Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o utvrđivanju višegodišnjeg plana za stokove bakalara, haringe i papaline u Baltičkom moru i ribarstvo koje iskorištava te stokove, o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2187/2005 i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1098/2007 /* COM/2014/0614 final - 2014/0285 (COD) */





OBRAZLOŽENJE 1. 1. Kontekst prijedloga · Razlozi za prijedlog i njegovi ciljevi Bakalar, haringa i papalina u Baltičkom su moru predmet važnog ribarstva. U znanstvenom savjetu Međunarodnog vijeća za istraživanje mora (ICES[1]) navedeno je da sadašnje stope iskorištavanja za neke od tih stokova nisu u skladu s postizanjem najvećeg održivog prinosa. Plan upravljanja za stokove bakalara u Baltičkom moru na snazi je od 2007.[2], ali stokovi haringe i papaline još nisu predmet plana upravljanja. To ometa održivo upravljanje tim ribarstvom i ne osigurava stabilnost ribolovnih mogućnosti za ribare koji se njime bave. Osim što osiguravaju temelj za tradicionalno ribarstvo, bakalar, haringa i papalina isto su tako važne komponente baltičkog ekosustava, a među njima postoje i jake biološke interakcije. Bakalar lovi papalinu i haringu, što znači da veličina stoka bakalara utječe na veličinu stoka haringe i papaline i obrnuto. Postoje neke naznake iz znanstvenih analiza da biološke interakcije unutar i između tih vrsta u Baltiku mogu značiti da bi jači pritisci na ribolov od onih koji se trenutačno savjetuju mogli biti održivi. Međutim, Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF)[3] savjetuje[4] da je potrebno više znanstvenog rada za razumijevanje rizika ribolova po tim višim vrijednostima. Ekološki uvjeti u Baltiku mogu snažno utjecati na produktivnost baltičkih ribljih stokova, posebno bakalara i papaline. Mrijest bakalara u istočnom Baltiku ograničen je na duboka područja gdje je salinitet na većoj dubini dovoljno visok da omogući oplodnju jaja i plutanje oplođenih jaja. Ograničen dotok oceanske vode iz Sjevernog mora rezultirao je gubitkom kisika u tim dubokim slanim vodama još od sredine 1980-ih, a razmnožavanje bakalara uspijevalo je samo u južnim područjima mriještenja. Da je bilo značajnog dotoka vode Sjevernog mora u istočni Baltik, moglo je doći do znatno veće obnove bakalara nego što smo vidjeli posljednjih godina. Kod papaline postoji veza između obnove i temperature, uz više mlade ribe koja se obnavlja kao stok u toplijim uvjetima. Ta veza znači da pojava npr. dviju uzastopnih hladnih zima može imati ozbiljne posljedice za stok papaline. S obzirom na snažan utjecaj koji biološke interakcije i učinci na okoliš imaju na baltičke stokove bakalara, haringe i papaline, poželjno je moći prilagoditi stope iskorištavanja i ponašanje tih stokova u svjetlu poboljšanja znanstvenih saznanja o tim interakcijama i promjenama ekoloških uvjeta. Takav bi pristup bio i u skladu s ekosustavnim pristupom upravljanja ribarstvom. Prvi korak prema takvom prilagođenom upravljanju bio bi uključivanje svih relevantnih stokova u jedinstveni plan upravljanja. To bi uključilo ciljanu ribolovnu smrtnost izraženu u rasponima za svaki stok, koja bi bila temelj za određivanje godišnjih ukupnog dopuštenih ulova (TAC) za te stokove. Prilagodba bi tada proizlazila iz ažuriranja referentnih točaka ribolovne smrtnosti i veličine stoka za svaki stok, ako se u znanstvenom savjetu navede da bi to bilo prikladno. Cilj je prijedloga uspostava plana upravljanja stokovima bakalara, haringe i papaline u Baltiku. Planom će se osigurati održivo iskorištavanje tih stokova i pružiti stabilnost ribolovnih mogućnosti, osiguravajući da se upravljanje temelji na najnovijim znanstvenim informacijama o interakcijama unutar i između stokova te drugim aspektima ekosustava i okoliša. Poseban je cilj inicijative osigurati da se stokovi bakalara, haringe i papaline u Baltiku iskorištavaju na održiv način u skladu s načelima najvećega održivog prinosa i ekosustavnog pristupa upravljanja ribarstvom. U tu bi svrhu te stokove trebalo loviti na razinama koje mogu proizvesti najveći održivi prinos. U ribarstvu bakalara i pelagijskih vrsta dolazi do prilova plosnatica, tj. lista zlatopjega, iverka, oblića i lista glatkog. Iskorištavanje bakalara i pelagijskih stokova ne bi trebalo ugroziti održivost plosnatica u Baltiku. Plan će se primjenjivati na sva ribarska plovila Unije bez obzira na njihovu ukupnu dužinu u Baltičkom moru, budući da je to u skladu s pravilima ZRP-a i u skladu s učinkom plovila na predmetne riblje stokove. · Opći kontekst 1. Na bakalar u istočnom i zapadnom Baltiku gleda se kao na dva zasebna stoka. Postoji niz različitih stokova haringe u Baltiku, uz glavni stok koji je pronađen u istočnom bazenu tog mora. Postoje manji stokovi u Botničkom moru, Botničkom zaljevu, Riškom zaljevu i zapadnom Baltiku. Potonji stok mrijesti se u zapadnom Baltiku, a zatim putuje u Skagerrak i istočno Sjeverno more kako bi se hranio. U tim se područjima stok miješa s haringom iz Sjevernog mora i uzima se kao dio ribolova na miješane stokove. Postoji jedan stok papaline u Baltiku. 2. Dva stoka baltičkog bakalara trenutačno su predmet plana upravljanja2, a mjere upravljanja za ribarstvo tih stokova uključuju utvrđivanje godišnjih ukupnih dopuštenih ulova, ograničenja ribolovnog napora i tehničke mjere, uključujući najmanje veličine oka mrežnog tega, pravila o sastavu ulova, najmanju iskrcajnu veličinu i zatvorena područja / razdoblja zabrane. Trenutačno upravljanje ribarstvom za haringe i papaline uključuje godišnje ukupne dopuštene ulove i tehničke mjere te pravila o veličini oka mrežnog tega i sastavu ulova. 