I. UVOD

Ovo je dvanaesto mjesečno izvješće o ostvarenom napretku prema uspostavi učinkovite i istinske sigurnosne unije, koje obuhvaća promjene u dvama glavnim stupovima: suzbijanju terorizma i organiziranog kriminala i infrastrukture kojom se podupiru te jačanju zajedničke obrane i otpornosti na te prijetnje.

Prošla je gotovo godina od napada na berlinski božićni sajam 19. prosinca 2016. u kojem je ubijeno dvanaestero, a ozlijeđeno pedesetšestero, a koji je počinila osoba koja se koristila višestrukim identitetima za skrivanje pred tijelima za granični nadzor i tijelima kaznenog progona. Taj incident i drugi teroristički napadi koje su počinile osobe koje su se koristile višestrukim identitetima, kao što je napad nožem u Marseilleu u listopadu 2017., dokazi su ne samo važnosti djelotvorne razmjene informacija među tijelima država članica nego i ključne važnosti rada koji je Komisija započela u proljeće 2016. u svrhu prevladavanja trenutačnih slabosti u upravljanju informacijama u EU-u koje omogućuju pojedincima da budu registrirani u različitim bazama podataka EU-a pod različitim identitetima. Zakonodavni prijedlozi uredaba o interoperabilnosti informacijskih sustava, podneseni kao dio paketa s ovim izvješćem, osmišljeni su da teroristima i kriminalcima onemoguće iskorištavanje postojećih slabosti za krađu identiteta, radi bolje zaštite vanjskih granica EU-a, jačanja unutarnje sigurnosti i poboljšanja upravljanja migracijama. Prijedlozi su korjenita promjena ne samo u načinu na koji EU upravlja podacima za upravljanje sigurnošću, granicama i migracijama nego i zato što se njima ti podaci stavljaju na raspolaganje nacionalnim tijelima kako bi se osiguralo da su im potrebne informacije dostupne tamo gdje ih trebaju u trenutku kad im trebaju. S obzirom na ključnu važnost tih prijedloga za jačanje učinkovitosti tijela za granični nadzor i tijela kaznenog progona, Komisija sad poziva suzakonodavce da im rad na zakonodavnim prijedlozima o interoperabilnosti informacijskih sustava bude najviši prioritet te da brzo postignu dogovor o preostalim podnesenim zakonodavnim prijedlozima koji se odnose na pojedinačne informacijske sustave, kako bi se onima koji su na prvoj liniji pružile informacije koje su im potrebne za njihov posao zaštite naših građana.

Ovo je izvješće stoga usmjereno na sljedeće korake prema jačim i pametnijim informacijskim sustavima za upravljanje sigurnošću, granicama i migracijama radi povećanja djelotvornosti i učinkovitosti podatkovne arhitekture informacijskih sustava EU uz istodobno očuvanje potpunog poštovanja zahtjeva u pogledu zaštite podataka.

U izvješću se sagledava i niz mjera osmišljenih kako bi se maksimalno iskoristile prednosti postojećih informacijskih sustava, što obuhvaća i zakonodavni rad i nastavak rada na osiguravanju potpune primjene i bolje upotrebe informacijskih sustava EU-a. U listopadu 2017. Europsko vijeće analiziralo je provedbu Plana iz Bratislave i izdvojilo znatan napredak koji je EU postigao, posebno u području unutarnje sigurnosti, u četiri područja: intenzivnija suradnja i razmjena informacija, povećani broj provjera i poveznica među bazama podataka, razvoj europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju i sustavna borba protiv radikalizacije. Iz izvješća proizlazi da je u svim tim područjima tijekom posljednja dva mjeseca ostvaren dodatan napredak.

II. JAČI I PAMETNIJI INFORMACIJSKI SUSTAVI ZA UPRAVLJANJE SIGURNOŠĆU, GRANICAMA I MIGRACIJAMA

U nedavnim istraživanjima pokazano je da građani EU-a snažno podupiru povećanu razmjenu informacija u EU-u za borbu protiv terorizma i organiziranog kriminala. Informacije koje pružaju sustavi EU-a imaju ključnu ulogu u pomaganju nacionalnim tijelima pri upravljanju vanjskim granicama, borbi protiv kriminala i terorizma te zaustavljanju nezakonitih migracija. Kako bi se što više povećala dodana vrijednost EU-a, informacije iz sustavâ EU-a trebaju biti potpune, točne i pouzdane. Trenutačni je dojam da su rascjepkane, složene i teške za upotrebu.

