EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 18.5.2022. COM(2022) 231 final 2022/0164(COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavlja o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni Uredbe (EU) 2021/1060, Uredbe (EU) 2021/2115, Direktive 2003/87/EZ i Odluke (EU) 2015/1814



OBRAZLOŽENJE 1.KONTEKST PRIJEDLOGA Razlozi i ciljevi prijedloga Od donošenja Uredbe (EU) 2021/241 o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost („Uredba o Mehanizmu za oporavak i otpornost”), nezapamćeni geopolitički i gospodarski događaji na drastičan su načinu utjecali na društvo i gospodarstvo Unije. Nakon ruske invazije na Ukrajinu argumenti za brz prelazak na čistu energiju u skladu s klimatskim ciljevima EU-a za 2030. i ciljem klimatske neutralnosti EU-a do 2050. uvjerljiviji su nego ikad prije. EU pokriva 90 % svoje potrošnje plina iz uvoza, a više od 40 % te količine osigurava Rusija. Isto tako, iz Rusije se uvozi 27 % nafte i 46 % ugljena. U tom su kontekstu europski čelnici pozvali Europsku komisiju da osmisli ciljani i učinkovit odgovor. U Izjavi iz Versaillesa od 10. i 11. ožujka 2022. europski šefovi država i vlada izričito su ovlastili Komisiju da do kraja svibnja predloži plan REPowerEU čiji je ključni cilj smanjenje energetske ovisnosti Unije. Konkretno, Izjava obuhvaća sporazum o postupnom i što skorijem ukidanju ovisnosti o uvozu plina, nafte i ugljena iz Rusije. Obveze koje proizlaze iz Izjave iz Versaillesa naknadno su ponovljene u zaključcima Europskog vijeća od 24. i 25. ožujka, u kojima je usto naglasak bio na konstantno visokim cijenama energije i njihovu sve negativnijem učinku na građane i poduzeća, što je dodatno pogoršano ruskom vojnom agresijom na Ukrajinu. Nakon pokretanja instrumenta NextGenerationEU 2020. europsko gospodarstvo postavilo je temelje za ubrzanu zelenu i digitalnu tranziciju. Međutim, ta usporedna tranzicija sada se odvija u narušenom globalnom kontekstu koji je obilježen novim nesigurnostima. Kao što su napomenuli europski čelnici, postalo je jasnije nego ikad da je povećanje sigurnosti opskrbe energijom u Uniji uz smanjenje ovisnosti EU-a o fosilnim gorivima iz Rusije ključno za uspješan i održiv oporavak od krize uzrokovane bolešću COVID-19. Visoke cijene energije i rizici od poremećaja u opskrbi energijom, koje su povećali neočekivani vanjski čimbenici, prijete pogoršanjem gospodarskih izgleda i slabljenjem socijalne i teritorijalne kohezije svih država članica. Točnije, nestabilne cijene energije mogle bi utjecati na konkurentnost poduzeća, posebno industrijske baze, te povećati nejednakosti i energetsko siromaštvo, posebno među ranjivim kućanstvima te kućanstvima s niskim i srednjim dohotkom. Mehanizam za oporavak i otpornost temelj je strategije rasta Europske unije usmjerene na budućnost za razdoblje nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 jer se u nacionalnim planovima za oporavak i otpornost utvrđuje program ulaganja i reformi za nadolazeće godine. Očekuje se da će se velikim brojem mjera uključenih u planove za oporavak i otpornost već znatno poboljšati otpornost opskrbe energijom u Uniji, smanjiti ovisnost o uvozu energije i poduprijeti pravedna tranzicija, pri čemu nijedna osoba ni regija neće biti zapostavljene. Planovi za oporavak i otpornost i njihova predviđena ulaganja i reforme za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije i dalje su ključni. Istodobno, nedavna geopolitička i gospodarska kretanja stvaraju potrebu za još hitnijim djelovanjem i zahtijevaju još višu razinu ambicije za osiguranje uspješnog oporavka od krize uzrokovane bolešću COVID-19. Potrebno je ubrzati i produbiti reforme i ulaganja u tom području na razini EU-a i na nacionalnoj razini. Postupno ukidanje ovisnosti EU-a o fosilnim gorivima iz Rusije moglo bi i trebalo biti moguće znatno prije 2030. U tu svrhu plan REPowerEU dopunjuje djelovanja poduzeta u pogledu sigurnosti opskrbe i skladištenja energije nizom mjera za uštedu energije, diversifikaciju opskrbe i ubrzavanje prelaska Europe na čistu energiju. Diversifikacija opskrbe plinom može se postići povećanjem uvoza ukapljenog prirodnog plina i plina preko plinovoda od neruskih dobavljača te povećanjem razina održivog biometana, tj. biometana proizvedenog iz organskog otpada i poljoprivrednih i šumskih ostataka, te vodika iz obnovljivih ili nefosilnih izvora. Uštede energije mogu se ostvariti na razini kućanstava, zgrada, prometa i industrije te na razini elektroenergetskog sustava povećanjem energetske učinkovitosti. Kako bi se ubrzao prelazak Europe na čistu energiju, potrebno je povećati udio obnovljivih izvora energije u kombinaciji izvora energije i poduzeti mjere za rješavanje problema uskih grla infrastrukture te nedostatka radne snage i vještina. Ta tri skupa intervencija mogu se poduprijeti kombinacijom ulaganja i reformi. U tom su kontekstu planovi za oporavak i otpornost vrlo prikladni za provedbu tih sve hitnijih prioriteta. Ovim prijedlogom planovi država članica za oporavak i otpornost poslužit će kao strateški okvir za reforme i ulaganja kojim će se osigurati zajedničko europsko djelovanje za otpornije, sigurnije i održivije energetske sustave. Višedržavni projekti i mjere prekogranične prirode, osobito oni čija je svrha poboljšati energetsku povezanost među državama članicama i tako povećati diversifikaciju opskrbe, posebno su prikladni za ostvarivanje ciljeva plana REPowerEU. U tom kontekstu Mehanizam za oporavak i otpornost može na koristan način dopunjavati projekte od zajedničkog interesa odabrane na temelju Uredbe o TEN-E-u. Projekti od zajedničkog interesa mogu se podupirati i u okviru Instrumenta za povezivanje Europe („CEF”). Istodobno, dopune planova za oporavak i otpornost ne bi smjele ometati tekuću provedbu ambicioznog programa reformi i ulaganja sadržanog u postojećim provedbenim odlukama Vijeća. U tu bi svrhu nove mjere predložene kao odgovor na geopolitička i socioekonomska kretanja trebale biti ciljane te dopunjavati taj program i biti usklađene s njim. Stoga se ovim prijedlogom predviđaju ciljane izmjene Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost kako bi se postigli sljedeći ciljevi: –dodati posebna poglavlja u planove za oporavak i otpornost, uključujući nove reforme i ulaganja, kako bi se ostvarili ciljevi plana REPowerEU i –osigurati sinergiju i komplementarnost mjera koje se financiraju u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost i djelovanja koja se podupiru iz drugih nacionalnih fondova ili fondova Unije. Izmjene Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost trebalo bi dopuniti zakonodavnim izmjenama kako bi se uspostavili dodatni izvori financiranja za pomoć u financiranju novih ciljeva plana REPowerEU u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost. U tu bi svrhu prihode ostvarene prodajom na dražbi ograničenog dijela emisijskih jedinica u okviru sustava trgovanja emisijama („ETS”) iz rezerve za stabilnost tržišta trebalo dodijeliti za financiranje novih mjera povezanih s planom REPowerEU. Državama članicama trebalo bi omogućiti veću fleksibilnost u pogledu prijenosa sredstava koja su im dodijeljena na temelju Uredbe o zajedničkim odredbama ((EU) 2021/1060) i Uredbe o strateškim planovima u okviru ZPP-a ((EU) 2021/2115). Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području Ovim se prijedlogom izmjenjuju Uredba (EU) 2021/241 o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost, Uredba (EU) 2021/1060 („Uredba o zajedničkim odredbama”), Odluka (EU) 2015/1814 („Odluka o rezervi za stabilnost tržišta”), Direktiva 2003/87/EZ („Direktiva o ETS-u”) i Uredba (EU) 2021/2115 o strateškim planovima u okviru ZPP-a. Prijedlogom se na temelju postojećeg i funkcionalnog okvira Mehanizma za oporavak i otpornost predviđa dodatna potpora mjerama potrebnima za ubrzanje napora Unije da smanji ovisnost o ruskim fosilnim gorivima kako bi se osigurao uspješan oporavak od krize uzrokovane bolešću COVID-19, u skladu s općim i specifičnim ciljem Mehanizma. Nadalje, uvođenjem koncepta poglavlja o planu REPowerEU prijedlogom se promiču koordinacija i sinergije između mjera koje se podupiru u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost i drugih djelovanja koja se financiraju iz drugih izvora, uključujući nacionalne fondove. Time se omogućuje da Mehanizam za oporavak i otpornost preuzme ulogu strateškog okvira za inicijative plana REPowerEU, čime se maksimalno povećavaju komplementarnost, dosljednost i koherentnost politika i djelovanja poduzetih za poticanje neovisnosti i sigurnosti opskrbe energijom u Uniji i ublažavanje njezinih socioekonomskih troškova i učinaka tijekom tranzicije.

