Tematsko izvješće Programi pomoći EU-a  
za stavljanje nuklearnih 
postrojenja u Litvi, 
Bugarskoj i Slovačkoj izvan 
pogona: od 2011. godine 
postignut je određeni 
napredak, no ključni 
izazovi tek predstojeHR 2016.  BR. 22
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD
EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel.: +352 4398-1
Upiti:  eca.europa.eu/hr/Pages/ContactForm.aspx
Internetske stranice:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu (http://europa.eu).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2016.
Print ISBN 978-92-872-5509-9 ISSN 2315-0548 doi:10.2865/616605 QJ-AB-16-020-HR-C
PDF ISBN 978-92-872-5487-0 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/931591 QJ-AB-16-020-HR-N
EPUB ISBN 978-92-872-5507-5 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/559527 QJ-AB-16-020-HR-E
© Europska unija, 2016.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Za svaku uporabu ili umnažanje slika 1., 8., 9., 10., 11., 12., 13., 14. i 15. te slike u prilogu VII. dopuštenje se mora zatražiti 
izravno od vlasnika autorskih prava.
Programi pomoći EU-a 
za stavljanje nuklearnih 
postrojenja u Litvi, 
Bugarskoj i Slovačkoj izvan 
pogona: od 2011. godine 
postignut je određeni 
napredak, no ključni 
izazovi tek predstoje
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom 
UFEU-a)Tematsko izvješćeHR 2016.  BR. 22
02
 Revizorski tim
U tematskim izvješćima Suda iznose se rezultati revizija uspješnosti i usklađenosti koje su provedene za posebna prora -
čunska područja ili teme povezane s upravljanjem. U odabiru i osmišljavanju takvih revizijskih zadataka Sud nastoji postići 
što veći učinak uzimajući u obzir rizike za uspješnost ili usklađenost, vrijednost predmetnih prihoda ili rashoda, predstoje -
će razvojne promjene te politički i javni interes.
Ovu reviziju uspješnosti provelo je II. revizijsko vijeće, kojem je na čelu član Suda Henri Grethen i koje je specijalizirano 
za rashodovna područja strukturnih politika, prometa i energije. Reviziju je predvodio član Suda Phil Wynn Owen, koji je 
ujedno i izvjestitelj za ovo izvješće, a potporu mu je pružao revizorski tim iz II. revizijskog vijeća.
03
 Sadržaj
Odlomak
 Pojmovnik
 Pokrate
I. – X. Sažetak
1. – 28. Uvod
4. – 10. Programi pomoći EU-a za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona
11. – 17. Što je stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona?
18. – 19. Gospodarenje radioaktivnim otpadom
20. Načelo „onečišćivač plaća” kao načelo EU-a i međunarodno načelo
21. – 27. Uloge i odgovornosti dionika u okviru programa pomoći EU-a za stavljanje nuklearnih postrojenja 
izvan pogona
28. Prethodno tematsko izvješće Suda o stavljanju nuklearnih postrojenja izvan pogona
29. – 35. Opseg revizije i revizijski pristup
36. – 106. Opažanja
36. – 71. Od 2011. godine u području stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona ostvaren je određeni 
napredak, ali ključni izazovi tek predstoje
37. – 58. Napredak je postignut u nekontroliranim područjima, no postupak stavljanja zgrada reaktora izvan 
pogona tek treba započeti, dok je infrastruktura za gospodarenje radioaktivnim otpadom dovršena tek 
djelomično
59. – 71. U gotovo svim ključnim infrastrukturnim projektima za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona 
došlo je do kašnjenja
72. – 106. Procijenjeni trošak stavljanja izvan pogona iznosit će barem 5,7  milijardi  eura, odnosno dvostruko 
više ako se uključe troškovi konačnog odlaganja
73. – 74. Od 2010. godine ukupni procijenjeni troškovi stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona porasli su za 
40 % i sad iznose 5,7 milijardi eura
75. – 85. Države članice, posebice Litva, suočavaju se s financijskim izazovima
86. – 88. Procjena planova financiranja i stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona koju je provela Komisija 
bila je neprikladna
89. – 92. Velika većina troškova u svim trima državama članicama financira se iz proračuna EU-a
04 Sadržaj 
93. – 99. U slučaju uključivanja troškova konačnog odlaganja visoko radioaktivnog otpada ukupni procijenjeni 
troškovi bi se udvostručili
100. – 106. Obveze za buduće troškove nisu primjereno knjižene u trima državama članicama
107. – 120. Zaključci i preporuke
 Prilog I. —  Nuklearni reaktori koji se stavljaju izvan pogona u okviru programa pomoći EU-a 
za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona
 Prilog II. —  Pregled pravnih temelja za programe pomoći za stavljanje nuklearnih postrojenja 
izvan pogona
 Prilog III. —  Nuklearni reaktori u državama članicama i njihov status na dan 31. prosinca 2015.
 Prilog IV. —  Pregled dionika programa pomoći za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan 
pogona
 Prilog V.  —  Projekti financirani sredstvima EU-a ispitani u okviru revizije
 Prilog VI. —  Kašnjenja i prekoračenja troškova u uzorku od 18 ključnih infrastrukturnih 
projekata i popratnih projekata za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona 
koji su financirani sredstvima programa pomoći EU-a od 2001. godine
 Prilog VII.  —  Izgradnja dubokog geološkog odlagališta za konačno odlaganje istrošenog 
nuklearnog goriva u nuklearnoj elektrani Olkiluoto, Finska
 Odgovori Komisije
05
 Pojmovnik
Aktivacija : postupak u  okviru kojeg neutronsko zračenje uzrokuje nenamjerno potaknutu radioaktivnost 
u moderatorima, rashladnim sredstvima te strukturnim i zaštitnim materijalima.
Dozvole : sve aktivnosti koje se provode tijekom životnog ciklusa nuklearne elektrane, uključujući stavljanje izvan 
pogona, koje su uređene relevantnim propisima i za čije je provođenje potrebna dozvola nacionalnog tijela. Za rad 
u kontroliranom području potrebno je promijeniti dozvolu za rad u dozvolu za stavljanje nuklearnog postrojenja 
izvan pogona.
Duboko geološko odlagalište : podzemni objekt za konačno odlaganje koji se nalazi u stabilnoj geološkoj 
tvorevini kako bi se zajamčilo dugoročno zadržavanje (tijekom tisuća godina ili dulje) dugoživućeg radioaktivnog 
otpada i izolacija otpada od dostupne biosfere. Odlaganje znači da ne postoji namjera za vraćanjem otpada, iako ta 
mogućnost nije isključena. Geološko odlaganje metoda je odlaganja ponajprije visoko radioaktivnog otpada.
Ex ante  uvjeti : uvjeti za djelotvornu i učinkovitu uporabu pomoći EU-a. Ex ante  uvjeti za programe pomoći za 
stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona utvrđeni su u uredbama Vijeća br. 1368/20131 i 1369/20132. Litva, 
Bugarska i Slovačka morale su poduzeti odgovarajuće mjere kako bi ispunile ove uvjete donošenja odluke Komisije 
o financiranju za godišnji program rada za 2014. godinu.
Istrošeno nuklearno gorivo : nuklearno gorivo koje je ozračeno u  reaktoru i  koje je došlo do kraja korisnog 
životnog vijeka.
Konačno odlaganje : posljednji korak u postupku gospodarenja radioaktivnim otpadom. Raspoložive su različite 
mogućnosti, uključujući odlaganje u  duboko geološko odlagalište za visoko radioaktivni otpad.
Kontaminacija : nenamjerna i  neželjena prisutnost radioaktivne tvari na površinama ili unutar krutih tvari ili 
postupak kojim na takvim lokacijama dolazi do njihove prisutnosti.
Kontrolirano područje : područje s kontroliranim pristupom za koje vrijede posebna pravila u svrhu zaštite od 
ionizirajućeg zračenja i  sprječavanja širenja radioaktivne kontaminacije.
Međunarodni fondovi za potporu stavljanju nuklearnih elektrana izvan pogona : fondovi kojima upravlja 
EBRD, čija je svrha pružati potporu postupku stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona u Litvi preko 
Međunarodnog fonda za potporu stavljanju izvan pogona nuklearne elektrane Ignalina (IIDSF), u  Bugarskoj preko 
Međunarodnog fonda za potporu stavljanju izvan pogona nuklearne elektrane Kozloduj (KIDSF) te u Slovačkoj 
preko Međunarodnog fonda za potporu stavljanju izvan pogona nuklearne elektrane Bohunice (BIDSF).
Mjere stavljanja nuklearnog postrojenja izvan pogona : projekti čija je svrha pomoći u uklanjanju dijela 
financijskog tereta s kojim se suočavaju države članice pri stavljanju nuklearnih postrojenja izvan pogona.
1 Uredba Vijeća (Euratom) br. 1368/2013 оd 13. prosinca 2013. o potpori Unije programima pomoći za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona 
u Bugarskoj, Litvi i Slovačkoj te o stavljanju izvan snage uredbi (Euratom) br. 549/2007 i (Euratom) 647/2010 (SL L 346, 20.12.2013., str. 1.).
2 Uredba Vijeća (Euratom) br. 1369/2013 od 13. prosinca 2013. o potpori Unije za programe pomoći za stavljanje izvan pogona nuklearnih postrojenja 
u Litvi te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1990/2006 (SL L 346, 20.12.2013., str. 7.).
06 Pojmovnik 
Mjere ublažavanja : projekti osmišljeni za ublažavanje određenih učinaka smanjenja nacionalnih kapaciteta za 
proizvodnju energije do kojeg je došlo zbog ranog zatvaranja.
Mokro skladištenje istrošenog nuklearnog goriva : istrošeno nuklearno gorivo pohranjuje se u bazenima za 
skladištenje. Ova je metoda jedna od dviju mogućnosti za privremeno skladištenje istrošenog goriva; druga je 
mogućnost „suho skladištenje”.
Načelo „onečišćivač plaća” : općeprihvaćena praksa politike u vezi s okolišem prema kojoj osobe odgovorne za 
stvaranje onečišćenja trebaju snositi troškove upravljanja tim onečišćenjem.
Napušteno područje (engl. brownfield site ): iako za ovaj izraz ne postoji uobičajena međunarodna definicija, 
za potrebe ovog izvješća pod njime se podrazumijeva krajnje stanje lokacije nuklearne elektrane stavljene izvan 
pogona kojim se ne ispunjavaju uvjeti za dobivanje statusa nerazvijenog područja. Nad napuštenim područjem 
i dalje se provodi regulatorna kontrola, a za ponovnu uporabu i razvoj zemljišta postoje određena ograničenja.
Neizravno upravljanje : jedan od triju načina izvršenja proračuna EU-a. U ovom načinu upravljanja Komisija 
ima ukupnu odgovornost za proračun, ali povjerava provedbene zadatke jednoj partnerskoj zemlji ili više njih, 
međunarodnim organizacijama, agencijama država članica ili drugim tijelima.
Nepredviđena obveza : u računovodstvu ovaj izraz predstavlja obvezu čije plaćanje nije vjerojatno ili čiji se iznos 
ne može pouzdano izmjeriti ili moguću obvezu koja ovisi o tome hoće li doći do određenih neizvjesnih budućih 
događaja.
Nerazvijeno područje (engl. greenfield site ): iako za ovaj izraz ne postoji uobičajena međunarodna definicija, za 
potrebe ovog izvješća njime se označava krajnje stanje lokacije nuklearne elektrane stavljene izvan pogona kojim se 
omogućuje ukidanje regulatorne kontrole zemljišta.
Nuklearna elektrana : elektrana u kojoj se kao gorivo upotrebljava fisibilni nuklearni materijal.
Nuklearni reaktor : sustav koji se nalazi na lokaciji nuklearne elektrane i  koji omogućuje stvaranje i  kontroliranje 
održivih nuklearnih lančanih reakcija.
Obveze : u računovodstvu ovaj izraz predstavlja trenutačne obveze koje proizlaze iz prošlih događaja.
Plan za konačno stavljanje nuklearnog postrojenja izvan pogona : dokument koji sastavlja operator nuklearne 
elektrane pri zatvaranju objekta te koji podnosi u okviru zahtjeva za izdavanje dozvole za stavljanje nuklearnog 
postrojenja izvan pogona. U njemu se navode sve potrebne aktivnosti, kao i njihov raspored i procijenjeni troškovi 
te uključuje plan financiranja. Dokument se može mijenjati tijekom provedbe postupka stavljanja nuklearnog 
postrojenja izvan pogona.
Programi pomoći EU-a za stavljanje izvan pogona nuklearnih postrojenja : programi EU-a pokrenuti radi 
pružanja financijske pomoći Litvi, Bugarskoj i Slovačkoj pri gašenju i stavljanju izvan pogona nuklearnih reaktora 
sovjetske proizvodnje koji se nisu mogli na ekonomičan način unaprijediti tako da budu u skladu sa zapadnim 
sigurnosnim standardima i  koji se nalaze na lokacijama Ignalina, Kozloduj i  Bohunice, u  skladu s  relevantnim 
uvjetima utvrđenima ugovorima o pristupanju tih zemalja.
Radioaktivni otpad : materijal koji nastaje tijekom rada nuklearnih postrojenja i tijekom postupka stavljanja izvan 
pogona izložen radioaktivnoj kontaminaciji ili aktivaciji. Ova se kategorija može podijeliti u skladu s razinom 
radioaktivnosti otpada (izuzeti otpad, vrlo kratkoživući otpad, vrlo nisko radioaktivni, nisko radioaktivni, srednje 
radioaktivni ili visoko radioaktivni otpad).
Rezerviranja : računovodstveni termin za obvezu zabilježenu u bilanci čije su vrijeme plaćanja i iznos nesigurni.
07 Pojmovnik 
Stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona : postupak kojim se nuklearna elektrana rastavlja, a  lokacija se 
čisti do prethodno utvrđene krajnje točke.
Suho skladištenje istrošenog nuklearnog goriva : istrošeno nuklearno gorivo drži se u bačvama u namjenskom 
objektu. Ova je metoda jedna od dviju mogućnosti za privremeno skladištenje istrošenog goriva; druga je 
mogućnost „mokro skladištenje”.
