P9_TA(2020)0212

Uloga EU-a u zaštiti i obnovi svjetskih šuma

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2020. o ulozi EU-a u zaštiti i obnovi svjetskih šuma (2019/2156(INI))

(2021/C 385/02)

Europski parlament,

— uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 11., 191., 1. i 208.,

— uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 17. travnja 2018. (1),

— uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja Ujedinjenih naroda za razdoblje 2015. – 2030.,

— uzimajući u obzir Pariški sporazum koji je postignut na 21. sjednici Konferencije stranaka Okvirne konvencije UN-a o promjeni klime (UNFCCC),

— uzimajući u obzir Konvenciju o biološkoj raznolikosti iz 1992., globalni Strateški plan za biološku raznolikost 2011. ciljeve biološke raznolikosti iz Aichija,

— uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 23. srpnja 2019. naslovljenu „Pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma” (COM(2019)0352),

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640) i Rezoluciju Parlamenta od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (2),

— uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a o biološkoj raznolikosti za 2030., Vraćanje prirode u naš život” (COM(2020)0380),

— uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2020. – 2024., vanjsku politiku EU-a o autohtonim narodima iz 2016., zaključke Europskog vijeća o autohtonim narodima od 15. svibnja 2017. i Konsenzus EU-a o razvoju iz 2017.,

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 28. studenoga 2018. naslovljenu „Čist planet za sve – Europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo” (COM(2018)0773),

— uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. rujna 2013. naslovljenu „Nova strategija EU-a za šume: za šume i sektor koji se temelji na šumama” (COM(2013) 0659),

— uzimajući u obzir završno izvješće Komisije iz 2013. Naslovljenu „Utjecaj potrošnje u EU na krčenje šuma: Sveobuhvatna analiza utjecaja potrošnje u EU na krčenje šuma”,

— uzimajući u obzir studiju izvedivosti o mogućnostima unapređenja djelovanja EU-a za suzbijanje krčenja šuma iz 2018., koju je naručila Glavna uprava Europske komisije za okoliš,

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. listopada 2008. pod nazivom „Suočavanje s izazovima krčenja i propadanja šuma kako bi se spriječile klimatske promjene i gubitak biološke raznolikosti” (COM(2008)0645),

— uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za provedbu zakona, upravljanje i trgovinu u području šuma (FLEGT) iz 2003., dobrovoljne sporazume o partnerstvu o provedbi zakona, upravljanju i trgovini u području šuma s trećim zemljama i Plan rada EU-a za FLEGT za razdoblje 2018. – 2022.,

— uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava od 21. ožujka 2019. o priznavanju doprinosa aktivista za zaštitu ljudskih prava ostvarivanju ljudskih prava, zaštiti okoliša i održivom razvoju,

— uzimajući u obzir izvješće Organizacije za hranu i poljoprivredu UN-a (FAO) pod nazivom „Stanje svjetskih šuma 2020.”,

— uzimajući u obzir Strateški plan UN-a za šume za razdoblje 2017. – 2030.,

— uzimajući u obzir posebna izvješća Međuvladina panela o klimatskim promjenama koja se bave klimatskim promjenama, dezertifikacijom, degradacijom tla, održivim upravljanjem zemljištem, sigurnošću opskrbe hranom i prisutnošću stakleničkih plinova u zemljišnim ekosustavima te njegovo peto izvješće o procjeni klimatskih promjena iz 2014.: „Utjecaji, prilagodba i osjetljivost”,

— uzimajući u obzir Globalno izvješće o procjeni o biološkoj raznolikosti i uslugama ekosustava koje je objavila Međuvladina znanstveno-politička platforma za biološku raznolikost i usluge ekosustava (IPBES) od 31. svibnja 2019.,

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2020. o 15. sastanku Konferencije stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti (3),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o klimatskoj i okolišnoj krizi (4),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2018. o transparentnom i odgovornom upravljanju prirodnim resursima u zemljama u razvoju: šume (5),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. travnja 2017. o palminu ulju i krčenju prašuma (6),

— uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

— uzimajući u obzir mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za međunarodnu trgovinu, Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj i Odbora za industriju, istraživanje i energetiku,

— uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A9-0143/2020),

A. budući da je u razdoblju od 1990. do 2016. izgubljeno 1,3 milijuna četvornih kilometara svjetskih šuma, što je štetno utjecalo na biološku raznolikost, klimu, ljude i gospodarstvo; budući da unatoč svim dosadašnjim naporima, brojne međunarodne obveze povezane sa šumama, poput cilja 15,2 UN-ovih ciljeva održivog razvoja (7) i cilja 5. Konvencije o biološkoj raznolikosti (8) iz Aichija, nisu na pravom putu da se na odgovarajući način osiguraju trenutnim politikama; budući da izvješće Europske agencije za okoliš naslovljeno „Europsko okruženje – stanje i izgledi 2020.” napominje da je „šumsko područje u Europi uglavnom bilo stabilno tijekom posljednja dva desetljeća”, ali upozorava i da „je postignuto malo poboljšanje u statusu zaštite šumskih staništa i vrsta od 2013.” te da su „prirodne […] i ljudske -smetnje […] prijetnje europskim šumama”;

B. budući da je 17 ciljeva održivog razvoja međusobno povezano i nedjeljivo; budući da bi se napretci u postizanju održive poljoprivrede, sigurnosti opskrbe hranom i održivog upravljanja šumama – ključnih elemenata ciljeva održivog razvoja – trebali ostvarivati istodobno;

C. budući da šume daju ključan doprinos ublažavanju i prilagodbi klimatskih promjena i budući da, nasuprot tome, krčenje šuma, posebno tropsko krčenje, čini ključan doprinos klimatskim promjenama; budući da su emisije koje nastaju zbog upotrebe i prenamjene zemljišta, uglavnom zbog krčenja šuma, drugi najveći uzrok klimatskih promjena, nakon spaljivanja fosilnih goriva te da prouzročuju gotovo 12 % svih emisija stakleničkih plinova; budući da šume također udomljavaju 80 % globalne biološke raznolikosti, doprinose mjerama za smanjenje rizika od katastrofa putem rješenja koja se temelje na prirodi i podupiru egzistenciju oko 25 % svjetske populacije, istovremeno predstavljajući velik dio zemljišta koje tradicionalno naseljavaju autohtoni narodi, te doprinose zdravlju ljudi, utjelovljujući nezamjenjive kulturne, društvene i duhovne vrijednosti;

D. budući da će zbog klimatskih promjena i gubitka biološke raznolikosti doći do češćih i snažnijih pojava prirodnih poremećaja kao što su suše, poplave, oluje, najezde štetočina, erozije i požari, što će također prouzročiti rastuću štetu svjetskim šumama, kako navodi Međuvladin panel o klimatskim promjenama; budući da je povećanje ulaganja u prirodna rješenja jedan od troškovno najučinkovitijih načina za borbu protiv emisija i zaštitu ključnih ekosustava te istodobno poboljšanje egzistencije, otpornosti i sigurnosti opskrbe hranom;

E. budući da postoji potreba za dalekosežnim, ambicioznim i usklađenim djelovanjem utemeljenim na političkoj i društvenoj volji te za zaštitom i obnovom svjetskih šuma;

F. budući da intenzivniji napori usmjereni na zaštitu i obnovu šuma te povećanje količine i kvalitete šumskih ekosustava moraju imati ključnu ulogu u politikama EU-a država članica i u ostvarivanju ciljeva europskog zelenog plana; budući da je za ograničavanje globalnog zagrijavanja i rješavanje problema gubitka biološke raznolikosti ključno da se šume zaštite i obnove te da se njima upravlja na način kojim se maksimalno povećava njihov kapacitet za skladištenje ugljika i zaštitu biološke raznolikosti; budući da prašume pružaju više skladištenja ugljičnog dioksida i osnovnih staništa koja nedostaju mlađim i novozasađenim šumama;