Dodatnim financijskim sredstvima uključenima u prijedlog nastoji se ubrzati postizanje ciljeva plana REPowerEU. Mogućnost prijenosa više sredstava iz drugih instrumenata Unije, kao što su kohezijski fondovi, u Mehanizam za oporavak i otpornost kako bi se postigli ciljevi plana REPowerEU opravdana je visokom usklađenošću između ciljeva tih instrumenata i ciljeva iz ovog prijedloga. Prijedlog je u skladu s ciljevima politike fondova kohezijske politike i zajedničke poljoprivredne politike. S obzirom na cilj plana REPowerEU da se ubrza dekarbonizacija gospodarstva, vrste projekata koji će se podupirati u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost dobro su usklađene s vrstama ulaganja koja se razmatraju u okviru fondova kohezijske politike, primjerice u pogledu mjera energetske učinkovitosti. Isto vrijedi i za zajedničku poljoprivrednu politiku i usmjerenost na energiju iz obnovljivih izvora koja je uključena među glavne prioritete plana REPowerEU. Ovaj je prijedlog usklađen sa smjernicama politika iz europskog semestra. Države članice koje predlažu izmjenu svojih planova za oporavak i otpornost morat će dokazati da se mjerama učinkovito provode preporuke koje su im izdane u tom kontekstu. Izvješćivanje o napretku u provedbi mjera i djelovanja uključenih u nacionalna poglavlja plana REPowerEU odvijat će se u postojećem okviru europskog semestra, kako je predviđeno Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost. U prijedlogu Komisije od 14. srpnja 2021. COM(2021) 571 predlaže se izmjena Odluke o rezervi za stabilnost tržišta kako bi se produljilo udvostručenje stope unosa i minimalne rezerve do 2030. Cilj je prijedloga osigurati da ne dođe do ugrožavanja dugoročnih ciljeva rezerve za stabilnost tržišta u pogledu smanjenja viška i osiguravanja otpornosti tržišta. No zbog iznimne situacije na energetskim tržištima uzrokovane ruskom invazijom na Ukrajinu Unija kratkoročno mora mobilizirati sve dostupne resurse kako bi ubrzala napuštanje ruskih fosilnih goriva. U tu bi svrhu dio emisijskih jedinica koje se trenutačno drže u rezervi za stabilnost tržišta i koji odgovara tržišnoj vrijednosti od 20 milijardi EUR trebalo osloboditi i dodijeliti Mehanizmu za oporavak i otpornost kako bi se promicali ciljevi plana REPowerEU. Predložene izmjene dio su šireg raspona mjera koje Unija poduzima kao odgovor na izmijenjeno socioekonomsko i geopolitičko okruženje u kontekstu plana REPowerEU, a koje čine Prijedlog uredbe o skladištenju plina, Prijedlog o modelu energetskog tržišta, Platforma za zajedničku nabavu plina i Strategija EU-a za solarnu energiju. Ti su instrumenti komplementarni jer je ovaj prijedlog usmjeren na poticanje i omogućivanje djelovanja u okviru plana REPowerEU na nacionalnoj razini, dok se navedene druge mjere odnose na europsku dimenziju plana REPowerEU. Dosljednost u odnosu na druge politike Unije Prijedlog je dosljedan i osigurava komplementarnost i sinergije s drugim politikama Unije. Konkretno, prijedlog je u skladu sa širim skupom inicijativa za poboljšanje energetske otpornosti Unije, posebno prijedlozima Komisije iz paketa „Spremni za 55 %”, kao što su revizija trećeg energetskog paketa (Direktiva 2009/73/EU i Uredba 715/2009/EU), revizija Direktive o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (Direktiva (EU) 2018/2001) i revizija Direktive o energetskoj učinkovitosti (Direktiva 2012/27/EU), za koje se očekuje da će uspostaviti otporan i održiv energetski sustav u Uniji. 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST •Pravna osnova U skladu s člankom 175. (trećim stavkom) Ugovora o funkcioniranju Europske unije cilj je predložene uredbe doprinijeti jačanju kohezije mjerama kojima se državama članicama omogućuje da smanje ovisnost o vanjskim fosilnim gorivima i povećaju svoju sigurnost opskrbe energijom jačanjem proizvodnje i opskrbe održivom energijom unutar Unije te udruživanjem resursa među državama članicama i među regijama. Opći je cilj osigurati održivu i sigurnu opskrbu energijom za sve države članice i građane unutar Unije, uzimajući u obzir velike nacionalne i regionalne razlike, uz istodobno promicanje socijalne pravednosti i osiguravanje pravedne i uključive tranzicije u kojoj nijedna osoba ni regija ne bi bile zapostavljene. Trenutačna geopolitička situacija istaknula je znatne razlike među državama članicama i regijama u pogledu ovisnosti o fosilnim gorivima, a posebno o onima uvezenima iz Rusije. U provedbi ove inicijative EU surađuje sa svim državama članicama i objedinjuje sredstva iz različitih izvora EU-a kako bi se resursi pravedno raspodijelili i poduprla djelovanja usmjerena na specifične energetske izazove s kojima se suočava svaka država članica. U skladu s člankom 177. prvim stavkom Ugovora o funkcioniranju Europske unije, predložena uredba povećanjem fleksibilnosti za prijenos sredstava iz fondova kohezijske politike utječe na ustroj strukturnih fondova. U skladu s člankom 192. prvim stavkom i člankom 194. drugim stavkom Ugovora o funkcioniranju Europske unije, cilj je predložene uredbe uvesti promjene u sustav trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije kako bi se doprinijelo sigurnosti opskrbe energijom u Uniji. U skladu s člankom 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije predloženom uredbom utvrđuju se financijska pravila za izvršenje proračuna uvođenjem pravila o osiguravanju odobrenih sredstava u pogledu novih prihoda. •Supsidijarnost Opći je cilj prijedloga poboljšati koheziju mjerama kojima se državama članicama omogućuje poticanje neovisnosti i sigurnosti opskrbe energijom na nacionalnoj razini i razini Unije. U tu se svrhu prijedlogom uvodi nova obveza za države članice koje podnose ili mijenjaju svoje planove za oporavak i otpornost kako bi se uključilo poglavlje o planu REPowerEU s posebnim reformama i ulaganjima kojima se rješavaju njihovi izazovi povezani s energijom. Važno je napomenuti da je na državama članicama da odluče žele li te mjere financirati sredstvima Unije i/ili nacionalnim sredstvima. Provedba relevantnih mjera za povećanje otpornosti i smanjenje ovisnosti Unije diversifikacijom lanaca opskrbe energijom pitanje je od zajedničkog interesa za cijelu Uniju. Djelovanje na razini Unije potrebno je kako bi se koordinirao snažan odgovor na sve veće izazove povezane s energijom, uz dosad nezabilježena povećanja cijena energije koja bi mogla pogoršati socioekonomske razlike i nejednakosti, kao i na zabrinjavajući geopolitički razvoj situacije na granici Unije. Osim toga, određene se regije suočavaju sa sličnim izazovima povezanima s energijom koji zahtijevaju koordinirane prekogranične napore kako bi se potaknule veće sinergije. Intervencijom Unije ostvarit će se dodatna vrijednost uspostavom namjenskog okvira kojim će se omogućiti potpora državama članicama u osmišljavanju i provedbi prijeko potrebnih reformi i ulaganja povezanih s energijom. Dodatna vrijednost ostvarit će se i koordinacijom tih djelovanja kako bi se osigurao usklađen odgovor na razini EU-a, a istodobno predložile mjere prilagođene posebnostima svake države članice. •Proporcionalnost Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti jer ne prelazi ono što je minimalno potrebno za ostvarenje navedenih ciljeva na europskoj razini i ono što je nužno za tu svrhu. Diskrecijsko pravo država članica pri odlučivanju o mjerama plana REPowerEU koje žele poduprijeti namjenskim financiranjem u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost i sporazumna priroda suradnje tijekom cijelog postupka dodatna su jamstva za poštovanje načela proporcionalnosti i za razvoj uzajamnog povjerenja i suradnje između država članica i Komisije. •Odabir instrumenta Kako bi se iskoristio već razvijen okvir Mehanizma za oporavak i otpornost, uredba o izmjeni Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost, Uredbe o zajedničkim odredbama, Uredbe o utvrđivanju pravila o potpori za strateške planove koje izrađuju države članice u okviru zajedničke poljoprivredne politike, Direktive o ETS-u i Odluke o rezervi za stabilnost tržišta primjeren je pravni instrument za provedbu ciljeva plana REPowerEU.

3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA •Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva Komisija je 1. ožujka 2022. donijela prvo godišnje izvješće o provedbi Mehanizma za oporavak i otpornost. Izvješće pokazuje da je ostvaren velik napredak i potvrđuje da provedba Mehanizam za oporavak i otpornost dobro napreduje. Kad je riječ o zelenoj tranziciji, procjenjuje se da će se tom stupu Mehanizma za oporavak i otpornost dodijeliti ukupno 224,1 milijarda EUR, što je 50 % ukupnih rashoda u 22 plana za oporavak i otpornost donesena do kraja ožujka 2022. Kad je riječ o posebnim područjima politike, 29 % rashoda za zelenu tranziciju (ukupni procijenjeni trošak od 64,4 milijarde EUR) namijenjeno je mjerama energetske učinkovitosti, dodatnih 12 % (ukupni procijenjeni trošak od 26,7 milijardi EUR) namijenjeno je čistoj energiji – energiji iz obnovljivih izvora i mrežama, dok ukupni procijenjeni trošak zelenih višedržavnih ili prekograničnih projekata premašuje 27 milijardi EUR. •Savjetovanja s dionicima Iako nije provedeno službeno savjetovanje s dionicima, o planu RePowerEU opširno se raspravljalo s državama članicama. Na primjer, Komisija je 6. travnja 2022. u okviru neformalne stručne skupine za provedbu Mehanizma za oporavak i otpornost organizirala raspravu o toj temi. Komisija je zatim održala niz posebnih bilateralnih sastanaka sa svakom državom članicom kako bi raspravljala o nacionalnim prioritetima povezanima s planom REPowerEU. •Procjena učinka Procjena učinka nije provedena zbog žurnosti Prijedloga. •Temeljna prava Prijedlog ima pozitivan učinak na očuvanje i poboljšanje temeljnih prava Unije, pod pretpostavkom da će države članice zatražiti i primiti potporu u povezanim područjima. Na primjer, reformama i ulaganjima povezanima s područjima kao što je borba protiv energetskog siromaštva mogu se poduprijeti temeljna prava Unije, kao što je pravo na integritet osobe. 4.UTJECAJ NA PRORAČUN Financijska omotnica Mehanizma povećava se za iznos od 20 milijardi EUR (u tekućim cijenama) koji će se financirati dražbama emisijskih jedinica u okviru ETS-a. Iznos će se staviti na raspolaganje državama članicama u obliku bespovratne financijske potpore u okviru izravnog upravljanja kako bi se poduprle isključivo reforme i ulaganja iz poglavlja o planu REPowerEU. Iznos predviđen za bespovratnu potporu čini vanjske namjenske prihode u smislu članka 21. stavka 5. Financijske uredbe. Osim toga, države članice imat će mogućnost prenijeti do 12,5 % svojih dodijeljenih sredstava u okviru kohezijske politike u Mehanizam za oporavak i otpornost na temelju već postojeće mogućnosti prijenosa od 5 % (do 17,9 milijardi EUR) i dodatne mogućnosti prijenosa od 7,5 % samo za ciljeve plana REPowerEU (do 26,9 milijardi EUR). Države članice imat će i mogućnost prenijeti do 12,5 % svojih početnih dodijeljenih sredstava u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj („EPFRR”) (do 7,5 milijardi EUR) u Mehanizam za oporavak i otpornost kako bi se poduprle mjere uključene u poglavlje o planu REPowerEU. Dobrovoljni prijenosi odobrenih sredstava za preuzimanje obveza iz fondova uređenih Uredbom o zajedničkim odredbama i EPFRR-a dovest će do preuzimanja obveza od 2022. za fondove iz Uredbe o zajedničkim odredbama, a od 2023. za EPFRR te su u skladu s gornjim granicama višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. za odobrena sredstva za preuzimanje obveza za naslove 2.a i 3. Plaćanja će se provoditi od 2023. do 2026., u skladu s rokovima provedbe Mehanizma za oporavak i otpornost. Točan godišnji učinak ovisit će o iznosima koje države članice stvarno prenesu. Komisija će uzimati u obzir prijenose u godišnjem proračunskom postupku, pri čemu plaćanja ovise o raspoloživosti sredstava. 5.DRUGI ELEMENTI •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja Prijedlog se temelji na postojećim modalitetima za praćenje, evaluaciju i izvješćivanje o napretku reformi i ulaganja obuhvaćenih planovima za oporavak i otpornost, u skladu s Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost. Mjere uključene u poglavlje o planu REPowerEU podlijegat će istim mehanizmima praćenja kao i druge mjere Mehanizma za oporavak i otpornost, uz dodatni pokazatelj uspješnosti koji je osmišljen praćenje napretka u odnosu na ciljeve plana REPowerEU. Kako bi se osigurale sinergije i komplementarnost, u novom poglavlju o planu REPowerEU trebalo bi navesti i informacije o djelovanjima kojima se nastoje ostvariti ciljevi plana REPowerEU, a koja se neće financirati u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost, nego iz nacionalnih ili drugih fondova Unije. Te će se mjere pratiti unutar postojećeg okvira europskog semestra, kako je predviđeno Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost, uz potpunu komplementarnost s integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima u skladu s Uredbom o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime. Time bi se državama članicama omogućilo da izrade sveobuhvatan pregled planiranih mjera politike za postizanje ciljeva plana REPowerEU kako bi se osiguralo da se svaka reforma i ulaganje podupire iz najprikladnijeg izvora financiranja, uzimajući u obzir njihovo područje primjene, načine provedbe i vremenski okvir. Time bi se omogućilo najbolje iskorištavanje komplementarnosti između Mehanizma za oporavak i otpornost i kohezijskih fondova, primjerice u pogledu njihova razdoblja provedbe. •Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga Ovim se prijedlogom predviđaju ciljane izmjene prethodno navedenih pravnih akata Unije kako bi se omogućio veći doprinos ciljevima plana REPowerEU, posebno poticanjem država članica da dostavljaju namjenske dopune svojim postojećim nacionalnim planovima za oporavak i otpornost.