3. ICES smatra da podatci o malom stoku haringa u Botničkom zaljevu nisu dostatni, tako da u ovom trenutku nije moguće u cijelosti procijeniti stanje stoka kao temelj za davanje savjeta o ulovu. Iz tog razloga plan ne uključuje pravilo o izlovu za taj stok. Uzimajući u obzir malu veličinu tog stoka i ribolov koji ga iskorištava, ne može se razmjerno odrediti ukupan dopušten ulov za taj stok. Umjesto toga, propisano je da ulovi iz tog stoka budu dio ukupnog dopuštenog ulova haringe u kombiniranom području Botničkog mora / Botničkog zaljeva. 4. Od 1. siječnja 2014. Uredbom (EZ) 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici utvrđuju se pravila ZRP-a, uključujući odredbe o višegodišnjim planovima i utvrđuje obveze iskrcavanja stokova koji podliježu ukupnom dopuštenom ulovu. U člancima 9. i 10. navode se načela, ciljevi i sadržaj višegodišnjih planova. U skladu s člankom 15., obveze iskrcavanja u Baltičkom moru primjenjivat će se na ribolov pelagijskih vrsta i lososa te vrsta koje određuju ribolov od 2015. te na sve ostale vrste obuhvaćene ukupnim dopuštenim ulovom od 1. siječnja 2017. 5. Ciljane vrijednosti koje odgovaraju najvišem održivom prinosu izražene su kao raspon vrijednosti koje preporučuje ICES. Ti rasponi omogućuju upravljanje koje se temelji na najvećem održivom prinosu za predmetne stokove te se smatra da omogućuju prilagodbe u slučaju promjene znanstvenog savjeta, dok istodobno održavaju visoku razinu predvidljivosti. Takve ciljane vrijednosti nadopunjuju se odredbama o nadzoru povezanima s inicijalnim referentnim točkama očuvanja. Za predmetne stokove te referentne točke izražavaju se kao biomasa stokova u mrijestu, koja se dobiva iz najnovije referentne vježbe koju provodi ICES. U nedostatku savjeta o razini biomase u mrijestu, okidač bi trebao biti trenutak kada znanstveni savjet utvrdi da je stok u opasnosti. 6. U skladu s člankom 15. Uredbe (EZ) br. 1380/2013, obveza iskrcavanja svih ulova bakalara, haringe, papaline i lista zlatopjega u ribolovu na bakalar, haringu i papaline u Baltičkom moru uključena je u plan radi doprinosa u provedbi zabrane odbacivanja, osim u slučajevima kada postoji dokaz o visokim stopama preživljavanja. U skladu s člankom 16. stavkom 7. Uredbe (EZ) br. 1380/2013, države članice moraju dodijeliti ukupne dopuštene ulove plovilima koja plove pod njihovom zastavom, uzimajući u obzir mogući sastav ulova i obvezu iskrcavanja svih ulova. Kako bi to postigle, države članice mogu donijeti nacionalne mjere kao što su čuvanje određene zalihe nacionalnog ukupnog dopuštenog ulova ili zamjena kvote s drugim državama članicama. 7. U skladu sa znanstvenim savjetima STECF-a4, plan ne uključuje godišnja ograničenja ribolovnog napora. 8. U skladu s člankom 18. Uredbe (EZ) br. 1380/2013, države članice koje imaju izravni upravljački interes mogu podnijeti zajedničke preporuke za, među ostalim, donošenje određenih mjera ako su Komisiji dodijeljene ovlasti za donošenje provedbenih ili delegiranih akata radi postizanja ciljeva višegodišnjeg plana. U tu svrhu planom se uspostavlja regionalna suradnja u pogledu donošenja tehničkih mjera, odredaba o obvezi iskrcavanja i posebnih mjera očuvanja za prilove u ribarstvu predmetnih stokova. 9. U skladu s općim ciljem ZRP-a o očuvanju ribolovnih resursa i uz poseban osvrt na članke 9. i 10. Uredbe (EZ) br. 1380/2013 kojom se zahtijeva razvoj višegodišnjih planova, glavni su elementi plana: – ciljevi i ciljane vrijednosti (postići razinu ribolovne smrtnosti u skladu s načelom najvećeg održivog prinosa), – referentne točke očuvanja izražene na razinama biomase u mrijestu i posebne mjere očuvanja, – odredbe koje se odnose na obveze iskrcavanja, – okvir tehničkih mjera, – periodična ocjena plana na temelju znanstvenih savjeta. · Postojeće odredbe Unije u području prijedloga Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 204/585/EZ[5] uspostavlja se opći okvir za ZRP i utvrđuju situacije u kojima Vijeće donosi višegodišnje planove. Uredbom Vijeća (EZ) br. 1098/2007 od 18. rujna 2007. o utvrđivanju višegodišnjeg plana za stokove bakalara u Baltičkom moru i ribarstvo koje iskorištava te stokove te o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 2847/93 i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 779/97 utvrđuju se pravila za održivo iskorištavanje stokova bakalara u Baltičkom moru. Uredbom Vijeća (EZ) br. 2187/2005 od 21. prosinca 2005. o tehničkim mjerama za očuvanje ribolovnih resursa u vodama Baltičkog mora, Malog i Velikog Belta i Øresunda, o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1434/98 i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 88/98 opisuju se tehničke mjere očuvanja u Baltičkom moru, tj. pravila o sastavu ulova, najmanja veličina oka mrežnog tega, najmanja iskrcajna veličina, zatvorena područja i zabrane tijekom sezone u ribolovu na lososa. Utvrđuje se i zabrana za lebdeće (plovuće) mreže u Baltičkom moru. Godišnjim uredbama Vijeća o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i popratnih uvjeta za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koje se primjenjuju u Baltičkom moru utvrđuju se razine ukupnog dopuštenog ulova za predmetne stokove (bakalar, haringa i papaline) i lista zlatopjega (npr. za 2014. Uredba Vijeća (EU) br. 1180/2013 od 19. studenoga 2013. o utvrđivanju za 2014. ribolovnih mogućnosti za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova u Baltičkom moru). Uredbom Vijeća (EZ) br. 1224/2009 o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike, izmjeni uredbi (EZ) br. 847/96, (EZ) br. 2371/2002, (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 768/2005, (EZ) br. 2115/2005, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 09/2007, (EZ) br. 676/2007, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1300/2008, (EZ) br. 1342/2008 i stavljanju izvan snage uredbi (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1627/94 i (EZ) br. 1966/2006 (SL L 343, 22.12.2009., str. 1.) utvrđuju se opći uvjeti za kontrolu ribarstva, kao i specifični zahtjevi za kontrolu višegodišnjih planova. · Usklađenost s drugim politikama i ciljevima Unije Prijedlog i njegovi ciljevi u skladu su s pravilima Unije, posebno s ekološkim, društvenim, tržišnim i trgovinskim politikama. 