G. budući da prema FAO-ovom Izvješću o stanju šuma u svijetu 2020., „širenje poljoprivrede i dalje ostaje glavni pokretač krčenja šuma”, uz širenje urbanih područja, razvoj infrastrukture i rudarstvo; budući da postoji potreba za bliskom suradnjom s partnerskim zemljama EU-a i različitim dionicima kako bi se poboljšale inovativne i pozitivne interakcije između poljoprivrede i šumarstva radi izgradnje održivih poljoprivrednih sustava i poboljšanja sigurnosti hrane; budući da je EU također neizravno uključen u krčenje šuma i propadanje svjetskih šuma i drugih prirodnih ekosustava uvozom i potrošnjom roba povezanih s krčenjem šuma, kao što su soja, palmino ulje, guma, kukuruz, govedina, koža i kakao; budući da potrošnja EU-a čini otprilike 10 % globalnog udjela u krčenju šuma što je vidljivo iz ukupne konačne potrošnje;

H. budući da je u istraživanju koje je nedavno provela organizacija Global Witness otkriveno da su u razdoblju od 2013. do 2019. financijske ustanove sa sjedištem u EU-u bile glavni međunarodni izvor financijskih sredstava za šest poljoprivrednih poduzeća koja se povezuje s uništavanjem šuma na području Amazonije, porječja Konga i Papue Nove Gvineje, a kojima su pružile potporu u iznosu od 7 milijardi EUR (9);

I. budući da trenutačne obveze poduzeća i banaka za rješavanje pitanja krčenja šuma nisu dovele do promjena u ponašanju potrebnih za zaustavljanje tog katastrofalnog uništavanja okoliša;

J. budući da je negativan utjecaj Direktive o obnovljivoj energiji na svjetske šume i šume EU-a zahtijevao preinaku te direktive (10); budući da uvedene promjene neće dovesti do rješavanja problema;

K. budući da bi bespovratna sredstva namijenjena proizvodnji bioenergije iz drva trebalo preusmjeriti na energetsku učinkovitost i energiju iz obnovljivih izvora;

L. budući da se primjenjiva pravila iz Direktive o energiji iz obnovljivih izvora temelje na shvaćanju da je sječa u energetske svrhe održiva i ne utječe na klimu te omogućuje obnavljanje resursa u odgovarajućem razdoblju; budući da je to shvaćanje pogrešno;

M. budući da će učinkovitija zaštita svjetskih šuma i drugih prirodnih ekosustava zahtijevati djelovanje na svim razinama, uključujući regulatorne mjere i strože provođenje važećeg zakonodavstva te ulaganje velikih javnih i privatnih sredstava; budući da se to može postići jedino osiguravanjem dosljednosti politika u svim sektorima te dosljednosti unutarnjih i vanjskih politika EU-a, primjenom načela „nenanošenja štete”;

N. budući da su povećana zaštita i obnova šuma i drugih prirodnih ekosustava, kao i održivo gospodarenje šumama, važni za očuvanje sredstava za život autohtonih naroda i lokalnih zajednica, pružanje mogućnosti za društveni i gospodarski razvoj i stvaranje radnih mjesta te omogućavanje razvijanje održivih biogospodarstava, istovremeno poboljšavajući usluge ekosustava i štiteći biološku raznolikost; budući da su šume zeleni gospodarski sektor s potencijalom stvaranja 10 – 16 milijuna radnih mjesta diljem svijeta;

O. budući da šume mangrova imaju iznimno važnu ulogu u ekosustavu jer pohranjuju velike količine ugljika, važno su mrjestilište za brojne vrste riba koraljnih grebena i štite koraljne grebene od opterećenja hranjivim tvarima i sedimentima, a obalna područja od poplava; budući da su donedavno šume mangrova pokrivale više od tri četvrtine obala tropskih mora, ali da je gotovo polovina njih nestala zbog razvoja obale, akvakulture, zagađenja i neodržive upotrebe;

P. budući da je prenamjena šuma mangrova zaslužna za 10 % emisija ugljika nastalih krčenjem šuma, iako mangrove čine samo 0,7 % tropskih šuma (11);

Q. budući da financijska sredstva EU-a za potporu zaštiti i obnovi šuma i održivom upravljanju šumama u partnerskim zemljama nisu dostatna s obzirom na razmjere problema; budući da je zaštitu i obnovu šuma i drugih prirodnih ekosustava te održivo upravljanje njima, kao i njihove dodatne koristi i aspekte iz područja ljudskih prava potrebno bolje integrirati u mehanizme financiranja EU-a;

R. budući da EU i njegove države članice imaju dugu tradiciju i stručno znanje u području održivog gospodarenja šumama i mogu ih koristiti za pomoć u izgradnji -kapaciteta u tom području u drugim zemljama;

S. budući da se autohtoni narodi, lokalne zajednice i aktivisti za zaštitu okoliša sve češće susreću s prijetnjama i podvrgnuti su zastrašivanju, suočavajući se s kršenjima ljudskih prava u svojim naporima usmjerenima na zaštitu šuma, zemljišta i okoliša;

T. budući da se izgledi za prijelaz patogena kao što su virusi s divljih i domaćih životinja na ljude (zoonoze) mogu povećati zbog uništenja i mijenjanja prirodnih ekosustava;

U. budući da su za održivu i učinkovitu politiku o šumama potrebne pouzdane informacije o šumskim resursima, njihovu stanju i načinu na koji se njima upravlja i na koji se koriste, kao i pouzdane informacije o promjeni uporabe zemljišta;

V. budući da su šume i vrijednosni lanac koji se temelji na šumama ključni za daljnji razvoj kružnog biogospodarstva jer osiguravaju radna mjesta i gospodarsko blagostanje u ruralnim i urbanim područjima, pružaju usluge ublažavanja klimatskih promjena i nude zdravstvenu korist;

1. pozdravlja komunikaciju Komisije „Pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma” i smatra je dobrim temeljem za odlučno djelovanje; slaže se s pet prioriteta predstavljenih u komunikaciji; naglašava da su svi ovi prioriteti neophodni za zaustavljanje i uklanjanje krčenja šuma i propadanja prirodnih ekosustava, posebno šuma, kao i gubitak biološke raznolikosti i s tim povezana kršenja ljudskih prava, te ih je potrebno provoditi brzo i dosljedno; podsjeća, međutim, da bi EU i njegove države članice trebale biti ambicioznije u svojim djelovanjima kako bi ispunile svoje obveze i riješile pitanje hitnosti krčenja i propadanja šuma u cijelom svijetu; ističe važnost sveobuhvatnog skupa mjera i inicijativa, uključujući nove regulatorne mjere koje su učinkovite, komplementarne, izvršive te uključuju praćenje;

2. naglašava potrebu za priznavanjem nadležnosti, odgovornosti i sredstava EU-a na području zaštite šuma, uključujući europske šume kao dio svjetskih šuma, u okviru politike zaštite okoliša EU-a; ponavlja da uspjeh naših vanjskih djelovanja i odgovor naših partnera u pogledu zaštite njihovih šuma ovisi o tome koliko smo učinkoviti i ambiciozni kada je riječ o prirodnoj baštini; stoga poziva Komisiju i države članice da, u skladu s europskim zelenim planom i strategijom biološke raznolikosti do 2030., osiguraju najviše standarde zaštite okoliša i veću dosljednost između zadatka zaštite i obnove šuma i unutar EU-a i u vanjskom djelovanju;

3. podsjeća da se od EU-a i njegovih država članica očekuje da poduzmu hitne mjere radi zaštite i obnavljanja šuma kako bi ispunili svoje obveze u okviru ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, Pariškog sporazuma, Strateškog plana za biološku raznolikost 2011. – 2020. i Strateškog plana UN-a za šume 2017. – 2030. i njegovih globalnih ciljeva u pogledu šuma;

4. naglašava ulogu šuma u povećanju otpornosti prema negativnim utjecajima klimatskih promjena; ističe potrebu za konkretnim i učinkovitim djelovanjem u okviru strategija i planova za klimatsku prilagodbu uvođenjem sinergija između mjera ublažavanja i mjera prilagodbe;

5. naglašava pozitivan doprinos šuma zdravlju ljudi i kvaliteti života građana te visoku okolišnu vrijednost u smislu sekvestracije ugljika, skladištenja vode, kontrole erozije i pružanja zaštite od klizišta;