U tu svrhu prijedlogom se uvode: ·izmjene Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost: ·obveza država članica koje mijenjaju svoje planove za oporavak i otpornost da dostave posebno poglavlje o planu REPowerEU u kojem se navode mjere i djelovanja usmjerena na ostvarivanje ciljeva plana REPowerEU, ·izuzeće od zahtjeva u pogledu digitalnog cilja iz članka 19. stavka 3. točke (f) za nove mjere uključene u poglavlje o planu REPowerEU (uz zadržavanje zahtjeva za klimatski cilj iz članka 19. stavka 3. točke (e)), ·ciljano izuzeće od obveze primjene načela „ne nanosi bitnu štetu” iz članka 5. stavka 2. na reforme i ulaganja kojima se poboljšava energetska infrastruktura kako bi se zadovoljile neposredne potrebe za sigurnošću opskrbe naftom i plinom, posebno kako bi se omogućila diversifikacija opskrbe u interesu Unije u cjelini, ·novi kriterij za ocjenjivanje kojim se uzimaju u obzir specifični ciljevi plana REPowerEU, ·obveze izvješćivanja u vezi s poglavljem o planu REPowerEU, ·izmjena Odluke (EU) 2015/1814 kojom se produljuje trenutačna stopa unosa emisijskih jedinica u rezervu za stabilnost tržišta do 2030. i pruža mogućnost oslobađanja i prodaje na dražbi dijela emisijskih jedinica koje se u njoj nalaze te dodjele ostvarenih prihoda Mehanizmu za oporavak i otpornost, ·izmjena Direktive 2003/87/EZ kojom se utvrđuju modaliteti za prodaju na dražbi emisijskih jedinica oslobođenih iz rezerve za stabilnost tržišta i prijenos tako ostvarenih 20 milijardi EUR prihoda u Mehanizam za oporavak i otpornost, ·izmjena Uredbe (EU) 2021/1060 kojom se državama članicama omogućuje da prenesu do 7,5 % svojih nacionalnih dodijeljenih sredstava u Mehanizam za oporavak i otpornost, uz postojeću mogućnost prijenosa od 5 %, kako bi se poduprle reforme i ulaganja iz poglavlja o planu REPowerEU, ·izmjena Uredbe (EU) 2021/2115 kojom se državama članicama omogućuje da provedu dio sredstava iz EPFRR-a putem Mehanizma za oporavak i otpornost kako bi se poduprle reforme i ulaganja iz poglavlja o planu REPowerEU. 2022/0164 (COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavlja o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni Uredbe (EU) 2021/1060, Uredbe (EU) 2021/2115, Direktive 2003/87/EZ i Odluke (EU) 2015/1814 EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 175. treći stavak., članak 177. prvi stavak, članak 192. stavak 1., članak 194. stavak 2. i članak 322. stavak 1., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima, uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija, uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda, djelujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, budući da: (1)Od donošenja Uredbe (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost dosad nezabilježeni geopolitički događaji te njihove izravne i neizravne socioekonomske posljedice znatno su utjecali na društvo i gospodarstvo Unije. Postalo je jasnije nego ikad prije da je energetska sigurnost Unije neophodna za uspješan, održiv i uključiv oporavak od krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 jer je ona i važan čimbenik koji doprinosi otpornosti europskog gospodarstva. (2)S obzirom na izravne poveznice između održivog oporavka, izgradnje otpornosti Unije i energetske sigurnosti Unije te njezine uloge u pravednoj i uključivoj tranziciji, Mehanizam za oporavak i otpornost prikladan je instrument koji će doprinijeti odgovoru Unije na te nove izazove. (3)U Izjavi iz Versaillesa od 10. i 11. ožujka 2022. šefovi država i vlada pozvali su Komisiju da do kraja svibnja predloži plan REPowerEU za postupno ukidanje ovisnosti o uvozu fosilnih goriva iz Rusije, što je naknadno ponovljeno u zaključcima Europskog vijeća od 24. i 25. ožujka 2022. To bi trebalo postići znatno prije 2030. na način koji je u skladu sa zelenim planom EU-a i klimatskim ciljevima za 2030. i 2050. utvrđenima u Europskom zakonu o klimi. Uredbu (EU) 2021/241 trebalo bi stoga izmijeniti kako bi se povećala njezina sposobnost podupiranja reformi i ulaganja namijenjenih diversifikaciji opskrbe energijom, posebno fosilnim gorivima, čime bi se ojačala strateška autonomija Unije uz otvoreno gospodarstvo. Potporu bi trebalo pružiti i reformama i ulaganjima kojima se povećava energetska učinkovitost gospodarstava država članica. (4)Kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri povećale komplementarnost, dosljednost i koherentnost politika i djelovanja koje Unija i države članice poduzimaju u cilju poticanja neovisnosti i sigurnosti opskrbe energijom u Uniji, te bi reforme i ulaganja povezane s energijom trebalo utvrditi u okviru posebnog „poglavlja o planu REPowerEU” u planovima za oporavak i otpornost. (5)Kako bi se maksimalno povećao opseg odgovora Unije, od svih država članica koje dostave plan za oporavak i otpornost nakon stupanja na snagu ove Uredbe trebalo bi zahtijevati da u svoj plan uključe poglavlje o planu REPowerEU. Taj bi se zahtjev posebno trebao primjenjivati na revidirane planove koje države članice dostavljaju od 30. lipnja 2022. kako bi se uzeo u obzir ažurirani maksimalni financijski doprinos. (6)Poglavlje o planu REPowerEU trebalo bi uključivati nove reforme i ulaganja kojima se doprinosi ciljevima plana REPowerEU. Nadalje, to bi poglavlje trebalo sadržavati pregled drugih mjera koje se financiraju iz drugih izvora osim Mehanizma za oporavak i otpornost i kojima se doprinosi ciljevima povezanima s energijom navedenima u uvodnoj izjavi 3. Nacrt bi trebao obuhvaćati mjere čija bi se provedba trebala odvijati od 1. veljače 2022. do 31. prosinca 2026., što je razdoblje tijekom kojeg bi se trebali ostvariti ciljevi utvrđeni ovom Uredbom. Kad je riječ o infrastrukturi za prirodni plin, ulaganja i reforme iz poglavlja o planu REPowerEU s ciljem diversifikacije opskrbe od drugih dobavljača osim Rusije trebali bi se temeljiti na potrebama koje su trenutačno utvrđene procjenom koju je provela i dogovorila Europska mreža operatora transportnih sustava za plin (ENTSOG), uspostavljena u duhu solidarnosti u pogledu sigurnosti opskrbe, te bi u njima trebalo uzeti u obzir mjere pojačane pripravnosti poduzete radi prilagodbe novim geopolitičkim prijetnjama. Naposljetku, poglavlja o planu REPowerEU trebala bi sadržavati objašnjenje i kvantifikaciju učinaka kombinacije reformi i ulaganja financiranih iz Mehanizma za oporavak i otpornost i drugih mjera koje se financiraju iz drugih izvora osim Mehanizma za oporavak i otpornost. (7)Trebalo bi dodati odgovarajući kriterij za ocjenjivanje koji bi Komisiji služio kao osnova za ocjenu reformi i ulaganja iz poglavlja o planu REPowerEU kako bi se osiguralo da su reforme i ulaganja prikladni za postizanje specifičnih ciljeva povezanih s planom REPowerEU. Na temelju tog novog kriterija za ocjenjivanje ocjena A trebala bi biti uvjet za Komisijinu pozitivnu ocjenu relevantnog plana za oporavak i otpornost. (8)Ulaganja u infrastrukturu i tehnologije nisu dovoljna za osiguranje manje ovisnosti o fosilnim gorivima. Trebalo bi osigurati sredstva za prekvalifikaciju i usavršavanje kako bi radna snaga stekla dodatne zelene vještine. To je u skladu s ciljem Europskog socijalnog fonda plus, čiji je cilj pružiti potporu državama članicama za osiguravanje kvalificirane i otporne radne snage koja je spremna za budući svijet rada. S obzirom na to, sredstva prenesena iz Europskog socijalnog fonda plus trebala bi pomoći u provedbi mjera za prekvalifikaciju i usavršavanje radne snage. Komisija će procijeniti doprinose li mjere uključene u poglavlja o planu REPowerEU u znatnoj mjeri podupiranju prekvalifikacije radne snage radi stjecanja zelenih vještina. (9)Primjenom tog sustava ne bi se smjeli dovoditi u pitanje svi ostali pravni zahtjevi iz Uredbe (EU) 2021/241, osim ako je ovom Uredbom predviđeno drukčije. (10)Plan za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, trebao bi doprinijeti djelotvornom svladavanju svih ili znatnog dijela izazova utvrđenih u relevantnim preporukama za pojedinu zemlju, uključujući preporuke koje će se donijeti u okviru ciklusa europskog semestra 2022., koje se među ostalim odnose na energetske izazove s kojima se suočavaju države članice. (11)Učinkovit prelazak na zelenu energiju i smanjenje energetske ovisnosti zahtijevaju znatna digitalna ulaganja. S obzirom na Uredbu (EU) 2021/241 države članice trebale bi objasniti na koji način mjere iz plana za oporavak i otpornost, uključujući one navedene u poglavlju o planu REPowerEU, trebaju doprinijeti digitalnoj tranziciji ili rješavanju izazova koji iz nje proizlaze te predstavljaju li one iznos kojim se doprinosi digitalnom cilju na temelju metodologije za digitalno označivanje. Međutim, s obzirom na dosad nezabilježenu hitnost i važnost energetskih izazova s kojima se Unija suočava, reforme i ulaganja iz poglavlja o planu REPowerEU ne bi trebalo uzeti u obzir pri izračunu ukupnih dodijeljenih sredstava u okviru plana za potrebe primjene zahtjeva za digitalni cilj utvrđenog Uredbom (EU) 2021/241. (12)U skladu s člankom 18. stavkom 4. točkom (q) Uredbe (EU) 2021/241 države članice trebale bi dostaviti i sažetak postupka savjetovanja s lokalnim i regionalnim vlastima i drugim relevantnim dionicima, prema potrebi i iz poljoprivrednog sektora, o reformama i ulaganjima uključenima u poglavlje o planu REPowerEU. U takvim sažecima trebalo bi objasniti ishod tih savjetovanja i navesti kako je njihov doprinos uzet u obzir u poglavljima o planu REPowerEU. (13)Primjena načela „ne nanosi bitnu štetu” nužna je kako bi se osiguralo da se ulaganja i reforme poduzeti u okviru oporavka od pandemije provode na održiv način. Ono bi se trebalo i dalje primjenjivati na reforme i ulaganja koji se podupiru Mehanizmom, uz jedno ciljano izuzeće kako bi se vodilo računa o neposrednim problemima EU-a u pogledu energetske sigurnosti. S obzirom na cilj diversifikacije opskrbe energijom od drugih dobavljača osim Rusije, za reforme i ulaganja utvrđene u poglavljima o planu REPowerEU čiji je cilj poboljšati energetsku infrastrukturu i objekte kako bi se zadovoljile neposredne potrebe za sigurnošću opskrbe naftom i plinom ne bi se trebala zahtijevati usklađenost s načelom „ne nanosi bitnu štetu” te bi ih stoga trebalo izuzeti od takve ocjene. (14)Državama članicama trebalo bi pružiti dodatne poticaje za traženje zajmova pojašnjenjem postupka njihove dodjele. U skladu s Uredbom (EU) 2021/241 države članice mogu zatražiti zajmove do 31. kolovoza 2023. O namjeri podnošenja zahtjeva za zajam trebalo bi obavijestiti Komisiju 30 dana nakon stupanja na snagu ove Uredbe kako bi se preraspodjela preostalih sredstava mogla provesti na uredan način. (15)Osim toga, trebalo bi osigurati nove namjenske izvore financiranja kako bi se potaknula visoka razina ambicije za reforme i ulaganja koji će se uključiti u poglavlje o planu REPowerEU. (16)Iako je produljenje trenutačne stope unosa emisijskih jedinica u rezervu za stabilnost tržišta potrebno kako bi se dugoročno spriječilo znatno povećanje viška emisijskih jedinica u trgovanju emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije, trenutačna gospodarska i geopolitička situacija zahtijeva da Unija mobilizira dostupne resurse kako bi se brzo diversificirala opskrba energijom u Uniji i smanjila ovisnost o fosilnim gorivima prije 2030. U tom bi kontekstu Odluku (EU) 2015/1814 Europskog parlamenta i Vijeća i Direktivu 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća trebalo izmijeniti kako bi se produljilo udvostručenje stope unosa u rezervu za stabilnost tržišta od 24 % do 2030. i istodobno omogućilo iznimno oslobađanje i monetizacija dijela emisijskih jedinica iz rezerve za stabilnost tržišta te usmjerilo prihode na reforme i ulaganja kojima se doprinosi ciljevima plana REPowerEU u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost.

