EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 14.12.2021. COM(2021) 818 final IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Izvješće o napretku u provedbi transeuropske prometne mreže





u 2018. i 2019.









Izvješće o napretku u provedbi transeuropske prometne mreže

u 2018. i 2019. 1.Uvod Uredbom (EU) br. 1315/2013 (dalje u tekstu „Uredba o TEN-T-u” ) utvrđuju se smjernice za razvoj transeuropske prometne mreže (TEN-T). Njome se pruža ključna pravna osnova za mjere povezane s infrastrukturom za sve oblike prometa u EU-u i nastoji stvoriti multimodalna mreža željezničkih pruga, riječnih plovnih putova, kratkih pomorskih plovnih putova i cesta povezanih s gradskim čvorištima, morskim i riječnim lukama, zračnim lukama i terminalima diljem EU-a. Stoga je upravo TEN-T temelj za infrastrukturni odgovor kako bi se omogućili održivi oblici prijevoza, osigurala bolja multimodalna i interoperabilna prometna rješenja te poboljšala intermodalna integracija cijelog logističkog lanca. Pametna, održiva i u potpunosti međusobno povezana europska prometna mreža ujedno je presudan uvjet za dovršetak i dobro funkcioniranje europskog jedinstvenog tržišta i povezivanje Europe sa svjetskim tržištima. Njome se stoga pridonosi programima za europski gospodarski rast, zapošljavanje i tržišno natjecanje. Nadalje, razvojem čišćih načina prijevoza kao što su željeznica, unutarnji plovni putovi i pomorski promet na kraćim relacijama te uvođenjem alternativnih goriva u cestovnom i pomorskom prometu, TEN-T ima i središnju ulogu u ostvarivanju ciljeva europskog zelenog plana i strategije za održivu i pametnu mobilnost. Uredbom o TEN-T-u opća svrha europskog multimodalnog prometnog sustava prenosi se u četiri posebna cilja: 1. doprinos koheziji Unije; 2. doprinos učinkovitosti prometne mreže; 3. doprinos održivosti prometne mreže; 4. povećane koristi za sve korisnike prometne mreže. Radi ostvarivanja tih ciljeva u Uredbi se utvrđuju jasni rokovi za dovršetak osnovne mreže do 2030. i za dovršetak sveobuhvatne mreže do 2050. To se kombinira s ambicioznim i obvezujućim infrastrukturnim standardima i zahtjevima za sve vrste prijevoza kako bi se postigla interoperabilnost i kvaliteta mreže i za sveobuhvatnu i za osnovnu mrežu. Instrumentom za povezivanje Europe (CEF), financijskim instrumentom uspostavljenim Uredbom (EU) br. 1316/2013, i njegovim nasljednikom za razdoblje 2021.–2027. (Uredba (EU) br. 2021/1153), podupire se provedba TEN-T-a. Nadalje, znatna ulaganja u TEN-T ostvaruju se na razini EU-a sufinanciranjem iz Europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF) i putem različitih financijskih instrumenata koje pruža Europska investicijska banka (EIB). Međutim, teret većine ulaganja snose države članice. Kako bi se europske građane i oblikovatelje politika izvijestilo o djelotvornosti politike TEN‑T‑a, potrebno je mjeriti privremene rezultate i izvješćivati o njima. S tim ciljem u članku 49. stavku 3. Uredbe o TEN-T-u od Komisije se zahtijeva da svake dvije godine objavljuje izvješće o napretku u provedbi transeuropske prometne mreže, koje se dostavlja Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija. Trenutačno izvješće o napretku treće je takvo dvogodišnje izvješće. U ovom trećem izvješću o napretku navedeni su tehnički i financijski podaci koji prikazuju stanje mreže TEN-T u 2018. i 2019. Izvješće pruža važan uvid u napredak postignut u provedbi mreže TEN-T, posebno u trenutku u kojem se istodobno odvija revizija Uredbe o TEN-T-u. Pri utvrđivanju općih i pojedinačnih ciljeva te novih i ambicioznijih zahtjeva za buduću Uredbu o TEN-T-u doista je važno znati kakav je napredak ostvaren u pogledu tehničke usklađenosti mreže. Ovo izvješće o napretku stoga je priloženo zakonodavnom prijedlogu Komisije za revidiranu Uredbu o TEN-T-u. Znatan napredak ostvaren u području TEN-T-a tijekom proteklih godina od stupanja na snagu važeće Uredbe u 2013., kako je prikazano u ovom izvješću, u tom pogledu daje pozitivna očekivanja i ponovno potvrđuje središnju ulogu koju mreža TEN-T ima i koju će i dalje morati imati radi ostvarivanja učinkovite multimodalne mreže koja će koristiti gospodarstvu i unutarnjem tržištu EU-a i koja će doprinijeti ciljevima europskog zelenog plana. 