6. ističe činjenicu da prouzročitelji krčenja šuma nadilaze sam sektor šumarstva i povezani su sa širokim rasponom pitanja kao što su posjed zemljišta, zaštita prava autohtonog stanovništva, poljoprivredne politike, klimatske promjene, demokracija, ljudska prava i politička sloboda;

7. naglašava središnju ulogu žena pripadnica autohtonog stanovništva i poljoprivrednica u zaštiti šumskih ekosustava; međutim, sa zabrinutošću konstatira da žene nisu uključene u postupku upravljanja prirodnim resursima i da se ne jača njihova uloga u tome; smatra da rodna ravnopravnost u obrazovanju o šumarstvu ima ključnu ulogu u održivom upravljanju šumama, a ta bi se činjenica trebala odražavati u Akcijskom planu EU-a za provedbu zakona, upravljanje i trgovinu u području šuma (FLEGT);

8. poziva Komisiju da pojača napore za cjelovito rješavanje problema krčenja šuma pomoću dosljednog političkog okvira, osiguravajući pritom očuvanje ekosustava; podsjeća na važnost poštovanja vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima; podržava aktualne pregovore za uspostavu obvezujućeg instrumenta UN-a za transnacionalne korporacije i druga poduzeća u pogledu ljudskih prava i ističe da je važno da EU bude aktivno uključen u taj proces;

9. slaže se i naglašava upućivanje u komunikaciji Komisije na nezamjenjivu prirodu prašuma i poziva Komisiju i države članice da priznaju da zaštita primarnih šuma pruža izvanrednu korist za ublažavanje klime koja proizlazi iz količine i dugotrajnosti zaliha ugljika u njihovom ekosustavu; naglašava da pošumljavanje, provedeno na način koji je kompatibilan sa zaštitom i jačanjem lokalnih ekosustava, može pomoći u postizanju klimatske neutralnosti do 2050., uz napomenu da novozasađene šume ne mogu zamijeniti primarne šume; ističe da bi zaštita šuma trebala biti politički prioritet EU-a; ističe da bi EU trebao pružati primjer i osigurati provedbu međunarodnih socijalnih i okolišnih obveza EU-a i država članica, uključujući onih u pogledu klime, biološke raznolikosti i ljudskih prava;

10. poziva Komisiju i države članice da osiguraju učinkovitu provedbu postojećih prioritetnih područja i da uključe obvezujuće ciljeve za zaštitu i obnovu šumskih ekosustava, posebno prašuma, kao dio buduće strategije EU- za šume, koja bi trebala biti u potpunosti u skladu s prijedlogom navedenim u Strategiji EU-a za biološku raznolikost 2030. za obvezujuće ciljeve za obnovu i zaštićena područja; naglašava važnost pružanja odgovarajuće potpore i financiranja za te mjere;

11. naglašava da bi trebalo obratiti posebnu pozornost na mangrove i šume na obalnim područjima, koje su osobito pogođene klimatskim promjenama i predstavljaju sjajnu priliku za uvođenje politika očuvanja, prilagodbe i ublažavanja; žali zbog činjenice da se u komunikaciji Komisije ne spominju šume mangrove; naglašava da se 80 % kopnene biološke raznolikosti može naći u šumama i da su šume mangrove važne i sa stajališta klime i biološke raznolikosti, ali i za egzistenciju odgovarajućih lokalnih zajednica;

12. ističe ulogu civilnog društva u zaštiti okoliša i održivoj potrošnji te poziva Komisiju i države članice da u mjerama usmjerenima na šume osiguraju potpunu transparentnost i mogućnost sudjelovanja javnosti u mjerama koje se odnose na šume i korištenje zemljišta kako bi sprječile krčenje i propadanje šuma, promicale održivo i višenamjensko upravljanje šumama i podržale zaštitu i obnovu prirodnih šuma na regionalnoj i svjetskoj razini; ističe važnost uspostave platforme za dijalog s više dionika i država članica o krčenju i propadanju šuma te o načinima održivog povećanja šumskih površina u svijetu u svrhu izgradnje saveza, preuzimanja zajedničkih obveza za zaustavljanje krčenja šuma te razmjenu iskustava i informacija;

13. naglašava ključnu ulogu, prava i potrebu za potporom autohtonih naroda i lokalnih zajednica, uključujući žene, u zaštiti svjetskih šuma i procesu odlučivanja o šumama; osim toga, upoznat je s prijetnjama i kršenjima ljudskih prava s kojima se suočavaju; stoga poziva Komisiju da uzme u obzir njihovu ulogu i uključi ih u osmišljavanje, usvajanje, primjenu i provedbu mjera zaštite šuma, bilo na globalnoj, nacionalnoj ili podnacionalnoj razini ili na razini EU-a;

14. podsjeća da su mnogi poljoprivrednici svjesni da su šume sastavni dio krajolika koji je nužan za njegove relevantne ekološke, gospodarske i socijalne funkcije te su oduvijek nastojali zaštititi, koristiti i obnavljati šume te to i dalje čine; napominje da određene lokalne zajednice i autohtoni narodi stoljećima koriste tradicionalne poljoprivredne tehnike kako bi očuvali šume i da imaju posebna znanja o održivoj upotrebi zemlje;

15. podsjeća na to da autohtono stanovništvo, lokalne zajednice, mali poljoprivrednici i žene posjeduju neophodno znanje o šumama te o njemu uvelike ovise; poziva EU da kao pitanje socijalne pravde zajamči da im se prizna posjed zemljišta i ljudska prava, u skladu s dobrovoljnim smjernicama UN FAO-a o odgovornom upravljanju zemljišnim, ribarstvenim i šumskim resursima, Deklaracijom UN-a o pravima autohtonih naroda (UNDRIP) i Konvencijom Međunarodne organizacije rada (ILO) 169., kao i njihovo učinkovito sudjelovanje u osmišljavanju i provedbi razvojnih programa EU-a koji na njih utječu i u provedbi mjera za zaštitu šuma, oslanjajući se na iskustvo programa za provedbu zakona, upravljanje i trgovinu u području šuma (FLEGT);

16. podsjeća na važnost primjerenog pristupa pravosuđu, pravnim sredstvima i učinkovitoj zaštiti za zviždače u zemljama koje izvoze prirodne resurse kako bi se osigurala učinkovitost zakona ili inicijativa; poziva Komisiju i države članice da poveća svoju potporu aktivistima za zaštitu okoliša i šuma u EU-u i diljem svijeta;

17. pozdravlja predanost Komisije povećanju održivosti i transparentnosti lanaca opskrbe i ulaganja kako bi se osigurala potrošnja proizvoda iz lanaca opskrbe bez krčenja šuma; ponavlja važnost sveobuhvatnog skupa mjera i inicijativa u tom pogledu;

18. poziva Komisiju da, u razvoju svih tih mjera i inicijativa, razmotri i kako one mogu najbolje pridonijeti zaštiti drugih odgovarajućih prirodnih ekosustava s ozbiljnim rizikom od propadanja ili prenamjene;

19. smatra da je jedinstvena definicija koncepta lanca opskrbe koji nisu povezani s krčenjem šuma ključna za rješavanje problema proizvoda povezanih s krčenjem i propadanjem šuma; stoga poziva Komisiju da predloži ambicioznu definiciju; u tom kontekstu ističe snažnu povezanost između vrijednosnih lanaca temeljenih na šumama i ciljeva održivog razvoja;

20. napominje da je promicanje transparentnih programa certificiranja roba koje ne potječu od sječe šuma jedan od niza primjerenih alata; međutim, ističe da glavna svrha takvih programa mora biti borba protiv krčenja šuma;

21. poziva Komisiju da bez odgađanja provede studije o programima certificiranja i provjere u šumarskom sektoru i za proizvode na bazi drva te o programima certificiranja roba koje ne potječu od sječe šuma; poziva Komisiju da dostavi te studije Parlamentu na daljnje razmatranje, zajedno s predloženim daljnjim djelovanjima i mjerama kako bi se potaknuli stroži standardi i osigurala transparentnost sustava certificiranja i provjere treće strane;