2. REZULTATI SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENE UČINKA · Savjetovanja sa zainteresiranim stranama Metode savjetovanja, glavni ciljni sektori i opći profil ispitanika Budući da je glavni interes za stokove bakalara, haringe, papaline i lista glatkog u Baltiku povezan s komercijalnim ribolovom, savjetovanje je bilo usmjereno na Savjetodavno vijeće za Baltičko more (BSAC) i uprave za ribarstvo država članica Baltičkog mora. BSAC se sastoji od predstavnika iz sektora ribarstva i drugih interesnih skupina obuhvaćenih zajedničkom ribarstvenom politikom. Sektor ribarstva uključuje udruge u ribarstvu, organizacije proizvođača, prerađivače i tržišne organizacije. Ostale interesne skupine uključuju nevladine organizacije za zaštitu okoliša, ženske mreže te rekreacijske, sportske i male ribolovce. Savjetodavni i razvojni proces za ovu inicijativu slijedio je ustaljen postupak GU-a MARE za razvoj i ocjenu dugoročnih planova upravljanja. Postupak uključuje dvije faze. Prva je faza retrospektivna evaluacija, kojom se vraća na prethodne rezultate postojećeg plana upravljanja. Nakon toga slijedi, prema potrebi, potencijalna evaluacija kojom se gleda na moguću zamjenu višegodišnjih planova i njihovih potencijalnih učinaka. Svaka faza uključuje niz sastanaka stručnih skupina Znanstvenog, tehničkog i gospodarskog odbora za ribarstvo (STECF). Ti se sastanci organiziraju da bi se riješio referentni okvir koji je utvrdio GU MARE. Svi su ti sastanci otvoreni za predstavnike savjetodavnih vijeća i država članica, koji mogu dati doprinos i postaviti pitanja koja smatraju relevantnima. U ovom slučaju bilo je i daljnjih savjetovanja s BSAC-om i državama članicama na konkretnim elementima plana nakon završetka postupka evaluacije STECF-a. Predmetna znanstvena/stručna područja Kako je prethodno navedeno, stručnjaci STECF-a dali su savjet tijekom procesa ocjenjivanja. On je uključivao doprinos znanstvenika u ribarstvu, ali i stručnjaka u drugim disciplinama, uključujući ekonomske i društvene znanosti. Znanstveni savjet dobiven je i od ICES-a. Sažetak odgovora i njihovo uvažavanje Nakon potencijalne evaluacije plana upravljanja za stokove pelagičnih vrsta[6], retrospektivne[7] i potencijalne evaluacije[8] postojećeg plana za bakalar u Baltiku, u lipnju 2011. donesena je odluka o prelasku na plan o velikom broju vrsta za stokove bakalara, haringe i papaline u Baltiku. Ta je odluka donesena u dogovoru s državama članicama i zainteresiranim stranama na sastanku regionalnog foruma pod nazivom BALTFISH. Nakon toga odluka je formalizirana na sastanku Vijeća za ribarstvo u listopadu 2011.[9] Kontekst za tu odluku bio je zahtjev predviđen reformom ZRP-a za planove upravljanja koji obuhvaćaju višestruke stokove gdje je to moguće. Odluka da se nastavi s planom o velikom broju vrsta za stokove u Baltiku iziskivala je početak novog kruga sastanaka STECF-a. Kako bi osigurao osnovu za potencijalnu evaluaciju, GU MARE organizirao je niz sastanaka stručnjaka, od kojih su većinu zajednički održali STECF i ICES. Svi ti sastanci bili su otvoreni za zainteresirane strane i u svima su sudjelovali članovi BSAC-a. Sastanci su organizirani kako slijedi: tematski sastanak stručne radne skupine STECF-a o višegodišnjim planovima upravljanja u Edinburghu, Ujedinjena Kraljevina, od 28. studenoga do 2. prosinca 2011.[10] ICES-ova radionica o integriranom mišljenju o velikom broju vrsta za ribolov u Baltiku, održana u Charlottenlundu, Danska od 6. do 8. ožujka 2012.[11] Sastanak stručne radne skupine STECF-a o višegodišnjim planovima upravljanja u Rostocku, Njemačka, od 26. do 30. ožujka 2012.[12] Nakon niza spomenutih sastanaka, STECF je obavijestio da bi plan upravljanja temeljen na sadašnjim ciljanim vrijednostima najvećega održivog prinosa za pojedinačne vrste ispunio kriterije za ostvarenje visokoga dugoročnog prinosa s najmanjim rizikom za stok. Ukratko, takav bi plan bio u skladu s načelima najvećeg održivog prinosa (MSY). Istaknuli su i da bi pristup velikom broju vrsta mogao omogućiti više ciljane ribolovne smrtnosti za neke stokove, ali i da je potrebno više znanstvenog rada za procjenu rizika povezanih s takvim pristupom. S obzirom na te savjete pripremljen je dokument za javnu raspravu u kojem su predstavljene te dvije opcije i njihove posljedice. O tome se raspravljalo s državama članicama na sastanku BALTFISH-a i s BSAC-om sredinom lipnja 2012. Donošenjem Uredbe o reformi zajedničke ribarstvene politike u 2013. i objavljivanjem konačnog izvješća radne skupine o višegodišnjim planovima koje su utvrdili Europski parlament i Vijeća u travnju 2014.