(17)Uredbu (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća trebalo bi izmijeniti kako bi se, uz postojeću mogućnost prijenosa od najviše 5 %, predvidjela mogućnost dodatnog prijenosa u Mehanizam do 7,5 % sredstava iz programa s podijeljenim upravljanjem uređenih tom uredbom radi postizanja ciljeva plana REPowerEU. Takva je mogućnost opravdana potrebom da se obuhvate ciljevi plana REPowerEU, čime se državama članicama pruža dodatna fleksibilnost za rješavanje tih hitnih potreba. Nadalje, Mehanizmom se omogućuje brza isplata sredstava, što ga čini posebno prikladnim za financiranje hitnih mjera povezanih s energijom. Takvi prijenosi trebali bi biti opravdani većom financijskom potrebom povezanom s dodatnim reformama i ulaganjima uključenima u poglavlje o planu REPowerEU. (18)Trebalo bi izmijeniti i Uredbu (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se omogućila provedba do 12,5 % sredstava Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost. Takva metoda provedbe opravdana je komplementarnošću i sinergijama između tih instrumenata s obzirom na ciljeve smanjenja upotrebe sintetičkih gnojiva ili povećanja proizvodnje održivog biometana ili obnovljive energije, u skladu s ciljevima zajedničke poljoprivredne politike utvrđenima u članku 39. UFEU-a. Provedba u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost trebala bi ubrzati isplatu sredstava korisnicima iz poljoprivrednog sektora, što je ključno s obzirom na hitnost ciljeva povezanih s energijom. (19)Isplate u okviru plana REPowerEU izvršavaju se u skladu s pravilima Mehanizma za oporavak i otpornost do kraja 2026. Plaćanja povezana sa sredstvima prenesenima iz fondova s podijeljenim upravljanjem ovise o raspoloživosti sredstava odobrenih u godišnjem proračunu EU-a. (20)Zahtjev za namjensko financiranje mjera u okviru plana REPowerEU, uključujući dodjelu iz rezerve za stabilnost tržišta, prijenose iz fondova uređenih Uredbom (EU) 2021/1060 i dodijeljena sredstva iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj, podnesen u planu trebao bi biti opravdan većom financijskom potrebom povezanom s dodatnim reformama i ulaganjima uključenima u poglavlje o planu REPowerEU. (21)Komisija bi trebala pratiti provedbu reformi i ulaganja navedenih u poglavlju o planu REPowerEU i njihov doprinos ciljevima plana REPowerEU kako su utvrđeni u Uredbi (EU) 2021/241. (22)Nedavni geopolitički događaji utjecali su na cijene energije i građevinskih materijala te uzrokovali nestašice u globalnim lancima opskrbe. Ta kretanja mogla bi izravno utjecati na sposobnost provedbe nekih ulaganja uključenih u planove za oporavak i otpornost. U mjeri u kojoj države članice mogu dokazati da zbog takvih kretanja određena ključna etapa ili ciljna vrijednost više nisu ostvarive, bilo u cijelosti ili djelomično, mogu se pozvati na takve situacije kao na objektivne okolnosti u skladu s člankom 21. Ta kretanja ne mogu predstavljati objektivne okolnosti za reviziju reformi jer reforme općenito ne ovise o troškovima. Osim toga, nijedan zahtjev za izmjene ne bi smio ugroziti opću provedbu planova za oporavak i otpornost. DONIJELI SU OVU UREDBU: Članak 1. Uredba (EU) 2021/241 mijenja se kako slijedi: (1)U članku 4. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: „1. Imajući u vidu šest stupova iz članka 3. ove Uredbe te koherentnost i sinergije koje oni stvaraju, a u kontekstu krize uzrokovane bolešću COVID-19, opći je cilj Mehanizma promicanje ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije Unije poboljšanjem otpornosti, pripravnosti za krize, sposobnosti prilagodbe i potencijala rasta država članica, ublažavanjem, osobito za žene, socijalnih i gospodarskih posljedica te krize, sudjelovanjem u provedbi europskog stupa socijalnih prava, podupiranjem zelene tranzicije, davanjem doprinosa postizanju klimatskih ciljeva Unije za 2030., utvrđenih u članku 2. točki 11. Uredbe (EU) 2018/1999,te usklađivanjem s ciljem klimatske neutralnosti Unije do 2050. i digitalne tranzicije, povećanjem otpornosti energetskog sustava Unije smanjenjem ovisnosti o fosilnim gorivima i diversifikacijom opskrbe energijom na razini Unije („ciljevi plana REPowerEU”), čime se doprinosi uzlaznoj gospodarskoj i socijalnoj konvergenciji, obnavljaju i promiču održivi rast i povezivanje gospodarstava Unije, potiče otvaranje visokokvalitetnih radnih mjesta i doprinosi strateškoj autonomiji Unije uz otvorenu ekonomiju te generira europska dodana vrijednost.” (2)Članak 14. mijenja se kako slijedi: (a)U stavku 3. iza točke (b) umeće se sljedeća točka: „(ba) ako je primjenjivo, reforme i ulaganja u skladu s člankom 21.c stavkom 1.;”; (b)stavak 4. zamjenjuje se sljedećim: „4. Potpora u obliku zajma za plan za oporavak i otpornost dotične države članice ne smije biti viša od razlike između ukupnog troška plana za oporavak i otpornost, kako je prema potrebi revidiran, i maksimalnog financijskog doprinosa iz članka 11., uključujući, prema potrebi, prihode iz članka 21.a te, prema potrebi, sredstva iz programâ s podijeljenim upravljanjem za potporu ciljevima plana REPowerEU iz članka 21.b.” (c) stavak 6. zamjenjuje se sljedećim: „6. Odstupajući od stavka 5., iznos potpore u obliku zajma može se u iznimnim okolnostima povećati podložno raspoloživosti sredstava, uzimajući u obzir potrebe države članice koja podnosi zahtjev, kao i zahtjeve za potporu u obliku zajma koje su već podnijele ili ih planiraju podnijeti druge države članice, uz primjenu načela jednakog postupanja, solidarnosti, proporcionalnosti i transparentnosti. Kako bi se olakšala primjena tih načela, države članice u roku od 30 dana od [stupanja na snagu ove Uredbe o izmjeni] obavješćuju Komisiju o tome namjeravaju li zatražiti potporu u obliku zajma.” (3)U članku 18. stavku 4. točki (q) dodaje se sljedeća rečenica: „(q) za izradu i, ako je to moguće, provedbu plana za oporavak i otpornost, sažetak postupka savjetovanja, provedenog u skladu s nacionalnim pravnim okvirom, s lokalnim i regionalnim vlastima, socijalnim partnerima, organizacijama civilnog društva, organizacijama mladih i drugim relevantnim dionicima, te način na koji je doprinos dionika uzet u obzir u planu za oporavak i otpornost; konkretno, u sažetku postupka savjetovanja objašnjava se ishod savjetovanja s lokalnim i regionalnim vlastima i drugim relevantnim dionicima o reformama i ulaganjima uključenima u poglavlje o planu REPowerEU te se navodi kako je njihov doprinos uzet u obzir u planu REPowerEU;”