Tehničko stavljanje nuklearnog postrojenja izvan pogona : u ovom izvješću taj izraz obuhvaća metodologiju, 
tehnologiju i  radove povezane s  dekontaminacijom, rastavljanjem i  fragmentacijom radiološki aktiviranih/
kontaminiranih struktura i  sustava te prikladno upravljanje navedenim.
Višegodišnji financijski okvir (VFO) : u VFO-u su utvrđeni rashodovni prioriteti i najveći iznosi koje EU smije 
potrošiti u određenim područjima tijekom utvrđenog razdoblja od nekoliko godina. Gornje granice rashoda 
u Uredbi o VFO-u nisu jednake onima koje su utvrđene u proračunu EU-a i koje su uvijek niže. VFO također obuhvaća 
izvore prihoda za proračun EU-a i korektivne mehanizme za predmetno razdoblje (to je trenutačno razdoblje 
2014.  – 2020.).
Zgrada reaktora : u zgradi reaktora smješteni su reaktor i drugi glavni dijelovi te ona čini dio kontroliranog 
područja.
08
 Pokrate
CPMA : Središnja agencija za upravljanje projektima u Litvi
EBRD : Europska banka za obnovu i razvoj
GPR : godišnji program rada
IAEA : Međunarodna agencija za atomsku energiju
IAS: Služba Europske komisije za unutarnju reviziju
JAVYS a.s. : slovačko državno poduzeće odgovorno za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona 
i gospodarenje radioaktivnim otpadom
KPU : ključni pokazatelj uspješnosti
NDAP : programi pomoći za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona
NE Bohunice : nuklearna elektrana Bohunice u  Slovačkoj
NE Ignalina : nuklearna elektrana Ignalina u  Litvi
NE Kozloduj : nuklearna elektrana Kozloduj u  Bugarskoj
RBMK-1500 : reaktor velike snage kanalnog tipa (kao što je onaj u Litvi)
SERAW : bugarsko državno poduzeće za gospodarenje radioaktivnim otpadom
VVER 440/230 : tlakovodni reaktor sovjetske proizvodnje (kao što su oni u Bugarskoj i Slovačkoj)
09
 Sažetak
I
Kada su Litva, Bugarska i Slovačke bile zemlje kandidatkinje za članstvo u Europskoj uniji (EU), jedan od uvjeta za 
njihovo pristupanje bilo je zatvaranje i zatim stavljanje izvan pogona osam nuklearnih reaktora prve generacije 
sovjetske proizvodnje u trima nuklearnim elektranama.
II
Gašenje, a zatim i stavljanje tih nuklearnih reaktora izvan pogona prije kraja njihova životnog vijeka, predstavljalo je 
znatno financijsko i gospodarsko opterećenje za tri predmetne države članice. Stoga je EU pristao pružiti financijsku 
potporu, počevši od 1999. godine. Do 2020. godine ukupna potpora EU-a doseći će iznos od 3,8 milijardi eura, pri 
čemu će Litva primiti najveći dio, nakon čega slijedi Bugarska, a zatim Slovačka.
III
Cilj je ove revizije utvrditi je li od 2011. godine, kad je objavljeno naše prethodno izvješće na ovu temu, postignut 
napredak u provedbi programa pomoći EU-a za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona u Litvi, Bugarskoj 
i Slovačkoj.
IV
Namjenskim programima EU-a za financiranje postupka stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona nisu stvo -
reni pravi poticaji za pravodobno i isplativo stavljanje izvan pogona.
V
Od 2011.  godine postignut je određeni napredak u  pogledu stavljanja izvan pogona nuklearnih elektrana Ignalina 
u Litvi, Kozloduj u Bugarskoj i Bohunice u Slovačkoj. Ključni su dijelovi u nekontroliranim područjima elektrana 
rastavljeni, ali tri navedene države članice tek se trebaju suočiti s glavnim izazovima koji proizlaze iz rada u kon -
troliranim područjima, što uključuje i zgrade reaktora. Iako tijela država članica tvrde da su elektrane nepovratno 
zatvorene, nisu u cijelosti postignuta sva očekivana ostvarenja na kojima Komisija temelji svoju procjenu napretka 
u pogledu nepovratnog zatvaranja.
VI
Tri države članice postigle su određeni napredak u  uspostavljanju infrastrukture za gospodarenje otpadom, ali je 
u razdoblju 2011. – 2015. došlo do kašnjenja u brojnim ključnim infrastrukturnim projektima. Do najvećih je kašnje -
nja došlo u Litvi, gdje se krajnji rok za stavljanje nuklearne elektrane izvan pogona od 2011. godine pomicao za još 
devet godina na 2038. godinu. U svakoj od triju država članica i dalje postoje izazovi, kao što je oslanjanje na vanjske 
stručnjake i rad s prvim tehničkim rješenjima svoje vrste.
10 Sažetak 
1. preporuka : tri predmetne države članice trebale bi:
(a) dodatno poboljšati svoju praksu vođenja projekata kako bi u planiranom roku uspostavile potrebnu infrastruk -
turu za gospodarenje otpadom i  istrošenim gorivom;
(b) poduzeti korake za jačanje vlastitih tehničkih kapaciteta kako bi se postigla veća ravnoteža između unutarnjih 
i vanjskih stručnjaka;
(c) pronaći bolje načine razmjene najbolje prakse i tehničkog znanja, kako međusobno tako i sa širom zajednicom 
u području stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona u EU-u i izvan njega. Komisija to treba omogućiti na 
isplativ način.
VII
Iako su za provedbu takvih rješenja potrebna desetljeća, razgovori u trima državama članicama o mogućim rješe -
njima za konačno odlaganje visoko radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva, koja mogu biti nacionalna, 
regionalna ili na razini EU-a, i dalje su tek u fazi osmišljavanja.
2. preporuka
(a) Komisija bi zajedno sa svim relevantnim državama članicama EU-a trebala istražiti mogućnosti odlaganja 
istrošenog goriva i  visoko radioaktivnog otpada, uključujući regionalna rješenja i  ostala rješenja na razini EU-a, 
uzimajući pritom u obzir zaštitu, sigurnost i isplativost drugih mogućnosti. Komisija treba uključiti pregled tog 
pitanja u svoje prvo izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi Direktive o radioaktivnom otpadu.
(b) Tri navedene države članice istodobno bi trebale nastaviti s  ostvarivanjem svojih planova za konačno odlaganje 
kako bi uspostavile potpunije procjene troškova i  planove financiranja za odlaganje istrošenog goriva i  radioak -
tivnog otpada, kako je propisano Direktivom o  radioaktivnom otpadu.
VIII
Procijenjeni troškovi stavljanja triju nuklearnih postrojenja izvan pogona iznosit će barem 5,7 milijardi eura, 
odnosno dvostruko više ako se uključe troškovi konačnog odlaganja. Manjak financijskih sredstava za stavljanje 
nuklearne elektrane u Litvi izvan pogona povećao se od naše posljednje revizije te troškovi sada premašuju iznos 
financijskih sredstava za 1,6 milijardi eura. Bugarska procjenjuje da njezin manjak financijskih sredstava iznosi 
28 milijuna eura, dok Slovačka procjenjuje da je riječ o iznosu od 92 milijuna eura. Iako te tri države članice snose 
krajnju odgovornost za jamčenje raspoloživosti prikladnih izvora financiranja za stavljanje nuklearnih postrojenja 
izvan pogona i  konačno odlaganje otpada, njihovo sufinanciranje programa EU-a za stavljanje nuklearnih postroje -
nja izvan pogona i dalje je vrlo ograničeno. Komisija nije izdala jasne smjernice o uvjetima za sufinanciranje. Broj čla -
nova osoblja u svim trima elektranama smanjio se otkad su bile potpuno operativne, ali određeni fondovi EU-a upo -
trebljavaju se za pokrivanje troškova osoblja koje radi na sigurnom održavanju elektrana. Komisija je 2011. godine 
navela da ne planira pružanje financijske potpore EU-a nakon 2020.  godine.
3. preporuka : predmetne tri države članice trebale bi priznati koja je njihova uloga u jamčenju poštovanja načela 
„onečišćivač plaća” i biti spremne koristiti se nacionalnim sredstvima za pokrivanje troškova stavljanja nuklearnih 
postrojenja izvan pogona, kao i troškova konačnog odlaganja, kako u tekućem razdoblju financiranja tako i nakon 
njega.
11 Sažetak 
4. preporuka : Komisija bi trebala tražiti povećanje razine nacionalnog sufinanciranja tijekom razdoblja financiranja 
2014. – 2020. Trebala bi jasno definirati, primjerice u obliku odluke Komisije, „dobro osnovane iznimne” uvjete po 
kojima se projekti mogu u cijelosti financirati sredstvima EU-a u okviru programa pomoći za stavljanje nuklearnih 
postrojenja izvan pogona.
5. preporuka : namjenski programi financiranja za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona u  Litvi, Bugarskoj 
i Slovačkoj trebali bi se obustaviti nakon 2020. godine. Ako se u jednoj ili više predmetnih država članica utvrdi jasna 
potreba za korištenjem sredstvima EU-a nakon 2020. godine, buduće financiranje sredstvima EU-a koje predlaže 
Komisija i s kojim se usuglasi zakonodavac trebalo bi obuhvaćati prave poticaje za nastavak stavljanja nuklearnih 
postrojenja izvan pogona, uključujući vremensku ograničenost i utemeljenost na odgovarajućim razinama sufinan -
ciranja država članica. Jedan od načina na koji se to može postići jest razmatranje mogućnosti proširenja pristupa 
europskim strukturnim i  investicijskim fondovima kako bi se obuhvatile aktivnosti stavljanja nuklearnih postrojenja 
izvan pogona, čime bi se ti uvjeti ispunili.
6. preporuka : Komisija bi trebala dopustiti uporabu financijskih sredstava EU-a u okviru programa pomoći za stav -
ljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona samo za financiranje troškova za osoblje koje radi isključivo na aktivno -
stima stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona.
IX
Procjena Komisije kojom se nastojalo utvrditi jesu li planovi financiranja i stavljanja nuklearnih postrojenja izvan 
pogona u skladu s ex ante  uvjetima bila je neprikladna.
7. preporuka : Komisija bi trebala dovršiti svoju procjenu ex ante  uvjeta.
X
Budući troškovi nisu uvijek priznati kao rezerviranja i/ili uključeni u bilješke uz računovodstvenu dokumentaciju. Na 
taj se način ograničava transparentnost i  smanjuje sposobnost relevantnih nadležnih tijela da na odgovarajući način 
planiraju buduće troškove stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona i  odlaganja istrošenog nuklearnog goriva.
8. preporuka : Komisija bi u suradnji sa svim relevantnim državama članicama trebala raditi na tome da se svi 
budući troškovi povezani sa stavljanjem nuklearnih postrojenja izvan pogona i  konačnim odlaganjem istrošenog 
goriva knjiže na primjeren i  transparentan način te u  skladu s  relevantnim računovodstvenim standardima.
12
 Uvod Slika 1.Nuklearne elektrane u Litvi, Bugarskoj i Slovačkoj 
obuhvaćene programima pomoći EU-a za stavljanje 
nuklearnih postrojenja izvan pogona01 
Kad su Litva , Bugarska  i Slovačka  bile zemlje kandidatkinje za pristupanje Europskoj 
uniji (EU), jedan od uvjeta za njihovo pristupanje bilo je zatvaranje i zatim stav -
ljanje izvan pogona osam nuklearnih reaktora prve generacije sovjetske proi -
zvodnje u  trima nuklearnim elektranama3 (vidjeti sliku 1.  i prilog I. ). Budući da je 
unapređenje radi usklađivanja sa zapadnim sigurnosnim standardima ocijenjeno 
neisplativim, tijekom pristupnih pregovora dogovoreno je da će se ti reaktori 
staviti izvan pogona prije isteka njihova predviđenog životnog vijeka4. Trima 
lokacijama upravljaju državna poduzeća.3 U elektrani Kozloduj 
u Bugarskoj i  elektrani 
Bohunice u Slovačkoj reaktori 
koji su još u pogonu nalaze se 
pokraj reaktora koji se stavljaju 
izvan pogona. U ovom 
izvješću riječ „elektrana” 
upotrebljava se samo za 
reaktore koji se stavljaju izvan 
pogona.
4 DOC/97/8, Strasbourg/
Bruxelles, 15. srpnja 1997., 
Agenda 2000. – Sažetak 
i zaključci mišljenja Komisije 
o zahtjevima za članstvo 
u Europskoj uniji koje su 
podnijele države 
kandidatkinje, Udruženje 
zapadnoeuropskih nuklearnih 
regulatora („WENRA”), 
„Nuclear Safety in EU 
Candidate Countries” 
(Nuklearna sigurnost 
u zemljama kandidatkinjama 
za članstvo u EU-u), 
listopad 2000.
Nuklearna elektrana Ignalina u Litvi
Jedinice 1. i 2., svaka ima jedan reaktorVrsta reaktora: reaktor velike snage kanalnog tipa (RBMK – 1500)
Nuklearna elektrana Bohunice V1 u Slovačkoj
Dva reaktora
Vrsta reaktora: tlakovodni reaktor tipa VVER – 440/230
Nuklearna elektrana Kozloduj u BugarskojJedinice 1. i 4., svaka ima jedan reaktorVrsta reaktora: tlakovodni reaktor tipa VVER – 440/230
Izvor:  Sud, na temelju podataka koje su dostavile nuklearne elektrane. Fotografije © nuklearna elek -
trana Bohunice, nuklearna elektrana Kozloduj, nuklearna elektrana Ignalina.