22. pozdravlja najavu Komisije za daljnju integraciju pitanja krčenja šuma u znak za okoliš EU-a, zelenu javnu nabavu i druge inicijative u kontekstu kružnoga gospodarstva, kao dio sveobuhvatnog niza mjera i inicijativa za osiguranje lanaca opskrbe bez krčenja šuma;

23. ponavlja svoj zahtjev Komisiji da bez odgode predstavi prijedlog procjene učinka za zakonski okvir EU-a koji se temelji na dubinskim provjerama kako bi se osigurali održivi lanci opskrbe koji se ne temelje na krčenju šuma za proizvode i robu koji se stavljaju na tržište EU-a s posebnim naglaskom na suzbijanje najvažnijih pokretača uvezenog krčenja šuma; smatra da bi takav okvir trebao biti provediv i u skladu s međunarodnim standardima i obvezama, trebao bi se primjenjivati na cijeli lanac opskrbe nakon što se pažljivom procjenom zaključi da je funkcionalan i primjenjiv na sve sudionike na tržištu, uključujući MSP-ove, te da ga treba pratiti strog mehanizam primjene, uključujući učinkovite, razmjerne i odvraćajuće kazne; ističe da u tom pogledu mjere EU-a ne bi trebale dovesti do gubitka prihoda stanovništva u zemljama u razvoju, već do novih gospodarskih prilika i cjelokupne transformacije u održivije gospodarstvo; poziva Komisiju da iskaže potporu pitanju održivosti lanaca opskrbe, uključujući krčenje i propadanje šuma, na relevantnim međunarodnim forumima za robnu trgovinu;

24. poziva Komisiju da uvede obveze dužne pažnje financijskim institucijama kako bi se utvrdili, spriječili i ublažili utjecaji krčenja šuma koje potiče EU na ekološka, socijalna i ljudska prava kako bi se zajamčilo da niti jedno financijsko ili bankarsko tijelo EU-a nije ni izravno ni neizravno povezano s krčenjem i propadanjem šuma, prenamjenom ili propadanjem prirodnih ekosustava, kao ni kršenjima ljudskih prava;

25. naglašava ulogu vlasnika i upravitelja šuma u osiguravanju održivog razvoja šuma; ističe da europska šumarska industrija može pridonijeti unapređivanju globalnih standarda za održivo gospodarenje šumama; vjeruje da bi europske industrije, MSP-ovi i mikropoduzeća u šumarskom sektoru trebali imati ulogu u dijalogu s partnerskim državama o tome kako dodatno promicati održivost u cijelom vrijednosnom lancu;

26. poziva privatni sektor na veću proaktivnost u borbi protiv krčenja šuma u okviru vlastitih lanaca opskrbe i ulaganja ispunjavanjem obveza nulte stope krčenja šuma i osiguravanjem potpune transparentnosti u pogledu usklađenosti s vlastitim obvezama; ističe potrebu da se iskoriste privatna ulaganja kako bi se riješio problem pokretača krčenja šuma i ostvarili ciljevi održivog razvoja i obveze iz Pariškog sporazuma; istodobno poziva Komisiju da intenzivira suradnju s privatnim sektorom i uspostavi odgovarajuće instrumente kako bi motivirala predvodnike utemeljene na raspodjeli odgovornosti; pozdravlja tekuću reviziju Direktive o nefinancijskom izvješćivanju ( 12 ) i poziva Komisiju da pojača kvalitetu i opseg otkrivanja nefinancijskih informacija, posebno o okolišnim aspektima, i promiče integraciju pitanja koja se odnose na šumu u društvenu odgovornost poduzeća; nadalje podsjeća na važnost poštovanja vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima; podržava aktualne pregovore za uspostavu obvezujućeg instrumenta UN-a za transnacionalne korporacije i druga poduzeća u pogledu ljudskih prava i ističe da je važno da EU bude aktivno uključen u taj proces;

27. poziva Komisiju da zajedno s privatnim sektorom i drugim dionicima koji sudjeluju u razvoju procijeni nova rješenja u pogledu financiranja i osiguranja u slučaju rizika od katastrofe za elementarne nepogode koje pogađaju velik broj hektara šume;

28. poziva Komisiju da podrži i potiče industrijske inovacije i inicijative kako bi poboljšala održivost u vrijednosnom lancu;

29. smatra da je potrebno preusmjeriti privatne i javne financijske tokove u relevantnim sektorima prema aktivnostima koje ne dovode do krčenja šuma; podsjeća da bi do 31. prosinca 2021. Komisija trebala procijeniti odredbe potrebne za proširenje područja primjene Uredbe o taksonomiji ( 13 ) na gospodarske aktivnosti koje značajno štete održivosti okoliša;

30. poziva Komisiju i države članice da učinkovito upotrebljavaju mehanizme mješovitog financiranja kako bi privukli financijska sredstva iz privatnih izvora u obnovu šuma;

31. poziva Komisiju i države članice da predlože posebne mjere za jačanje političkog i regulatornog okvira koji podržavaju zaštitu i obnovu šuma i održivo gospodarenje šumama na globalnoj razini te da pruže smjernice i posebne mjere o održivom planiranju korištenja zemljišta; poziva Komisiju da promiče razmjenu najboljih praksi među državama članicama i s trećim zemljama; nadalje poziva Komisiju da potakne da se postupci pravne reforme u zemljama proizvođačicama provedu uz učinkovito i konstruktivno sudjelovanje svih dionika, uključujući civilnog društva, autohtonih naroda i lokalne zajednice, uz obraćanje posebne pozornosti na učinkovito sudjelovanje žena;

32. naglašava važnost promicanja održivog upravljanja šumama i održivog biogospodarstva; prepoznaje da modeli održivog gospodarenja šumama i održiva uporaba zemljišta na globalnoj razini mogu doprinijeti sprječavanju krčenja i propadanja šuma i trebali bi se temeljiti na najvišim standardima održivosti, uz pomirbu gospodarske, ekološke i socijalne održivost, uz zaštitu biološke raznolikosti i vrijednih ponora ugljika kao središnjih elemenata uz istovremeno zadržavanje njihove unutarnje vrijednosti, produktivnosti i usluga ekosustava; poziva Komisiju da promiče održivo upravljanje šumama i poljoprivredom i razvije poticajne mehanizme za male poljoprivrednike i lokalne zajednice u partnerskim zemljama kako bi mogli održavati i poboljšavati usluge i proizvode ekosustava koji se pružaju kao rezultat održivog gospodarenja šumama i održive poljoprivrede; naglašava važnost agrošumarskih sustava za poljoprivrednu proizvodnju, diversifikaciju, ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu na njih te sprečavanje dezertifikacije; ističe da se ti agrošumarski sustavi odlikuju većom učinkovitošću korištenja zemljišta od ostalih poljoprivrednih sustava; poziva na promjenu kako bi se sustavno poticali postojeći agrošumarski sustavi s visokom prirodnom vrijednošću, olakšala njihova obnova i osigurala izgradnja kapaciteta radi racionaliziranja te metode proizvodnje;

33. ističe činjenicu da su iz Obzora 2020. već financiran velik broj istraživanja i inovacija u prijelazu na održivije prakse korištenja zemljišta i lance opskrbe kako bi se zaustavilo krčenje i propadanje šuma; poziva na povećanje financijskih sredstava za program Obzor Europa kako bi i dalje pružao potporu u tim područjima;

34. skreće pozornost na Deklaraciju ministara iz Katowica o šumama za klimu koju je međunarodna zajednica usvojila 12. prosinca 2018. u sklopu Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama (UNFCCC), a u kojoj se ističe važnost šuma i upotrebe drva za zaštitu klime te stavlja ta pitanja u kontekst ostalih međunarodnih ciljeva i odluka povezanih sa šumama; napominje da se ti ciljevi mogu postići samo multifunkcionalnim aktivnim gospodarenjem šumama, što podrazumijeva gospodarenje kojim se u obzir uzimaju svi ciljevi povezani sa šumama, kao što su skladištenje ugljika, zaštita vrsta i tla, vađenje sirovina, rekreacija i proizvodnja hrane, te kojim se uspostavlja ravnoteža;