(4)U članku 19. stavku 3. dodaje se sljedeća točka: „(da) doprinose li reforme i ulaganja iz članka 21.c stavka 1. na djelotvoran način diversifikaciji opskrbe energijom Unije ili smanjenju ovisnosti o fosilnim gorivima prije 2030.”; (5)U članku 23. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: „Nakon što Vijeće donese provedbenu odluku iz članka 20. stavka 1., Komisija s dotičnom državom članicom sklapa sporazum koji čini pojedinačnu pravnu obvezu u smislu Financijske uredbe. Za svaku državu članicu pravna obveza ne smije premašivati zbroj financijskog doprinosa iz članka 11. stavka 1. točke (a) za 2021. i 2022., ažuriranog financijskog doprinosa iz članka 11. stavka 2. za 2023. i iznosa izračunanog u skladu s člankom 21.a stavkom 2.” (6)Iza Poglavlja III. umeće se sljedeće poglavlje: „POGLAVLJE III.a Plan REPowerEU Članak 21.a Novi prihod (1)U skladu s člankom 10.e stavkom 4. Direktive 2003/87/EZ na raspolaganju je 20 000 000 000 EUR u tekućim cijenama za provedbu u okviru ove Uredbe kako bi se povećala otpornost energetskog sustava Unije smanjenjem ovisnosti o fosilnim gorivima i diversifikacijom opskrbe energijom na razini Unije. Iznos se stavlja na raspolaganje u obliku vanjskog namjenskog prihoda u smislu članka 21. stavka 5. Financijske uredbe. (2)Udio sredstava iz stavka 1. koja su na raspolaganju svakoj državi članici izračunava se na temelju pokazatelja utvrđenih za maksimalni financijski doprinos, kako je utvrđeno u metodi iz Priloga II. za 70 % iznosa i metodi iz Priloga III. za 30 % iznosa. (3)Iznos iz stavka 1. dodjeljuje se isključivo za mjere iz članka 21.c stavka 1. (4)Odobrena sredstva za preuzimanje obveza koja obuhvaćaju iznos iz stavka 1. automatski se stavljaju na raspolaganje do odgovarajućih iznosa iz tog stavka od [datuma stupanja na snagu ove Uredbe o izmjeni]. (5)Svaka država članica može Komisiji podnijeti zahtjev za dodjelu iznosa koji ne premašuje njezin udio tako da u svoj plan uključi reforme i ulaganja opisane u članku 21.c stavku 1. te navede svoje procijenjene troškove. (6)Provedbenom odlukom Vijeća donesenom na temelju članka 20. stavka 1. na prijedlog Komisije utvrđuje se iznos prihoda iz članka 10.e stavka 1. Direktive 2003/87/EZ koji je dodijeljen državi članici nakon primjene stavka 2. i koji se isplaćuje u obrocima, ovisno o raspoloživim sredstvima, u skladu s člankom 24. ove Uredbe, nakon što država članica u zadovoljavajućoj mjeri ispuni ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u vezi s provedbom mjera iz članka 21.c stavka 1. Članak 21.b Sredstva iz programâ s podijeljenim upravljanjem za potporu ciljevima plana REPowerEU (1)Sredstva dodijeljena državama članicama u okviru podijeljenog upravljanja mogu se, na njihov zahtjev, prenijeti ili dodijeliti Mehanizmu podložno uvjetima iz članka 26.a Uredbe (EU) 2021/1060 i članka 81.a Uredbe (EU) 2021/2115. Ta se sredstva upotrebljavaju isključivo u korist dotične države članice. (a)Sredstva se mogu prenijeti na temelju članka 26.a Uredbe (EU) 2021/1060 kako bi se poduprle mjere iz članka 21.c stavka 1. ove Uredbe, pod uvjetom da je država članica već zatražila prijenose iz određenog fonda do gornje granice od 5 % u skladu s člankom 26. stavkom 1. prvim i drugim podstavkom. (b)Sredstvima dodijeljenima na temelju članka 81.a Uredbe (EU) 2021/2115 podupiru se mjere iz članka 21.c stavka 1. točke (b) ove Uredbe za ulaganja u poljoprivredna gospodarstva u korist poljoprivrednika ili skupina poljoprivrednika, posebno kako bi se doprinijelo smanjenju upotrebe sintetičkih gnojiva, povećanju proizvodnje energije iz obnovljivih izvora i održivog biometana te povećanju energetske učinkovitosti.

(2)Plaćanja se izvršavaju u skladu s člankom 24. ove Uredbe i ovise o dostupnom financiranju. (3)Komisija ta sredstva izvršava izravno u skladu s člankom 62. stavkom 1. prvim podstavkom točkom (a) Financijske uredbe. Članak 21.c Poglavlje o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost (1)Plan za oporavak i otpornost podnesen Komisiji nakon [stupanja na snagu ove Uredbe o izmjeni] mora sadržavati poglavlje o planu REPowerEU. U poglavlju o planu REPowerEU navode se reforme i ulaganja s odgovarajućim ključnim etapama i ciljnim vrijednostima, osim mjera iz stavka 2. točke (a), kojima se nastoji doprinijeti ciljevima plana REPowerEU, i to na sljedeće načine: (a)poboljšanjem energetske infrastrukture i objekata kako bi se zadovoljile neposredne potrebe za sigurnošću opskrbe naftom i plinom, a posebno omogućila diversifikacija opskrbe u interesu Unije u cjelini; (b)povećanjem energetske učinkovitosti zgrada, dekarbonizacijom industrije, povećanjem proizvodnje i upotrebe održivog biometana i vodika iz obnovljivih ili nefosilnih izvora te povećanjem udjela energije iz obnovljivih izvora; (c)rješavanjem pitanja unutarnjih i prekograničnih uskih grla u prijenosu energije te podupiranjem prometa bez emisija i njegove infrastrukture, uključujući željeznice; (d)podupiranjem ciljeva iz točaka (a), (b) i (c) ubrzanom prekvalifikacijom radne snage radi stjecanja zelenih vještina te podupiranjem lanaca vrijednosti u području ključnih materijala i tehnologija povezanih sa zelenom tranzicijom. (2)Poglavlje o planu REPowerEU sadržava i: (a)ako je primjenjivo, opis reformi i ulaganja u već donesenim provedbenim odlukama Vijeća za koje se očekuje da će doprinijeti ciljevima plana REPowerEU; (b)pregled drugih mjera koje doprinose ciljevima plana REPowerEU, s odgovarajućim rasporedom, koje će se provesti od 1. veljače 2022. do 31. prosinca 2026. bez financijske potpore u okviru Mehanizma; (c)objašnjenje načina na koji je kombinacija mjera iz stavka 1. i točaka (a) i (b) ovog stavka koherentna i djelotvorna i na temelju čega se očekuje da će doprinijeti ciljevima plana REPowerEU, uključujući kvantifikaciju uštede energije. (3)Procijenjeni troškovi reformi i ulaganja iz poglavlja o planu REPowerEU iz stavka 1. ne uzimaju se u obzir za izračun ukupnih sredstava dodijeljenih u okviru plana u skladu s člankom 18. stavkom 4. točkom (f) i člankom 19. stavkom 3. točkom (f). (4)Odstupajući od članka 5. stavka 2., članka 17. stavka 4., članka 18. stavka 4. točke (d) i članka 19. stavka 3. točke (d), načelo „ne nanosi bitnu štetu” u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852 ne primjenjuje se na reforme i ulaganja za koje se očekuje da će doprinijeti ciljevima plana REPowerEU iz stavka 1. točke (a) ovog članka. (5)Odredbe ove Uredbe primjenjuju se mutatis mutandis na reforme i ulaganja iz poglavlja o planu REPowerEU, osim ako je drukčije predviđeno. Članak 21.d Praćenje provedbe poglavlja o planu REPowerEU (1)Komisija prati provedbu mjera navedenih u poglavlju o planu REPowerEU i njihov doprinos ciljevima plana REPowerEU. (2)Komisija u godišnjem izvješću Europskom parlamentu i Vijeću u skladu s člankom 31. dostavlja informacije o napretku u provedbi poglavlja o planu REPowerEU.”

(7)Prilog V. mijenja se u skladu s Prilogom I. ovoj Uredbi. Članak 2. Uredba (EU) 2021/1060 mijenja se kako slijedi: (1)U članku 11. stavku 1. dodaje se sljedeća točka: „(e) ako je to primjenjivo, raščlambu financijskih sredstava prema kategoriji regije izrađenu u skladu s člankom 108. stavkom 2. i iznose dodijeljenih sredstava predloženih za prijenos u skladu s člancima 26., 26.a i 111., uključujući obrazloženje za takve prijenose;” (2)U članku 22. stavku 3. točki (g) dodaje se sljedeća podtočka: „i. tablicu u kojoj su utvrđene ukupne financijske dodjele za svaki od fondova i, ako je primjenjivo, za svaku kategoriju regije za cijelo programsko razdoblje i po godinama, uključujući sve iznose koji su preneseni na temelju članaka 26., 26.a ili 27.;” (3)U članku 26. stavku 1. iza prvog podstavka umeće se sljedeće: „Ako je sporazum o partnerstvu odobren, a jedan ili više programa još nisu doneseni, može se zatražiti prijenos u Mehanizam za oporavak i otpornost u skladu s Uredbom (EU) 2021/241 priopćenjem revizije informacija iz članka 11. stavka 1. točaka (c), (e) i (h) u skladu s člankom 69. stavkom 9.” (4)U članku 26. stavku 1. dodaje se sljedeći novi podstavak: 2. Odstupajući od članka 40. stavka 2. točke (d) i prethodnog stavka, o izmjeni programa provodi se savjetovanje s odborom za praćenje ako je takva izmjena strogo ograničena na ono što je nužno za prijenos u Mehanizam za oporavak i otpornost. „3. Ako je sporazum o partnerstvu odobren i prijenos je zatražen kao dio podnošenja programa, nedosljednost koja iz toga proizlazi ne uzima se u obzir pri ocjenjivanju programa u skladu s člankom 23. stavkom 1.” (5)Umeće se sljedeći članak: „Članak 26.a Prijenos u Mehanizam za oporavak i otpornost (1)Države članice koje Komisiji dostave plan za oporavak i otpornost koji sadržava poglavlje o planu REPowerEU u skladu s Uredbom (EU) 2021/241 mogu zatražiti prijenos do 7,5 % svojih početnih nacionalnih dodijeljenih sredstava iz svakog fonda u Mehanizam za oporavak i otpornost, pod uvjetom da je država članica već zatražila prijenose iz predmetnog fonda do gornje granice od 5 % u skladu s člankom 26. stavkom 1. prvim i drugim podstavkom. Zahtjev za prijenos podnosi se u sporazumu o partnerstvu, među ostalim priopćenjem revizije informacija iz članka 11. stavka 1. točaka (c), (e) i (h) u skladu s člankom 69. stavkom 9., ili u zahtjevu za izmjenu programa. Ako se zahtjev za prijenos sredstava odnosi na izmjenu programa, mogu se prenijeti samo sredstva za buduće kalendarske godine. Takvi su prijenosi dodatak mogućnosti prijenosa sredstava iz članka 26. ove Uredbe. (2)Prenesena sredstva izvršavaju se u skladu s odredbama Uredbe (EU) 2021/241 i upotrebljavaju se u korist dotične države članice.