13 Uvod 
02 
U nuklearnoj elektrani Bohunice V1 u Slovačkoj i nuklearnoj elektrani Kozloduj 
u Bugarskoj nalaze se VVER reaktori, koji su potkategorija tlakovodnih reaktora 
(vidjeti sliku 2. ). Ova vrsta reaktora već je stavljena izvan pogona u drugim dijelo -
vima Europe. Slika 2.Ilustracija nuklearne elektrane s tlakovodnim reaktorom (VVER-440/230)
Izvor:  Sud. Reaktor
GorivoTlačni spremnik
Parogenerator
Pojna
crpka
KondenzatorTurbinaGenerator
TransformatorMrežaSekundarni krug u dvorani
za turbineRasklopište
Reaktor i dijelovi primarnog rashladnog kruga u zgradi reaktora čine aktivirani i kontaminirani primarni krug. Turbina i kondenzator čine sekundarni krug. Bohunice V1 i jedinice 
1. – 4. elektrane Kozloduj nemaju masivnu strukturu za zadržavanje od čelika i betona koja bi djelovala kao konačna prepreka masovnom otpuštanju zračenja u slučaju nezgode u reaktoru i dijelovima primarnog kruga.Dovod rashladne vode
iz rijeke/jezera u rashladni 
toranj/uni00A0//uni00A0odvod rashladne 
vode iz rashladnog tornja
u rijeku/jezeroRashladna crpka 
reaktoraPrimarni krug udvorani 
s reaktorom, dio 
kontroliranog područja
14 Uvod 
03 
Reaktor u litavskoj elektrani Ignalina je reaktor moderiran grafitom (RBMK-1500), 
što je potkategorija reaktora s  kipućom vodom, koji se uobičajeno naziva re -
aktorom černobilskog tipa (vidjeti sliku 3. ). Ovo je prvi put da se takav reaktor 
moderiran grafitom stavlja izvan pogona5.5 Iako su zatvorene, reaktorske 
jedinice u  Černobilu nisu 
stavljene izvan pogona. Nakon 
nesreće iz 1986. godine 
reaktorska jedinica  4. 
zatvorena je u „sarkofag”.Slika 3.Ilustracija nuklearne elektrane s reaktorom moderiranim grafitom (RBMK-1500)
Izvor:  Sud.RasklopišteDvorana za turbine
TurbinaGeneratorMreža
Transformator
Kondenzator
Glavna cirkulacijska crpkaGorivni elementi
Reaktor
Reaktor i dijelovi primarnog rashladnog kruga u zgradi reaktora čine aktiviran i kontaminiran krug, koji je izravno povezan s turbinom i kondenzatorom u dvorani za 
turbine. Jedinice 1. i 2. elektrane Ignalina nemaju masivnu strukturu za zadržavanje od čelika i betona koja bi djelovala kao konačna prepreka masovnom otpuštanju zračenja u slučaju nezgode u reaktoru i dijelovima primarnog rashladnog kruga.Glavna 
cirkulacijska 
crpkaKontrolne gra/f_itne 
šipkeDovod rashladne vode iz 
jezera / odvod rashladne 
vode u jezeroSeparator pare
u obliku bubnja Dvorana za reaktor / zgrada reaktora, 
dio kontroliranog područja
15 Uvod 
Programi pomoći EU-a za stavljanje nuklearnih 
postrojenja izvan pogona
04 
Gašenje, a zatim i stavljanje ovih nuklearnih elektrana izvan pogona prije kraja 
njihova životnog vijeka, predstavljali su značajno financijsko i gospodarsko opte -
rećenje za tri predmetne države članice, tim više jer one nisu prikupile nacionalna 
sredstva za pokrivanje potpunog troška stavljanja nuklearnih postrojenja izvan 
pogona i  nisu imale potrebnu infrastrukturu za gospodarenje otpadom6.
05 
EU je pristao pružiti financijsku potporu, počevši od 1999. godine. To pružanje 
pomoći započelo je u okviru programa PHARE, instrumenta pretpristupne pomo -
ći namijenjenog usmjeravanju financijske i  tehničke pomoći zemljama kandidat -
kinjama u središnjoj i istočnoj Europi. Nakon što su tri predmetne zemlje pristu -
pile EU-u, pružanje potpore nastavilo se u okviru programa pružanja pomoći za 
stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona (NDAP), na temelju odredaba po -
jedinačnih ugovora o pristupanju te uredbi Vijeća (za pregled vidjeti prilog II. )7. 
Za svaku je zemlju uspostavljen posebni, namjenski program potpore.
06 
Od početka programa potpore 1999. godine do 2013. godine ti su programi obu -
hvaćali sljedeće:
 ο mjere stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona čija je svrha pomoći pri 
uklanjanju dijela financijskog tereta s  kojim se države članice moraju nositi 
kada započnu postupak stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona;
 ο mjere s  ciljem ublažavanja određenih učinaka smanjenja dijela nacionalnog 
kapaciteta za proizvodnju energije do kojeg je došlo zbog ranog zatvaranja.
07 
U aktualnom razdoblju 2014. – 2020. samo mjere stavljanja nuklearnih postroje -
nja izvan pogona8 ispunjavaju uvjete za financiranje u okviru programa pomoći 
EU-a za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona, kojima se nastoje postići 
posebni ciljevi utvrđeni u  tablici 1 .6 Radni dokument službi 
Komisije „Nuclear 
Decommissioning Assistance 
Programme data” („Podatci 
o programu pomoći za 
stavljanje nuklearnih 
postrojenja izvan pogona”) 
(SEC(2011) 914 final).
7 Osim potpore EU-a, Litvi 
i Bugarskoj također su 
dodijeljena zasebna 
bespovratna sredstva za 
operativnu nuklearnu 
sigurnost s računa za 
nuklearnu sigurnost kojim 
upravlja Europska banka za 
obnovu i razvoj (EBRD).
8 Mjere ublažavanja, uključujući 
energetsku učinkovitost 
i energiju iz obnovljivih izvora, 
ispunjavaju uvjete za 
financiranje sredstvima 
europskih strukturnih 
i investicijskih fondova kojima 
se služe sve tri države članice.
16 Uvod Tablica 1.Posebni ciljevi programa pomoći EU-a za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan 
pogona za razdoblje 2014. – 2020.
Program Posebni ciljevi
Ignalina, LitvaPrebacivanje goriva iz reaktorske jezgre jedinice 2. i bazena za gorivo iz jedinica 1. i 2. u objekt za suho skladištenje istrošenog 
goriva.
Sigurno održavanje reaktorskih jedinica.
Aktivnosti rastavljanja u dvorani za turbine i drugim pomoćnim zgradama.
Sigurno gospodarenje otpadom nastalim stavljanjem elektrane izvan pogona u skladu s detaljnim planom upravljanja otpadom.
Kozloduj, BugarskaAktivnosti rastavljanja jedinica 1. do 4. u dvoranama za turbine i pomoćnim zgradama.
Rastavljanje velikih dijelova i opreme u reaktorskim zgradama jedinica 1. do 4.
Sigurno gospodarenje otpadom nastalim stavljanjem elektrane izvan pogona u skladu s detaljnim planom upravljanja otpadom.
Bohunice, SlovačkaAktivnosti rastavljanja u dvorani za turbine i pomoćnim zgradama reaktora V1.
Rastavljanje velikih dijelova i opreme u zgradama reaktora V1.
Sigurno gospodarenje otpadom nastalim stavljanjem elektrane izvan pogona u skladu s detaljnim planom upravljanja otpadom.
Sve elektraneMoguće mjere održavanja visoke razine sigurnosti u jedinicama koje se stavljaju izvan pogona, uključujući potporu za osoblje 
nuklearne elektrane.
Izvor:  Sud, na temelju uredbi Vijeća (Euratom) br. 1368/2013 i 1369/2013.
08 
Ukupna potpora EU-a do 2020. godine iznosit će 3,8 milijardi eura (vidjeti sliku 4. ).Slika 4.Pomoć EU-a Litvi, Bugarskoj i Slovačkoj za stavljanje 
nuklearnih postrojenja izvan pogona u razdoblju 
1999. – 2020.
0200
100400600
500
300800
700900(u milijunima eura)
1999. – 2006.                                                                                                                       
(8 godina)2007. – 2013.                                                            
(7 godina)2014. – 2020.                                                                                             
(7 godina)340530
201837
510
423
225293451Ignalina, Litva
Kozloduj, Bugarska
Bohunice, Slovačka
Izvor:  Sud, na temelju podataka Europske komisije.
17 Uvod 
09 
Najveći je dio pripao Litvi, nakon koje slijedi Bugarska, pa Slovačka (vidjeti 
sliku 5. )9.9 Države članice u ovom su 
izvješću navedene prema 
opsegu njihovih programa, od 
najvećeg prema najmanjem, 
i to kako slijedi: Litva, Bugarska 
i Slovačka.
10 SEC(2011) 1387 final, Radni 
dokument osoblja Komisije, 
„Impact assessment” (Procjena 
učinka).
11 COM(2016) 177 final od 
4. travnja 2016., str. 7., „Ogledni 
nuklearni program dostavljen 
na temelju članka 40. Ugovora 
o Euratomu radi dobivanja 
mišljenja Europskoga 
gospodarskog i  socijalnog 
odbora”, u daljnjem tekstu: 
Ogledni nuklearni program 
Komisije iz 2016.Slika 5.Udio ukupne pomoći EU-a za stavljanje nuklearnih 
postrojenja izvan pogona po državama članicama 
u razdoblju 1999. – 2020.
Izvor:  Sud, na temelju podataka Europske komisije.Bohunice, Slovačka
849 milijuna eura
22 %Kozloduj, Bugarska
1 143 milijuna eura
30 % Ignalina, Litva
1 818 milijuna eura
48 %
10 
Komisija je u  svojoj procjeni učinka izrađenoj za financijsko razdoblje 
2014. – 2020. navela da „ne planira daljnje pružanje financijske potpore EU-a” 
nakon 2020.  godine10.
Što je stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona?
11 
Stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona predstavlja posljednji korak 
u životnom ciklusu nuklearne elektrane. Sve veći broj nuklearnih elektrana diljem 
Europe stavlja se izvan pogona ili će biti stavljen izvan pogona tijekom kratkoroč -
nog/srednjoročnog razdoblja. Krajem 2015. godine u EU-u je postojalo 129 nu -
klearnih reaktora u pogonu, a još 91 bio je ugašen, od čega su tri bila potpuno 
stavljena izvan pogona (vidjeti prilog III. ). Procjenjuje se da će do 2025. godine 
biti ugašeno više od 50 od 129 reaktora koji su trenutačno u pogonu11.
18 Uvod 
12 
Stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona obuhvaća različite postupke, 
od kojih se neki provode istodobno. Postupak se smatra završenim nakon što je 
lokacija očišćena u toj mjeri da se zemljište može ponovno koristiti ili razviti, i to 
bez ograničenja (status nerazvijenog područja) ili podložno određenim ograniče -
njima (status napuštenog područja), u  skladu s  nacionalnim zakonodavstvom. Sve 
tri lokacije u Litvi, Bugarskoj i Slovačkoj bit će stavljene izvan pogona uz postiza -
nje statusa napuštenog područja.
13 
Sve tri države članice odabrale su strategiju stavljanja izvan pogona koja podra -
zumijeva „neposredno rastavljanje”, a ne strategiju „odgođenog rastavljanja” ili 
„dugoročnog sigurnog zatvaranja”. Kod neposrednog rastavljanja stavljanje izvan 
pogona počinje ubrzo nakon trajnog zaustavljanja rada. Kod alternativne stra -
tegije odgođenog rastavljanja, nakon uklanjanja nuklearnog goriva, čitav objekt 
ili dio objekta koji sadrži radioaktivni materijal obrađuje se ili zadržava u stanju 
sigurnog skladištenja do njegove dekontaminacije i/ili rastavljanja12.
14 
Stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona obuhvaća konvencionalne indu -
strijske aktivnosti stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona, kao što je ruše -
nje dvorane za turbine, i visoko specijaliziranih aktivnosti u vezi s radioaktivnim 
materijalom na lokaciji. Ključno je isplanirati ispravni slijed aktivnosti i utvrditi 
postupke i  metodologije koje je potrebno primjenjivati.Slika 6.Status nuklearnih reaktora u EU-u na dan 
31. prosinca 2015.
Izvor:  Sud, na temelju podataka Europske komisije i Informacijskog sustava o reaktorima IAEA-e 
(PRIS).Ugašeno: 
91 reaktor
(od čega su 3 potpuno 
stavljena izvan pogona)U pogonu: 
129 reaktoraU pogonu: 
129 reaktoraU izgradnji:
4 reaktora12 Sigurnosni standardi IAEA-e, 
„Decommissioning of 
Facilities, General Safety 
Requirements No. GSR Part 6” 
(Stavljanje objekata izvan 
pogona, opći sigurnosni 
zahtjevi br. GSR, dio 6.), 2014.
19 Uvod 
15 
Na slici 7.  prikazani su glavni postupci u  okviru stavljanja nuklearne elektrane 
izvan pogona. Slika 7.Glavni postupci u okviru stavljanja nuklearne elektrane izvan pogona
Izvor:  Sud.Postupci stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona
Trenutačni zadatci na lokaciji:
 uspostaviti i održavati radiološki inventar i karakterizaciju objekta
 uspostaviti, održavati i mijenjati sustave zadržavanja
 dekontaminacija
Nekontrolirano područje (uglavnom izvan zgrade reaktora):
 dekontaminirati, rastaviti i ukloniti sustave, strukture i strojeve
 ukloniti i zadržati kontaminirani/aktivirani materijal
 ukloniti/skladištiti nisko i srednje radioaktivni otpad
Kontrolirano područje (uglavnom u zgradi reaktora):
 dekontaminirati, rastaviti i ukloniti sustave, strukture i strojeve
 ukloniti i zadržati kontaminirani/aktivirani materijal
 ukloniti i skladištiti nisko, srednje i visoko radioaktivni otpadUkloniti 
gorivo i istrošeno gorivo iz reaktoraUkidanje institucijskog nadzora
Ostavljanje 
lokacijeu stanju napuštenog ili nerazvijenog područja kako je prethodno utvrđeno
16 
Operatori nuklearnih postrojenja moraju pripremiti i  ažurirati konačni plan za 
stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona  koji sadrži plan financiranja 
i u kojem su utvrđene sve potrebne aktivnosti, kao i  njihov raspored i  procijenjeni 
troškovi13. Potpora EU-a mora biti primijenjena u skladu s tim planovima, uz odr -
žavanje najviše razine sigurnosti u  svakom trenutku14.