Kako bi se otklonili ti nedostaci, u skladu s Komunikacijom Komisije iz travnja 2016. rad je usmjeren na tri područja: maksimalno iskorištavanje prednosti postojećih informacijskih sustava, razvoj novih ili komplementarnih sustava za otklanjanje nedostataka i poboljšanje interoperabilnosti informacijskih sustava.

1.Prema interoperabilnosti informacijskih sustava

Prvo, predloženim će se mjerama pomoći službenicima na terenu da na najbolji način upotrijebe postojeće podatke. Europski portal za pretraživanje pružat će uslugu prema načelu „sve na jednom mjestu”, te omogućiti istodobno pretraživanje više informacijskih sustava EU-a, kao i odgovarajućih podatkovnih sustava Europola i Interpola, u skladu s korisnikovim pravima pristupa. Njime će se službenicima na terenu omogućiti učinkovit, brz i jednostavan pristup podacima koji su im potrebni za obavljanje posla i otkloniti sadašnja složenost odlučivanja u kojoj bi bazi podataka trebalo provesti provjeru u određenoj situaciji.

Drugo, upotrebom biometrijskih podataka predložene će mjere omogućiti nacionalnim tijelima da otkriju višestruke identitete i da suzbiju krađu identiteta. Zajednička usluga uspoređivanja biometrijskih podataka omogućit će pretragu i usporedbu biometrijskih podataka iz nekoliko središnjih sustava, dok će zajednički repozitorij podataka o identitetu sadržavati dijeljene biografske i biometrijske podatke o identitetu državljana trećih zemalja koji postoje u informacijskim sustavima EU-a. Kao nadgradnja te dvije komponente za interoperabilnost, detektor višestrukih identiteta provjeravat će postoji li identitet koji se pretražuje u više sustava povezanih s detektorom. Kad god službenici za imigraciju i azil unesu osobu u informacijske sustave EU-a, ili kad policijski službenici i službenici graničnog nadzora provjeravaju osobu u tim sustavima, oni će biti obaviješteni u slučaju da je ta osoba već poznata pod drugim identitetom ili ako se osoba koristi višestrukim identitetima. Time će se ukloniti postojeći nedostaci i mogućnosti za skrivanje koje teroristi i drugi kriminalci iskorištavaju skrivajući se iza lažnih ili višestrukih identiteta.

Treće, predložene mjere omogućit će policijskim službenicima da provode brze i djelotvorne provjere identiteta na svojem državnom području. Tijekom takvih provjera policijski službenici imat će pristup podacima za utvrđivanje identiteta državljana trećih zemalja čiji su podaci uneseni u informacijske sustave EU-a, čime će im se omogućiti točna identifikacija i otkrivanje višestrukih identiteta. Time će se znatno povećati djelotvornost provjera na državnim područjima država članica, što je u skladu i s Komisijinom preporukom o razmjernim policijskim kontrolama i policijskoj suradnji u schengenskom prostoru.

Kao nadopunu tim komponentama za interoperabilnost, Komisija predlaže i da se tijelima za izvršavanje zakonodavstva olakša i pojednostavni pristup sustavima izvan područja izvršavanja zakonodavstva uvođenjem novog pristupa za pregled podataka u dva koraka. Već prema važećim pravilima tijela za izvršavanje zakonodavstva mogu pregledavati podatke u sustavima izvan područja izvršavanja zakonodavstva za potrebe sprečavanja, istraživanja, otkrivanja i progona terorizma i drugih teških kaznenih djela. Međutim, pristup odgovarajućim sustavima podliježe različitim uvjetima i zaštitnim mjerama, a neka od važećih pravila smanjuju učinkovitost s kojom ta tijela upotrebljavaju te sustave. U okviru novog pristupa za pregled tih podataka u dva koraka, službenik tijela za izvršavanje zakonodavstva prvo bi pokrenuo usporednu pretragu svih sustava koji podatke pohranjuju u zajednički repozitorij podataka o identitetu kako bi saznao jesu li podaci o provjeravanoj osobi uneseni u bilo koji od tih sustava. Kako bi se osigurala zaštita podataka, vraćen bi bio samo odgovor pronađen rezultat / nije pronađen rezultat. Službenik ne bi imao pristup bilo kakvim podacima u bilo kojem sustavu, ali bi saznao ključnu činjenicu da takvi podaci postoje te gdje su pohranjeni. U drugom koraku službenik bi tada mogao zatražiti puni pristup informacijskim sustavima u kojem su pronađeni rezultati, uz zasebne zahtjeve za pristup svakom od predmetnih sustava u skladu s odgovarajućim pravilima utvrđenima za svaki od tih sustava. Kao i sada, službenik bi morao opravdati potrebu za pristupom sustavu u skladu s pravima pristupa tom informacijskom sustavu i načelom ograničenja svrhe, pri čemu bi svaki naknadni puni pristup ostao uvjetovan prethodnim odobrenjem imenovanog tijela te bi za njega i dalje bili potrebni posebni korisničko ime i prijava. Nakon što se takav pristup za pregled podataka u dva koraka počne primjenjivati neće više biti potrebe za prethodnim pretraživanjem nacionalnih baza podataka i pokretanjem prethodne pretrage u sustavu za automatsku identifikaciju otisaka prstiju drugih država članica na temelju Odluke 2008/615/PUP („Prümska provjera”).

