Europska tijela javne vlasti, novoosnovana poduzeća i njihovi poslovni partneri moraju djelovati kolektivno da vrijedni napori novoosnovanih poduzeća ne budu potraćeni. Potrebna je uspostava partnerstva s nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima, a posebno sa samim novoosnovanim poduzećima. To uključuje tijela koja promiču uvjete kojima bi se novoosnovanim poduzećima omogućio razmjeran rast. Ta novoosnovana poduzeća zauzvrat mogu otvarati radna mjesta, natjecati se na tržištu i biti društveno odgovorna. Najnoviji manifest o rastu poduzeća u Europi (Scale-up Europe Manifesto) pokazuje da su novoosnovana poduzeća spremna na suradnju. Komisija pozdravlja ovu inicijativu aktera u tom području. Iznesene preporuke poslužile su joj u vlastitim razmatranjima ovih pitanja.

Ukratko, jedinstveno tržište, koje je i dalje previše fragmentirano, može posebno ograničavati potencijal za rast novoosnovanih i rastućih poduzeća. Čini se da ih regulatorne i administrativne prepreke često sprječavaju da budu inovativna i valoriziraju svoju nematerijalnu imovinu te da ostvaruju razmjeran rast diljem EU-a. Trgovačka društva mogu odlučiti poslovati u područjima izvan nadležnosti EU-a koja imaju veći potencijal za rast, što bi moglo dovesti do gubitka radnih mjesta u EU-u.

Iako su uzroci ovog stanja brojni, procjenjuje se da bi se u sljedećih 20 godina u EU-u moglo otvoriti do milijun novih radnih mjesta te da bi se BDP mogao povećati za dodatnih 2 000 milijardi eura kada bi udio rastućih poduzeća odgovarao udjelu u SAD-u. To bi, zbog pozitivne veze između veličine poduzeća i produktivnosti, pridonijelo rastu produktivnosti Europe. Osim toga, utvrđivanje načina za podupiranje novoosnovanih poduzeća da ostvare razmjeran rast moglo bi koristiti i tradicionalnim poduzećima podupirući ih da posluju i rastu na jedinstvenom tržištu.

Međutim, umjesto da uspijevaju i šire se u Europi i izvan nje, premali broj europskih novoosnovanih poduzeća uspijeva opstati dulje od ključnog razdoblja od dvije do tri godine, a još manji broj izraste u veća poduzeća.

Nekoliko država članica već je uvelo ili razmatra inicijative za uspostavu poticajne okoline za inovacije i poduzetništvo. Kao posljedica toga, nema velike razlike između EU-a i SAD-a u pogledu osnivanja novih poduzeća. To je posebno vidljivo u tehnološkom sektoru, u kojem trgovačka društva iz EU-a postaju vodeća u svijetu u određenim sektorima srednje/visoke tehnologije (npr. inženjerstvo, automobilska industrija).

Nadalje, nedavno doneseni prijedlozi za ponovnu uspostavu zajedničke konsolidirane osnovice poreza na dobit (CCCTB) sadržavaju poticaje za rast i prekogranično širenje poduzeća unutar jedinstvenog tržišta. Preciznije rečeno, to za inovativna novoosnovana i rastuća poduzeća koja se odluče koristiti CCCTB uključuje velike porezne odbitke za istraživanje i razvoj te olakšicu kojima se osigurava da se financiranje vlasničkim kapitalom i zaduživanjem s poreznog stajališta tretira na jednak način.

Kako je predstavljeno u Akcijskom planu donesenom 6. travnja 2016., Komisija namjerava modernizirati i pojednostavniti sustav poreza na dodanu vrijednost (PDV) koji se primjenjuje na prekograničnu trgovinu u EU-u tako što će se uspostaviti jedinstveno područje PDV-a. Stoga će u narednim mjesecima predstaviti sveobuhvatni paket da bi se smanjila složenost i fragmentiranost sustava PDV-a u EU-u i time stvorila okolina koja je poticajna za rast trgovačkih društava i pogodna za prekograničnu trgovinu. U narednim tjednima Komisija će predložiti pojednostavnjenje mini sustava za pružanje usluga na jednom mjestu (MOSS) i njegovo proširenje na prekogranične isporuke robe i ostalih usluga od poslovnog subjekta do potrošača. U 2017. predstavit će ciljani paket mjera za pojednostavljenje PDV-a za MSP-ove, uključujući novoosnovana poduzeća. Predložit će i konačni sustav PDV-a za prekograničnu trgovinu u EU-u kojim će se dodatno smanjiti opterećenje za novoosnovana i rastuća poduzeća.