2.Glavni rezultati Na temelju podataka iz informacijskog sustava TENtec, prometna infrastruktura TEN-T-a na razini koridora osnovne mreže u 2019. provedena je od 70 % do 99 % za većinu (11 od 14) dostupnih pokazatelja usklađenosti sa zahtjevima Uredbe o TEN-T-u. Usklađenost za preostala tri zahtjeva kreće se od 16 % do 53 %. Međutim, kad je riječ o prethodnom izvješću, potrebno je istaknuti da visoke stope usklađenosti infrastrukturne mreže sa standardima TEN-T-a ne znače nužno stvarnu u praksi ostvarenu kvalitetu ili operativne funkcionalnosti prometne mreže. Ovu analizu treba staviti u kontekst djelomično ograničenih tehničkih standarda TEN-T-a u odnosu na stvarne potrebe na terenu. Zakonodavnim prijedlogom revidirane Uredbe o TEN-T-u, koji je potkrijepljen analizom u priloženoj procjeni učinka, stoga se nastoje poboljšati standardi i zahtjevi TEN‑T‑a kako bi se bolje obuhvatili stvarni potencijali i ograničenja mreže te bolje predočile stvarne potrebe na terenu. Primjerice, stope usklađenosti na željezničkoj infrastrukturi koridora osnovne mreže u 2018. i 2019. dobro napreduju jer je usklađenost već uvelike postignuta s obzirom na elektrifikaciju (90 %), širinu kolosijeka (84 %), brzinu na teretnim prugama (86 %) i teretno osovinsko opterećenje (90 %), dok duljina teretnog vlaka (53 %) i posebno primjena ERTMS-a (16 %) još uvijek zaostaju. Međutim, određena pruga može biti prikladna za duljinu vlaka od 740 m, ali nema dovoljno sporednih kolosijeka kako bi se osigurala potpuna interoperabilnost u praksi. To je važan aspekt i razmotren je pri reviziji mreže TEN-T. Slično tome, mreža može ostvariti svoj puni potencijal samo ako se sustavom željezničkog teretnog prijevoza zadovolje i stvarne potrebe tržišta. Trenutačni zahtjevi Uredbe o TEN-T-u možda neće biti dovoljni za potporu multimodalnom prijevozu: poluprikolice su de facto standard za cestovni teretni prijevoz na velike udaljenosti i čine više od 95 % prometa. Međutim, za željezničku mrežu TEN-T trenutačno ne postoji zahtjev da se omogući prometovanje poluprikolica dimenzije P400 . Prijevoz intermodalnih utovarnih jedinica P400 na standardnim vagonima trenutačno nije moguć u znatnom dijelu mreže TEN-T (samo 40 % mreže koridora osnovne mreže dopušta standard P400 i veći). S obzirom na raširenost poluprikolica u cestovnom prijevozu, znatan potencijal za daljnju promjenu načina prijevoza ostaje neiskorišten. Zbog toga se u ovom izvješću predstavlja i stanje mreže u pogledu zahtjeva P400 u 2019., iako to (još) nije formalni zahtjev na temelju Uredbe o TEN-T-u iz 2013. U pogledu cesta usklađenost s kriterijima za brze ceste / autoceste gotovo je u potpunosti postignuta (99 %). Međutim, kao što je prethodno navedeno, važno je imati na umu da se definicije kategorija cesta u Uredbi o TEN-T-u razlikuju od onih UNECE-a/EUROSTAT-a/ITF-a, pri čemu nije odmah očito da ceste ponegdje mogu biti nedovoljne kvalitete, posebno u pogledu aspekata sigurnosti na cestama ili dostupnosti dovoljnog broja sigurnih i zaštićenih područja za parkiranje i odmor. Osim toga, dijelovi mreže možda neko vrijeme nisu pravilno održavani, zbog čega nominalno usklađena cesta nije u skladu s operativnim i sigurnosnim standardima. To su ostali aspekti koji su razmotreni u reviziji Uredbe o TEN-T-u. Unutarnji plovni putovi gotovo su u potpunosti usklađeni s obzirom na provedbu riječnih informacijskih servisa (RIS) (94 %) i zahtjeve CEMT-a za razred IV. ili viši (96 %). Dopušteni gaz od najmanje 2,5 m i dopuštena visina ispod mostova od najmanje 5,25 m već su na visokih 84 % i 83 % usklađenosti. To, međutim, ne znači da ako je usklađenost nominalno postignuta, ne postoje izuzeci na kratkim udaljenostima s ozbiljnim utjecajima na plovnost šireg dijela. Svakako, dionice lokalnih plovnih putova u mreži TEN-T koje nemaju dovoljan gaz i visinu ispod mostova mogu spriječiti plovidbu unutarnjim plovnim putovima u osiguravanju učinkovitih i pouzdanih usluga bez kašnjenja. Međutim, posebnosti i hidromorfologija unutarnjih plovnih putova nisu u dovoljnoj mjeri uzeti u obzir u definiciji standarda TEN-T-a, što je dovelo do donošenja standarda koji možda nisu realistični duž cijelog toka rijeka. Takav je slučaj, primjerice, situacija na Dunavu. Konačno, 88 % luka povezano je sa željeznicom, dok željeznička povezanost zračnih luka zaostaje sa 70 %. Još jednom, dobri podaci ponekad skrivaju manje pozitivnu situaciju za neke od ovih čvorova, posebno za luke: u velikom broju slučajeva postojeća željeznička veza nema dovoljan kapacitet ili nije dovoljno kvalitetna ili jednostavno ne vodi do prve i zadnje dionice. To je još jedno ograničenje standarda koje se obrađuje u reviziji mreže TEN-T. Osim stanja tehničke provedbe TEN-T-a u ovom izvješću analiziraju se i napori u pogledu financijskih ulaganja u TEN-T u cjelini. Tijekom 2018. i 2019. ukupna ulaganja u mrežu TEN-T iznosila su gotovo 111 milijardi EUR, što je znatnih 20 milijardi EUR više nego u 2016. i 2017. To jasno pokazuje postojan napredak država članica u provedbi projekata od zajedničkog interesa na transeuropskoj prometnoj mreži.