35. ističe ključnu ulogu šumarstva, uz poljoprivredu, u upravljanju prirodnim resursima i upotrebom zemljišta u ruralnim područjima EU-a i svijeta; stoga prepoznaje razlike koje postoje u gospodarenju šumama, vlasništvu nad šumama, agrošumarstvu i mogućnostima između država članica;

36. naglašava da metode za postizanje ciljeva koji su utvrđeni u paketu „Čista energija za sve Europljane” ne smiju dovesti do krčenja i propadanja šuma u drugim dijelovima svijeta; stoga poziva Komisiju da do 2021., a u svakom slučaju prije 2023. godine, preispita relevantne aspekte izvješća priloženog Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2019/807 ( 14 ) i da prema potrebi Uredbu bez odgađanja revidira na temelju znanstvenih saznanja i u skladu s načelom predostrožnosti; traži od Komisije da što prije, a najkasnije do 2030., ponovno procijeni podatke o soji i postupno ukine biogoriva s opasnošću od visoke neizravne promjene uporabe zemljišta (ILUC);

37. naglašava potrebu za smanjenjem potrošnje drva i proizvoda na bazi drva u EU-u promicanjem gospodarstva koje je u većoj mjeri kružno, smanjivanjem stvaranja otpada i promicanjem osviještenosti potrošača u pogledu ekoloških posljedica proizvoda na bazi drva;

38. podsjeća na pismo koje je potpisalo više od 700 znanstvenika u kojem se poziva na znanstveno utemeljenu reviziju Direktive o obnovljivoj energiji, posebno u cilju isključivanja određenih vrsta drvne biomase iz uračunavanja u kvotu za ispunjavanje cilja i iz prihvatljivosti za primanje potpore;

39. osuđuje povećanu upotrebu drva za biogoriva i bioenergiju koja stvara pritisak na svjetske šume i šume EU-a s obzirom na povećanu potražnju za energijom iz obnovljivih izvora;

40. napominje da su na konferenciji COP23 mnoge zemlje bogate prašumama i šumama s visokim stupnjem biološke raznolikosti, koje predstavljaju polovinu svjetskog stanovništva, izrazile ambiciju da povećaju upotrebu drva i drugih biljnih materijala za proizvodnju energije ( 15 ) ; ponavlja da EU ne bi trebao pružiti krivi primjer i da mora osigurati da provedba pravila kojima se uređuje politika o energiji iz obnovljivih izvora ne dovede do uništenja i degradacije ekosustava;

41. potiče Komisiju i države članice da u potpunosti uzmu u obzir učinak koji ta povećana upotreba biogoriva ima na krčenje šuma; stoga poziva Komisiju da temeljito izmijeni politike EU-a u području bioenergije i to revizijom Direktive o energiji iz obnovljivih izvora;

42. poziva Komisiju da osigura učinkovite mjere u području održive proizvodnje i uporabe goriva dobivenih od drva, uključujući pritom i visoku razinu uvoza drvenih paleta u EU i eventualni rizik koje taj uvoz predstavlja za šume u trećim zemljama; smatra da treba poticati uporabu načela kaskadne uporabe kao korisnog načina za poboljšanje učinkovitosti resursa;

43. podsjeća da oko 2,6 milijardi ljudi diljem svijeta upotrebljava tradicionalnu biomasu za kuhanje, uglavnom drvo i drveni ugljen, a tri četvrtine njih nemaju pristup učinkovitim pećima za kuhanje; poziva EU da poveća potporu trećim zemljama kako bi prešle na održive i obnovljive izvore energije koji nisu na bazi drva, te da smanje pritisak na šume, tj. njihovo krčenje radi dobivanja ogrjevnog drva; ističe da bi decentraliziraniji energetski sustavi trećih zemalja omogućili jednostavan prelazak na izvore održive i obnovljive energije;

44. napominje da je društvena i gospodarska važnost poljoprivrede sve veća jer zbog rasta svjetskog stanovništva treba povećati proizvodnju hrane i poljoprivrednih proizvoda, uz istovremeno ublažavanje klimatskih promjena; sa zabrinutošću napominje da se procjenjuje da se 14 % svjetske hrane gubi nakon žetve, klanja i ulova ( 16 ) te naglašava potrebu za usklađenim djelovanjem u cilju sprečavanja gubitka i rasipanja hrane u lancu opskrbe, kao i za brzim odgovorom na krize koje mogu uzrokovati nestašice hrane;

45. naglašava važnost promicanja održivih načina prehrane podizanjem osviještenosti potrošača o utjecajima obrazaca potrošnje i pružanjem informacija o načinima prehrane koji su bolji za ljudsko zdravlje i imaju manji okolišni otisak;

46. naglašava da je potreban daljnji znatan napredak u razvoju i provedbi strategije EU-a za uzgoj proteinskih usjeva i postizanju solidne proizvodnje proteinskih usjeva u EU-u kako bi se ograničio rizik od krčenja šuma povezan s tim kulturama u drugim područjima svijeta te smanjila ovisnost o uvozu i ublažio pritisak na šume zbog prenamjene zemljišta; naglašava da bi se takav napredak morao ostvariti, između ostalog, širim usvajanjem plodoreda kultura pružajući potporu i smjernice poljoprivrednicima u područjima koja su pogodna za uzgoj svih proteinskih usjeva, a takvo bi djelovanje smanjilo ovisnost o uvozu, krčenje šuma, degradaciju i pritisak na šume zbog prenamjene zemljišta; stoga poziva na uvođenje kriterija održivosti za uvoz bjelančevina biljnog porijekla;

47. smatra da bi se uzroci krčenja šuma trebali rješavati u okviru politika EU-a, čime bi se osigurala dosljednost politika povezanih sa šumama te smanjio pritisak na šume; zauzima stav da bi takav okvir politike potaknuo sve inovativnije, održivije i učinkovitije načine poljoprivrede u EU-u i izvan njega te da bi se smanjili gubici hrane u cijelom prehrambenom lancu zahvaljujući novim tehnologijama; ističe kako se ciljevi navedeni u okviru mogu postići ako se poljoprivrednicima omogući pristup financiranju za stjecanje najmodernijih poljoprivrednih tehnologija visoke preciznosti;

48. naglašava da iako poljoprivrednici imaju središnju ulogu u zadovoljavanju naših osnovnih poljoprivrednih i prehrambenih potreba, njihov rad ovisi o prirodnim resursima kao što su tlo, voda i šume; napominje da je prepoznavanje multifunkcionalnosti šuma ključno za dobro upravljanje našom globalnom šumskom baštinom; ističe da su gospodarski, društveni i okolišni aspekti – od tradicionalne proizvodnje drva i drugih proizvoda do usluga ekosustava, biološke raznolikosti i drugih koristi za okoliš kao što su apsorpcija i skladištenje ugljika, sprečavanje erozije tla te poboljšanje kvalitete zraka i vode – povezani i međusobno ovisni jedni o drugima; naglašava da ti aspekti zahtijevaju sveobuhvatni i usklađeni pristup zaštiti, obnovi i gospodarenju šumama te rješavanju problema krčenja šuma;

49. poziva Komisiju i države članice da poduzmu konkretne korake kako bi uskladili podatke i povećali dostupnost informacija i podataka u vezi sa svjetskim šumama i šumama EU-a dobivenih postojećim i novim instrumentima za praćenje i procjenu te kako bi osigurali da se ti podaci objavljuju u obliku koji je dostupan i razumljiv regulatornim i izvršnim tijelima, javnosti, potrošačima i privatnom sektoru, jednostavan za upotrebu i spreman da ga donositelji politika mogu upotrebljavati; poziva države članice da poboljšaju svoje statističke podatke o količini drva koje kupuju, uključujući naznaku o tome koliko bi održivog, zakonitog materijala ili materijala s dozvolom FLEGT moglo biti uključeno u njihovu nabavu;