[13] obavljena su daljnja savjetovanja sa zainteresiranim stranama u BSAC-u i s upravama država članica u BALTFISH-u. To se zbivalo od ožujka do lipnja 2014. Sredstva s pomoću kojih su stručna mišljenja postala javno dostupna Izvješća o svim relevantnim stručnim sastancima STECF-a mogu se naći na web-mjestu STECF-a: https://stecf.jrc.ec.europa.eu/. Osim toga, tijekom postupka savjetovanja zainteresirane strane bile su aktivno uključene u svaku fazu naknadnog razvoja inicijative. · Procjena učinka · Prije izrade višegodišnjeg plana provedena je opsežna procjena učinka. Tijekom procjene analizirane su tri opcije s bioloških, ekoloških i gospodarsko-društvenih aspekata. Opcija s najkorisnijim učinkom tada je ugrađena u sadašnji višegodišnji plan. Osigurati održivo ribarstvo na razini najvišega održivog prinosa do 2015. za predmetne stokove znači ostvariti biološke i ekološke koristi. Moguće smanjenje ukupne količine ribolova značilo bi i smanjenje emisija iz brodskih motora. · Što se tiče gospodarsko-društvenog učinka, dovođenje stokova haringe i papaline pod plan upravljanja osiguralo bi sustavan temelj za određivanje godišnjih ukupnih dopuštenih ulova na način koji bi pružio sektoru pelagijskih vrsta predvidljivost ulova, što bi pomoglo podršci u poslovnom planiranju i stabilnosti opskrbe. To bi i dodalo vrijednost, budući da su planovi upravljanja obično preduvjet ribarstvu za stjecanje certifikata od npr. Vijeća za očuvanje mora (MSC). Riba iz takvoga certificiranog ribarstva tada može privući veću cijenu na tržištu. · Smanjenje ribolovnih mogućnosti moglo bi rezultirati blagim smanjenjem dobiti za ribare i prerađivačku industriju te bi moglo kratkoročno negativno utjecati na potrošače, ali će obnova stanja stokova osigurati dugoročne koristi u smislu dobiti i održivog ribolova. Nadalje, privremeno smanjenje kvota obično rezultira povećanjem cijene tog stoka. · Ukidanje sustava ribolovnog napora i zahtjeva za jedinstveno područje ribolova pojednostavit će pravni okvir i olakšati administrativno opterećenje država članica i industrije. 3. PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA · Pravna osnova Članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije · Načelo supsidijarnosti Odredbe prijedloga odnose se na očuvanje morskih bioloških resursa, mjere koje spadaju pod isključivu nadležnost Unije. Stoga se načelo supsidijarnosti ne primjenjuje. · Načelo proporcionalnosti Predložene mjere u skladu su s načelom proporcionalnosti, budući da su prikladne i potrebne, a druge manje restriktivne mjere nisu na raspolaganju za postizanje željenih ciljeva politike. · Izbor instrumenta Predloženi instrument: Uredba Europskog parlamenta i Vijeća. 4. PRORAČUNSKE IMPLIKACIJE Nema posljedica za proračun. 2014/0285 (COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o utvrđivanju višegodišnjeg plana za stokove bakalara, haringe i papaline u Baltičkom moru i ribarstvo koje iskorištava te stokove, o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2187/2005 i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1098/2007 EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 2., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora[14], uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija[15], nakon prosljeđivanja prijedloga nacionalnim parlamentima, u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, budući da: (1) Konvencijom Ujedinjenih naroda od 10. prosinca 1982. o pravu mora[16], čija je Unija ugovorna stranka, predviđene su obveze očuvanja, uključujući održavanje ili obnovu populacija ulovljenih vrsta na razinama koje mogu proizvesti najviši održivi prinos. (2) Na Svjetskom sastanku na vrhu o održivom razvoju u Johannesburgu 2002. Unija i njezine države članice obvezale su se djelovati protiv daljnjeg smanjenja mnogih ribljih stokova. Stoga je potrebno prilagoditi stope iskorištavanja bakalara, haringe i papaline u Baltičkom moru kako bi se osiguralo da se iskorištavanje tih stokova obnavlja i održava iznad razina koje mogu proizvesti najviši održivi prinos. (3) Zajednička ribarstvena politika trebala bi doprinijeti zaštiti morskog okoliša, održivom upravljanju svih komercijalno iskorištavanih vrsta, a posebno postizanju dobroga ekološkog stanja do 2020., kako je navedeno u članku 1. stavku 1. Direktive 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća[17]. (4) Uredbom (EZ) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđuju se pravila zajedničke ribarstvene politike („ZRP”) u skladu s međunarodnim obvezama Unije. Ciljevi su ZRP-a, među ostalim, osigurati da su ribolov i akvakultura dugoročno ekološki održivi, primijeniti načelo opreznog pristupa na upravljanje ribarstvom i provesti pristup upravljanja ribarstvom temeljen na ekosustavu. (5) U najnovijim znanstvenim savjetima Međunarodnog vijeća za istraživanje mora („ICES”) i Znanstvenog, tehničkog i gospodarskog odbora za ribarstvo („STEFC”) navedeno je da se stokovi bakalara, papaline i nekih stokova haringe iskorištavaju više nego što je potrebno za postizanje najvećega održivog prinosa. (6) Plan upravljanja za stokove bakalara u Baltičkom moru na snazi je od 2007.[18], ali stokovi haringe i papaline još nisu predmet sličnih planova. Budući da postoji snažna biološka interakcija između stokova bakalara i pelagijskih vrsta, veličina stoka bakalara može utjecati na stokove haringe i papaline i obrnuto. Nadalje, države članice i zainteresirane strane izrazile su potporu razvoju i provedbi planova upravljanja za ključne stokove u Baltiku. (7) Višegodišnji plan utvrđen ovom Uredbom trebao bi se, u skladu s člancima 9. i 10. Uredbe (EZ) br. 1380/2013, temeljiti na znanstvenim, tehničkim i gospodarskim savjetima te sadržavati ciljeve, mjerljive ciljeve s jasnim rokovima, referentne točke očuvanja i zaštitne mjere. (8) Primjereno je utvrditi plan ribarstva za veliki broj vrsta uzimajući u obzir dinamiku između stokova bakalara, haringe i papaline te prilov vrsta u ribarstvu na te stokove, tj. lista zlatopjega, iverka, oblića i lista glatkog u Baltiku. Cilj tog plana trebao bi biti postizanje i održavanje najvećega održivog prinosa za predmetne stokove. (9) Iskorištavanje stokova