Od 111 milijardi EUR ukupnih ulaganja većina je ostvarena nacionalnim sredstvima (93,5 milijardi EUR, tj. 84 %): u okviru Instrumenta za povezivanje Europe (CEF) dodijeljeno je 4,6 milijardi EUR, 26,4 milijarde EUR sufinancirano je iz europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF), a 7,7 milijardi EUR financirano je zajmovima EIB-a. Najveći udio ukupnih ulaganja od 93,5 milijardi EUR o kojima su izvijestile države članice uložen je u osnovnu mrežu (72 %). Slično tome, većina sredstava dodijeljena je željeznicama TEN-T-a (uključujući ERTMS) (42 %). 3.Opseg i metodologija U članku 49. stavku 3. Uredbe o TEN-T-u utvrđuje se opseg obveze Komisije u pogledu izvješćivanja. U njemu je utvrđeno da bi Komisija svake dvije godine trebala analizirati razvoj transeuropske prometne mreže u smislu njezine usklađenosti s tehničkim zahtjevima Uredbe i staviti na raspolaganje informacije o upotrebi različitih oblika financijske pomoći za sve vrste prijevoza, kao i druge elemente osnovne i sveobuhvatne mreže u svakoj državi članici. Ovo dvogodišnje izvješće treće je izvješće kojim se ispunjava ta obveza izvješćivanja. Prvo izvješće o provedbi za izvještajne godine 2014. i 2015. doneseno je u lipnju 2017.; drugo izvješće o provedbi za izvještajne godine 2016. i 2017. doneseno je u kolovozu 2020. Dok je prvo izvješće za razdoblje 2014. – 2015. bilo obilježeno različitim ograničenjima u pogledu dostupnosti podataka i metodološkim ograničenjima, u izvješću za razdoblje 2016. – 2017. i u ovom izvješću za razdoblje 2018. – 2019. primjenjuje se isti metodološki pristup. Ovo izvješće predstavlja analizu provedbe tehničkih parametara mreže TEN-T na temelju informacija koje su dostavile države članice o napretku u provedbi projekata od zajedničkog interesa. Države članice dostavljaju te informacije, posebno učitavanjem podataka u interaktivni geografski i tehnički sustav transeuropske prometne mreže (TENtec). U tu svrhu TENtec definira skup ključnih pokazatelja uspješnosti na temelju zahtjeva za prometnu infrastrukturu predviđenih Uredbom o TEN-T-u. Međutim, kao i u prethodnom izvješću skup podataka za tehničke parametre za 2018. i 2019. ograničen je na mrežu koridora osnovne mreže pa ne obuhvaća cijelu sveobuhvatnu mrežu. Međutim, već su sami podaci za mrežu koridora osnovne mreže važan pokazatelj napretka postignutog na mreži TEN-T jer obuhvaća oko 80 % osnovne mreže. Usto, ulaganja (na razini EU-a i na razini država članica) u svakom su slučaju usmjerena na koridore osnovne mreže u tim prvim godinama jer je rok za njihovo dovršenje 2030., a ne 2050. kao za sveobuhvatnu mrežu. Iako se u ovom izvješću slijedi metodologija iz prethodnog izvješća, ipak treba istaknuti jednu veliku razliku koja u određenoj mjeri dovodi u pitanje usporedivost podataka. Naime, u ovom je izvješću zemljopisni opseg analize usklađenosti širi nego u prošlom izvješću jer se ono sada temelji na proširenoj mreži koridora zbog izmjene trasiranja koridora u skladu s novom Uredbom o CEF-u II. Istodobno, Ujedinjena Kraljevina isključena je iz analize. Stoga se stope usklađenosti iz ovog izvješća mogu razlikovati od onih izračunanih za prethodno izvješće o provedbi mreže TEN-T koje obuhvaća 2016. i 2017. Prošireni opseg analize ujedno omogućuje sveobuhvatniju analizu napretka na terenu. Ujedno je potrebno istaknuti da potpuna usklađenost sa zahtjevima TEN-T-a ne jamči nužno da ne postoje operativni nedostaci ili uska grla u pogledu kapaciteta na terenu. Europska komisija stoga provodi detaljne studije za svih devet koridora osnovne mreže, kao i dva horizontalna prioriteta (ERTMS i morske autoceste), u kojima se mnogo detaljnije analizira infrastruktura, tj. ne samo u pogledu statističke usklađenosti, nego i na temelju kvalitativnih procjena u široj mrežnoj perspektivi. Na temelju te analize nedostaci i uska grla navedena su u odgovarajućim planovima rada europskih koordinatora za devet koridora osnovne mreže, ERTMS i morske autoceste. Konačno, u ovom izvješću prikazan je pregled ulaganja iz nacionalnih proračuna te sufinanciranja i financiranja iz različitih izvora EU-a za infrastrukturu mreže TEN-T (na osnovnoj i sveobuhvatnoj mreži) tijekom 2018. i 2019., uglavnom zajmove ESIF-a (Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR), Kohezijskog fonda, CEF-a i EIB-a. Države članice izravno su izvijestile o tim podacima putem jedinstvenog istraživanja kao i za prethodno izvješće. Podaci o EU-ovu sufinanciranju prikupljeni su od Europske izvršne agencije za klimu, infrastrukturu i okoliš (CINEA), Glavne uprave za regionalnu i urbanu politiku (GU REGIO) i Europske investicijske banke (EIB).