Na razini EU-a inicijativa za novoosnovana poduzeća u Europi (Startup Europe) pojavila se kao priznati brend za povezivanje ekosustava, s naglaskom na povezivanju ljudi, lokalnim ekosustavima, međunarodnoj suradnji i pružanju informacija za novoosnovana poduzeća s pomoću sustava za pružanje usluga na jednom mjestu. Ostvaren je određeni napredak, no aktivnosti će se pojačati, a posebno aktivnosti povezivanja ulagača, trgovačkih društava i poduzetnika, kao i umrežavanja regionalnih donositelja odluka.

Ugovori o javnoj nabavi mogu pridonijeti rastu, no MSP-ovi su i dalje nedovoljno zastupljeni, osobito u pogledu nabave „iznad graničnog praga”.

Samo se 9 % malih poduzeća u EU-u koristi pravima registriranog intelektualnog vlasništva, a još ih se i manje koristi pravima na razini EU-a (njih 3 % registrira žigove EU-a). To ih često sprječava da iskoriste brojne potencijalne pogodnosti koje proizlaze iz napora koje su uložili u inovacije. U usporedbi s njihovim kolegama, MSP-ovi koji se aktivno koriste pravima intelektualnog vlasništva stvaraju 32 % više prihoda po zaposleniku zbog čega mogu nuditi privlačnije plaće i brže povećati svoju radnu snagu. Intelektualno je vlasništvo stoga ključno u procesu povećanja inovacija u malim poduzećima.

Nadalje, novoosnovanim i rastućim poduzećima (i, šire gledano, MSP-ovima) koja to žele učiniti, preteško je osigurati i valorizirati prava intelektualnog vlasništva (IPR) zbog nedostatka preciznih informacija i stručnog znanja o strateškom korištenju pravima intelektualnog vlasništva kao sredstvima ulaganja/rasta; relativno visokih troškova sustava; poteškoća s vrednovanjem prava intelektualnog vlasništva; visokih troškova provedbe.

Nastavno na to, i temeljeno na rezultatima srednjoročne procjene programa Obzor 2020., Europska komisija razmotrit će uspostavu Europskog vijeća za inovacije za buduće programe u cilju pridonošenja naprednim inovacijama koje bi mogle osvojiti i stvoriti nova tržišta.

S obzirom na navedeno, Komisija namjerava izmijeniti program Obzor 2020. za to razdoblje (2018. – 2020.). To uključuje:

Komisija isto tako promiče profesionalnost u području informacijske i komunikacijske tehnologije (ICT). Europski okvir e-kompetencija za stručnjake iz područja informacijske i komunikacijske tehnologije postao je standard. Konačno, sposobnost privlačenja najsposobnijih kandidata, uključujući izvan EU-a, još je jedan važan pokretač uspjeha. Komisija je u lipnju 2016. predložila reformu plave karte EU-a u cilju učinkovitijeg privlačenja visoko-kvalificiranih državljana trećih zemalja. S obzirom na to da potencijal iz inozemstva može dati važan doprinos u uspostavi novoosnovanih poduzeća, potrebno je uložiti više napora unutar EU-a kako bi se privuklo te radnike te kako bi im se pružila potpora.

Iako problemi s kojima se poduzeća u EU-u suočavaju u fazi osnivanja nisu veći od problema poduzeća u SAD-u, akademski dokazi i javno savjetovanje potvrđuju da postoje znatne razlike tijekom faze rasta. To je djelomično posljedica iznosa financijskih sredstava dostupnih za ulaganje u poduzetnički kapital: procjenjuje se da je 2014. u EU-u bilo dostupno samo oko 5 milijardi EUR, u usporedbi s više od 26 milijardi EUR u SAD-u.