bakalara i pelagičnih vrsta ne smije ugroziti održivost stokova uzetih kao prilov u tom ribolovu, tj. stokova lista zlatopjega, iverka, oblića i lista glatkog u Baltiku. Stoga bi plan isto tako trebao težiti osiguranju očuvanja tih stokova prilova iznad razine biomase koje odgovaraju pristupu predostrožnosti. (10) Osim toga, budući da se člankom 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013 uvela obveza iskrcavanja, uključujući sve vrste obuhvaćene ukupnim dopuštenim ulovima, cilj plana trebao bi biti davanje doprinosa provedbi obveze iskrcavanja za bakalar, haringu, papalinu i list zlatopjeg. (11) Člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1380/2013 zahtijeva se utvrđivanje ribolovnih mogućnosti u skladu s ciljevima navedenima u višegodišnjim planovima. (12) Te ciljeve trebalo bi stoga utvrditi i izraziti u stopama ribolovne smrtnosti na temelju znanstvenog savjeta[19]. (13) Potrebno je uspostaviti referentne točke očuvanja kako bi se omogućila dodatna mjera opreza kada veličina stoka padne na određenu kritičku razinu koja predstavlja ozbiljan rizik. Takve referentne točke očuvanja trebalo bi odrediti na razinama najmanje biomase u mrijestu stoka koja je u skladu s punom reproduktivnom sposobnošću. Trebalo bi predvidjeti korektivne mjere u slučaju kada veličina stoka padne ispod najmanje biomase u mrijestu. (14) U slučaju stokova uzetih kao prilov, u nedostatku znanstvenog savjeta o takvim razinama najmanje biomase u mrijestu, potrebno je donijeti posebne mjere očuvanja kada se u znanstvenom savjetu navodi da je stok u opasnosti. (15) Ribe ulovljene u ribolovu sa zamkama, vršama i košarama imaju visoku sposobnost preživljavanja zbog karakteristika tih alata koji ne štete ribi, što je potvrđeno pokusnim ribolovom. Stoga je, osim slučajeva navedenih u članku 15. stavku 4. točkama (a) do (c) Uredbe (EZ) br. 1380/2013, primjereno od obveze iskrcavanja u takvom ribarstvu izuzeti bakalar, haringu, list zlatopjeg i papalinu. (16) Kako bi bio u skladu s obvezom iskrcavanja iz članka 15. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1380/2013, planom bi trebalo predvidjeti druge mjere upravljanja navedene u članku 15. stavku 4. točkama (a) do (c) te Uredbe. Takve bi mjere trebalo utvrditi delegiranim aktima. (17) Planom bi trebalo predvidjeti i određene prateće tehničke mjere koje će se donijeti u delegiranim aktima radi doprinosa postizanju ciljeva plana, osobito u pogledu zaštite mlade ribe ili ribe u mrijestu. Do revizije Uredbe Vijeća (EZ) br. 2187/2005[20] trebalo bi predvidjeti i da takve mjere, prema potrebi za postizanje ciljeva plana, mogu odstupiti od nekih elemenata koji u toj Uredbi nisu ključni. (18) Kako bi se pravodobno i na razmjeran način prilagodilo tehničkom i znanstvenom napretku te kako bi se osigurala fleksibilnost i omogućio razvoj određenih mjera, trebalo bi Komisiji delegirati ovlasti donošenja akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu dopune ove Uredbe korektivnim mjerama za list zlatopjeg, iverak, oblić i list glatki, provedbenim obvezama za iskrcavanje i tehničkim mjerama. Posebno je važno da Komisija tijekom svojega pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući savjetovanja na razini stručnjaka. Komisija bi pri pripremi i sastavljanju delegiranih akata trebala osigurati istovremen, pravodoban i prikladan prijenos relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću. (19) U skladu s člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013, ako su Komisiji dodijeljene ovlasti donošenja delegiranih akata povezanih s određenim mjerama očuvanja, kako je navedeno u planu, države članice koje imaju neposredan upravljački interes u Baltičkom moru trebale bi imati mogućnost podnošenja zajedničkih preporuka za takve mjere, tako da te mjere budu dobro osmišljene kako bi odgovarale specifičnostima Baltičkog mora i njegova ribarstva. Trebalo bi utvrditi rok za podnošenje tih preporuka kako je propisano člankom 18. stavkom 1. te Uredbe. (20) Kako bi se osigurala usklađenost s mjerama utvrđenima u ovoj Uredbi, trebalo bi donijeti posebne kontrolne mjere, uz one predviđene Uredbom Vijeća (EZ) br. 1224/2009[21]. (21) Imajući u vidu da je Baltičko more prilično malo ribolovno područje u kojem uglavnom mala plovila obavljaju kratka ribolovna putovanja, primjena prethodnih obavijesti prema zahtjevu članka 17. Uredbe (EZ) 1224/2009 trebala bi se proširiti kako bi obuhvatila sva plovila s ukupnom duljinom od najmanje osam metara, a prethodne obavijesti trebalo bi dostaviti najmanje jedan sat prije predviđenog vremena dolaska u luku. Ipak, uzimajući u obzir učinak ribolovnih putovanja koja uključuju vrlo male količine ribe predmetnih stokova i s tim povezano administrativno opterećenje prethodnih obavijesti, prikladno je uspostaviti granične vrijednosti za takve prethodne obavijesti kada ta plovila drže na brodu najmanje 300 kg bakalara ili dvije tone stokova pelagičnih vrsta. (22) Za stokove bakalara, haringe i papaline trebalo bi utvrditi granične vrijednosti prema kojima ribarsko plovilo mora iskrcati u određenoj luci ili na mjestu u blizini obale u skladu s člankom 43. Uredbe (EZ) br. 1224/2009. Osim toga, kod određivanja tih luka ili mjesta u blizini obale države članice trebale bi primijeniti kriterije iz članka 43. stavka 5. te Uredbe tako da se osigura učinkovita kontrola stokova iz ove Uredbe. (23) U skladu s člankom 10. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1380/2013, trebalo bi utvrditi odredbe za periodičnu procjenu Komisije o primjerenosti i učinkovitosti primjene ove Uredbe. Takva ocjena trebala bi uslijediti nakon referentne procjene predmetnih stokova koju provodi ICES i temeljiti se na toj procjeni. (24) U skladu s člankom 9. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013, prije izrade plana primjereno je procijeniti njegov vjerojatan gospodarski i društveni utjecaj[22]. (25) Što se tiče roka, očekuje se da bi za predmetne stokove najveći održivi prinos trebao biti postignut do 2015. Trebalo bi ga i dalje održavati. (26) U nedostatku režima ribolovnog napora potrebno je izbrisati posebna pravila o posebnoj dozvoli za ribolov i zamjeni plovila ili motora koji se primjenjuju u Riškom zaljevu. Uredbu Vijeća (EZ) br. 2187/2005 trebalo bi izmijeniti na odgovarajući način. (27) Uredbu Vijeća (EZ) br. 1098/2007[23] trebalo bi staviti izvan snage, DONIJELI SU OVU UREDBU: POGLAVLJE I. PREDMET, PODRUČJE PRIMJENE I DEFINICIJE Članak 1. Sadržaj i područje primjene 1. Ovom Uredbom utvrđuje se višegodišnji plan (dalje u tekstu: „plan”) za sljedeće stokove (dalje u tekstu: „predmetni stokovi”) u vodama Unije u Baltičkom moru i ribarstvu koje iskorištava predmetne stokove: (a) bakalar (Gadus morhua) u pododjeljcima ICES-a 22 – 24 (bakalar u zapadnom Baltiku); (b) bakalar (Gadus morhua) u pododjeljcima ICES-a 25 – 32 (bakalar u istočnom Baltiku); (c) haringa (Clupea harengus) u pododjeljcima ICES-a 25, 26, 27, 28.2, 29 i 32 (haringa u središnjem Baltiku); (d) haringa (Clupea harengus) u pododjeljku ICES-a 28.1 (haringa u Riškom zaljevu); (e) haringa (Clupea harengus) u pododjeljku ICES-a 30 (haringa u Botničkom moru); (f) haringa (Clupea harengus) u pododjeljku ICES-a 31 (haringa u Botničkom moru); (g) haringa (Clupea harengus) u odjeljku ICES-a III.a i pododjeljcima 22 – 24 (haringa u zapadnom Baltiku); (h) papalina (Sprattus sprattus) u pododjeljcima ICES-a 22 – 32. 2. Plan se primjenjuje i na list zlatopjeg, iverak, oblić i list glatki u pododjeljcima ICES-a 22 – 32 koji su ulovljeni u ribolovu na predmetne stokove. Članak 2. Definicije Za potrebe ove Uredbe, osim definicija iz članka 4. Uredbe (EZ) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća, članka 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 i članka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 2187/2005, primjenjuju se sljedeće definicije: (a) „stokovi pelagijskih vrsta” znači stokovi navedeni u članku 1. točkama (c) do (h) ove Uredbe i sve njihove kombinacije; (b) „zamka” znači velike mreže, koje su usidrene, učvršćene na stupićima ili povremeno plutaju, otvorene na površini i opremljene raznim vrstama uređaja za usmjeravanje i zadržavanje ribe te koje su uglavnom podijeljene u komore zatvorene mrežom na dnu; (c) „vrše i košare” znači male zamke namijenjene ulovu rakova ili ribe u obliku kaveza ili košara napravljenih od različitih materijala koje se postavljaju na morsko dno, pojedinačno ili u redovima; povezane konopcima (konopi plutače) do plutača na površini koje prikazuju njihov položaj i imaju najmanje jedan otvor ili ulaz; (d) „predmetne države članice” znači Danska, Estonija, Finska, Njemačka, Latvija, Litva, Poljska i Švedska. POGLAVLJE II. CILJEVI I CILJANE VRIJEDNOSTI Članak 3. Ciljevi 1. Planom se želi pridonijeti ciljevima zajedničke ribarstvene politike navedenima u članku 2. Uredbe (EZ) br. 1380/2013, a posebno: (a) postizanju i održavanju najvećega održivog prinosa za predmetne stokove, i (b) osiguravanje očuvanja stokova lista zlatopjega, iverka, oblića i lista glatkog uz predostrožni pristup. 2. Planom se želi pridonijeti provedbi obveze iskrcavanja utvrđene člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1380/2013 za predmetne stokove i list zlatopjeg. Članak 4. Ciljane vrijednosti 1. Ciljane vrijednosti ribolovne smrtnosti ostvaruju se do 2015. i održavaju nadalje za predmetne stokove unutar sljedećih raspona: Stok || Ciljani rasponi ribolovne smrtnosti Bakalar u zapadnom Baltiku || 0,23 – 0,29 Bakalar u istočnom Baltiku || 0,41 – 0.51 Haringa u središnjem Baltiku || 0,23 – 0.29 Haringa u Riškom zaljevu || 0,32 – 0.39 Haringa u Botničkom moru || 0,13 – 0.17 Haringa u Botničkom moru || nije definirano Haringa u zapadnom Baltiku || 0,25 – 0.31 Papalina u Baltiku || 0,26 – 0.32 2. U skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013, ribolovne mogućnosti u skladu su s ciljanim vrijednostima iz stavka 1. POGLAVLJE III. REFERENTNE TOČKE OČUVANJA Članak 5. Najmanja biomasa u mrijestu 1. Referentne točke očuvanja izražene na razini najmanje biomase u mrijestu koja je u skladu s punom reproduktivnom sposobnosti za predmetne stokove iznose kako slijedi: Stok || Minimalna reproduktivna biomasa u tonama Bakalar u zapadnom Baltiku || 36 400 Bakalar u istočnom Baltiku || 88 200 Haringa u središnjem Baltiku || 600 000 Haringa u Riškom zaljevu || nije definirano Haringa u Botničkom moru || nije definirano Haringa u Botničkom moru || nije definirano Haringa u zapadnom Baltiku || 110 000 Papalina u Baltiku || 570 000 2. Kada je biomasa u mrijestu nekih od predmetnih stokova za određenu godinu ispod razina najmanje biomase u mrijestu iz stavka 1., donose se odgovarajuće korektivne mjere kako bi se osigurao brz povratak predmetnog stoka na razine predostrožnosti. Posebno, odstupajući od članka 4. stavka 2. ove Uredbe i u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1380/2013, ribolovne mogućnosti utvrđuju se na razinama nižima od onih koje rezultiraju ciljanim rasponima ribolovne smrtnosti iz članka 4. stavka 1. Te korektivne mjere mogu i uključivati, prema potrebi, podnošenje zakonodavnih prijedloga Komisije i hitne mjere koje je donijela Komisija u skladu s člankom 12. Uredbe (EZ) br. 1380/2013. POGLAVLJE IV. Posebne mjere očuvanja za list zlatopjeg, iverak, oblić i list glatki Članak 6. Mjere u slučaju ugroze lista zlatopjega, iverka, oblića i lista glatkog 1. Kada znanstveni savjet utvrdi da je očuvanje nekih od stokova lista zlatopjega, iverka, oblića i lista glatkog ugroženo u Baltiku, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 15. o posebnim mjerama očuvanja koje se odnose na ugroženi stok i povezane su s bilo čime od sljedećeg: (c) (a) prilagodbom ribolovnog kapaciteta i ribolovnog napora; (d) (b) tehničkim mjerama, uključujući: (1) karakteristike ribolovnih alata, osobito veličinu oka mrežnog tega, debljinu konca, veličinu alata); (2) upotrebu ribolovnih alata, osobito vrijeme u moru, dubina upotrebe alata); (3) zabranu ili ograničenje ribolova u određenim područjima; (4) zabranu ili ograničenje ribolova u određenim vremenskim razdobljima; (5) najmanju referentnu veličinu za očuvanje. 