4.Stanje provedbe TEN-T-a: tehnički napredak na mreži TEN-T 2018. i 2019. Uredbom o TEN-T-u uspostavljena je sveobuhvatna i osnovna mreža na temelju transparentne i objektivne metodologije. Osnovna i sveobuhvatna mreža povezane su s utvrđenim tehničkim zahtjevima i prioritetnim ciljevima. Napredak u provedbi TEN-T-a potrebno je mjeriti s obzirom na te tehničke standarde kao referentne točke, s pomoću ključnih pokazatelja uspješnosti. 5.Ključni pokazatelji uspješnosti u informacijskom sustavu TENtec Informacijski sustav TENtec povezuje geografske informacije i podatke o tehničkim parametrima infrastrukture TEN-T-a i omogućava korisnicima da jednostavno prikupe podatke i izrade izvješća i zemljovide kojima su obuhvaćene osnovna i sveobuhvatna mreža TEN-T-a te drugi tematski slojevi podataka. Baza podataka TENtec sadržava podatke prikupljene od država članica, iz studija koridora i drugih aktivnosti prikupljanja podataka koji Komisiji omogućuju da prepozna ključne probleme kao što su uska grla u prometu i problemi koji se odnose na prekograničnu interoperabilnost. Odabrane TENtec-ove karte usklađenosti za glavne tehničke parametre (ključni pokazatelji uspješnosti) nalaze se u prilozima ovom izvješću. 6.Tehnička provedba mreže TEN-T prema ključnim pokazateljima uspješnosti Na temelju informacijskog sustava TENtec, razina provedbe transeuropske prometne mreže u 2018. i 2019. u smislu usklađenosti sa zahtjevima Uredbe o TEN-T-u iznosi od 70 % do 99 % za većinu (11 od 14) dostupnih pokazatelja na razini koridora osnovne mreže (vidjeti sliku 1.). Međutim, čak i u slučajevima u kojima se situacija dodatno poboljšala od 2017., visok postotak usklađenosti može skrivati manje pozitivnu situaciju na terenu, jer kriteriji Uredbe o TEN-T-u nisu dovoljno razvijeni i precizirani (vidjeti odjeljak 1.2.).