17 
Sve aktivnosti koje se provode tijekom životnog ciklusa nuklearne elektrane, uk -
ljučujući stavljanje izvan pogona, uređene su relevantnim propisima i za njihovo 
je provođenje potrebna dozvola nacionalnog tijela.13 Sigurnosni standardi IAEA-e, 
„General Safety Requirements 
Part 6” (Opći sigurnosni 
zahtjevi, dio 6.), str. 15.–16.
14 Članak 2. stavak 1. uredbi 
Vijeća (Euratom) 
br. 1368/2013  i 1369/2013.
20 Uvod 
Gospodarenje radioaktivnim otpadom
18 
Radioaktivni otpad nastaje u svim fazama ciklusa nuklearnog goriva. U sustavu 
klasifikacije Međunarodne agencije za atomsku energiju (IAEA) utvrđeno je šest 
razreda radioaktivnog otpada ovisno o razini radioaktivnosti, kako je prikazano 
u tablici 2 .Tablica 2.Razredi radioaktivnog otpada, gospodarenje njime i njegovo odlaganje
Razred OpisGospodarenje i  odlaganje
(podzemne dubine navedene su samo indikativno)
Izuzeti otpadOtpad koji sadrži toliko niske koncentracije radio -
nuklida da ne zahtijeva mjere zaštite od zračenja 
i može biti oslobođen regulatorne kontrole.razina tlaslobodno otpuštanje, odlagalište 
otpada
Vrlo kratkoživući otpadOtpad koji sadrži samo radionuklide vrlo kratkog 
vremena poluraspada čije su koncentracije radioak -
tivnosti iznad dopuštene razine.razina tla skladište za raspad
Vrlo nisko radioaktivni 
otpadOtpad koji možda ne ispunjava uvjete za izuzeti 
otpad, ali koji ne zahtijeva visoku razinu zadržavanja 
i izolacije.razina tla odlagalište
Nisko radioaktivni otpadOtpad s ograničenim količinama dugoživućih 
radionuklida. Takav otpad zahtijeva strogu izolaciju 
i zadržavanje tijekom razdoblja od nekoliko stotina 
godina.pod zemljom u blizini površine (< 30 metara)
Srednje radioaktivni otpadOtpad koji zbog svojeg sadržaja, a posebice zbog 
dugoživućih radionuklida, zahtijeva veći stupanj 
zadržavanja, ali ne i mjere za rasap topline, ili samo 
ograničene mjere za rasap topline.pod zemljom srednja dubina (30 – 100 metara)
Visoko radioaktivni otpadOtpad čije su razine koncentracije radioaktivnosti 
dovoljno visoke da stvara značajne količine topline ili 
otpad s  velikim količinama dugoživućih radionu -
klida. Ovoj kategoriji pripada istrošeno nuklearno 
gorivo.pod zemljom geološko odlaganje (> 400 metara)
Izvor:  Sud, na temelju Sigurnosnih standarda IAEA-e, General Safety Guide No GSG-1, Classification of Radioactive Waste  (Opći sigurnosni vodič 
br. GSG-1, Klasifikacija radioaktivnog otpada), 2009.
21 Uvod 
19 
Za svaki su razred potrebne različite tehnologije i metode za sigurno zadržavanje 
i gospodarenje. Izuzeti otpad nalazi se pri dnu spektra i može se odlagati s ot -
padom iz kućanstva. Visoko radioaktivni otpad, kao što je istrošeno nuklearno 
gorivo, na drugom je kraju spektra i toliko je radioaktivan da zahtijeva najviši 
stupanj zadržavanja i izolacije kako bi se zajamčila dugoročna sigurnost i zaštita. 
Odlaganje u  duboko geološko odlagalište, iskopano nekoliko stotina metara pod 
zemljom, općenito se smatra najboljom opcijom za konačno odlaganje visoko ra -
dioaktivnog otpada15. Sukladno Sigurnosnim standardima IAEA-e, gospodarenje 
otpadom nije okončano završetkom postupka stavljanja nuklearnog postrojenja 
izvan pogona jer visoko radioaktivni otpad još nije odložen u objektu za konačno 
odlaganje16.
Načelo „onečišćivač plaća” kao načelo EU-a 
i međunarodno načelo
20 
Gospodarenje istrošenim gorivom i  radioaktivnim otpadom u  Europskoj uniji ure -
đeno je Direktivom o  radioaktivnom otpadu17. Zahtjevi ove direktive temelje se 
na konvenciji IAEA-e iz 1997. godine, koju su potpisale Litva, Bugarska i Slovačka18. 
Ovom su konvencijom ugovorne strane preuzele obvezu primjene načela „oneči -
šćivač plaća”, što znači da proizvođači otpada trebaju snositi troškove upravljanja 
njime kako bi spriječili nastanak štete za zdravlje ljudi i okoliš19. Još jedno načelo 
koje stoji iza Konvencije jest načelo prema kojemu se teret gospodarenja nukle -
arnim otpadom ne smije nepotrebno nametnuti budućim generacijama. To se 
odražava u Direktivi o radioaktivnom otpadu, u kojoj se navodi sljedeće: „Etička 
obveza svake države članice trebala bi biti izbjegavanje stavljanja nepotrebnog 
tereta na buduće generacije zbog istrošenog goriva i  radioaktivnog otpada, uk -
ljučujući svaki radioaktivni otpad koji nastaje zbog razgradnje postojećih nukle -
arnih postrojenja”20.
Uloge i odgovornosti dionika u okviru programa 
pomoći EU-a za stavljanje nuklearnih postrojenja 
izvan pogona
21 
Kako je dopušteno relevantnim zakonskim odredbama, Europska komisija  od-
lučila je upravljati programima pomoći za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan 
pogona s pomoću neizravnog upravljanja21. U tom načinu upravljanja Komisija 
povjerava zadatke povezane s provedbom proračuna provedbenim tijelima  (vi-
djeti prilog IV. ), ali zadržava ukupnu odgovornost za provedbu proračuna EU-a. 
Stoga Komisija mora zajamčiti da provedbena tijela raspolažu odgovarajućim 
strukturama kontrole i  praćenja. Europska banka za obnovu i razvoj (EBRD) 
djeluje kao provedbeno tijelo za sva tri navedena programa.15 Sigurnosni standardi IAEA-e, 
„General Safety Guide No 
GSG-1, Classification of 
Radioactive Waste” (Opći 
sigurnosni vodič br.  GSG-1, 
Klasifikacija radioaktivnog 
otpada), 2009., str. 6.
16 Sigurnosni standardi IAEA-e, 
„General Safety Guide No 
GSG-1, Classification of 
Radioactive Waste” (Opći 
sigurnosni vodič br.  GSG-1, 
Klasifikacija radioaktivnog 
otpada), 2009., str. 3.
17 Direktiva Vijeća 2011/70/
Euratom od 19. srpnja 2011. 
o uspostavi okvira Zajednice 
za odgovorno i sigurno 
gospodarenje istrošenim 
gorivom i  radioaktivnim 
otpadom (SL L 199, 2.8.2011., 
str. 48.).
18 IAEA, „Zajednička konvencija 
o sigurnosti zbrinjavanja 
istrošenog goriva i  sigurnosti 
zbrinjavanja radioaktivnog 
otpada”.
19 U članku 21. Zajedničke 
konvencije o  sigurnosti 
zbrinjavanja istrošenog goriva 
i sigurnosti zbrinjavanja 
radioaktivnog otpada stoji 
sljedeće: „Svaka ugovorna 
stranka osigurat će da je za 
sigurnost zbrinjavanja 
istrošenog goriva ili 
radioaktivnog otpada 
primarno odgovoran imatelj 
dozvole, te će poduzeti 
potrebne mjere kako bi se 
osiguralo da svaki od njih 
ispunjava svoje obveze”.
20 Uvodna izjava 24. Direktive 
Vijeća 2011/70/Euratom.
21 Članak 58. točka (c) Uredbe 
(EU, Euratom) 
br. 966/2012 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
25. listopada 2012. 
o financijskim pravilima koja 
se primjenjuju na opći 
proračun Unije i o stavljanju 
izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, 
Euratom) br. 1605/2002 
(SL L 298, 26.10.2012., str. 1.), 
kako je zadnje izmijenjena 
Uredbom (EU, Euratom) 
2015/1929  od 
28. listopada 2015.
22 Uvod 
22 
Osim toga, litavska Središnja agencija za upravljanje projektima , nacionalno 
tijelo u javnom sektoru, djeluje kao drugo provedbeno tijelo i provodi iste funkci -
je kao i EBRD za projekte za čije je upravljanje odgovorna22. U vrijeme provođenja 
revizije svi su novi projekti usmjereni preko Središnje agencije za upravljanje 
projektima. EBRD će i dalje biti zadužen za projekte koji su prethodno bili njego -
va odgovornost.
23 
Tri države članice  moraju uspostaviti odgovarajuće nacionalne strukture za 
provedbu programa i poduzeti sve potrebne korake za uklanjanje zakonskih ili 
administrativnih prepreka pravilnom funkcioniranju svojih programa za stavljanje 
nuklearnih postrojenja izvan pogona23. Države članice u ministarstvima nadležni -
ma za energetsku politiku imenuju koordinatora programa koji preuzima ukupnu 
odgovornost za planiranje, koordinaciju i praćenje programa za stavljanje nukle -
arnih postrojenja izvan pogona na nacionalnoj razini.
24 
Litva je također zadužila Ministarstvo financija da djeluje kao financijski koordi -
nator odgovoran za financijski nadzor nad Središnjom agencijom za upravljanje 
projektima.
25 
Glavni korisnici programa su operatori nuklearnih elektrana i/ili nositelji dozvole 
za stavljanje nuklearne elektrane izvan pogona, koji su državna poduzeća. Oni su 
odgovorni za izvršavanje projekata nakon odobrenja prijedloga.
26 
Države članice svake godine predlažu godišnji program rada u kojem je prikaza -
no planirano korištenje financijskim sredstvima. Nakon savjetovanja s  Odborom 
za program pomoći za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona, koji čine 
predstavnici 28 država članica EU-a, Komisija odobrava odluke o financiranju. 
Komisija također odobrava dokumentaciju o pojedinačnim projektima koji će 
se financirati sredstvima pomoći EU-a, a koje odabire provedbeno tijelo. Nakon 
koordinacije na nacionalnoj razini koordinator programa podnosi nove prijedloge 
projekata na odobrenje EBRD-u, odnosno Središnjoj agenciji za upravljanje pro -
jektima u slučaju Litve. Nakon provjere provedbena tijela dostavljaju projektne 
prijedloge Komisiji.22 Slovačka je službeno 
predložila uspostavljanje 
drugog, nacionalnog 
provedbenog usmjeravanja, 
pri čemu bi slovačka Agencija 
za inovacije i  energetiku radila 
usporedno s  EBRD-om.
23 Članak  4. Provedbene odluke 
Komisije od 7.8.2014. 
o pravilima za primjenu 
programa pomoći za 
razgradnju nuklearnih 
elektrana u  Bugarskoj, Litvi 
i Slovačkoj za razdoblje 
2014.  – 2020., C(2014) 
5449  final
23 Uvod 
24 Tematsko izvješće br. 16/2011 
„Financijska pomoć EU-a za 
stavljanje nuklearnih 
postrojenja u Bugarskoj, Litvi 
i Slovačkoj izvan pogona: 
postignuća i budući izazovi” 
(http://eca.europa.eu ).27 
Komisija zatim prebacuje odgovarajuća sredstva EBRD-u te, u slučaju Litve, Sre -
dišnjoj agenciji za upravljanje projektima, u skladu s ugovornim odredbama. Ta 
tijela zatim prate provedbu projekta.
Prethodno tematsko izvješće Suda o stavljanju 
nuklearnih postrojenja izvan pogona
28 
Europski revizorski sud ispitao je u tematskom izvješću za 2011. godinu financij -
sku pomoć EU-a za stavljanje izvan pogona nuklearnih elektrana u Bugarskoj, 
Litvi i Slovačkoj24.
24
 Opseg revizije i revizijski 
pristup
25 Tematsko izvješće br. 16/2011.29 
Svrha ove revizije bila je utvrditi je li od 2011. godine, kad je objavljeno naše 
prethodno izvješće na ovu temu, postignut napredak u provedbi programa 
pomoći EU-a za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona u Litvi, Bugarskoj 
i Slovačkoj25.
30 
Posebice smo ispitali je li u okviru programa ostvaren napredak u smislu:
- rastavljanja postrojenja, ishođenja potrebnih dozvola i  uspostavljanja infra -
strukture za gospodarenje istrošenim gorivom i  otpadom,
- uspostavljanja pouzdane procjene troškova i  osiguranja potrebnih sredstava 
za dovršetak postupka stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona.
31 
U svakoj od triju država članica posjetili smo predmetne lokacije, analizirali pro -
gramsku i projektnu dokumentaciju te obavili razgovore sa službenicima država 
članica, operatorima nuklearnih elektrana, nacionalnim nositeljima dozvola za 
gospodarenje radioaktivnim otpadom, regulatornim tijelima te službenicima 
provedbenih tijela i  Europske komisije.
32 
Kako bismo ocijenili napredak na razini projekata, odabrali smo 17  infrastruktur -
nih i ostalih projekata za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona finan -
ciranih sredstvima EU-a u trima državama članicama (vidjeti prilog V. ). Odabrali 
smo projekte za koje smo u prethodnom izvješću iznijeli ključne nalaze i ostale 
projekte ključne za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona. Također, 
prikupili smo podatke o kašnjenjima i prekoračenjima troškova koji se odnose na 
18 ključnih infrastrukturnih projekata u  tijeku ( prilog VI .).
33 
Gdje je to moguće, utvrdili smo primjere novih poboljšanja u smislu prakse 
u trima državama članicama te, općenito, prakse okrenute prema budućnosti. 
U tu smo svrhu također posjetili Finsku, u kojoj se trenutačno gradi prvo duboko 
geološko odlagalište na svijetu (vidjeti prilog VII. ).
25 Opseg revizije i revizijski pristup 
34 
Revizija je trajala od travnja 2015. do travnja 2016. godine.