- U razdoblju 2017. – 2018. Komisija namjerava donijeti niz mjera za potporu MSP-ovima u korištenju pravima intelektualnog vlasništva i to i. širenjem osviještenosti o postojećim programima potpore u pogledu intelektualnog vlasništva za MSP-ove; ii. razvijanjem mreže EU-a za posredovanje i arbitražu u pogledu intelektualnog vlasništva za MSP-ove; iii. poticanjem stvaranja europskih programa osiguranja koji se odnose na sudske sporove i krađu intelektualnog vlasništva; iv. poboljšavanjem koordinacije programa financiranja u području intelektualnog vlasništva, uključujući u okviru mogućeg usmjeravanja država članica.

Osim toga, europski fondovi poduzetničkog kapitala u prosjeku su manji i ne mogu dovoljno pomoći trgovačkim društvima da iz novoosnovanih poduzeća izrastu u poduzeća srednje tržišne kapitalizacije te zatim u globalne aktere. U razdoblju od 2007. do 2012. (konačni) iznos sredstava u europskim fondovima poduzetničkog kapitala u prosjeku je bio 61 milijun EUR, a 50 % fondova raspolagalo je s manje od 27 milijuna EUR; prosječni iznos sredstava fondova poduzetničkog kapitala u SAD-u 2014. bio je 135 milijuna USD. To predstavlja poseban problem za rastuća poduzeća jer se sredstva s vremenom uglavnom potroše.

Mogućnost odabira između niza strategija izlaza ključna je za ulagače. Oni moraju znati da će imati mogućnost otkupiti svoja ulaganja, bilo inicijalnom javnom ponudom (IPO), prodajom udjela drugom trgovačkom društvu ili prodajom fondu poduzetničkog kapitala ili vlasničkog kapitala u kasnijoj fazi, ili ih preprodati osnivačima trgovačkog društva u koje su uložili. No trenutačni nedostatak informacija o mogućnostima financiranja dovodi do nesigurnosti i smanjenja ulaganja. Isto tako, što je dostupnije financiranje u kasnijoj fazi, to je veća vjerojatnost da će ulagači iz prvog i drugog kruga uložiti sredstva.

U pogledu pristupa javnom financiranju 85 % ispitanika u javnom savjetovanju pozvalo je na bolju usklađenost i transparentnost inicijativa financiranja te bolje ciljano pristupanje trgovačkim društvima koja bi u budućnosti mogla biti vodeća poduzeća.

Komisija rješava ta pitanja provedbom nekoliko politika. U pregledu proračuna u sredini razdoblja predložila je povećanje proračuna za EFSU i COSME (Program za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća) uz jačanje postojećih financijskih instrumenata i dodatno financiranje za MSP-ove u fazama osnivanja i rasta.

Od 2010. u okviru Programa EU-a za zapošljavanje i socijalne inovacije (EaSI) i programa koji mu je prethodio ponuđeni su mikrokrediti u vrijednosti od 1 milijardu EUR za osnivanje ili razvoj malog poduzeća, čime se poduprlo više od 100 000 mikropoduzetnika diljem Europe.

U tome će pomoći i Unija tržišta kapitala uspostavljena 2015. Komisija nastavlja s uvođenjem sveobuhvatnog paketa mjera kojima se podupire financiranje poduzetničkog i rizičnog kapitala u EU-u. U vezi sa strategijom jedinstvenog tržišta predlaže uspostavu Paneuropskog fonda fondova poduzetničkog kapitala u cilju rješavanja pitanja fragmentiranih europskih fondova poduzetničkog kapitala s malo sredstava, privlačenja više privatnog kapitala u okvir poduzetničkog kapitala, financiranja većeg broja MSP-ova tijekom duljih razdoblja i diverzificiranog financiranja za novoosnovana poduzeća, trgovačka društva koja se bave inovacijama i neuvrštena trgovačka društva. Osim toga, Komisija je u srpnju 2016. donijela prijedlog o izmjeni uredbi o europskim fondovima poduzetničkog kapitala (EuVECA) i, kako je prethodno navedeno, europskim fondovima za socijalno poduzetništvo (EuSEF) da bi se olakšalo daljnje prekogranično financiranje MSP-ova. Nadopunjujući Paneuropski fond fondova poduzetničkog kapitala i EFSU, Komisija će razmotriti potencijalnu dodanu vrijednost dodatnih poticaja poduzetničkom kapitalu, primjerice, kroz programe u okviru kojih privatno upravljani investicijski fondovi u privatnom vlasništvu mogu koristiti javna jamstva pri zaduživanju radi ulaganja u vlasničke i dužničke instrumente u novoosnovanim i rastućim poduzećima.