Slika 1.: Usklađenost u % za mrežu koridora osnovne mreže



Izvor: TENtec Željeznice Uredbom o TEN-T-u utvrđuju se različiti zahtjevi za željezničku infrastrukturu transeuropske prometne mreže na razini koridora osnovne mreže (vidjeti sliku 1.). Kad je riječ o zahtjevu za elektrifikaciju, usklađenost mreže koridora osnovne mreže već je na visokoj razini od 90 % prema podacima za 2019. te se stoga blago poboljšala u usporedbi sa stanjem 2017. Od tog su zahtjeva izuzete određene izolirane mreže, uglavnom u Irskoj, Ujedinjenoj Kraljevini, baltičkim državama, Španjolskoj i Portugalu. Međutim, cjelokupna željeznička mreža koridora osnovne mreže već je elektrificirana u Portugalu. Usklađenost širine željezničkih kolosijeka mreže koridora osnovne mreže već je na visokih 84 % prema podacima iz 2019. Tri preostale značajne iznimke su iberijski kolosijek koji još uvijek prevladava na Iberijskom poluotoku, irski kolosijek koji je još uvijek jedina vrsta kolosijeka u Irskoj te široki kolosijek koji je još uvijek gotovo jedina vrsta kolosijeka u baltičkim državama i Finskoj. Kad je riječ o brzini na pruzi, zahtjev iz Uredbe o TEN-T-u iznosi 100 km/h ili više za teretne i mješovite pruge. Usklađenost mreže koridora osnovne mreže s tim zahtjevom već iznosi 86 % prema podacima iz 2019. Iznimke su i dalje prisutne uglavnom u dijelovima Latvije, Poljske, Slovenije, Rumunjske, Bugarske i Grčke. Uvođenje ERTMS-a ostalo je najveći izazov u pogledu parametara TEN-T-a i napreduje sporije od očekivanog. Uvođenje na prugama mreže koridora osnovne mreže ocijenjeno je relativno niskim i iznosi 16 % prema podacima za 2019., ali se poboljšalo u usporedbi sa stanjem 2017. Iako uvođenje pružnog ERTMS-a i dalje u određenoj mjeri kasni, postupno se ubrzava pa je srednjoročna i dugoročna prognoza prilično pozitivna. Velika većina dionica koridora osnovne mreže koje se planiraju uvesti do 2023. u okviru Europskog plana uvođenja Europskog sustava upravljanja željezničkim prometom već je u funkciji ili je ugovoreno. Nadalje, kad je riječ o cilju za 2030., trećina mreže koridora osnovne mreže uvedena je u rad ili je ugovorena. ERTMS se uvodi diljem Europske unije, no najveći je napredak postignut u Austriji, Belgiji, Češkoj, Italiji, Luksemburgu, Poljskoj, Španjolskoj i Sloveniji. Sve više država članica odabire ERTMS kao jedinstveni sustav, što znači da planiraju uvođenje ERTMS-a na cijelu svoju mrežu (tj. i izvan mreže TEN-T) i povlačenje iz uporabe svojih nacionalnih sustava razreda B. To je u skladu s novim odredbama predviđenima u zakonodavnom prijedlogu revidirane Uredbe o TEN-T-u. Za teretno osovinsko opterećenje usklađenost prema parametru od 22,5 ili više tona po osovini sada je visokih 90 % prema podacima za 2019. (u usporedbi s 81 % za 2017.). No, i dalje je potrebno ostvariti napredak, osobito u Mađarskoj i Rumunjskoj. Usklađenost u odnosu na parametar duljine sporednih kolosijeka 740 m ili veće (parametar duljine vlaka) iznosi prosječno 53 % prema podacima za 2019. te se stoga znatno poboljšala u odnosu na 2017. (43 %). Parametar je uglavnom već ispunjen u Francuskoj, Beneluksu, Danskoj i Njemačkoj, ali i u baltičkim državama i Finskoj. Iako se situacija poboljšala od 2017., i dalje je potrebno naglasiti da na određenim mjestima postoje razlike između nominalne usklađenosti i stvarnih operativnih mogućnosti. Primjerice, pruga može biti prikladna za dužinu vlaka od 740 m, ali nema dovoljno sporednih kolosijeka da bi se ta mogućnost ostvarila. Naposljetku, ovo izvješće uključuje novi ključni pokazatelj učinkovitosti u pogledu tovarnog profila – parametar kojim se predviđa mogućnost vožnje teretnih vlakova s intermodalnim utovarnim jedinicama klase P400 (ili više) na standardnim vagonima s udubljenjima. Taj parametar nije formalni zahtjev iz važeće Uredbe o TEN-T-u, ali ga je Komisija predložila u kontekstu revizije Uredbe o TEN-T-u. Prema podacima iz 2019., usklađenost mreže koridora osnovne mreže sa zahtjevom za tovarni profil na niskoj je razini od 40 %. Za ispunjavanje tog zahtjeva potrebna je velika rekonstrukcija tunela u Francuskoj, Italiji, Španjolskoj, Portugalu te Finskoj, Slovačkoj, Rumunjskoj i Bugarskoj. Unutarnji plovni putovi Uredba o TEN-T-u temelji se na sljedećim zahtjevima za unutarnje plovne putove (vidjeti sliku 1.): razred IV. prema CEMT-u, dopušteni gaz od najmanje 2,50 m, dopuštena visina ispod mostova od najmanje 2,5 m i provedba riječnih informacijskih servisa (RIS). Usklađenost u odnosu na parametar CEMT-a za razred IV. ili viši je na vrlo visokih 96 % prema podacima za 2019. Glavna iznimka je rijeka Sava u Hrvatskoj. Usklađenost u pogledu dopuštenog gaza od 2,5 m isto je na visokih 84 % prema podacima iz 2019. godine. Iznimke su zabilježene uglavnom u Njemačkoj, Češkoj i Hrvatskoj. Usklađenost u pogledu minimalne dopuštene visine ispod mostova od 5,25 m na visokih je 83 % prema podacima iz 2019., a iznimke se uglavnom nalaze u Njemačkoj. U pogledu provedbe RIS-a usklađenost je na visokih 94 %. Napredak u provedbi RIS-a posebno je potreban u Italiji, Slovačkoj, Mađarskoj, Portugalu i Španjolskoj. Zračne luke Kad je riječ o zračnim lukama, u Uredbi o TEN-T-u utvrđuje se da su samo one glavne zračne luke koje su u Prilogu 2. Uredbe označene zvjezdicom (tj. njih 38) obuhvaćene obvezom iz članka 41. stavka 3., odnosno da moraju biti povezane s infrastrukturom željezničkog i cestovnog prometa transeuropske prometne mreže najkasnije do 2050. (osim ako fizički uvjeti ne dopuštaju takvu povezanost) i da gdje god je to moguće moraju biti integrirane u željezničku mrežu velikih brzina, uzimajući u obzir potencijalni promet. U tom pogledu stopa usklađenosti iznosi 70 % prema podacima za 2019. (vidjeti sliku 1.). Zračne luke koje još nisu usklađene nalaze se diljem EU-a. Međutim, čak i za zračne luke koje su formalno usklađene, željeznička veza možda nije dovoljno kvalitetna. Na primjer, nekoliko zračnih luka diljem Europe ima velik broj putnika u zračnom prometu, ali su povezane samo lakom željeznicom ili, ako je riječ o teškoj željeznici, samo s najbližim središtem. Međutim, kako bi se iskoristile sve prednosti veze željeznice i zračne luke, potrebna je željeznička veza s linijama koje voze na velike udaljenosti. Ti nedostaci u kvaliteti jasno ukazuju na zajedničku potrebu za jačanjem aktivnosti usmjerenih na postizanje potpune povezanosti zračnih luka, uključujući dobro povezivanje s mrežom željeznica velikih brzina u okviru revizije mreže TEN-T. Luke Uredbom o TEN-T-u utvrđuje se zahtjev povezivanja morskih luka sa željeznicama (vidjeti sliku 1.). Prema podacima iz 2019. s tim je zahtjevom usklađeno 88 % svih luka mreže TEN‑T na mreži koridora osnovne mreže. Iznimke se odnose samo na osam luka, od kojih se tri nalaze u Italiji. Međutim, potrebno je istaknuti da se standard TEN-T-a odnosi isključivo na željezničke veze i u njemu se ne navodi ništa o kvaliteti takve željezničke veze. Stoga još uvijek mogu biti prisutna ograničenja, npr. u pogledu povezanosti luke na zadnjoj dionici, čak i ako je formalno gledano takva luka usklađena sa standardom TEN-T-a. Ceste Glavni pokazatelj koji se uvažava za ceste ukupni je broj kilometara koji su u skladu sa zahtjevima za autoceste / brze ceste (vidjeti sliku 1.). Rezultati pokazuju da je postignuta usklađenost od 99 %. Međutim, u budućnosti će biti važno ocijeniti i uvođenje infrastrukture za alternativna goriva na cestama. U tu je svrhu u sustav TENtec uveden novi sloj koji će omogućiti praćenje postojećih stanica za punjenje električnom energijom i opskrbu SPP-om/UPP-om i vodikom u cestovnoj mreži TEN-T, uključujući analizu nedostataka za stanice za punjenje električnih vozila. Međutim, podaci za 2019. još nisu dostupni.