(3)Ako je sporazum o partnerstvu odobren, a prijenos je zatražen prije odobrenja jednog ili više programa, nedosljednost između sporazuma o partnerstvu i programa ne uzima se u obzir pri procjeni programa na temelju članka 23. stavka 1. U takvim slučajevima dotična država članica podnosi reviziju informacija iz članka 11. stavka 1. točaka (c), (e) i (h), koja predstavlja zahtjev za prijenos u smislu ovog članka. (4)Ako je program potrebno izmijeniti u svrhu prijenosa iz ovog članka, odstupajući od članka 24. stavaka 2. i 4., Komisija donosi ili odbija izmjenu u pogledu prijenosa i promjena programa koje iz toga proizlaze u roku od mjesec dana od datuma na koji je država članica podnijela program. Odstupajući od članka 40. stavka 2. točke (d), o izmjeni programa provodi se savjetovanje s odborom za praćenje. U zahtjevima za izmjenu programa navodi se ukupni iznos prenesen za svaku godinu po fondu i kategoriji regije, ako je to primjenjivo. (5)Sredstva iz FPT-a, uključujući sva sredstva prenesena iz EFRR-a i ESF-a plus u skladu s člankom 27., ne mogu se prenijeti u Mehanizam za oporavak i otpornost na temelju ovog članka. (6)Ako Komisija nije preuzela pravnu obvezu za sredstva prenesena u skladu sa stavkom 1., odgovarajuća sredstva za koja nisu preuzete obveze mogu se prenijeti natrag u fond iz kojeg su prvotno prenesena i dodijeljena jednom ili više programa, u skladu s odredbama članka 26. stavka 7., članka 26. stavka 8. i članka 26. stavka 9.” (6)Prilozi II. i V. mijenjaju se u skladu s Prilogom II. ovoj Uredbi. Članak 3. Uredba (EU) 2021/2115 mijenja se kako slijedi: (1)Umeće se sljedeći članak: Članak 81.a Upotreba EPFRR-a provedena s pomoću Mehanizma za oporavak i otpornost (1)Države članice koje Komisiji dostave plan za oporavak i otpornost koji sadržava poglavlje o planu REPowerEU u skladu s Uredbom (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća mogu u prijedlogu strateškog plana u okviru ZPP-a iz članka 118. ili u zahtjevu za izmjenu strateškog plana u okviru ZPP-a iz članka 119. dodijeliti do 12,5 % svojih početnih dodijeljenih sredstava za EPFRR Mehanizmu za oporavak i otpornost. (2)Države članice određuju ukupni iznos doprinosa za svaku godinu. U slučaju zahtjeva za izmjenu strateškog plana u okviru ZPP-a ti se iznosi odnose samo na buduće godine. (3)Ako je strateški plan u okviru ZPP-a potrebno izmijeniti za potrebe prijenosa utvrđenih u ovom članku, odstupajući od članka 119. stavka 6., Komisija donosi ili odbija izmjenu koja sadržava dodjelu i izmjene strateškog plana u okviru ZPP-a koje iz toga proizlaze u roku od mjesec dana od datuma na koji je država članica podnijela zahtjev. Izmjena se ne uračunava u najveći dopušteni broj zahtjeva za izmjenu predviđen člankom 119. stavkom 7. (4)Države članice mogu revidirati predložene strateške planove u okviru ZPP-a u svrhu dodjele utvrđene u ovom članku u bilo kojem trenutku prije nego što ih odobri Komisija. (5)Dodijeljena sredstva EPFRR-a provedena s pomoću Mehanizma za oporavak i otpornost, u skladu sa stavkom 1., u potpunosti se uključuju: (a)u izračun minimalne dodjele financijskih sredstava iz članka 93. stavka 1. i za potrebe članka 93. stavka 3. smatraju se intervencijom iz članka 93. stavka 2. 100 % dodijeljenih rashoda uzet će se u obzir za izračun iz članka 93. stavka 2.; (b)u izračun smanjenja minimalne dodjele financijskih sredstava za ekosheme kako je definirano u članku 97. stavku 2. i za potrebe članka 97. stavka 3. smatraju se intervencijom u skladu s člancima 70., 72., 73. i 74. (6)Ako Komisija nije preuzela pravnu obvezu za sredstva dodijeljena u skladu sa stavkom 1., odgovarajuća sredstva za koja nisu preuzete obveze mogu se prenijeti natrag u EPFRR. (a)U tu svrhu država članica podnosi zahtjev za izmjenu strateškog plana u okviru ZPP-a u skladu s člankom 119. najkasnije četiri mjeseca prije roka za obveze utvrđenog u članku 114. stavku 2. prvom podstavku Financijske uredbe. Izmjena se ne uračunava u najveći broj zahtjeva za izmjenu predviđen člankom 119. stavkom 7. (b)Sredstva prenesena natrag u EPFRR izvršavaju se u skladu s pravilima utvrđenima u ovoj Uredbi od datuma podnošenja zahtjeva za izmjenu programa u skladu s točkom (a).

(c)Za sredstva prenesena natrag u EPFRR u skladu sa stavkom 6. ovog članka rok za opoziv kako je definiran u članku 34. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/2116 počinje u godini u kojoj su preuzete odgovarajuće proračunske obveze. U članku 112. stavku 2 točka (d) zamjenjuje se sljedećim: „(d) prema potrebi, prijenos dodijeljenih sredstava države članice iz EPFRR-a za potporu u okviru programa InvestEU ili Mehanizma za oporavak i otpornost u skladu s člankom 81. odnosno 81.a ove Uredbe, na temelju Uredbe (EU) 2021/783 ili na temelju Uredbe (EU) 2021/817 u skladu s člankom 99. ove Uredbe;” Članak 4. (1)U Direktivi 2003/87/EZ dodaje se sljedeći članak: Članak 10.e Mehanizam za oporavak i otpornost (1)Za razdoblje do 31. prosinca 2026. emisijske jedinice oslobođene u skladu s člankom 1. stavkom 6. Odluke (EU) 2015/1814 prodaju se na dražbi sve dok iznos prihoda ostvaren takvom prodajom na dražbi ne dosegne 20 milijardi EUR. Ti prihodi stavljaju se na raspolaganje Mehanizmu za oporavak i otpornost uspostavljenom Uredbom (EU) 2021/241 i izvršavaju se u skladu s odredbama te uredbe. (2)Komisija osigurava da se emisijske jedinice namijenjene Mehanizmu za oporavak i otpornost prodaju na dražbi u skladu s načelima i modalitetima utvrđenima u članku 10. stavku 4. Direktive 2003/87/EZ i u skladu s člankom 24. Uredbe Komisije (EU) br. 1031/2010. [1] . (3)Europska investicijska banka (EIB) dražbovatelj je emisijskih jedinica koje se prodaju na dražbi u skladu s ovim člankom na dražbovnoj platformi imenovanoj u skladu s člankom 26. stavkom 1. Uredbe Komisije (EU) br. 1031/2010. [2] i Komisiji predaje prihode od dražbi. (4)Prihodi od prodaje na dražbi tih emisijskih jedinica čine vanjske namjenske prihode za potrebe članka 21. stavka 5. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća.” Članak 5. Izmjene Odluke (EU) 2015/1814 Članak 1. Odluke (EU) 2015/1814 mijenja se kako slijedi: U stavku 5. prvom podstavku treća rečenica zamjenjuje se sljedećim: „Odstupajući od prve i druge rečenice, do 31. prosinca 2030. udvostručuju se postoci iz tih rečenica i 100 milijuna emisijskih jedinica iz tih rečenica.” U stavku 6. dodaje se sljedeći podstavak: „Odstupajući od prvog podstavka, u razdoblju do 31. prosinca 2026., određeni broj emisijskih jedinica oslobađa se iz rezerve i prodaje na dražbi u skladu s člankom 10.e Direktive 2003/87/EZ sve dok iznos prihoda ostvaren takvom dražbovnom prodajom ne dosegne 20 milijardi EUR.” Članak 6. Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu, Za Europski parlament Za Vijeće Predsjednica Predsjednik ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ 1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE 1.1.Naslov prijedloga/inicijative Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o poglavljima plana REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost 1.2.Predmetna područja politike Kohezija Gospodarski i financijski poslovi 1.3.Prijedlog/inicijativa odnosi se na:  novo djelovanje  novo djelovanje nakon pilot-projekta/pripremnog djelovanja  produženje postojećeg djelovanja  spajanje ili preusmjeravanje jednog ili više djelovanja u drugo/novo djelovanje 1.4.Ciljevi 1.4.1.Opći ciljevi Opći je cilj predložene uredbe doprinijeti postupnom ukidanju ovisnosti Unije o fosilnim gorivima znatno prije 2030. povećanjem otpornosti energetskog sustava i diversifikacijom izvora opskrbe plinom većim uvozom ukapljenog prirodnog plina i plina preko plinovoda od neruskih dobavljača te poticanjem upotrebe održivog biometana, tj. biometana proizvedenog iz organskog otpada i poljoprivrednih i šumskih ostataka, i vodika iz obnovljivih ili nefosilnih izvora („ciljevi plana REPowerEU”). Cilj je poboljšati koheziju osiguravanjem održive i sigurne opskrbe energijom u kontekstu trenutačne geopolitičke situacije, uzimajući u obzir nacionalne i regionalne razlike. 1.4.2.Posebni ciljevi