U tim se prijedlozima za interoperabilnost poštuju i promiču temeljna prava, a posebno pravo na zaštitu podataka. S uvođenjem novog sveobuhvatnog okvira za zaštitu osobnih podataka u EU-u te znatnim napretkom tehnologije i informacijske sigurnosti načelo ograničenja svrhe moći će se lakše provoditi na razini pristupa pohranjenim podacima i njihove upotrebe u skladu s Poveljom o temeljnim pravima i najnovijom sudskom praksom Suda. Predložene mjere neće dovesti do međupovezanosti pojedinačnih sustava. Svaki će sustav zadržati svoja posebna ograničenja svrhe, pravila pristupa i pravila o zadržavanju podataka. Predložene mjere neće dovesti ni do povećanja u prikupljanju novih podataka. One omogućuju usmjeren i mudar način upotrebe postojećih podataka u sustavima EU-a s najboljim učinkom.

Zakonodavni prijedlozi rezultat su uključivog i transparentnog procesa koji je počeo Komunikacijom Komisije o jačim i pametnijim informacijskim sustavima za granice i sigurnost iz travnja 2016., na temelju koje je skupina stručnjaka na visokoj razini radila na rješavanju pravnih, tehničkih i operativnih izazova različitih mogućnosti postizanja interoperabilnosti.

Zakonodavni prijedlozi uključuju detaljne odredbe za potrebne izmjene pravnih instrumenata koji su trenutačno stabilni tekstovi kako su ih donijeli suzakonodavci, konkretno Zakonika o schengenskim granicama, Uredbe o sustavu ulaska/izlaska i pravnih instrumenata kojima se uređuje vizni informacijski sustav. O drugim se obuhvaćenim instrumentima trenutačno pregovara u Europskom parlamentu i Vijeću. Zbog toga u ovoj fazi nije moguće utvrditi potrebne izmjene tih instrumenata. Komisija će predstaviti izmjene svakog od tih instrumenata u roku od dva tjedna nakon postizanja političkog dogovora o odgovarajućem nacrtu uredbe. Ona poziva suzakonodavce da brzo postignu dogovor u trenutačnim pregovorima o tim instrumentima.

2.Razvoj novih ili komplementarnih djelovanja za otklanjanje nedostataka

Uz prethodno navedene nove prijedloge o interoperabilnosti sustava, ključno je da se nastavi raditi na otklanjanju nedostatka informacija koji je Komisija utvrdila u Komunikaciji iz travnja 2016. u pogledu državljana trećih zemalja koji posjećuju schengenski prostor. Konačne tekstove uredbe o EU-ovu sustavu ulaska/izlaska (EES) i uredbe o izmjeni Zakonika o schengenskim granicama radi njegova usklađivanja s EES-om suzakonodavci su donijeli krajem studenoga sa stupanjem na snagu krajem 2017. Na temelju toga sustav će započeti s radom 2018. kako bi se osiguralo da 2020. bude potpuno operativan.

Još jedan nedostatak informacija, u pogledu državljana trećih zemalja koji ne moraju imati vizu, obrađen je u zakonodavnom prijedlogu Komisije iz studenoga 2016. o uspostavi novog opsežnog informacijskog sustava, europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS). Vijeće je postiglo dogovor o općem pristupu u lipnju 2017., a pregovarački mandat Europskog parlamenta potvrđen je 25. listopada 2017. Pregovori u trijalogu počeli su istog dana i nastavili se 16. i 29. studenoga 2017. Sljedeći politički trijalog zakazan je za 12. prosinca 2017. Komisija poziva oba suzakonodavca da postignu politički dogovor o prijedlogu do kraja 2017., u skladu sa zaključcima Europskog vijeća od prosinca 2016. i zajedničkom izjavom.