7.Stanje provedbe TEN-T-a: napredak u financijskim ulaganjima u mrežu TEN‑T 2018. i 2019. Tijekom 2018. i 2019. ukupna ulaganja u mrežu TEN-T iznosila su gotovo 111 milijardi EUR, što je znatnih 20 milijardi EUR više nego u 2016. i 2017. To jasno pokazuje postojan napredak država članica u provedbi projekata od zajedničkog interesa na transeuropskoj prometnoj mreži (vidjeti tablicu 4.). Od 111 milijardi EUR, 7,7 milijardi EUR uloženo je putem zajmova EIB-a. Iz europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF, posebno iz Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) i Kohezijskog fonda) sufinancirane su 26,4 milijarde EUR, što znači da su se ulaganja iz tih fondova gotovo utrostručila u usporedbi s 2016. i 2017. U okviru Instrumenta za povezivanje Europe (CEF) uloženo je 4,6 milijardi EUR (vidjeti tablicu 4.). U tom je kontekstu potrebno istaknuti da se stopa sufinanciranja, kada je uključeno sufinanciranje EU-a, kreće od 20 % do 85 %. To znači da je preostali iznos, a time i najveći dio ulaganja, mobiliziran nacionalnim sredstvima, točnije 93,5 milijardi EUR. Taj iznos za ulaganja o kojima su izvijestile države članice stoga uključuje samo ulaganja koja se odnose na radove ili drugu imovinu i/ili mješovite projekte (ali ne same studije) na osnovnoj ili sveobuhvatnoj mreži TEN-T. U sklopu radova prijavljeni su svi projekti koji doprinose ciljevima članka 4. Uredbe o TEN-T-u (tj. kohezija, učinkovitost, održivost, povećanje koristi za njezine korisnike). Uz to, ubrajaju se samo radovi koji dovode do razvoja nove infrastrukture ili su povezani s nadogradnjom/sanacijom postojeće infrastrukture. Tekući troškovi održavanja nisu uključeni. Naposljetku, uključeni su svi projekti iznad jednog milijuna EUR koji se izvode 2018. i 2019., bez obzira na datum njihova početka. Najveći udio ukupnih ulaganja od 93,5 milijardi EUR o kojima su izvijestile države članice (što uključuje EU-ov dio sufinanciranja gdje je to relevantno) uložen je u osnovnu mrežu (72 %). Većina sredstava dodijeljena je željeznicama TEN-T-a (uključujući ERTMS) (42 %), a slijede ceste TEN-T (uključujući ITS) s 38 % (vidjeti tablicu 1.).