50. poziva Komisiju i države članice da pojača napore za poboljšanje dostupnosti, kvalitete i usklađivanja pouzdanih informacija o šumskim resursima i prenamjeni zemljišta u cilju utemeljenog oblikovanja politika, uz sudjelovanje raznih dionika, uključujući one u partnerskim zemljama;

51. ističe da su vjerodostojno i pouzdano praćenje šuma i razmjena informacija ključni za poboljšanje upravljanja šumama i lakše ispunjavanje obveza kada je riječ o prestanku krčenja šuma u partnerskim zemljama; poziva EU da poveća financijsku i tehničku potporu zemljama partnerima pri ostvarenju tih ciljeva i da im pomogne u razvoju stručnog znanja potrebnog za poboljšanje lokalnih struktura upravljanja šumama i odgovornosti;

52. ističe da je nezakonita sječa aktualna ne samo u trećim zemljama već i u EU-u; poziva Komisiju i države članice da djeluju odlučno u sprečavanju i borbi protiv nezakonite sječe; poziva Komisiju da uspostavi europski sustav za nadzor i očuvanje šuma koji bi se temeljio na sustavu praćenja s pomoću globalnog navigacijskog satelitskog sustava (Galileo i Copernicus) i zemaljskih mreža s ciljem praćenja aktivnosti sječe od mjesta sječe do mjesta ulaza i izlaza u poduzeća za preradu drva; naglašava da se Komisija treba usredotočiti na sprečavanje nezakonite sječe unapređenjem provedbe Uredbe EU-a o drvu ( 17 ) i FLEGT-a; naglašava potrebu za podizanjem javne svijesti o socijalnim i gospodarskim utjecajima nezakonite sječe i kaznenih djela povezanih sa šumama;

53. podsjeća na to da se očekuje povećanje rizika od šumskih požara zbog klimatskih promjena; stoga ističe potrebu za znatnim jačanjem napora u pogledu prevencije i spremnosti s pomoću međunarodne suradnje u vezi s alatima za rano upozoravanje, otpornosti na katastrofu i mjerama ublažavanja rizika; preporučuje da Komisija nastavi podupirati razvoj globalnih (kao što je Globalni informacijski sustav za šumske požare) i regionalnih (kao što je Europski informacijski sustav za šumske požare) informacijskih sustava za praćenje utjecaja šumskih požara; poziva Komisiju da upotrijebi stručno znanje i proširi upotrebu satelitskog sustava Copernicus REDD+ kako bi podržala praćenje rizika u vezi sa šumama i krčenjem šuma u svijetu u suradnji s trećim zemljama;

54. ponavlja da bi trgovinska i ulagačka politika EU-a trebala sadržavati obvezujuća i provediva poglavlja o održivom razvoju koja u potpunosti poštuju međunarodne obveze, posebno Pariški sporazum, i koja su u skladu s pravilima Svjetske trgovinske organizacije (WTO); pozdravlja namjeru Komisije da Pariški sporazum učini bitnim elementom svih budućih trgovinskih i ulagačkih sporazuma; poziva Komisiju da zajamči da svi budući trgovinski i ulagački sporazumi, i oni sveobuhvatni kao i relevantni djelomični sporazumi, sadrže obvezujuće i provedive odredbe, uključujući protukorupcijske odredbe povezane s ilegalnom sječom, kako bi spriječile krčenje i propadanje šuma;

55. pozdravlja načelo „nenanošenja štete” kako je utvrđeno u komunikaciji o europskom zelenom planu; u tom kontekstu preporučuje da Komisija bolje procijeni učinak postojećih trgovinskih sporazuma na krčenje šuma i osigura da se odredbe o ambicioznijoj zaštiti šuma, biološkoj raznolikosti i održivom šumarstvu uključe u poglavlja o trgovini i održivom razvoju svih sporazuma o slobodnoj trgovini i ulaganjima;

56. poziva Komisiju da zajamči da se učinci trgovinskih sporazuma na stanje šuma, biološke raznolikosti i ljudskih prava sustavno ocjenjuju u sklopu procjena utjecaja na održivost i drugih relevantnih metoda procjene, u dogovoru s odgovarajućim dionicima, te da se zaključci tih ocjena naknadno u potpunosti uzmu u obzir pri pregovaranju i sklapanju tih sporazuma;

57. naglašava da je potrebno dodatno poboljšati provedbu i izvršenje Uredbe o drvu kako bi se na najbolji način riješio problem trgovine uvezenim i domaćim nezakonito posječenim drvom i drvnim proizvodima; napominje i da bi se uvoz drva i drvnih proizvoda trebao temeljitije provjeravati na granicama EU-a kako bi se osiguralo da uvezeni proizvodi doista ispunjavaju kriterije potrebne za stavljanje na tržište EU-a; podsjeća da je pitanje drva iz područja zahvaćenih sukobima već sastavni dio djelovanja iz Akcijskog plana za FLEGT, ali da je za rješavanje tog problema nedovoljno učinjeno; poziva Komisiju da ispuni svoju obvezu i da u okviru skorog preispitivanja obvezu postupanja s dužnom pažnjom navedenu u Uredbi o drvu proširi na drvo iz područja zahvaćenih sukobima; naglašava da jačanje postojećih politika mora biti blisko povezano s povećanom usklađenošću politika kako bi se osiguralo da politike EU-a, uključujući trgovinu, ne utječu na okoliš ili stanovništvo na negativan način;

58. sa žaljenjem napominje da je trenutačna razina praćenja uvoza drva i drvnih proizvoda u EU nedovoljna, osobito u pogledu provjera ispunjavaju li kriterije potrebne za unos u EU;

59. podsjeća da je cilj dobrovoljnih partnerskih sporazuma o provedbi FLEGT-a osigurati pravni okvir kojim se jamči da su sva drvna sirovina i drvni proizvodi uvezeni iz partnerskih zemalja u EU obuhvaćeni dobrovoljnim partnerskim sporazumima zakonito proizvedeni; budući da je općeniti cilj dobrovoljnih partnerskih sporazuma poticanje sustavnih promjena u sektoru šumarstva s ciljem razvoja održivog gospodarenje šumama, iskorjenjivanja nezakonite sječe i podupiranja napora diljem svijeta da se zaustavi krčenje i uništavanje šuma; ističe da dobrovoljni partnerski sporazumi pružaju važan pravni okvir i za EU i za njegove partnerske zemlje, što je omogućeno dobrom suradnjom i angažmanom dotičnih zemalja;

60. pozdravlja napredak postignut u okviru c o provedbi zakona, upravljanju i trgovini u području šuma (FLEGT), i pojačani dijalog između država, industrijskog sektora i civilnog društva u nekoliko zemalja do kojeg je došlo na temelju procesa dobrovoljnih partnerskih sporazuma; napominje da je do danas sedam zemalja ratificiralo dobrovoljne partnerske sporazume s EU-om (Kamerun, Srednjoafrička Republika, Gana, Indonezija, Liberija, Republika Kongo i Vijetnam), među kojima je Indonezija prva i dosad jedina sa sustavom izdavanja dozvola FLEGT, koji djeluje od 2016., te da je EU zaključio pregovore i parafirao dobrovoljne partnerske sporazume s Hondurasom i Gvajanom, dok su pregovori u tijeku sa šest drugih zemalja (Côte d’Ivoire, Demokratska Republika Kongo, Gabon, Laos, Tajland i Malezija); naglašava da su dobrovoljni partnerski sporazumi vrlo učinkovit okvir unutar kojeg se mogu uspostaviti dobra partnerstva s tim zemljama te da bi trebalo promicati nove dobrovoljne partnerske sporazume s dodatnim partnerima; uvjeren je da bi EU trebao nastaviti surađivati sa zemljama potpisnicama dobrovoljnog partnerskog sporazuma FLEGT kako bi i dalje bio privlačna alternativa izvoznim tržištima s manje strogim ekološkim standardima; potvrđuje važnost Uredbe o FLEGT-u ( 18 ) i Uredbe EU o drvu u sprečavanju ulaska nezakonito posječenog drva na tržište EU-a; poziva EU da poveća sredstva za FLEGT; pozdravlja činjenicu da će Komisija u skorijoj budućnosti provesti provjeru prikladnosti Uredbe o FLEGT-u i Uredbe o drvu, što je i prilika da se ojača njihova provedba i proširi opseg djelovanja;

61. poziva Komisiju da pri jačanju postojećih politika osigura usklađenost dobrovoljnih partnerskih sporazuma FLEGT sa svim svojim politikama, uključujući u područjima razvoja, okoliša, poljoprivrede i trgovine; poziva Komisiju da u sklopu budućih bilateralnih i multilateralnih trgovinskih sporazuma pregovara o standardima za uvoz drvne sirovine kako se ne bi doveo u pitanje uspjeh postignut sa zemljama proizvođačima drvne sirovine u okviru Akcijskog plana za FLEGT;

62. vjeruje da proces izdavanja dozvola FLEGT dopunjuje dobrovoljno certificiranje koje provodi treća strana te da je posebno korisno za manje subjekte koji često imaju poteškoća pri dobivanju certifikata u okviru programa privatnog sektora.