2. Mjerama iz stavka 1. želi se postići cilj iz članka 3. stavka 1. točke (b), a mjere se temelje na znanstvenom savjetu. 3. Predmetne države članice mogu podnijeti zajedničke preporuke u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1380/2013 za posebne mjere očuvanja iz stavka 1. POGLAVLJE V. OBVEZA ISKRCAVANJA Članak 7. Odstupanja za zamke, vrše i košare Odstupajući od članka 15. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1380/2013, obveza iskrcavanja ne primjenjuje se na predmetne stokove i list zlatopjeg kod ribolova sljedećim alatima: zamke, vrše i košare. Članak 8. Provedba obveze iskrcavanja 1. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 15. o sljedećim tehničkim mjerama: (a) popis vrsta za koje je ribolov zabranjen radi izuzeća od obveze iskrcavanja predviđene člankom 15. stavkom 4. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1380/2013; (b) izuzeća od obveze iskrcavanja predviđene člankom 15. stavkom 4. točkom (b) Uredbe (EU) br. 1380/2013 za vrste za koje znanstveni dokazi pokažu visoke stope preživljavanja, uzimajući u obzir karakteristike alata, ribarske prakse i ekosustava; te (c) de minimis izuzeća iz članka 15. stavka 4. točke (c) Uredbe (EZ) br. 1380/2013. 2. Mjerama iz stavka 1. želi se postići cilj iz članka 3. stavka 2., a mjere se temelje na znanstvenom savjetu, prema potrebi. De minimis izuzeća u skladu su s člankom 15. stavkom 5. točkom (c) Uredbe (EZ) br. 1380/2013. 3. Predmetne države članice mogu podnijeti zajedničke preporuke u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1380/2013 za mjere očuvanja iz stavka 1. POGLAVLJE VI. TEHNIČKE MJERE Članak 9. Okvir tehničkih mjera 1. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 15. o sljedećim tehničkim mjerama: (a) specifikacije karakteristika ribolovnih alata i pravila o njihovoj upotrebi; (b) specifikacije modifikacija ili dodatni uređaji za ribolovne alate; (c) ograničenja ili zabrane upotrebe određenih ribolovnih alata i ribolovnih aktivnosti na određenim područjima ili razdobljima; (d) najmanje referentne veličine potrebne za očuvanje za bilo koje stokove obuhvaćene ovom Uredbom. 2. Mjerama iz stavka 1. žele se postići ciljevi iz članka 3., a mjere se temelje na znanstvenom savjetu, a posebno zaštiti mlade ribe ili ribe u mrijestu. 3. Delegirani akti iz stavka 1. mogu odstupati, ako je to potrebno za postizanje ciljeva iz stavka 2., od sljedećih odredaba Uredbe (EZ) br. 2187/2005: (a) specifikacija ciljanih vrsta i veličina oka mrežnog tega utvrđenih u prilozima II. i III. iz članka 3. i 4. Uredbe (EZ) br. 2187/2005; (b) struktura, svojstava i pravila kojima se uređuje upotreba aktivnih alata utvrđenih u članku 5. stavcima 2., 3. i 4. i članka 6. te Uredbe; (c) struktura, svojstava i pravila kojima se uređuje upotreba pasivnih alata utvrđenih u članku 8.; (d) koordinata zabranjenih područja i razdoblja primjene utvrđenih u članku 16. te Uredbe; (e) vrsta, geografskih područja i razdoblja primjene ograničenja ribolova za pojedine stokove utvrđenih u članku 18.a stavku 1. te Uredbe i tehničkih detalja odstupanja utvrđenih u članku 18.a stavku 2. te Uredbe; (f) zabrane koćarenja za Riški zaljev utvrđene u članku 22. te Uredbe. 4. Predmetne države članice mogu podnijeti zajedničke preporuke u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1380/2013 za posebne mjere iz stavka 1. POGLAVLJE VII. REGIONALIZACIJA Članak 10. Regionalna suradnja 1. Članak 18. stavci 1. do 6. Uredbe (EZ) br. 1380/2013 primjenjuju se na mjere na temelju ovog poglavlja. 2. Predmetne države članice mogu podnijeti zajedničke preporuke u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1380/2013 u sljedećim rokovima: a) za mjere iz članka 6. stavka 1. i za kalendarsku godinu najkasnije do 1. rujna prethodne godine; b) za mjere iz članka 8. stavka 1. i članka 9. stavka 1. prvi put najkasnije šest mjeseci od stupanja na snagu ove Uredbe, a nakon toga šest mjeseci nakon svakog podnošenja evaluacije plana u skladu s člankom 14. POGLAVLJE VIII. KONTROLA I PROVEDBA Članak 11. Odnos prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 1224/2009 Kontrolne mjere predviđene u ovom poglavlju primjenjuju se uz one propisane Uredbom Vijeća (EZ) br. 1224/2009, osim ako je u ovom poglavlju određeno drukčije. Članak 12. Prethodne obavijesti 1. Odstupajući od članka 17. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1224/2009, obveza dostavljanja prethodne obavijesti iz tog članka primjenjuju se na zapovjednike ribarskih plovila Unije ukupne dužine od najmanje osam metara koji na plovilu drže najmanje 300 kg bakalara ili dvije tone stokova pelagičnih vrsta. 2. Odstupajući od članka 17. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1224/2009, razdoblje za prethodnu obavijest iz tog članku jest najmanje sat vremena prije predviđenog vremena dolaska u luku. Članak 13. Određene luke Granična vrijednost koja se primjenjuje na živu masu vrsta podložnih višegodišnjem planu, iznad koje će ribarsko plovilo morati iskrcati svoje ulove u određenoj luci ili na mjestu blizu obale, kako je navedeno u članku 43. Uredbe (EZ-a) br. 1224/2009, iznosi: (a) 750 kilograma bakalara; (b) pet tona stokova pelagijskih vrsta. POGLAVLJE IX. PRAĆENJE Članak 14. Evaluacija plana Komisija osigurava evaluaciju učinka ovog plana na stokove obuhvaćene ovom Uredbom i na ribarstvo koje iskorištava te stokove te osobito vodi računa o promjenama znanstvenog savjeta šest godina nakon stupanja ovog plana na snagu, a nakon toga svakih šest godina. Komisija podnosi rezultate tih evaluacija Europskom parlamentu i Vijeću. POGLAVLJE X. POSTUPOVNE ODREDBE Članak 15. Delegiranje ovlasti 1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dana je Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku. 2. Delegiranje ovlasti iz članaka 6., 8.i 9. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme od datuma stupanja ove Uredbe na snagu. 3. Europski parlament ili Vijeće mogu u bilo kojem trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz članaka 6., 8. i 9. Odlukom o opozivu prestaje vrijediti delegiranje ovlasti navedeno u toj odluci. Ona proizvodi učinke sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije ili na neki kasniji datum naveden u toj odluci. Odluka ne utječe na pravovaljanost delegiranih akata koji su već stupili na snagu. 4. Čim Komisija donese delegirani akt, istovremeno ga dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću. 5. Delegirani akt donesen u skladu s člancima 6., 8. i 9. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. To se razdoblje na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća produžuje za dva mjeseca. POGLAVLJE XI. IZMJENE Članak 16. Izmjene Uredbe (EZ) br. 2187/2005 Brišu se članci 20. i 21. Uredbe (EZ) br. 2187/2005. POGLAVLJE XII. STAVLJANJE IZVAN SNAGE Članak 17. Stavljanje izvan snage Uredbe (EZ) br. 1098/2007 Uredba (EZ) br. 1098/2007 stavlja se izvan snage. Upućivanja na Uredbu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu. POGLAVLJE XIII. Završne odredbe Članak 18. Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se od 1. siječnja 2015. Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu Za Europski parlament Za Vijeće Predsjednik Predsjednik [1] http://www.ices.dk/aboutus/aboutus.asp [2] Uredba Vijeća (EZ) br. 1098/2007 od 18. rujna 2007. o utvrđivanju višegodišnjeg plana za stokove bakalara u Baltičkom moru i ribarstvo koje iskorištava te stokove te o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 2847/93 i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 779/97 (SL L 248, 22.9.2007.). [3] Odluka Komisije od 26. kolovoza 2005. o osnivanju Znanstvenog, tehničkog i gospodarskog odbora za ribarstvo (2005/629/EZ) [4] Izvješće sa sastanka stručne skupine STEFC-a o: Planovima upravljanja za veliki broj vrsta za Baltik (STEFC-12-06) [5] SL L 354, 28.12.2013, str. 22. [6] MRAG, rujan 2009.: Gospodarski i društveni učinci predloženih scenarija za višegodišnji plan upravljanja za ribolov pelagijskih vrsta u Baltiku, FISH/2006/09 — Lot 4. [7] Izvješće podskupine o ciljevima i strategijama upravljanja (STECF SGMOS 10-06). Dio (e) Evaluacija višegodišnjeg plana za bakalar u Baltiku. [8] Izvješće sa sastanka stručne skupine STEFC-a o: Procjeni učinka višegodišnjih planova za bakalar u Baltiku (STECF 11-05). [9] Vijeće Europske unije, dokument 16684/11 ADD 1, http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/11/st16/st16684-ad01.en11.pdf [10] Izvješće sa sastanka stručne skupine STEFC-a o: Istraživanju za procjene učinka višegodišnjih planova za veliki broj vrsta u Baltiku i bakalar u Kattegatu, Sjevernom moru, zapadno od Škotske i Irskom moru. (STECF-12-05). [11] Izvješće o radionici o integriranom mišljenju o velikom broju vrsta za ribolov u Baltiku (WKMULTBAL) 6. – 8. ožujka 2012., Charlottenlund, Danska. ICES CM 2012/ACOM:43 [12] Izvješće sa sastanka stručne skupine STEFC-a o: Planovima upravljanja za veliki broj vrsta za Baltik (STEFC-12-06). [13] http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2009_2014/documents/pech/dv/taskfor/taskforce.pdf [14] SL C , , str. . [15] SL C , , str. . [16] SL L 79, 23.6.1998., str. 3. [17] Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.). [18] Uredba Vijeća (EZ) br. 1098/2007 od 18. rujna 2007. o utvrđivanju višegodišnjeg plana za stokove bakalara u Baltičkom moru i ribarstvo koje iskorištava te stokove te o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 2847/93 i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 779/97 (SL L 248, 22.9.2007., str. 1.). [19] Tehničke usluge ICES-a, rujan 2014. http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2014/Special%20Requests/EU_Fmsy_range_for_Baltic_cod_and_pelagic_stocks.pdf [20] Uredba Vijeća (EZ) br. 2187/2005 od 21. prosinca 2005. o tehničkim mjerama za očuvanje ribolovnih resursa u vodama Baltičkog mora, Malog i Velikog Belta i Øresunda, o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1434/98 i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 88/98 (SL L 349, 31.12.2005., str. 1.). [21] Uredba Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (SL L 343, 22.12.2009., str. 1.). [22] Ocjena učinka objavljena… (treba dovršiti). [23] Uredba Vijeća (EZ) br. 1098/2007 od 18. rujna 2007. o utvrđivanju višegodišnjeg plana za stokove bakalara u Baltičkom moru i ribarstvo koje iskorištava te stokove te o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 2847/93 i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 779/97 (SL L 248, 22.9.2007., str. 1.).