Posebni cilj br. Poseban cilj je iskoristiti Mehanizam za oporavak i otpornost kao strateški okvir u okviru kojeg se mogu financirati ključne reforme i ulaganja koji pridonose ciljevima plana REPowerEU. Postojeći sustav dopunit će se namjenskim dodatnim izvorima financiranja i većom fleksibilnošću za prijenos sredstava dodijeljenih državama članicama u okviru drugih programa. Taj će se posebni cilj ostvarivati u bliskoj suradnji s predmetnim državama članicama. 1.4.3.Očekivani rezultati i učinak Navesti očekivane učinke prijedloga/inicijative na ciljane korisnike/skupine. Države članice imat će mogućnost ojačati svoje planove za oporavak i otpornost kako bi se uzeo u obzir ažurirani ukupni financijski doprinos ili dodavanjem novih reformi i ulaganja koji će se financirati dodatnim sredstvima. Postojeće mogućnosti bolje će se prilagoditi ciljevima plana REPowerEU. Izmjenama planova za oporavak i otpornost mora se osigurati da se sredstva koja su još na raspolaganju u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost upotrebljavaju na najprikladniji i najučinkovitiji način, na primjer kako bi se ubrzao prelazak na obnovljivu energiju i diversificirala opskrba energijom. 1.4.4.Pokazatelji uspješnosti Navesti pokazatelje za praćenje napretka i postignuća. Pokazatelji ostvarenja: broj izmijenjenih planova, uključujući poglavlje o planu REPowerEU koje je odobrila Komisija; Pokazatelji rezultata: broj provedenih mjera u poglavljima o planu REPowerEU; ukupni doprinos ciljevima plana REPowerEU, a posebno postupnom ukidanju ovisnosti Unije o ruskom plinu. Pokazatelji učinka: ciljevi plana REPowerEU koji se nastoje ostvariti u odgovarajućim poglavljima koji su ostvareni, među ostalim, zbog primljene financijske potpore. 1.5.Osnova prijedloga/inicijative 1.5.1.Zahtjevi koje treba ispuniti u kratkoročnom ili dugoročnom razdoblju, uključujući detaljan vremenski plan provedbe inicijative Nakon pokretanja instrumenta NextGenerationEU 2020. europsko gospodarstvo prolazi kroz ubrzanu zelenu i digitalnu tranziciju. Međutim, ta usporedna tranzicija sada se odvija u narušenom globalnom kontekstu koji je obilježen novim nesigurnostima. U tom je kontekstu povećanje sigurnosti opskrbe energijom u Uniji postalo ključno za uspješan i održiv oporavak od krize uzrokovane bolešću COVID-19. 1.5.2.Dodana vrijednost sudjelovanja Unije (može proizlaziti iz različitih čimbenika, npr. prednosti koordinacije, pravne sigurnosti, veće djelotvornosti ili komplementarnosti). Za potrebe ove točke „dodana vrijednost sudjelovanja Unije” vrijednost je koja proizlazi iz intervencije Unije i predstavlja dodatnu vrijednost u odnosu na vrijednost koju bi države članice inače ostvarile same. Ciljevi plana REPowerEU mogu se postići samo ako Unija može omogućiti pametna i brza ulaganja diljem Europe. Ciljevi zahtijevaju dodatni kapacitet, dodatnu i prilagođenu infrastrukturu te koordinirane i trajne napore za redizajniranje energetskog sustava i industrijskih praksi. Intervencijom Unije ostvarit će se vrijednost uspostavom namjenskog okvira kojim će se omogućiti financijska potpora državama članicama u osmišljavanju i provedbi reformi i ulaganja povezanih s energijom. Dodatna vrijednost ostvarit će se koordinacijom tih djelovanja kako bi se osigurao usklađen odgovor na razini EU-a, a istodobno predložile mjere prilagođene posebnostima svake države članice. 1.5.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava Mehanizam za oporavak i otpornost postojeći je okvir koji dobro funkcionira i koji se sada može iskoristiti za dodatno podupiranje mjera potrebnih za brže smanjenje ovisnosti Unije o fosilnim gorivima. On već sadržava okvir za praćenje i izvješćivanje na temelju kojeg bi države članice mogle izvješćivati o napretku u postizanju ciljeva plana REPowerEU, u potpunoj sinergiji s trenutačnom provedbom postojećih nacionalnih planova i europskim semestrom.

Kako bi se ostvarili njegovi ciljevi, potrebno ga je dodatno ojačati radi povećanja financiranja i pružanja dodatnih poticaja za veću primjenu mjera plana REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost. 1.5.4.Usklađenost s višegodišnjim financijskim okvirom i moguće sinergije s drugim prikladnim instrumentima Prijedlogom se promiču koordinacija i sinergije između mjera koje se podupiru u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost i drugih mjera koje se financiraju iz drugih izvora, uključujući nacionalne fondove, uvođenjem koncepta nacionalnih „poglavlja o planu REPowerEU”. Na taj način Mehanizam za oporavak i otpornost može potaknuti i osigurati maksimalnu komplementarnost, dosljednost i koherentnost politika i djelovanja poduzetih za poticanje neovisnosti i sigurnosti opskrbe energijom u Uniji. Ovaj je prijedlog temeljito usklađen sa smjernicama politika iz europskog semestra. 1.5.5.Ocjena različitih dostupnih mogućnosti financiranja, uključujući mogućnost preraspodjele Izmjene Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost dopunjene su zakonodavnim izmjenama kako bi se uspostavili dodatni izvori financiranja za pomoć u financiranju novih ciljeva plana REPowerEU u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost. U tu svrhu prihodi ostvareni prodajom na dražbi dijela emisijskih jedinica u sustavu trgovanja emisijama („ETS”) dodijelit će se za financiranje novih mjera povezanih s energijom. Državama članicama omogućit će se veća fleksibilnost u pogledu prijenosa sredstava koja su im dodijeljena na temelju Uredbe o zajedničkim odredbama ((EU) 2021/1060) i Uredbe o strateškim planovima u okviru ZPP-a ((EU) 2021/2115). 1.6.Trajanje i financijski učinak prijedloga/inicijative  ograničeno trajanje – na snazi od [DD/MM]GGGG do [DD/MM]GGGG –  financijski učinak od 2022. do 2023. za odobrena sredstva za preuzete obveze i od 2022. do 2026. za odobrena sredstva za plaćanje  Neograničeno trajanje –provedba s početnim razdobljem od GGGG do GGGG –nakon čega slijedi redovna provedba. 1.7.Predviđeni načini upravljanja  Izravno upravljanje koje provodi Komisija – putem svojih službi, uključujući osoblje u delegacijama Unije – putem izvršnih agencija  Podijeljeno upravljanje s državama članicama  Neizravno upravljanje povjeravanjem zadaća izvršenja proračuna: – trećim zemljama ili tijelima koja su one odredile

– međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti) – EIB-u i Europskom investicijskom fondu – tijelima iz članaka 70. i 71. Financijske uredbe – tijelima javnog prava – tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge, u mjeri u kojoj su im dana odgovarajuća financijska jamstva – tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i kojima su dana odgovarajuća financijska jamstva – osobama kojima je povjerena provedba određenih djelovanja u području ZVSP-a u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom aktu. –Ako je navedeno više načina upravljanja, potrebno je pojasniti u odjeljku „Napomene”. Napomene Nije primjenjivo 2.MJERE UPRAVLJANJA 2.1.Pravila praćenja i izvješćivanja Navesti učestalost i uvjete. Prijedlog se temelji na postojećim modalitetima za praćenje, evaluaciju i izvješćivanje o napretku reformi i ulaganja obuhvaćenih planovima za oporavak i otpornost, u skladu s Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost. Mjere uključene u poglavlje o planu REPowerEU podlijegat će istim mehanizmima praćenja kao i druge mjere Mehanizma za oporavak i otpornost, uz posebne odredbe koje su osmišljene za praćenje napretka postizanja ciljeva plana REPowerEU. Nova poglavlja o planu REPowerEU sadržavala bi i informacije o mjerama koje se ne financiraju u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost, već iz nacionalnih ili drugih fondova Unije. Time bi se omogućio sveobuhvatan i kvantificirani pregled planiranih mjera politike za postizanje ciljeva plana REPowerEU kako bi se osiguralo da se svaka reforma i ulaganje podupire iz najprikladnijeg izvora financiranja, uzimajući u obzir njihov opseg, načine provedbe i vremenski okvir. Mjere koje se financiraju iz drugih izvora, a ne iz Mehanizma za oporavak i otpornost, pratit će se unutar postojećeg okvira europskog semestra. 2.2.Sustavi upravljanja i kontrole 2.2.1.Obrazloženje načina upravljanja, mehanizama provedbe financiranja, načina plaćanja i predložene strategije kontrole Mehanizam za oporavak i otpornost pravni je okvir koji je prikladan za upravljanje europskim odgovorom na nove energetske izazove s obzirom na izravne poveznice između održivog oporavka, otporne Unije i energetske sigurnosti EU-a. Konceptom poglavlja o planu REPowerEU koji je uveden u Prijedlog proširuje se funkcionalan okvir za upravljanje i kontrolu Mehanizma za oporavak i otpornost na dodatne reforme i ulaganja kojima se podupiru ciljevi plana REPowerEU.