63. poziva EU da ojača međunarodnu suradnju povećanjem napora na ključnim međunarodnim forumima, uključujući STO i Organizaciju za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD); poziva Komisiju da istraži načine za multilateralnu, plurilateralnu ili bilateralnu suradnju, uključujući ubrzanje pregovora u okviru WTO-a o Sporazumu o ekološkim dobrima, s trgovinskim partnerima i drugim zemljama uvoznicama u borbi protiv krčenja šuma i klimatskih promjena koje su posljedica uvoza, štiteći pritom putove za zakonitu trgovinu i jačajući održivo upravljanje zemljištem i poljoprivredu, kao i posjedovanje zemljišta i dobro upravljanje u trećim zemljama;

64. naglašava da su jasne obveze u borbi protiv krčenja šuma uključene u sve nove trgovinske sporazume, uključujući Mercosur i druge;

65. poziva Komisiju da iskoristi nove odredbe antidampinške uredbe ( 19 ) koje se odnose na politike u području okoliša i klime;

66. poziva EU da bolje poveže trgovinske i razvojne politike, među ostalim boljom provedbom pravila Općeg sustava povlastica EU-a (OSP +) u partnerskim zemljama; poziva Komisiju da s korisnicima programa OSP+ surađuje na akcijskim planovima za upravljanje šumama kako bi se osigurala učinkovita provedba njihovih obveza u području okoliša.

67. naglašava da klimatska kriza i posljedice masovnog gubitka biološke raznolikosti predstavljaju veliku prijetnju ljudskim pravima; poziva EU i Europsku službu za vanjsko djelovanje da temeljito procijene kako njihovo vanjsko djelovanje može na najbolji mogući način pridonijeti holističkom pristupu te pristupu utemeljenom na ljudskim pravima čiji je cilj zaustavljanje gubitka biološke raznolikosti, krčenja i degradacije šuma; poziva EU da dodatno promiče biološku raznolikost kao ljudsko pravo u globalnom okviru za biološku raznolikost nakon 2020.;

68. naglašava važnost omogućavanja uključivog partnerskog pristupa na svim razinama s trećim zemljama u cilju daljnje borbe protiv krčenja i propadanja šuma, jačanja održivog upravljanja zemljištem i poljoprivredom, kao i posjeda zemljišta i dobrog upravljanja, uz poštivanje ljudskih prava, prava autohtonih naroda, malih posjednika i lokalne zajednice; poziva Komisiju da ojača suradnju s trećim zemljama kroz tehničku pomoć, razmjenu informacija i dobre prakse u očuvanju, zaštiti i održivom korištenju šuma, kružnom gospodarstvu, održivom biogospodarstvu, obnovljivoj energiji, održivoj pametnoj poljoprivredi, agroekologiji i agrošumarstvu, istovremeno prepoznajući inicijative za održivost privatnog sektora, poput programa pravedne trgovine; ustraje u tome da bi se vanjska dimenzija europskog zelenog plana trebala dodatno ojačati s pomoću saveza i partnerstava usmjerenih na rješavanje globalnih izazova kao što su klimatske promjene i biološka raznolikost uz istodobno olakšavanje socioekonomskog razvoja partnerskih zemalja;

69. pozdravlja plan Komisije prema kojemu bi pitanje krčenja šuma postalo dio političkih dijaloga na razini država i regija te preporučuje Komisiji da razvije partnerske sporazume, koji uključuju zaštitu šuma i ekosustava, promicanje ljudskih prava, osobito prava autohtonih naroda i lokalnih zajednica, uključujući žene, kao i podršku učinkovitom sudjelovanju aktera civilnog društva i zagovaratelja zaštite okoliša; naglašava da bi takve dijaloge trebalo održati sa svim zemljama proizvođačicama, uključujući i razvijene zemlje;

70. pozdravlja plan Komisije da podrži partnerske zemlje u osmišljavanju i provedbi okvira koji mogu potaknuti bolju zaštitu i upravljanje šumama i upravljanje zemljištem, uključujući, tamo gdje je to potrebno, priznavanje prava posjeda autohtonih naroda i lokalnih zajednica, kao i povezane mjere upravljanja, kao što su strategije ublažavanja i prilagodbe, te preporučuje da Komisija uključi taj aspekt u svoja razmišljanja i djelovanja; ističe da bi takvi okviri trebali pridonijeti ne samo domaćim potrebama već i nacionalno utvrđenim doprinosima (NDC) u okviru Pariškog sporazuma, kao i u svoje nacionalne strategije i akcijske planove za biološku raznolikost (NBSAP) u okviru Konvencije o biološkoj raznolikosti,

71. poziva EU da pruži potporu partnerskim zemljama u provedbi djelovanja koja će im pomoći u poštivanju svih mjera koje EU može uspostaviti za suzbijanje uvezenog krčenja šuma i poziva na pojačanu suradnju i poduzimanje potrebnih i učinkovitih mjera kako bi se spriječilo da se trgovina robom povezanom s krčenjem i propadanjem šuma preusmjeri u druge regije svijeta; poziva Komisiju da osigura da potpora EU-a poljoprivrednim, infrastrukturnim, rudarskim, gradskim, prigradskim i ruralnim politikama u partnerskim zemljama ne pridonosi krčenju i propadanju šuma; poziva Komisiju, zajedno s državama članicama, da podrže tehnički i financijski mehanizam EU-a koji bi potaknuo financiranje kako bi podržao napore partnera da održivo koriste, štite i obnavljaju šume, poboljšavaju održivu poljoprivrednu proizvodnju bez krčenja šuma i rješavaju problem rudarskih aktivnosti s negativnim učincima na šume, u okviru nadolazećeg Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (NDICI);

72. traži da sektor šumarstva zauzme važnu ulogu u predstojećem Instrumentu za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju i da se u potpunosti iskoristi potencijal plana za vanjska ulaganja i regionalnih mehanizama kombiniranog financiranja za poticanje privatnog financiranja za održivo upravljanje šumama (od samostalnog razvoja šuma do ponovnog pošumljavanja i pošumljavanja), održivi turizam i agrošumarstvo, kao i inicijative poduzeća za uklanjanje proizvoda dobivenih krčenjem šuma iz njihovih lanaca opskrbe, kako bi se postigli ciljevi održivog razvoja;

73. preporučuje da Komisija i države članice utvrde učinkovite metode za razmjenu inovativnih i održivih praksi i stručnosti EU-a u području kružnoga gospodarstva, održivog biogospodarstva, energije iz obnovljivih izvora, održive pametne poljoprivrede i drugim relevantnim područjima s drugim zemljama;

74. zahtijeva da Komisija redovito podnosi izvješće o trendovima u pogledu krčenja šuma i iskorištavanja područja s velikim zalihama ugljika, poput tresetišta, u trećim zemljama;

75. potiče uvođenje potpornih mjera namijenjenih za povećanje poljoprivredne produktivnosti u ciljanim zemljama kako bi se smanjio društveni i gospodarski pritisak u vezi s krčenjem šuma i iskorištavanjem tresetišta;