Tablica 1.: Rashodi za TEN-T 2018. + +2019. u milijunima EUR EU27 Izdaci za TEN-T po vrsti prijevoza

u razdoblju 2018.–2019. Oblici prijevoza Sveobuhvatna mreža Osnovna mreža Ukupno

mreža TEN-T Željeznice TEN-T-a (uključujući ERTMS) 8,576 30,781 39,357 Ceste TEN-T-a (uključujući ITS) 15,223 20,098 35,321 Unutarnji plovni putovi TEN-T-a (uključujući RIS) nije primjenjivo 3,221 3,221 Luke TEN-T-a (uključujući VTMIS) 1,131 4,101 5,232 Zračne luke TEN-T-a (uključujući ATM) 1,456 8,930 10,386 Ukupno 26,386 67,130 93,517 Izvor: Istraživanje država članica iz 2020./2021. CEF (Instrument za povezivanje Europe) U okviru Instrumenta za povezivanje Europe (promet) u 2018. i 2019. potrošena su bespovratna sredstva u ukupnom iznosu od 4,6 milijarde EUR za 544 projekta (vidjeti tablicu 2.). Iako se broj financiranih projekata smanjio u usporedbi s prethodnim izvještajnim razdobljem (793 projekta u 2016. i 2017.), ukupni iznos dodijeljen projektima se povećao. U tom kontekstu treba podsjetiti da Ujedinjena Kraljevina više nije uključena u statističke podatke iz ovog izvješća (vidjeti odjeljak 1.2.). Većinski dio sredstava CEF-a (otprilike 81 %) uložen je u projekte održive prometne infrastrukture: otprilike 69 % uloženo je u projekte željezničke infrastrukture, a oko 12,8 % u infrastrukturu unutarnjih plovnih putova i pomorskog prometa.



Tablica 2.: Financiranje CEF-a za promet 2018.+2019. u milijunima EUR Financiranje CEF-a za promet 2018.+2019. Broj projekata po vrsti prijevoza u milijunima EUR Zračni prijevoz 391 169 Unutarnji plovni putovi 262 40 Pomorski prijevoz 334 85 Željeznički prijevoz 3,184 161 Cestovni prijevoz 469 88 Drugo* 0,5 1 Ukupno u milijunima EUR 4,641 544 Izvor: CINEA. Uključujući samo projekte čiji su korisnici iz 27 država članica i bez Ujedinjene Kraljevine. * Intermodalni sustav izdavanja karata