35 
Naša revizija nije obuhvaćala usklađenost projektnih rashoda s  posebnim pravili -
ma za pojedine fondove, kao ni postupke javne nabave. Budući da je to odgovor -
nost nadležnih nacionalnih tijela, nismo proveli procjenu sigurnosti od radioak -
tivnog zračenja ili sigurnosti instalacija. Ni na koji način nismo nastojali zagovarati 
nuklearnu energiju, iznositi argumente protiv nje, niti izvlačiti zaključke o mješa -
vini izvora energije u EU-u. Ta se pitanja ne obrađuju u ovom izvješću.
26
 Opažanja
26 SEC(2011) 1387 final od 
24. studenoga  2011. Radni 
dokument osoblja Komisije, 
„Impact assessment 
– Accompanying document to 
the Proposal for a Council 
Regulation on Union support 
for the nuclear 
decommissioning assistance 
programmes in Bulgaria, 
Lithuania and Slovakia” 
(Procjena učinka – prateći 
dokument Prijedlogu uredbe 
Vijeća o potpori Unije za 
programe pomoći za 
stavljanje izvan pogona 
nuklearnih postrojenja 
u Bugarskoj, Litvi i Slovačkoj).
27 Prema podatcima nuklearne 
elektrane Ignalina, jedinica  1. 
postigla je status nepovratne 
zatvorenosti 2007. godine, kad 
je promijenjena njezina 
dozvola za rad te su odobreni 
uvjeti za provedbu stavljanja 
nuklearnih postrojenja izvan 
pogona. Dana 16. lipnja 2014. 
povučen je zakon kojim je 
zabranjena nepovratna 
obustava rada u jedinici 1. do 
osiguranja financijskih 
sredstava za sve radove koji se 
odnose na tu fazu ili stavljanje 
nuklearnih postrojenja izvan 
pogona. Dozvola za jedinicu 2. 
promijenjena je 2012. 
i 2014.  godine. Bugarski 
ministar energetike izjavio je 
tijekom plenarne sjednice 
bugarskog parlamenta 
održane 6. veljače 2015. da je 
stavljanje dotičnih četiriju 
jedinica izvan pogona 
nepovratno. Slovačka 
nadležna tijela smatraju 
promjenu prijašnje dozvole 
u dozvolu za stavljanje 
nuklearnih postrojenja izvan 
pogona postizanjem 
nepovratnog stanja.Od 2011. godine u području stavljanja nuklearnih 
postrojenja izvan pogona ostvaren je određeni 
napredak, ali ključni izazovi tek predstoje
36 
U ovom dijelu prikazujemo nalaze o napretku koji je od 2011. godine postignut 
u postupku stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona koji se financira sred -
stvima iz programa pomoći EU-a, uz naglasak na kašnjenjima u ključnim infra -
strukturnim projektima.
Napredak je postignut u nekontroliranim područjima, no 
postupak stavljanja zgrada reaktora izvan pogona tek 
treba započeti, dok je infrastruktura za gospodarenje 
radioaktivnim otpadom dovršena tek djelomično
37 
Za svaku od triju nuklearnih elektrana ispitali smo sljedeće:
- u kojoj je mjeri zatvaranje nuklearnih elektrana nepovratno,
- napredak postignut u aktivnostima rastavljanja u nekontroliranim i kontroli -
ranim područjima,
- raspoloživost infrastrukture za gospodarenje istrošenim gorivom i otpa -
dom potrebne za aktivnosti stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona 
i rastavljanja.
Nacionalna tijela tvrde da je zatvaranje elektrana sada 
nepovratno, ali očekivana ostvarenja koja je zadala Komisija 
i dalje nisu postignuta
38 
Komisija je 2011. godine utvrdila četiri očekivana ostvarenja koja moraju biti ispu -
njena kako bi se zatvaranje nuklearne elektrane moglo smatrati nepovratnim26. 
U tablici 3.  prikazana je naša procjena mjere u kojoj su ta očekivana ostvarenja 
postignuta u Litvi, Bugarskoj i Slovačkoj.
39 
Nadležna tijela u Litvi, Bugarskoj i Slovačkoj tvrde da postignuti napredak znači 
da je zatvaranje sada zapravo nepovratno jer više ne bi bilo tehnički održivo ili 
isplativo nastaviti s radom27.
27 Opažanja 
Procjena razine postignutosti očekivanih ostvarenja koji upućuju na nepovratno 
zatvaranje triju nuklearnih elektrana na dan 31. prosinca 2015. koju je proveo Sud
Očekivana ostvarenja Ignalina, Litva Kozloduj, Bugarska Bohunice, Slovačka
1. Nuklearnom elektranom 
upravlja se sigurno u načinu 
rada nakon gašenja do 
konačnog uklanjanja gorivaDjelomično postignut
Sigurno upravljanje je u tijeku. Iz reakto -
ra 1. uklonjeno je gorivo. Iz reaktora 2. još 
nije uklonjeno gorivo.Postignut
Iz reaktora i bazena za gorivo 
uklonjeno je gorivo.Postignut
Iz reaktora i bazena za gorivo 
uklonjeno je gorivo.
2. Ishođena je dozvola za 
stavljanje postrojenja izvan 
pogonaNije postignut
Dozvola još nije izdana.Djelomično postignut
Dozvola je izdana za jedinice 1. 
i 2., a za jedinice 3. i 4. očekuje se 
tijekom 2016.  godine.Postignut
Dozvola je izdana 2015. godine.
3. Dovršeno je projektiranje 
rastavljanja jezgre 
reaktora / primarnog krugaDjelomično postignut
Projektiranje postupka rastavljanja još 
nije dovršeno, studija je u tijeku (vidjeti 
prilog  V., projekt 6.)Djelomično postignut
Projekt osmišljavanja postupka 
rastavljanja u fazi je javne nabave.Djelomično postignut
Projekt osmišljavanja postupka 
rastavljanja još je u tijeku (vidjeti 
prilog  V., projekt 16.)
4. Započelo je rastavljanje 
u zgradi reaktoraDjelomično postignut
Dosad su u zgradi reaktora provedeni 
samo manji radovi.Djelomično postignut
Dosad su u zgradi reaktora prove -
deni samo manji radovi.Djelomično postignut
Dosad su u zgradi reaktora prove -
deni samo manji radovi.
Izvor:  Sud, na temelju podataka nacionalnih tijela.Tablica 3.
40 
Međutim, jedno očekivano ostvarenje koje se upotrebljava kako bi se procijenilo 
je li postupak stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona postigao nepo -
vratan status jest postojanje dozvole za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan 
pogona, koja je potrebna prije početka radova u kontroliranom području. Iako su 
od 2011. godine Bugarska i Slovačka napredovale od dozvole za rad do dozvole 
za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona za dotična postrojenja, takvo 
što nije postignuto i u Litvi.
- Za Ignalinu u Litvi  još nije izdana dozvola za stavljanje nuklearnih postrojenja 
izvan pogona i trenutačno je njezino izdavanje predviđeno za 2022. godinu, 
odnosno 10  godina nakon prvotno planiranog izdavanja i  18 godina nakon 
prestanka proizvodnje električne energije u  jedinici  1.
- Nuklearna elektrana Kozloduj u  Bugarskoj  dobila je desetogodišnju dozvo -
lu za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona za prve dvije jedinice 
27. studenoga 2014., a očekuje se da će tijekom 2016. godine dobiti i dozvolu 
za jedinice 3. i 4. Međutim, za obavljanje većih radova za rastavljanje ključnih 
reaktorskih sustava ili samog reaktora možda će biti potrebno ishoditi dodat -
ne dozvole.
- Za nuklearnu elektranu Bohunice u  Slovačkoj trenutačna dozvola za stavlja -
nje nuklearnih postrojenja izvan pogona izdana je 23. prosinca 2014., čime je 
dano zeleno svjetlo za početak postupka rastavljanja u zgradi reaktora. U pla -
nu stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona nije predviđen početak 
većih radova u vezi s rastavljanjem do kraja 2015. godine. Veći radovi u vezi 
s rastavljanjem još nisu krenuli.
28 Opažanja 
Napredak postignut u aktivnostima rastavljanja 
u nekontroliranom području
41 
Kako je prikazano u tablici 3. , ni za jednu od triju elektrana još nije dovršeno 
projektiranje rastavljanja reaktorskih jezgri  / primarnih krugova te su u  zgradi re -
aktora provedeni tek manji radovi. To znači da se sve tri države članice tek trebaju 
suočiti s presudnim izazovima rada u kontroliranom području, uključujući zgradu 
reaktora.
42 
Međutim, napredak je postignut u aktivnostima rastavljanja u nekontroliranom 
području. Od našeg prethodnog izvješća na svim je trima lokacijama postignut 
napredak u rastavljanju određenih ključnih dijelova, kao što su dvorane za 
turbine u  nekontroliranom području (vidjeti primjer na slikama 8. i 9. ). U Litvi je 
rastavljanje počelo kasnije nego što je planirano, ali je od 2014. godine postignut 
napredak. Slikama 8. i 9.Fotografije na kojima je prikazan napredak postignut u rastavljanju 
ključnih dijelova u dvorani s turbinama u slovačkoj nuklearnoj elektrani 
Bohunice V1 u Slovačkoj
Slika 8. – Prije rastavljanja Slika 9. – Nakon rastavljanja
2011.: Dvorana za turbine s  turbinama
© Javys.2015.: Dvorana za turbine bez turbina
© Javys.
29 Opažanja 
Postignut je određeni napredak u infrastrukturi za gospodarenje 
otpadom, ali objekti za konačno odlaganje istrošenog goriva tek 
su u fazi izrade idejnog rješenja
43 
Dozvola za nastavak postupka stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona 
izdaje se samo ako su, između ostaloga, uspostavljena odgovarajuća rješenja i in -
frastruktura za gospodarenje otpadom. Budući da se različitim vrstama nastalog 
otpada gospodari na različite načine (vidjeti tablicu 2. ), potrebno je u  dovoljnoj 
mjeri provesti radiološki inventar te karakterizaciju objekta i radioaktivnog otpa -
da kako bi se točno utvrdile metodologije i tehnologije potrebne za provođenje 
dekontaminacije, rastavljanja i fragmentiranja sustava i struktura te kako bi se 
odabrala najprikladnija rješenja za gospodarenje otpadom. U tom su smislu sve 
tri države članice postigle određeni napredak od naše posljednje revizije. Među -
tim, iako se općenito poštuje raspored utvrđen u planovima stavljanja nuklearnih 
postrojenja izvan pogona, radiološka karakterizacija zgrada reaktora još nije 
sveobuhvatna ni u  jednom postrojenju.
44 
Kad je riječ o vrlo nisko do srednje radioaktivnom otpadu (vidjeti tablicu 4. ), 
sve su tri države članice postigle određeni napredak u  izgradnji glavne potrebne 
infrastrukture za gospodarenje otpadom. Uspostavljena infrastruktura ispunjava 
trenutačne potrebe u ovoj fazi postupka stavljanja nuklearnih postrojenja izvan 
pogona. Zbog toga ne postoji neposredni rizik od obustave postupka stavljanja 
bilo kojeg od triju postrojenja izvan pogona zbog nedovoljnih kapaciteta in -
frastrukture za gospodarenje otpadom. Međutim, kašnjenja postoje u nekoliko 
projekata za upravljanje otpadom više razine radioaktivnosti ili budućim pove -
ćanim količinama, dok su neki od projekata još u fazi izrade (vidjeti tablicu 4.  
i odlomke 60. – 71.).
45 
Visoko radioaktivni otpad  može biti u obliku istrošenog nuklearnog goriva za 
odlaganje ili u  obliku otpadnog materijala preostalog nakon prerade istrošenog 
nuklearnog goriva. Općenito govoreći, istrošeno nuklearno gorivo čini 95  % koli -
čine visoko radioaktivnog otpada te između 95 % i 99 % ukupne radioaktivnosti 
nuklearne elektrane. Nakon što su elementi istrošenog nuklearnog goriva uklo -
njeni iz reaktora (vidjeti sliku 10. ), prerađuju se ili stavljaju u privremeno skladište 
na otprilike pedeset godina.
30 Opažanja 
Napredak postignut u izgradnji infrastrukture za gospodarenje otpadom vrlo niske 
do srednje razine radioaktivnosti, 2011. i 2015. godina
2011. 2015.
Ignalina, LitvaU tijeku je rad na „privremenom skladištu” za odlagali -
šte za otpad vrlo niske razine radioaktivnosti.Privremeno skladište dovršeno je te je popunjeno 80  % njegovih kapaciteta.
Izgradnja objekta iznad razine tla još nije započela.Izgradnja objekta iznad razine tla još nije započela jer javna nabava kasni 
zbog promjena u tehničkom projektu.
Odlagalište otpada za kratkoživući otpad niske 
i srednje razine radioaktivnosti u blizini površine u fazi 
je projektiranja.Odlagalište u blizini površine i dalje je u fazi projektiranja i odgođeno je za 
1 godinu.
Objekt za gospodarenje krutim otpadom i skladištenje 
dugoživućeg otpada srednje razine radioaktivnosti 
odgođen je za 3,5 godina.Objekt za gospodarenje krutim otpadom i skladištenje otpada odgođen 
je za 9 godina. Operativno prihvaćanje planirano je za 2018. godinu. Za 
skladištenje otpada nastalog rastavljanjem reaktora nije dostupan objekt, 
iako je pokrenut projekt u vezi s time.
Kozloduj, 
BugarskaPostojeći objekti za skladištenje i obradu su u uporabi, 
ali za buduće stavljanje nuklearnih postrojenja izvan 
pogona potrebni su dodatni kapaciteti za skladištenje 
i obradu.Prema procjeni državnog poduzeća za gospodarenje radioaktivnim otpa -
dom (SERAW), nositelja dozvole za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan 
pogona, kapacitet postojećih objekata za skladištenje radioaktivnog otpada 
trebao bi biti dovoljan do 2022. godine.
Nacionalni objekt za odlaganje radioaktivnog otpada 
niske i srednje razine radioaktivnosti trebao bi se 
izgraditi do kraja 2015.  godine.Nacionalni objekt za odlaganje radioaktivnog otpada niske i srednje razine 
radioaktivnosti, glavni element koji nedostaje, odgođen je za 6 godina. 
