložit će se u potporu MSP-ovima (uključujući sektore poljoprivrede, ribarstva i morske akvakulture) osiguravajući poduzećima bolji pristup financijama, uslugama i tržištima te omogućujući im proizvodnju robe i usluga velike vrijednosti. Sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova podržat će se i stvaranje novih i rast postojećih MSP-ova. Više od 160 000 poduzeća primit će potporu iz europskih strukturnih i investicijskih fondova.

Otprilike 6 milijardi EUR (23 % proračuna europskih strukturnih i investicijskih fondova) uložit će se u poboljšanje zapošljivosti i pomoć osobama koje su najudaljenije od tržišta rada da pronađu posao, s naglaskom na integraciju mladih, povećanje ponude za osposobljavanje u novim sektorima i bolji pristup trajnom strukovnom osposobljavanju. Cilj je Francuske osigurati pomoć za 234 000 nezaposlenih mladih osoba do 2023. u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih. Ta zemlja također planira osposobiti 310 000 osoba za rad i potaknuti 90 000 osoba (uključujući 36 000 žena) da pokrenu posao. Očekuje se da će 180 000 osoba sudjelovati u programima za integraciju koji se financiraju potporama za osobe koje su u opasnosti od isključenja. Očekuje se da će se na taj način sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova pomoći Francuskoj da ostvari stopu zaposlenosti od 75 % do 2020. (2014. iznosila je 69,8 %). Sredstvima u iznosu od 5,5 milijardi EUR (21 % ukupnog proračuna) izdvojenima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova osigurat će se ulaganja potrebna za podupiranje prelaska na gospodarstvo s niskim emisijama ugljika, uključujući ulaganja u energetsku učinkovitost (industrija, promet i zgrade), razvoj obnovljivih energija i prelazak na čisti gradski prijevoz. Ovim proračunom obuhvaćena su i ulaganja usmjerena na poboljšanje sprječavanja rizika i upravljanja rizikom (uključujući u ruralnim i obalnim područjima). Sredstvima u iznosu od 3 milijarde EUR iz EFRR-a, ESF-a i EFPR-a pomoći će se Francuskoj da spriječi i ublaži učinke klimatskih promjena. Procijenjeno godišnje smanjenje emisija stakleničkih plinova iznosit će otprilike 19 milijuna tona ekvivalenta CO2 . Naposljetku, više od 4 milijarde EUR iz proračuna europskih strukturnih i investicijskih fondova (15 %) uložit će se u poboljšanje izvedbe mreže Natura 2000, zaštitu bioraznolikosti i obnovu ekološkog kontinuiteta. Podržat će se poboljšanje statusa očuvanja za više od 465 000 ha staništa. U cilju zaštite okoliša i promicanja učinkovitog korištenja resursima, a u skladu s novom zajedničkom ribarstvenom politikom, sredstvima iz EFPR-a osigurat će se veća održivost ribarstva i akvakulture te poboljšati morski ekosustavi i bioraznolikost u vodnim tijelima. Neželjeni ulov smanjit će se za 12 000 tona, a ekološki uzgoj u akvakulturi povećat će se za 282 tone do 2023. Uporaba financijskih instrumenata i teritorijalnih alata Dio ulaganja (698 milijuna EUR) posebno usmjerenih na MSP-ove i energetsku učinkovitost osigurat će se s pomoću financijskih instrumenata. Očekuje se da će se navedena količina zajmova te poduzetničkog ili vlasničkog kapitala više nego trostruko povećati u odnosu na razdoblje 2007. – 2013. Potrebno je istražiti mogućnosti uporabe financijskih instrumenata za potporu IKT-u i učinkovitom korištenju resursima. Kako bi se olakšao razvoj gradova otprilike 10 % sredstava izdvojenih iz EFRR-a uložit će se u integrirane mjere za održivi urbani razvoj. Iz ukupnog proračuna za urbani razvoj izdvojit će se 70 % za provođenje urbanih mjera s pomoću integriranih teritorijalnih ulaganja. U skladu s pristupom lokalnom razvoju pod vodstvom zajednice sredstvima iz EPFRR-a i dalje će se podupirati strategije razvoja odozdo prema gore u ruralnim područjima (udio od 5 % za program LEADER postići će se za svaki program ruralnog razvoja). Ključne informacije Kohezijska politika (ESF, EFRR, YEI) EPFRR EFPR ETS Broj programa 40 (3 nacionalna, 37 regionalnih) 30 (3 nacionalna, 27 regionalnih) 1 (nacionalni) 21 Raspoloživa sredstva (EUR) 14 763 176 455 11 384 844 248 587 980 173 2 893 698 773 2. Preduvjeti za djelotvornu i učinkovitu uporabu sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova Kad je donesen sporazum o partnerstvu s Francuskom, ispunjeni su svi ex-ante uvjeti na nacionalnoj razini osim jednog (gospodarenje otpadom). Na razini programa postoji niz akcijskih planova koji su, među ostalim, povezani s dovršetkom strategija pametne specijalizacije te definicijom i određivanjem relevantnih pokazatelja. 3. Upravljanje europskim strukturnim i investicijskim fondovima Uveden je novi model upravljanja za provedbu europskih strukturnih i investicijskih fondova jer će regionalna vijeća biti zadužena za većinu aspekata provedbe programa (cijeli EFRR i dio EPFRR-a i ESF-a). Posljedica toga složena je struktura programa koja se sastoji od 71 programa (osim ETS-a) za koje su odgovornosti podijeljene između nacionalne i regionalne razine. 4. Pojednostavnjenje za korisnike Upravljačka tijela za europske strukturne i investicijske fondove trenutačno uvode rješenja za smanjenje administrativnog opterećenja korisnika i vlastitog osoblja. Ona uključuju povećanu primjenu paušalnih iznosa, primjenu pojednostavnjenih mogućnosti financiranja troškova za nadoknadu izdataka, usklađivanje postupaka (npr. elektroničko upravljanje fondovima ili „e-kohezija”, osiguravanje dosljednosti mjera unutar programa i među njima te povećanje vidljivosti dodane vrijednosti EU-a (npr. jedan regionalni odbor za praćenje zastupa sve fondove).

1. Europski strukturni i investicijski fondovi u Njemačkoj Gospodarski i društveni izazovi u kontekstu ESIF-ova Unatoč pozitivnim makroekonomskim kretanjima Njemačka se suočava s velikim srednjoročnim i dugoročnim izazovima. Demografska su kretanja negativna i predviđa se da će se udio radno sposobnog stanovništva do 2030. smanjiti za 11,4 % po prosječnoj godišnjoj stopi od 0,8 %. Iako je zabilježeno pozitivno kretanje, stopa sudjelovanja žena na tržištu rada i dalje je relativno niska (55,6 % u ekvivalentima punog radnog vremena u 2014.). Novim poduzećima teško je dobiti poduzetnički kapital, a u raznim sektorima i regijama postoji manjak vještina. U nekim je regijama nezaposlenost relativno visoka. Iako se dugoročna nezaposlenost smanjila između 2008. i 2014., ona još uvijek pogađa gotovo milijun osoba. Iz analize ciljeva strategije Europa 2020. može se zaključiti da postoje znatne razlike na regionalnoj razini u pogledu povećanja potrošnje na istra