ESIF (Europski strukturni i investicijski fondovi) Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) i Kohezijski fond (KF) 2018. i 2019. uložili su 26,4 milijardi EUR (prijavljeni rashod) u TEN-T, što zajedno čini otprilike 68 % svih ulaganja u TEN-T koja podupire EU (uključujući zajmove EIB-a) (vidjeti tablicu 3.). Otprilike 69 % sredstava ESIF-a uloženo je u nadogradnju i/ili izgradnju cestovne mreže TEN-T-a. Treba napomenuti da udio Kohezijskog fonda obuhvaćen izvješćem ne uzima u obzir dio sredstava dodijeljenih iz Kohezijskog fonda za potporu projektima u području prometa na osnovnoj mreži u okviru CEF-a . Usto, treba napomenuti da se potpora kohezijske politike ne dodjeljuje na godišnjoj razini, nego se programira za razdoblje od sedam godina. Iznosi prijavljeni za 2018. i 2019. rashodi su korisnika potpora koji su ovjereni i prijavljeni Komisiji tijekom izvještajnog razdoblja.



Tablica 3.: EFRR + KF (prijavljeni rashodi) 2018. + 2019. u milijunima EUR EFRR + KF (prijavljeni rashodi*) 2018. + 2019. po vrsti prijevoza u milijunima EUR Zračni prijevoz 330 Unutarnji plovni putovi + riječne luke 137 Morske luke 392 Željeznički prijevoz 7 179 Cestovni prijevoz 18 283 Multimodalni prijevoz 57 Ukupno u milijunima EUR 26 377 Izvor: GU REGIO, https://cohesiondata.ec.europa.eu/d/3kkx-ekfq *Rashodi korisnika potpora koji su ovjereni i prijavljeni Komisiji.

Brojke su kumulativne. Europska investicijska banka (EIB) Europska investicijska banka (EIB) uložila je 2018. i 2019. oko 9 milijardi EUR u sektor prometne infrastrukture u okviru svojeg portfelja strateških projekata u području prometa. Najveći dio tih ulaganja u prometnu infrastrukturu (85 %) izvršen je u TEN-T, što predstavlja 49 operacija sa zajmovima EIB-a u iznosu od ukupno 7,7 milijardi EUR potpisanih 2018. i 2019. (vidjeti tablicu 4.). Tim je ulaganjima EIB mobilizirao ukupna ulaganja u iznosu od 61 milijarde EUR (ukupni troškovi projekata). Tablica 4.: Rashodi za TEN-T prema izvoru financiranja po državama članicama 2018. + 2019. u milijunima EUR Rashodi za TEN-T prema izvoru financiranja po državama članicama 2018. + 2019. u milijunima EUR* Države članice Nacionalni proračuni uključujući primljena sredstava EU-a (2018. + 2019.) Zajmovi EIB-a (2018 + 2019) Ukupno u milijunima EUR Sredstva CEF-a EFRR + KF prijavljeni rashodi AT (Austrija) 3 995 182 159 4 154 BE (Belgija) 1 917 165 458 2 375 BG (Bugarska) 622 36 456 7 629 CY (Cipar) 44 1 48 4 52 CZ (Češka) 1 812 224 1 908 445 2 353 DE (Njemačka) 28 322 708 458 28 780 DK (Danska) 1 532 81 374 1 906 EE (Estonija) 228 17 519 519 EL (Grčka) 819 99 676 209 1 028 ES (Španjolska) 5 808 122 960 223 6 031 FI (Finska) 1 427 42 185 1 612 FR (Francuska) 10 369 321 3 394 10 763 HR (Hrvatska) 599 42 397 30 629 HU (Mađarska) 2 150 498 1 680 250 2 400 IE (Irska) 1 377 23 323 1 700 IT (Italija) 13 794 289 777 634 14 428 LT (Litva) 328 56 780 780 LU (Luksemburg) 329 8 329 LV (Latvija) 286 20 482 481 MT (Malta) 72 29 58 72 NL (Nizozemska) 3 872 154 852 4 724 PL (Poljska) 7 047 1 177 12 487 2 248 14 735 PT (Portugal) 387 39 173 40 427 Regionalno – zemlje EU-a 28 28 RO (Rumunjska) 1 133 19 2 686 2 686 SE (Švedska) 4 255 66 3 78 4 332 SI (Slovenija) 479 81 212 479 SK (Slovačka) 499 143 2 025 294 2 319 TC** 46 46 Ukupno u milijunima EUR 93 501 4 641 26 377 7 693 110 796 Izvor: istraživanje država članica iz 2020./2021., GU REGIO, INEA, EIB 8.Zaključak Tijekom 2018. i 2019. poduzeti su važni koraci radi realizacije transeuropske prometne mreže, kako u pogledu tehničke usklađenosti tako i u pogledu financijskih ulaganja u mrežu.