Očekuje se da će objekt biti izgrađen do 2021. godine (vidjeti odlomak 56.).
Bohunice, 
SlovačkaKorištenje postojećim objektima za skladištenje i obra -
du. Za daljnje stavljanje nuklearnih postrojenja izvan 
pogona potrebni su dodatni kapaciteti za skladištenje 
i obradu.Projekt za povećanje kapaciteta nacionalnog odlagališta radioaktivnog 
otpada vrlo niske razine radioaktivnosti koji je u tijeku treba biti dovršen 
2018.  godine.
Izvor:  Sud, na temelju podataka nacionalnih tijela.
Košara za pohranjivanje elemenata 
istrošenog nuklearnog goriva za 
reaktor VVER 440/230Tablica 4. Slika 10.
© Javys.
31 Opažanja 
46 
Iako je uklanjanje goriva u  Bugarskoj  i Slovačkoj  dovršeno, u  Litvi jedinica  2. 
i dalje djelomično sadrži gorivo, a bazeni za skladištenje jedinice 1. i dalje su 
napunjeni istrošenim nuklearnim gorivom. U  Bugarskoj i Slovačkoj elementi 
istrošenog nuklearnog goriva i dalje su klasificirani kao materijal za moguću 
buduću uporabu, iako će za dio tog materijala nedvojbeno biti potrebno trajno 
odlaganje. U  tablici 5.  daje se pregled klasifikacije istrošenog nuklearnog gori -
va, trenutačna lokacija na kojoj se ono skladišti te način skladištenja, kao i status 
privremene infrastrukture za gospodarenje istrošenim gorivom.
Pregled skladištenja i klasifikacije istrošenog nuklearnog goriva
Je li iz jezgre re -
aktora uklonjeno 
gorivo?Je li iz reaktora 
i reaktorskih 
bazena uklonje -
no gorivo?Klasifikacija 
istrošenog nukle -
arnog gorivaTrenutačna lokacija 
istrošenog nuklearnog 
gorivaJe li dostupno 
konačno odlagalište 
istrošenog nuklear -
nog goriva?
Ignalina, LitvaJedinica 1. da nevisoko radioaktivni 
otpadu reaktorskim bazenima je -
dinice 1. te u privremenom 
objektu za suho skladište -
nje istrošenog nuklearnog 
goriva na lokacijine
Jedinica 2. ne nevisoko radioaktivni 
otpadu jezgri reaktora jedinice 2. 
te u reaktorskim bazenima 
jedinice  2.ne
Kozloduj, Bugarska da damaterijal za mogu -
ću buduću uporabuprivremeni objekt za 
mokro i suho skladištenje 
istrošenog nuklearnog go -
riva na lokaciji, djelomično 
otpremanje u Rusijune
Bohunice V1, Slovačka da damaterijal za mogu -
ću buduću uporabuprivremeni objekt za mokro 
skladištenje istrošenog 
goriva na lokacijine
Izvor:  Sud, na temelju podataka nacionalnih tijela.Tablica 5.
47 
U tablici 6.  prikazan je pregled napretka postignutog u pogledu infrastrukture 
za privremeno skladištenje istrošenog nuklearnog goriva  od 2011. godine. 
Konkretno, napredak u Litvi otežan je kašnjenjima u izgradnji privremenog objek -
ta za skladištenje istrošenog goriva.
32 Opažanja 
Napredak u uspostavljanju infrastrukture za privremeno skladištenje istrošenog 
nuklearnog goriva, 2011. i 2015. godina
2011. 2015.
Ignalina, LitvaGorivo nije moglo biti uklonjeno iz jedinica prije stav -
ljanja u uporabu objekata za privremeno skladištenje 
istrošenog goriva, no ovaj je projekt kasnio 4 godine.Izgradnja privremenog objekta za skladištenje istrošenog goriva kasnila 
je još 6 godina, čime se kasnilo ukupno 10 godina u odnosu na plan 
za konačno stavljanje izvan pogona iz 2005. godine. Dovršetak takva 
objekta preduvjet je za dobivanje dozvole za stavljanje nuklearnih 
postrojenja izvan pogona.
Kozloduj, 
BugarskaOsjetna kašnjenja i prekoračenja proračuna koja utječu 
na projektiranje i izgradnju privremenog objekta za suho 
skladištenje sklopova istrošenog goriva u bačve.Potvrda o preuzimanju dobivena je u ožujku 2013., a do 2015. godine 
pohranjeno je šest punih bačava od ukupno 34, koliko je bilo planirano. 
Desetogodišnja dozvola za rad objekta za skladištenje dobivena je 
29. siječnja 2016.
Bohunice, 
SlovačkaDostupan je privremeni objekt za mokro skladištenje.Istrošeno gorivo iz nuklearnog postrojenja V1 pohranjeno je u privre -
menom objektu za skladištenje istrošenog goriva na lokaciji. Njegovi 
skladišni kapaciteti bit će dovoljni do 2024. godine kada se uzme u obzir 
i istrošeno nuklearno gorivo iz drugih postrojenja. U iščekivanju dono -
šenja odluke o konačnom odlaganju planira se izgradnja privremenog 
objekta za suho skladištenje istrošenog goriva.
Izvor:  Sud, na temelju podataka nacionalnih tijela.Tablica 6.
48 
Privremeno skladištenje istrošenog nuklearnog goriva privremeno je rješenje 
koje prethodi konačnom odlaganju. Konačno odlaganje u dubokom geološ -
kom odlagalištu , koje se najčešće nalazi najmanje nekoliko stotina metara ispod 
zemlje, općenito je priznato kao najbolja opcija za odlaganje visoko radioaktiv -
nog otpada (npr. vidjeti prilog VII. ). U načelu svaka država s nuklearnim progra -
mom trebala bi osmisliti program za izgradnju prikladnog odlagališta28. Međutim, 
neke zemlje mogu proizvoditi male količine radioaktivnog otpada, raspolagati 
ograničenim financijskim sredstvima ili ne raspolagati odgovarajućim geološkim 
uvjetima29. Kako je prikazano u tablici 5. , nijedna od predmetnih triju država 
članica trenutačno nema pristup takvu odlagalištu za konačno odlaganje. Ostale 
države članice EU-a suočavaju se s istim izazovima.
49 
Pristup lokaciji za konačno odlaganje može se jamčiti suradnjom više država. 
Postojanje „multinacionalnog odlagališta”omogućava da se otpad koji nastaje 
u nekoliko država odlaže u  zajedničko odlagalište. Ako su sve sudionice susjedne 
zemlje, odlagalište se često naziva „regionalnim odlagalištem”30.28 IAEA, “Developing 
multinational radioactive 
waste repositories: 
Infrastructural framework and 
scenarios for cooperation” 
(Razvoj multinacionalnih 
odlagališta radioaktivnog 
otpada: infrastrukturni okvir 
i scenariji za suradnju), listopad 
2004. IAEA, „Zajednička 
konvencija o  sigurnosti 
zbrinjavanja istrošenog goriva 
i sigurnosti zbrinjavanja 
radioaktivnog otpada”.
29 IAEA, “Developing 
multinational radioactive 
waste repositories: 
Infrastructural framework and 
scenarios for cooperation” 
(Razvoj multinacionalnih 
odlagališta radioaktivnog 
otpada: infrastrukturni okvir 
i scenariji za suradnju), listopad 
2004. IAEA, „Zajednička 
konvencija o  sigurnosti 
zbrinjavanja istrošenog goriva 
i sigurnosti zbrinjavanja 
radioaktivnog otpada”.
30 IAEA, “Developing 
multinational radioactive 
waste repositories: 
Infrastructural framework and 
scenarios for cooperation” 
(Razvoj multinacionalnih 
odlagališta radioaktivnog 
otpada: infrastrukturni okvir 
i scenariji za suradnju), listopad 
2004., str. 5.
33 Opažanja 
50 
Direktiva EU-a o radioaktivnom otpadu ostavlja prostora za regionalnu suradnju 
u ovom području i njome je izričito utvrđeno da su „[n]eke države članice […] 
mišljenja da je zajednička uporaba postrojenja za gospodarenje radioaktivnim 
otpadom i  istrošenim gorivom, uključujući odlagališta, potencijalno korisna, 
sigurna i  troškovno učinkovita mogućnost”31. Međutim, zakonodavstvom nekih 
država članica EU-a ograničava se uvoz nuklearnog otpada. Na primjer:
- Litva  zabranjuje uvoz radioaktivnog otpada i  istrošenog nuklearnog goriva, 
osim u slučaju (a) prolaska radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog 
goriva kroz Litvu te (b) ponovnog uvoza radioaktivnog otpada i istrošenog 
goriva prerađenog u  inozemstvu32.
- Bugarska  zabranjuje uvoz radioaktivnog otpada, osim u slučaju (a) ponov -
nog uvoza iskorištenih zapečaćenih izvora ionizirajućeg zračenja proizve -
denih u Bugarskoj te (b) radioaktivnog otpada prerađenog u okviru usluge 
u Bugarskoj33.
- Slovačka  zabranjuje uvoz radioaktivnog otpada, osim u slučaju (a) prije -
voza kroz zemlju te (b) uvoza radioaktivnog otpada za ponovnu preradu 
i obradu34.
51 
U cijelom EU-u trenutačno se gradi samo jedno duboko geološko odlagalište, i to 
u Finskoj (vidjeti prilog VII. ). Od trenutka kad je finska vlada donijela prvu odluku 
o rasporedu provedbe te od početka provjeravanja lokacije 1983. godine do po -
četka odlaganja proteći će 40 godina (na slici 11.  prikazan je razvoj projekta kroz 
godine). Planira se da će odlaganje istrošenog goriva početi ranih 2020-ih godina.31 Vidjeti uvodnu izjavu 33. 
Direktive Vijeća 2011/70/
Euratom. Za uvjete uvoza 
i izvoza vidjeti članak 4. 
stavak 4. Direktive 
o radioaktivnom otpadu 
i Direktive Vijeća 2006/117/
Euratom od 
20. studenoga  2006. 
o nadzoru i  kontroli pošiljaka 
radioaktivnog otpada 
i istrošenoga goriva (SL L 337, 
5.12.2006., str.  21.).
32 Vidjeti članak 24. litavskog 
Zakona br. VIII. - 1190 od 
20. svibnja 1999. 
o gospodarenju radioaktivnim 
otpadom.
33 Vidjeti članak 17. bugarskog 
Zakona o  sigurnoj uporabi 
nuklearne energije (kako je 
posljednje izmijenjen 
28. studenoga  2014.).
34 Vidjeti slovački 
Zakon 541/2004 Zb. o mirnoj 
uporabi uvezenog nuklearnog 
goriva i njegov članak 21. 
o „uvozu radioaktivnog 
otpada”.
34 Opažanja 
Razvoj projekta izgradnje dubokog geološkog odlagališta u Finskoj kroz godineSlika 11.
 
Početak 
geološkog ispitivanjaza konačno odlaganje
Odluka vladeo općem rasporeduNačelnaodluka vladei parlamenta Podnošenje zahtjeva za građevinsku dozvoluGrađevinska dozvola  Podnošenje zahtjeva za dozvolu za rad Karakterizacija lokacijeOlkiluoto odabrankao lokacija za konačnoodlagališteIzgradnja na lokaciji ONKALOi početak provedbe studijao potvrdi lokacije u OlkiluotouIzgradnja objekta za konačno odlaganjePredoperativna ispitivanjai stavljanje
u pogonOdlaganjeće započeti 
početkom
2020-ih godina
1978.1983.2001.2012.2015.
VREMENSKI TIJEK 
KONAČNOG 
ODLAGANJA
© Posiva Oy.
52 
Druge države članice također trenutačno rade na pripremama za duboko geološ -
ko odlagalište i u različitim su fazama tog procesa.
- Švedska  agencija za zaštitu od zračenja razmatra zahtjev za izgradnju du -
bokog geološkog odlagališta na odabranoj lokaciji u Forsmarku. Dovršetak 
izgradnje i stavljanje u pogon očekuju se do 2028. godine35.
- U Francuskoj bi se zahtjev za izgradnju mogao dostaviti tijekom 2017. 
i 2018. godine. Predviđa se da će pilot faza rada biti provedena od 2025. do 
2035. godine, dok će komercijalna uporaba početi nakon 2035. godine36.35 SWD(2016) 102 final od 
4. travnja 2016., „Commission 
Staff Working Document, 
accompanying the document 
Communication from the 
Commission, Nuclear 
Illustrative Programme 
presented under Article 40 of 
the Euratom Treaty for the 
opinion of the European 
Economic and Social 
Committee” (Radni dokument 
osoblja Komisije koji prati 
dokument Komunikacija 
Komisije, Ogledni nuklearni 
program dostavljen na temelju 
članka 40. Ugovora o Euratomu 
radi dobivanja mišljenja 
Europskoga gospodarskog 
i socijalnog odbora), str. 30.
36 http://www.developpement-
durable.gouv.fr/Calendrier-du-
projet.html -+.
35 Opažanja 
- U Njemačkoj je „Komisija za skladištenje visoko radioaktivnog otpada” zadu -
žena za izradu izvješća do kraja 2016. godine u okviru priprema za postupak 
odabira lokacije. U skladu s nacionalnim pravom, odluka o odabiru lokacije 
treba biti donesena do 2031.  godine. Odlaganje najranije može započeti 
u razdoblju 2045. – 2050.37.
53 
U skladu s Direktivom EU-a o radioaktivnom otpadu iz 2011. države članice 
morale su do kolovoza 2015. godine pripremiti nacionalni program, uključujući 
planove za konačno odlaganje. Komisija je obvezna izvijestiti Parlament i Vijeće 
o provedbi ove direktive, ali to još nije učinila38.
54 
Analizirali smo pojedinačne nacionalne programe triju država članica i  došli do 
zaključka da su Litva, Bugarska i Slovačka tek počele raspravljati o mogućim rješe -
njima za konačno odlaganje, što znači da su razgovori u fazi osmišljavanja.