76. podupire namjeru Komisije da u ključnim međunarodnim forumima u ime EU-a promiče donošenje i provedbu strogih obveza i propisa kako bi se zaustavilo krčenje i propadanje šuma te podupirala obnova šuma; smatra da EU mora biti predvodnik; naglašava važnost uzimanja u obzir nacionalne, regionalne i lokalne stručnosti i praksi prilikom primjene mjera zaštite šuma; pozdravlja odluku Opće skupštine UN-a o proglašavanju razdoblja od 2021. do 2030. desetljećem obnove ekosustava; naglašava da se u okviru UN-ova desetljeća navodi da je obnova ekosustava glavno prirodno rješenje za ostvarivanje velikog broja ciljeva održivog razvoja;

77. poziva Komisiju i države članice da nastave podupirati očuvanje šuma stvaranjem, konsolidacijom i učinkovitim upravljanjem mrežama zaštićenih područja, uključujući šumska područja, kao što je NaturAfrica 2030, posebno u zemljama koje su glavni proizvođači drva; prepoznaje da to također doprinosi očuvanju biološke raznolikosti i da će ojačati stajalište EU-a na sljedećoj Konferenciji stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti,

78. pozdravlja plan Komisije za jačanje međunarodne suradnje na politikama i mjerama za zaštitu, obnovu i održivo upravljanje svjetskim šumama kako bi se spriječilo globalno krčenje šuma na ključnim međunarodnim forumima; napominje da su postojeća definicija šume i kategorizacija šuma te drugi relevantni pojmovi i načela povezani s održivim upravljanjem šumama koje koriste institucije kao što je FAO strogo tehničke prirode i ne odražavaju u potpunosti raznolikost ekosustava; Poziva Komisiju i države članice da uvede suradnju među tim ključnim međunarodnim forumima, među ostalim, kako bi se uskladila upotreba terminologije, koncepata i statistika (npr. koncepta netaknutih šuma i prašuma, koncepta plantaže, koncepta održivog gospodarenja šumama, koncepta gospodarenja koje je blisko prirodi ili koncepta lanaca opskrbe koji ne prouzročavaju krčenje šuma) te povezale donesene politike i mjere;

79. poziva Komisiju da ponovno pokrene pregovore o međunarodnoj konvenciji o šumama koja bi pridonijela gospodarenju, očuvanju i održivom razvoju šuma i koja bi osigurala njihove višestruke i komplementarne funkcije i namjene, uključujući mjere za ponovno pošumljavanje, pošumljavanje i očuvanje šuma; naglašava da bi takva konvencija trebala uzeti u obzir socijalne, gospodarske, ekološke, kulturne i duhovne potrebe sadašnjih i budućih generacija i prepoznati vitalnu ulogu svih vrsta šuma u održavanju ekoloških procesa i ekološke ravnoteže te pružanju potpore identitetu, kulturi i pravima autohtonih naroda, njihovih zajednica i drugih zajednica i stanovnika šuma;

80. poziva Komisiju i države članice da u razvojne politike i sve programe za ulaganja i potporu namijenjene zemljama proizvođačima sustavno uključuju odredbe o krčenju i propadanju šuma, kao i o propadanju drugih prirodnih ekosustava, gubitku biološke raznolikosti i kršenju ljudskih prava, te da razmotre hoće li ta ulaganja i potpora biti uvjetovani poštovanjem spomenutih elemenata;

81. prepoznaje važnost međunarodnih okvira kao što je VGGT u pružanju pravne jasnoće i međunarodno prihvaćenih standarda dobre prakse za odgovorno upravljanje posjedom zemljišta; poziva Komisiju da podrži širenje i korištenje VGGT-a na globalnoj, regionalnoj i državnoj razini; naglašava potrebu za učinkovitim neovisnim praćenjem i provedbom, uključujući odgovarajuće mehanizme za rješavanje sporova i pritužbe, kako bi se osigurala usklađenost s VGGT-om;

82. poziva na jačanje suradnje između EU-a i Organizacije afričkih, karipskih i pacifičkih država (AKP) kako bi se riješio sve veći problem krčenja šuma i dezertifikacije u državama AKP-a izradom akcijskih planova usmjerenih na poboljšanje gospodarenja šumama i njihova očuvanja, uzimajući u obzir uzroke krčenja šuma unutar i izvan šumarskog sektora te priznavanjem važnosti tropskog drva za gospodarstva država AKP-a koje imaju šume koje proizvode drvnu građu;

83. potiče EU i njegove države članice da osiguraju dosljednost među politikama, u skladu s načelom usklađenosti politika radi razvoja iz članka 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

84. uzima u obzir i podržava zaključke FAO-a da je globalno održiva upotreba zemljišta važna u borbi protiv siromaštva;

85. ističe da šume znatno doprinose globalnoj sigurnosti opskrbe hranom, egzistenciji i prehrani u zemljama u razvoju te da su važan izvor prihoda za lokalne zajednice; podsjeća da bi napredak prema održivoj poljoprivredi, sigurnosti opskrbe hranom i održivom gospodarenju šumama trebalo ostvariti istodobno kao ključne elemente Programa održivog razvoja do 2030.;

86. nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

(1) Presuda Suda od 17. travnja 2018., Europska komisija protiv Republike Poljske, C-441/17, EU:C:2018:255.

(2) Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0005.

(3) Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0015.

(4) Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0078.

(5) SL C 433, 23.12.2019., str. 50.

(6) SL C 298, 23.8.2018., str. 2.

(7) Podcilj 15.2: do 2020. promovirati provedbu održivog upravljanja svim vrstama šuma, zaustaviti krčenje šuma, obnoviti iskrčene šume i značajno povećati pošumljavanje i ponovno pošumljavanje na globalnoj razini.

(8) Podcilj 5: do 2020. stopa gubitka svih prirodnih staništa, uključujući šume, u najmanju ruku se prepolovljuje i, gdje je to izvedivo, približava nuli, a krčenje i fragmentacija značajno se smanjuju.

(9) https://www.globalwitness.org/en/campaigns/forests/why-eu-action-tackle-deforestation-should-not-let-finance-hook/

(10) Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

(11) Donato, D. et al., ‘Mangroves among the most carbon-rich forests in the tropics’, Nature Geoscience, travanj 2011.

(12) Direktiva 2014/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o izmjeni Direktive 2013/34/EU u pogledu objavljivanja nefinancijskih informacija i informacija o raznolikosti određenih velikih poduzeća i grupa (SL L 330, 15.11.2014., str. 1.).

(13) Direktiva (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (SL L 198, 22.06.2020., str. 13.).

(14) Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/807 оd 13. ožujka 2019. o dopuni Direktive (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu određivanja sirovina s visokim rizikom od neizravnih promjena uporabe zemljišta za koje je zabilježeno znatno širenje proizvodnog područja na zemljište s velikim zalihama ugljika i u pogledu certificiranja biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase s niskim rizikom od neizravnih promjena uporabe zemljišta (SL L 133, 21.5.2019., str. 1.).

(15) Doyle, A. & Roche, A., ‘Nineteen nations say they’ll use more bioenergy to slow climate change’ („Devetnaest zemalja tvrdi da će upotrebljavati više bioenergije radi usporavanja klimatskih promjena”)., Reuters,16. studeni 2017., http://www.reuters.com/article/us-climatechange-accord-biofuels/nineteen-nations-say-theyll-use-more-bioenergy-to-slow-climate-change-idUSKBN1DG2DO

(16) http://www.fao.org/food-loss-and-food-waste/en/

(17) Uredba (EU) br. 995/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o utvrđivanju obveza gospodarskih subjekata koji stavljaju u promet drvo i proizvode od drva (SL L 295, 12.11.2010., str. 23.).

(18) Uredba Vijeća (EZ) br. 2173/2005 od 20. prosinca 2005. o uspostavljanju FLEGT sustava za izdavanje dozvola za uvoz drvne sirovine u Europsku zajednicu (SL L 347, 30.12.2005., str. 1.).

(19) Uredba (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (SL L 176, 30.6.2016., str. 21.).