Komisija će nastaviti i s praćenjem poreznih programa/poticaja za ulaganja u novoosnovana/rastuća poduzeća i, nastavljajući se na uspješne pristupe koje su uvele države članice i rezultate tekućeg ispitivanja učinkovitosti poreznih poticaja za poduzetnički kapital i poslovne anđele u privlačenju dugoročnijeg kapitala, razmotrit će dodatne načine pružanja potpore u izradi politika država članica.

Kako bi ojačala strategije izlaza za rane ulagače u novoosnovana i rastuća poduzeća i kako bi se nadopunili nadolazeći pilot-projekt za paneuropsku platformu za povezivanje i inicijativa za novoosnovana poduzeća u Europi, Komisija će u razdoblju 2017. – 2018. pratiti stvaranje tržišta rasta MSP-ova, novu kategoriju multilateralnih trgovinskih platformi koja će dobiti pravni oblik u okviru Direktive o tržištu financijskih instrumenata (MiFID II). Time će se olakšati prikupljanje kapitala za srednja poduzeća i razmjena najboljih praksi. Komisija će utvrditi tržišne i javne inicijative kojima se potiče uvrštenje dionica MSP-ova za trgovanje i istražuju prihvatljiva rješenja regulatornih pitanja i tržišnih neuspjeha.

Daljnje mjere: - Komisija i Europski investicijski fond u 2017. će pružiti temeljna ulaganja u novi, nezavisno upravljani Paneuropski fond fondova poduzetničkog kapitala uz glavne privatne ulagače u cilju povećanja sredstava fondova poduzetničkog kapitala u Europi i rješavanja trenutačnog problema fragmentiranosti. Temeljna ulaganja EU-a u iznosu od 400 milijuna EUR bit će ograničena na 25 % ukupnog kapitala u Fondu fondova, donoseći potencijal za dodatna ulaganja u iznosu od najmanje 1,6 milijardi EUR u poduzetnički kapital u Europi. - Komisija će 2017. koordinirati paneuropsku platformu u okviru koje će se moći razmjenjivati najbolje prakse država članica o skupnom financiranju i procijeniti nedostaci u financiranju iz alternativnih izvora da bi se zaključilo je li potrebno dodatno javno financiranje ili druge mjere.

5. Zaključak

Unatoč velikom broju mladih i inovativnih poduzetnika Europa još nije u potpunosti iskoristila potencijal svojeg poduzetničkog kapaciteta i talenta.

Iako su poduzete mjere na nacionalnoj razini i razini EU-a, potrebno je učiniti više da bi se potaklo osnivanje novih poduzeća.

Osnivanje i rast trgovačkog društva diljem Europe moraju postati jednostavniji. Cilj je da Europa postane prvi izbor za ambiciozne poduzetnike koji utemeljuju i pretaču svoje napredne poslovne ideje u uspješna trgovačka društva u učinkovitim ekosustavima. Oni će zauzvrat otvoriti nova radna mjesta, potaknuti društvenu odgovornost, a neki od njih postat će vodeći u svijetu.

Ovom Komunikacijom predlaže se koordinirani pristup diljem politika EU-a koji se treba ostvariti nizom pragmatičnih mjera. Za njegovu učinkovitu i uspješnu provedbu bit će potrebna i partnerska suradnja sa svim razinama uprave, u državama članicama, regijama i gradovima, te svim dionicima, uključujući sama novoosnovana i rastuća poduzeća.

Komisija poziva Europski parlament i Vijeće da podrže ovu Komunikaciju i da se aktivno i u bliskoj suradnji sa svim bitnim dionicima uključe u njezinu provedbu.