55 
U bugarskom  nacionalnom programu navedene su tri mogućnosti za rješavanje 
pitanja visoko radioaktivnog otpada, uključujući istrošeno gorivo:
- prerada u drugim državama,
- sudjelovanje u  regionalnim ili međunarodnim rješenjima za konačno odlaga -
nje, bez ugrožavanja provedbe nacionalnog programa,
- odlaganje visoko radioaktivnog otpada u  Bugarskoj. 
 Bugarska nadležna tijela s  kojima smo razgovarali tijekom revizije naginjala 
su drugoj, regionalnoj mogućnosti jer su zabrinuta zbog malih nuklearnih ka -
paciteta svoje zemlje, njezinih geoloških i klimatskih uvjeta, zakonodavstva, 
javnog mišljenja, financijskih sposobnosti i  količine visoko radioaktivnog 
otpada. Očekuje se da će konačna odluka o odabiru rješenja biti donesena 
do 2030.  godine. U  okviru nacionalnog programa kao privremeno rješenje 
predviđa se izgradnja objekta za skladištenje prije odlaganja.37 Prozesswege zu einer sicheren 
Lagerung hoch radioaktiver 
Abfälle unter Aspekten der 
Rückholbarkeit/Bergbarkeit/
Reversibilität, Papier der 
Vorsitzenden unter 
Einbeziehung von 
Kommentaren weiterer 
Mitglieder der AG 3 , internetska 
adresa: www.endlagerbericht.
de, kojoj je pristupljeno 
11. travnja 2016., str. 4.
38 Članak 14. stavak 1. Direktive 
Vijeća 2011/70/Euratom.
36 Opažanja 
56 
U litavskom  nacionalnom programu donesenom u  prosincu  2015. predviđena je 
izgradnja konačnog odlagališta u Litvi. Međutim, litavska nadležna tijela s kojima 
je proveden razgovor zabrinuta su iz istih razloga kao i bugarska nadležna tijela 
te su naginjala regionalnom programu.
57 
U slovačkom  nacionalnom programu navedene su dvije mogućnosti:
- odlaganje u duboko geološko odlagalište u Slovačkoj, za koje je procjena 
troškova obuhvaćena programom,
- nadzor i  potpora izgradnji međunarodnog odlagališta.
58 
Nijedna od triju država članica nije navela koja regija ili zemlje mogu biti uključe -
ne u  potencijalno regionalno rješenje ili drugo rješenje na razini EU-a.
U gotovo svim ključnim infrastrukturnim projektima za 
stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona došlo je do 
kašnjenja
59 
U svrhu utvrđivanja napretka koji je u  postupku stavljanja nuklearnih postrojenja 
izvan pogona postignut od 2011. godine, prikupili smo podatke na uzorku od 
18 ključnih infrastrukturnih projekata za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan 
pogona te pratećih projekata financiranih sredstvima iz programa pomoći EU-a 
u svakoj od triju država članica (vidjeti prilog VI. )39.
60 
Došlo je do kašnjenja u  gotovo svim uzorkovanim ključnim infrastrukturnim 
projektima za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona u razdoblju 
2011. – 2015. Kako je vidljivo iz priloga VI. , od početka njihove provedbe do kraja 
2015. godine ukupna kašnjenja zajedno iznose otprilike 10 godina. Ta kašnje -
nja jedan su od glavnih razloga zašto je Litva od našeg posljednjeg izvješća iz 
2011.  godine odgodila datum konačnog stavljanja nuklearnih postrojenja izvan 
pogona za još devet godina. Konačni rok za stavljanje nuklearnih postrojenja 
izvan pogona u Litvi sada je 2038. godina.39 Na tih 18 projekata otpada 
587 milijuna eura doprinosa 
EU-a aktivnostima stavljanja 
nuklearnih postrojenja izvan 
pogona, odnosno otprilike 
37 % ugovorenih financijskih 
sredstava EU-a (ne uključujući 
mjere ublažavanja) od 
2001.  godine.
37 Opažanja 
61 
U našem izvješću iz 2011. godine navedeno je da provedba projekta za izgradnju  
privremenog objekta za skladištenje istrošenog goriva  u Litvi  (vidjeti sliku 12. ) 
kasni 4 godine, kako je navedeno u tablici 6.  Otada se kašnjenje povećalo za još 
6 godina. Od 2011. do 2014. godine projekt je napredovao izrazito sporo. Tek na 
početku  2013.  godine donesene su određene odluke zbog kojih je projekt ponovno 
pokrenut i njime je ostvaren određeni napredak. Zbog kašnjenja u provedbi projekta 
nije provedeno uklanjanje goriva iz reaktora (vidjeti projekt 1. u prilogu V. ).Slika 12.Privremeni objekt za skladištenje istrošenog goriva u nuklearnoj elektrani Ignalina 
u Litvi 
© NE Ignalina. © NE Ignalina. 
62 
Još jedan ključni projekt u Litvi, objekt za ponovnu obradu i skladištenje kru -
tog otpada , kasni dodatnih 5 godina od naše posljednje revizije, čime se ukupno 
trajanje kašnjenja popelo na 9 godina. Riješeni su povezani trgovački sporovi 
s izvođačem, a iz programa pomoći EU-a isplaćeno je 55 milijuna eura naknade. 
Dodatnih 17,9 milijuna eura izdvojeno je za predviđene rizike.
63 
Glavni razlozi kašnjenja u Litvi obuhvaćali su ugovorne sporove, nedovoljne infor -
macije o izgradnji elektrane, nepotpune podatke o objektu i istrošenom gorivu te 
nedostatnu koordinaciju i  nadzor nad radom podizvođača.

38 Opažanja 
64 
Iako je u Bugarskoj i Slovačkoj također došlo do kašnjenja u provedbi projekata, 
ona nisu dovela do odgode planiranog krajnjeg datuma stavljanja nuklearnih 
postrojenja izvan pogona. U Slovačkoj je krajnji rok i dalje 2025. godina. U Bugar -
skoj je taj datum čak pomaknut 5 godina unaprijed, odnosno s 2035. na 2030. go -
dinu, iako se to može pripisati nacionalnoj strategiji za gospodarenje istrošenim 
gorivom i  radioaktivnim otpadom iz 2011.  godine u  kojoj je donesena službena 
odluka o  krajnjem statusu napuštenog područja, čime je uklonjena mogućnost 
dobivanja statusa nerazvijenog područja, koji bi zahtijevao više vremena.
65 
U Bugarskoj  primjeri kašnjenja projekata obuhvaćaju sljedeće:
- Dovršetak izgradnje ključnog objekta za gospodarenje radioaktivnim otpa -
dom, odnosno nacionalnog objekta za odlaganje nisko i srednje radio -
aktivnog otpada , planiran je za 2015. godinu (vidjeti tablicu 4.  i sliku 13. ). 
Međutim, postupak kasni 6  godina, ponajprije zbog odbijanja procjene učin -
ka na okoliš, koja se morala obaviti ispočetka te čija izrada i dalje traje. Sada je 
krajnji rok za dovršetak objekta 2021. godina (vidjeti projekt 11. u prilogu V. ).
Lokacija namijenjena izgradnji nacionalnog objekta 
za odlaganje nisko i srednje radioaktivnog otpada 
u BugarskojSlika 13.
© SERAW.
- Izgradnja objekta za taljenje plazmom , odnosno objekta za obradu i kon -
dicioniranje krutog otpada s  visokim koeficijentom smanjenja zapremnine, 
kasni gotovo 5 godina. Do toga je došlo zbog izazova u utvrđivanju prvih 
tehnoloških rješenja svoje vrste, promjena u  regulatornom okviru koje su 
dovele do triju izmjena u dizajnu objekta te žalbe u vezi s procjenom učinka 
na okoliš. Građevinska dozvola izdana je 14. svibnja 2015. te se dovršetak 
očekuje u lipnju 2017. (vidjeti sliku 14. te projekt 11. u prilogu V. ).
39 Opažanja 
66 
U Slovačkoj  je dovršetak projekta za dekontaminaciju primarnog kruga  
(vidjeti  sliku 15. ), koji mora biti dovršen prije rastavljanja jezgre zgrade reaktora, 
prvotno bio predviđen za 2014. godinu. Budući da je nekoliko tehničkih izazova 
i dalje neriješeno, krajem siječnja  2016. i  dalje nije bio poznat datum konačnog 
dovršetka projekta, kao ni posljedice koje će takvo kašnjenje imati na troško -
ve i ukupni raspored stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona (vidjeti 
projekt 16 u  prilogu V. ).Pripremni radovi za postavljanje objekta za taljenje 
plazmom
Reaktor tipa VVER 440/230 i glavni dijelovi primarnog 
rashladnog krugaSlika 14. Slika 15.© SERAW.
© Javys.

40 Opažanja 
67 
Iz prethodno navedenih primjera vidljivo je da postoje različiti razlozi za kašnje -
nja do kojih je došlo u trima državama članicama, uključujući:
- izazove u utvrđivanju i provedbi prvih tehnoloških rješenja svoje vrste,
- nepotpune podatke o prethodnom radu i nedostatne informacije o izgradnji 
elektrane,
- nepotpuni inventar i/ili nepotpunu karakterizaciju otpada, posebice za zgra -
de reaktora.
68 
U nekim je slučajevima napredak projekta otežan zbog potrebe za osjetnim 
izmjenama planova ili čak potpunim prekidom projekata, unatoč činjenici da su 
prijedlozi prethodno prošli nekoliko krugova pregleda. To upućuje na činjenicu 
da su postojale poteškoće u odabiru i izradi projekata. Nadalje, to također upuću -
je na izazove s kojima se ministarstva, nacionalna tijela i krajnji korisnici suočava -
ju dok stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona napreduje prema ključnoj 
fazi koja obuhvaća postupanje sa zgradama reaktora te u kojoj je potrebno po -
sebno znanje i  iskustvo za rastavljanje, premještanje i  pohranjivanje konstrukcija 
i dijelova iz kontroliranog područja.
69 
Istodobno dolazi do toga da se dionici, posebice nositelji dozvola za stavljanje 
nuklearnih postrojenja izvan pogona, oslanjaju na vanjske stručnjake kao što su 
savjetnici, inženjeri i  pravnici (vidjeti tablicu 7.  za troškove vanjskih stručnjaka). 
Iako je korištenje uslugama vanjskih stručnjaka propisano pravilima EBRD-a te je 
bilo nužno u fazama planiranja i rane provedbe, angažiranje stručnjaka treba se 
s godinama smanjiti jer se znanje prenosi na lokalno osoblje.
Troškovi vanjskih stručnjaka u razdoblju 2001. – 2015. i njihov udio u potpori EU-a 
dodijeljenoj stavljanju nuklearnih postrojenja izvan pogona
Ignalina, Litva
2001.  – 2016.Kozloduj, Bugarska
2001.  – 2015.1Bohunice, Slovačka
2003.  – 2016.
u milijunima  eura % potpore EU-a u milijunima  eura % potpore EU-a u milijunima  eura % potpore EU-a
75 9 99 20 45 9
1 Brojke za Bugarsku obuhvaćaju jedan ugovor za jedinicu za upravljanje projektima u razdoblju 2016. – 2019.
Izvor:  Sud, na temelju projektnih podataka koje su dostavila provedbena tijela i izvješća o praćenju projekata za stavljanje nuklearnih postrojenja 
izvan pogona.Tablica 7.
41 Opažanja 
70 
Osim toga, rizik predstavlja i  manjak kvalificiranih i  iskusnih inženjera na razini 
cijelog EU-a. To je posebice slučaj u Litvi, koja se suočava s nedostatkom međuna -
rodnog iskustva u rastavljanju reaktora tipa RBMK, koji je prvi reaktor svoje vrste 
koji se stavlja izvan pogona (vidjeti odlomak 2.)40.
71 
Ove tri države članice nastoje ojačati svoje tehničke kapacitete i poboljšati raz -
mjenu znanja. Na primjer:
- U Bugarskoj  su u travnju 2013. godine spojene dvije različite jedinice za 
upravljanje projektima odgovorne za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan 
pogona i izgradnju nacionalnog objekta za odlaganje nisko i srednje radio -
aktivnog otpada te su one postale dio SERAW-a, tijela koje je nositelj dozvole 
za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona. Vanjski savjetnik koji je 
pružao pomoć ovoj integriranoj jedinici za upravljanje projektima uklopljen 
je u organizacijsku strukturu SERAW-a. Osoblje vanjskog savjetnika koje se 
nalazi na lokaciji radi u paru s lokalnim kolegama za svaki projekt. Ovlast 
za konačno donošenje odluka povjerena je voditelju jedinice za upravljanje 
projektima, koji je lokalni zaposlenik SERAW-a. To je dovelo do povećanja 
odgovornosti i  vlasništva.
- U Slovačkoj je JAVYS a.s., slovačko državno poduzeće odgovorno za stav -
ljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona i  gospodarenje radioaktivnim 
otpadom, u ožujku 2015. godine organiziralo dvodnevni seminar za razmjenu 
znanja s  predstavnicima nuklearnih elektrana Ignalina, Bohunice i  Kozloduj, 
EBRD-a, Europske komisije i  slovačkog ministarstva gospodarstva.40 Manjak kvalificiranih inženjera 
naglašen je u  izvješću 
Europske komisije pod 
naslovom „Putting into 
perspective the supply of and 
demand for nuclear experts by 
2020 within the EU-27 Nuclear 
Energy Sector” (Pravo stanje 
ponude i potražnje stručnjaka 
za nuklearnu energiju do 
2020. godine u sektoru 
nuklearne energije u  27 država 
članica EU-a), 2012.
42 Opažanja 
Procijenjeni trošak stavljanja izvan pogona iznosit će 
barem 5,7 milijardi eura, odnosno dvostruko više ako 
se uključe troškovi konačnog odlaganja
72 
U prethodnom izvješću utvrdili smo da su sva tri nacionalna plana za stavljanje 
nuklearnih postrojenja izvan pogona i  njihove procjene troškova bila nepotpuna. 