Nadalje, poglavljem o planu REPowerEU osiguravaju se djelotvornost i usklađenost mjera koje se podupiru Mehanizmom za oporavak i otpornost s drugim mjerama koje se financiraju iz alternativnih izvora. Na poglavlja o planu REPowerEU primjenjuje se opći sustav kontrole, što znači da bi države članice trebale pokazati na koji način njihovi sustavi kontrole djelotvorno osiguravaju komplementarnost i izbjegavanje dvostrukog financiranja. 2.2.2.Informacije o utvrđenim rizicima i uspostavljenim sustavima unutarnje kontrole za ublažavanje rizika Kao i u okviru postojećeg sustava Mehanizma za oporavak i otpornost, rizik se odnosi na mjerenje uspješnosti (nepostizanje prethodno definiranih ciljnih vrijednosti/ključnih etapa). Provodit će se sljedeće mjere za ublažavanje tih rizika: –prije isplate sredstava detaljno će se evaluirati jesu li države članice korisnice ostvarile ključne etape/ciljne vrijednosti; –aktivacija suspenzije i ukidanje plaćanja u slučaju da države članice korisnice ne postignu ključne etape/ciljne vrijednosti. Mehanizam će se provoditi pod izravnim upravljanjem Komisije u skladu s Financijskom uredbom. 2.2.3.Procjena i obrazloženje troškovne učinkovitosti kontrola (omjer troškova kontrole i vrijednosti sredstava kojima se upravlja) i procjena očekivane razine rizika od pogreške (pri plaćanju i pri zaključenju) Financijski doprinos državi članici pružat će se u obliku financiranja koje nije povezano s troškovima iz članka 125. stavka 1. točke (a) Financijske uredbe. 2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti Navesti postojeće ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu, npr. iz strategije za borbu protiv prijevara. Standardne odredbe o sprečavanju i zaštiti od prijevara i nepravilnosti sadržane su u postojećoj Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost. Glavna uprava ECFIN primjenjivat će svoju strategiju za borbu protiv prijevara, uzimajući u obzir proporcionalnost i troškove i korist mjera koje će se provoditi. Odgovarajući postupci unutarnje kontrole primjenjivat će se na svim razinama upravljanja kako bi se pružilo razumno jamstvo u pogledu ostvarenja sljedećih ciljeva: djelotvornost, učinkovitost i ekonomičnost djelovanja; pouzdanost izvješćivanja; zaštita imovine i informacija; odgovarajuće upravljanje rizicima u pogledu zakonitosti i pravilnosti temeljnih transakcija i sprečavanje, otkrivanje, uklanjanje posljedica prijevara i nepravilnosti te daljnje postupanje. 3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UČINAK PRIJEDLOGA/INICIJATIVE 3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunske linije rashoda na koje prijedlog/inicijativa ima učinak Države članice imaju mogućnost prenijeti do 7,5 % dodijeljenih sredstava u okviru kohezijskih instrumenata (do 26,9 milijardi EUR) i 12,5 % dodijeljenih sredstava u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (do 7,5 milijardi EUR) u Fond za oporavak i otpornost kako bi financirale mjere uključene u poglavlje o planu REPowerEU. ·Postojeće proračunske linije

Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija. Naslov višegodišnjeg financijskog okvira Proračunska linija Vrsta

rashoda Doprinos Broj

dif./nedif. zemalja EFTA-e zemalja kandidatkinja trećih zemalja u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe [06.00201] Mehanizam za oporavak i otpornost — bespovratna potpora Dif. NE NE NE NE ·Zatražene nove proračunske linije Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija. Naslov višegodišnjeg financijskog okvira Proračunska linija Vrsta

rashoda Doprinos Broj

dif./nedif. zemalja EFTA-e zemalja kandidatkinja trećih zemalja u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe [XX YY YY YY] DA/NE DA/NE DA/NE DA/NE 3.2.Procijenjeni financijski učinak prijedloga na odobrena sredstva Inicijativa će se uglavnom financirati vanjskim namjenskim prihodima (vidjeti točku 3.3.). Države članice imaju mogućnost prenijeti do 7,5 % dodijeljenih sredstava u okviru kohezijskih instrumenata (do 26,9 milijardi EUR) i 12,5 % dodijeljenih sredstava u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (do 7,5 milijardi EUR) u Fond za oporavak i otpornost kako bi financirale mjere uključene u poglavlje o planu REPowerEU. 3.2.1.Sažetak procijenjenog učinka na odobrena sredstva za poslovanje – Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena sredstva za poslovanje. – Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća odobrena sredstva za poslovanje: U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta) Naslov višegodišnjeg financijskog

okvira Broj Glavna uprava: <…….> Godina

N Godina

N+1 Godina

N+2 Godina

N+3 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.) UKUPNO □ Odobrena sredstva za poslovanje Proračunska linija Obveze (1 a) p.m p.m p.m p.m Plaćanja (2a) p.m p.m p.m p.m Proračunska linija Obveze (1b) Plaćanja (2b) Administrativna odobrena sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe Proračunska linija (3) UKUPNA odobrena sredstva

za Glavnu upravu <…….> Obveze =1a+1b+3 Plaćanja =2a+2b +3





□ UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje Obveze (4) Plaćanja (5) □ UKUPNA administrativna odobrena sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe (6) UKUPNA odobrena sredstva

iz NASLOVA <….>

višegodišnjeg financijskog okvira Obveze =4+6 Plaćanja =5+6 Ako prijedlog/inicijativa utječe na više od jednog naslova za poslovanje, ponovite prethodni odjeljak:

□ UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje (svi naslovi za poslovanje) Obveze (4) Plaćanja (5) UKUPNA administrativna odobrena sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe (svi naslovi za poslovanje) (6) UKUPNA odobrena sredstva

iz NASLOVA 1.–6.

višegodišnjeg financijskog okvira

(referentni iznos) Obveze =4+6 Plaćanja =5+6







Naslov višegodišnjeg financijskog

okvira 7 „Administrativni rashodi” U ovaj se dio unose „administrativni proračunski podaci”, koji se najprije unose u prilog zakonodavnom financijskom izvještaju (Prilog V. internim pravilima), koji se učitava u sustav DECIDE za potrebe savjetovanja među službama. U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta) Godina

N Godina

N+1 Godina

N+2 Godina

N+3 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.) UKUPNO Glavna uprava: <…….> □ Ljudski resursi □ Ostali administrativni rashodi GLAVNA UPRAVA <…….> UKUPNO Odobrena sredstva UKUPNA odobrena sredstva

iz NASLOVA 7.

višegodišnjeg financijskog okvira (ukupne obveze = ukupna plaćanja) U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta) Godina

N Godina

N+1 Godina

N+2 Godina

N+3 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.) UKUPNO UKUPNA odobrena sredstva

iz NASLOVA 1.–7.

višegodišnjeg financijskog okvira Obveze Plaćanja 3.2.2.Procijenjeni rezultati financirani odobrenim sredstvima za poslovanje Odobrena sredstva za preuzimanje obveza u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta) Navesti ciljeve i rezultate  Godina

N Godina

N+1 Godina

N+2 Godina

N+3 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.) UKUPNO REZULTATI Vrsta Prosječni trošak Broj Trošak Broj Trošak Broj Trošak Broj Trošak Broj Trošak Broj Trošak Broj Trošak Ukupni broj Ukupni trošak POSEBNI CILJ br. 1… – Rezultat – Rezultat – Rezultat Međuzbroj za posebni cilj br. 1 POSEBNI CILJ br. 2... – Rezultat Međuzbroj za posebni cilj br. 2 UKUPNO 3.2.3.Sažetak procijenjenog učinka na administrativna odobrena sredstva – Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna administrativna odobrena sredstva. – Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća administrativna odobrena sredstva: U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta) Godina

N Godina

N+1 Godina

N+2 Godina

N+3 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.) UKUPNO

NASLOV 7.

višegodišnjeg financijskog okvira Ljudski resursi Ostali administrativni rashodi Međuzbroj za NASLOV 7.

višegodišnjeg financijskog okvira izvan NASLOVA 7.

višegodišnjeg financijskog okvira Ljudski resursi Ostali administrativni

rashodi Međuzbroj

izvan NASLOVA 7.

višegodišnjeg financijskog okvira UKUPNO Potrebna odobrena sredstva za ljudske resurse i ostale administrativne rashode pokrit će se odobrenim sredstvima glavne uprave koja su već dodijeljena za upravljanje djelovanjem i/ili su preraspodijeljena unutar glavne uprave te, prema potrebi, dodatnim sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja. 3.2.3.1.Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih resursa – Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski resursi. – Za prijedlog/inicijativu potrebni su sljedeći ljudski resursi: Procjenu navesti u ekvivalentima punog radnog vremena · Godina

N Godina

N+1 Godina N+2 Godina N+3 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.) □ Radna mjesta prema planu radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje) ·20 01 02 01 (sjedište i predstavništva Komisije) ·20 01 02 03 (delegacije) ·01 01 01 01 (neizravno istraživanje) · 01 01 01 11 (izravno istraživanje) ·Druge proračunske linije (navesti) ·□ Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV) · ·20 02 01 (UO, UNS, UsO iz „globalne omotnice”) ·20 02 03 (UO, LO, UNS, UsO i MSD u delegacijama) ·XX 01 xx yy zz · ·– u sjedištima · · · ·– u delegacijama · ·01 01 01 02 (UO, UNS, UsO – neizravno istraživanje) · 01 01 01 12 (UO, UNS, UsO – izravno istraživanje) ·Druge proračunske linije (navesti) ·UKUPNO XX se odnosi na odgovarajuće područje politike ili glavu proračuna. Potrebe za ljudskim resursima pokrit će se osobljem glavne uprave kojemu je već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar glavne uprave te, prema potrebi, resursima koji se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja. Opis zadaća: Dužnosnici i privremeno osoblje Vanjsko osoblje 3.2.4.Usklađenost s aktualnim višegodišnjim financijskim okvirom U prijedlogu/inicijativi: – može se u potpunosti financirati preraspodjelom unutar relevantnog naslova višegodišnjeg financijskog okvira (VFO). Države članice imaju mogućnost prenijeti do 7,5 % dodijeljenih sredstava u okviru kohezijskih instrumenata (do 26,9 milijardi EUR) i 12,5 % dodijeljenih sredstava u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (do 7,5 milijardi EUR) u Fond za oporavak i otpornost kako bi financirale mjere uključene u poglavlje o planu REPowerEU. Nije potrebna revizija relevantnih naslova višegodišnjeg financijskog okvira.

– zahtijeva upotrebu nedodijeljene razlike u okviru relevantnog naslova VFO-a i/ili upotrebu posebnih instrumenata kako su definirani u Uredbi o VFO-u. Objasniti što je potrebno te navesti predmetne naslove i proračunske linije, odgovarajuće iznose te instrumente čija se upotreba predlaže. – zahtijeva reviziju VFO-a. Objasniti što je potrebno te navesti predmetne naslove i proračunske linije te odgovarajuće iznose. 3.2.5.Doprinos trećih strana U prijedlogu/inicijativi: – ne predviđa se sudjelovanje trećih strana u sufinanciranju. – predviđa se sudjelovanje trećih strana u sufinanciranju prema sljedećoj procjeni: Odobrena sredstva u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta) Godina

N Godina

N+1 Godina

N+2 Godina

N+3 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.) Ukupno Navesti tijelo koje sudjeluje u financiranju UKUPNO sufinancirana odobrena sredstva

3.3.Procijenjeni učinak na prihode – Prijedlog/inicijativa nema financijski učinak na prihode. – Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski učinak: – na vlastita sredstva – na ostale prihode –navesti jesu li prihodi namijenjeni proračunskim linijama rashoda U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta) Proračunska linija prihoda: Odobrena sredstva dostupna za tekuću financijsku godinu Učinak prijedloga/inicijative 2023. 2024. Godina

N+2 Godina

N+3 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.) Članak …………. p.m p.m p.m p.m Za namjenske prihode navesti odgovarajuće proračunske linije rashoda.