Utvrđen je značajan manjak financijskih sredstava. Ovom smo revizijom analizi -
rali na koji su se način troškovi stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona 
i razina dostupnog financiranja mijenjali, kako na razini EU-a tako i  na nacional -
noj razini. Također smo nastojali procijeniti ukupni trošak, uključujući konačno 
odlaganje, s kojim će se suočiti te tri države članice te analizirati načine na koji su 
knjižene obveze za buduće troškove.
Od 2010. godine ukupni procijenjeni troškovi stavljanja 
nuklearnih postrojenja izvan pogona porasli su za 40 % i sad 
iznose 5,7 milijardi eura
73 
U prethodnom izvješću predložili smo sveobuhvatnu procjenu troškova koji pro -
izlaze iz stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona. Tijekom 2014. godine dr -
žave članice ažurirale su procjene troškova stavljanja nuklearnih postrojenja izvan 
pogona utvrđene u planovima za konačno stavljanje izvan pogona, koje su pret -
hodno podnijele Komisiji. Slovačka je 2015. godine unijela daljnje manje izmjene. 
U ažuriranim procjenama, čija je svrha bila dati širu sliku, troškovi su porasli za 
40 %, s 4,1 milijarde eura koliko su iznosili 2010. godine na 5,7 milijardi eura koliko 
su iznosili 2015. godine. Povećanje je bilo najveće u razdoblju 2010. – 2011. (vidjeti 
sliku 16. ). Postojale su značajne razlike između triju država članica. Najveći dio 
procijenjenog povećanja troškova, povećanje od 67 % u razdoblju 2010. – 2015., 
odnosi se na Litvu. U istom je razdoblju također povećana procjena troškova za 
Bohunice u Slovačkoj, i to za 30 %. Procjena troškova za bugarski Kozloduj većim 
je dijelom ostala nepromijenjena. Nakon početnog povećanja 2011.  godine, pro -
cjenom troškova izrađenom nakon donošenja odluke za pomicanje roka unapri -
jed utvrđeno je smanjenje troškova za 136 milijuna eura (vidjeti odlomak 64.).
74 
Od 2011. godine sve su tri države članice u svojim planovima za konačno stavlja -
nje nuklearnih postrojenja izvan pogona poboljšale pristup provođenju procjene 
troškova aktivnosti stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona. Sada koriste 
najnoviju metodologiju poznatu pod nazivom „međunarodna struktura za pro -
cjenu troškova stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona”41. Međutim, i dalje 
postoji nesigurnost u  pogledu potpunog popisa aktivnosti i  povezanih troškova 
u okviru rastavljanja pojedinačnih zgrada reaktora, posebice jer ni za jednu od 
lokacija još nije obavljen sveobuhvatni inventar i radiološka karakterizacija kon -
troliranog područja (vidjeti odlomak  32.).41 Razvijena u suradnji 
s Europskom komisijom, 
IAEA-om i Organizacijom za 
gospodarsku suradnju i razvoj 
u svrhu postizanja veće 
usklađenosti u  pogledu 
procjene troškova aktivnosti 
stavljanja nuklearnih 
postrojenja izvan pogona.
43 Opažanja 
Države članice, posebice Litva, suočavaju se s financijskim 
izazovima
75 
Za sve tri države članice usporedili smo procjene troškova i  dostupna financijska 
sredstva utvrđena tijekom posljednje revizije s najnovijim brojčanim podatcima 
dostupnima tijekom provedbe ove revizije. Trenutačno su financijska sredstva 
EU-a za aktivnosti stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona osigurana do 
2020.  godine. Međutim, raspoloživim nacionalnim financijskim sredstvima i  finan -
cijskim sredstvima EU-a od 4,0 milijarde eura ne pokriva se procijenjeni ukupni 
trošak od 5,7  milijardi  eura, u  koji nije uključen trošak konačnog odlaganja (vidjeti 
tablicu 8. i sliku 17. ). Stoga postoji manjak financijskih sredstava u iznosu od 
1,7 milijardi eura do završetka stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona. Na 
Litvu se odnosi 93 % ovog manjka financijskih sredstava. Slika 16.Procijenjeni troškovi stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona u razdoblju 
2010. – 2015.
Izvor:  brojčani podatci iz 2010.: planovi za konačno stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona. Brojčani podatci iz 2011.: ažurirane procjene 
predstavljene Odboru za program pomoći za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona na sastanku održanom u ožujku 2011. godine. 
Brojčani podatci iz 2015.: ažurirani planovi za konačno stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona, godišnji programi rada za 2015. godinu te, 
za Slovačku zbog ažuriranja, nacrt godišnjeg programa rada za 2016. godinu.2 930 3 376 
1 118 1 243 
1 107 950 1 239 
5001 0001 5002 0002 5003 0003 500
2010. 2011. 2012. 2013. 2014. 2015.(u milijunima eura)
2 019 
1 146Ignalina, Litva
Kozloduj, BugarskaBohunice, Slovačka
44 Opažanja 
Procijenjeni ukupni troškovi stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona te 
manjak financijskih sredstava, 2011. i 2015.
(u milijunima  eura)
 Ignalina,
LitvaKozloduj,
BugarskaBohunice,
SlovačkaUkupno
2011. 2015. 2011. 2015. 2011. 2015. 2011. 2015.
Procijenjeni troškovi 2 930 3 376 1 243 1 107 1 146 1 239 5 319 5 722
Dodijeljena nacionalna 
financijska sredstva1 83 262 171 348 231 476 485 1 086
Dodijeljena financijska 
sredstva EU-a1 367 1 553 493 731 489 671 2 349 2 955
Manjak financijskih 
sredstava1 480 1 561 579 28 426 92 2 485 1 681
1  Dodijeljena nacionalna financijska sredstva mogu se sastojati od sredstava namjenskih fondova uspostavljenih za stavljanje nuklearnih 
postrojenja izvan pogona, namjenskih javnih rashoda ili mogu potjecati iz drugih nacionalnih izvora.
Izvor:  2011.: ažurirane procjene predstavljene Odboru za program pomoći za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona na sastanku održa -
nom u ožujku 2011. godine.  
2015.: tijela države članice, ažurirani planovi za konačno stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona i godišnji programi rada za 2015. godinu 
te, za Slovačku zbog ažuriranja, nacrt godišnjeg programa rada za 2016. godinu.Tablica 8. Slika 17.Prikaz manjka financijskih sredstava za 2011. i 2015. godinu u svakoj od triju država 
članica
Izvor:  na temelju tablice 8 .51 %46 %
47 %3 %
37 %7 %
 01 0002 0003 000
2011. 2015. 2011. 2015. 2011. 2015.
Ignalina, Litva Kozloduj, Bugarska Bohunice, Slovačka(u milijunima eura)
Nacionalna ﬁnancijska 
sredstva
Financijska sredstva EU-a 
Manjak ﬁnancijskih 
sredstava
45 Opažanja 
U Litvi postoje osjetna povećanja troškova i znatan manjak 
financijskih sredstava
76 
Procjene ukupnih litavskih troškova stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogo -
na za 2015. godinu povećale su se za 15 % u odnosu na 2011. godinu, no za 67 % 
u odnosu na 2010. godinu, što je iznos od 3,4 milijarde eura. Litavske su vlasti ta 
povećanja troškova pripisale troškovima radne snage, odgodi konačnog datu -
ma stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona te prekoračenjima troškova 
u većim infrastrukturnim projektima za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan 
pogona. Kategorija troška inflacije činila je 26  % preostalog troška stavljanja 
izvan pogona do 2038. godine, odnosno 695 milijuna eura. To je izračunano na 
temelju godišnje procjene od 3 %. Međutim, u vrijeme dok je država članica vršila 
izračun Središnja banka Republike Litve procijenila je prosječnu stopu inflacije za 
2015. godinu, pri čemu se u obzir uzimaju 2013. i 2014. godina, na 1,5 %.
77 
Također smatramo da razina povećanja troškova upućuje na loše početno plani -
ranje. Primjerice, ažuriranje plana za konačno stavljanje nuklearnih postrojenja 
izvan pogona iz 2014. godine obuhvaćalo je 15 aktivnosti stavljanja nuklearnih 
postrojenja izvan pogona koje prethodno nisu bile uzete u obzir, a čiji je ukupni 
trošak iznosio 318  milijuna  eura.
78 
Analizom koju smo proveli nad ključnim infrastrukturnim projektima u Litvi od 
početka njihove provedbe do kraja 2015. godine potvrđena su velika povećanja 
troškova u tim projektima (vidjeti prilog VI. ). Neke od tih dodatnih troškova uzro -
kovala su kašnjenja projekata. Primjerice, kašnjenje u  provedbi projekta izgradnje 
objekta za privremeno skladištenje istrošenog goriva utjecalo je na napredak 
u uklanjanju goriva iz reaktora te je do kraja 2014. godine uzrokovalo dodatne 
troškove održavanja koji su premašivali 61,3 milijuna eura (vidjeti odlomak 61.) 
i doprinijelo odgađanju krajnjeg roka stavljanja nuklearnog postrojenja izvan 
pogona.
79 
Općenito govoreći, broj zaposlenika u elektrani koja se stavlja izvan pogona vje -
rojatno će ostati na razini broja zaposlenika operativne elektrane dok se gorivo 
ne ukloni iz reaktora. Nakon toga bi se broj zaposlenika trebao postupno smanji -
vati tijekom postupka stavljanja elektrane izvan pogona.
46 Opažanja 
80 
Broj zaposlenika smanjio se u svim elektranama (vidjeti tablicu 9. ). Međutim, 
Ignalina u Litvi, u kojoj je gorivo uklonjeno iz samo jedne reaktorske jezgre od 
njih dvije, i dalje ima dozvolu za rad, dok je broj zaposlenika, a samim time i troš -
kova koje financira EU, i dalje visok. Trećina zaposlenika i dalje radi na sigurnom 
održavanju elektrane. U Bugarskoj i Slovačkoj bilo je moguće pronaći alternativni 
posao na istoj lokaciji, i to na nuklearnim reaktorima koji su i dalje bili potpuno 
operativni. U Litvi, u kojoj se nuklearna energija više ne proizvodi, to nije bilo 
moguće. Tablica 9.Broj zaposlenika u vrijeme zatvaranja reaktora 
i 2015. godine
Broj zaposlenika Dodijeljena potpora 
EU-a
(u milijunima eura)3za vrijeme potpu -
ne operativnosti1 2015.
Ignalina, Litva
(2 reaktorske jedinice)3 517 2 1272171
Kozloduj, Bugarska
(4 reaktorske jedinice)1 400 650 130
Bohunice, Slovačka
(2 reaktorske jedinice)1 060 239 45
Ukupno 5 977 3 016 346
1  Broj pri potpunoj operativnosti na dan 31.12.2004. za Ignalinu, na dan 31.12.2002. za Kozlo -
duj te na dan 1.4.2006. za Bohunice.
2  Od zaposlenika u Ignalini, njih 1377 radilo je na stavljanju nuklearnih postrojenja izvan 
pogona, a 701 na sigurnom održavanju.
3  Brojčanim podatcima za Ignalinu obuhvaćena je potpora EU-a od zatvaranja prve jedinice 
2005. do 2016. godine, za Kozloduj od zatvaranja prve jedinice 2003. do 2017. godine, za 
Bohunice od zatvaranja prve jedinice 2008. do 2016. godine.
Izvor:  Sud, na temelju brojčanih podataka koje su dostavila tijela država članica.
81 
Od našega posljednjeg izvješća poboljšalo se upravljanje radnom snagom 
u Ignalini. Primjerice, uprava u  nuklearnoj elektrani Ignalina uvela je strategiju 
angažiranja vanjskih stručnjaka. Njome je obuhvaćeno analiziranje nekoliko ak -
tivnosti, kao što su održavanje opreme i dekontaminacija zgrada s neograničenim 
pristupom, te odlučivanje o tome bi li bilo isplativije nabaviti povezane usluge ili 
interno omogućiti osoblje za njih.
47 Opažanja 
82 
Međutim, nije se vanjski vrednovalo je li trenutačan broj zaposlenika odgovaraju -
ći te zasad ne postoji detaljan plan radnih mjesta kojim bi bio obuhvaćen cjelo -
kupan postupak stavljanja izvan pogona. S  obzirom na nedovoljno sufinanciranje 
te gospodarske i društvene izazove na lokalnoj razini u pogledu stavljanja izvan 
pogona Ignaline u Litvi, postoji rizik od toga da će broj zaposlenika prekoračiti 
potrebe programa za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona te da će 
se financijska sredstva EU-a namijenjena stavljanju nuklearnih postrojenja izvan 
pogona iskoristiti za potporu takvu zapošljavanju.
83 
Kako je navedeno u tablici 8.  i odlomku 76., manjak financijskih sredstava u Litvi 
znatno je porastao od našega posljednjeg izvješća. Tijekom razgovora s litavskim 
predstavnicima spomenuo se Protokol br. 4, priložen ugovoru o pristupanju te 
zemlje EU-u, i tumačenje Litve da će EU i dalje financirati povećane troškove 
projekta za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona42. U procjeni učinka 
Komisije iz 2011. godine tvrdi se da, na temelju njihovih potreba, za razdoblje 
2014. – 2020. potporu treba pružiti svim trima državama članicama, ali nakon 
2020.  godine Komisija „ne planira daljnje pružanje financijske potpore EU-a” 
(vidjeti odlomak 10.)43.
Manji manjak financijskih sredstava i dalje postoji u Bugarskoj 
i Slovačkoj, iako su se procjene znatno mijenjale tijekom vremena
84 
Zbog dodjele financijskih sredstava EU-a za razdoblje 2014. – 2020. manjak 
financijskih sredstava koji je zabilježen u našemu prethodnom izvješću znatno se 
smanjio: u Bugarskoj na 28 milijuna eura i Slovačkoj na 92 milijuna eura. Međutim, 
procjene troškova i manjka financijskih sredstava drastično su se mijenjale. Na 
primjer:
- Procjena bugarskih  nadležnih tijela u  pogledu manjka financijskih sredsta -
va znatno se smanjila, s 230 milijuna eura u rujnu 2014. godine na 28 mili -
juna  eura krajem 2015.  godine, uglavnom zbog uključivanja troškova koje 
je snosila nuklearna elektrana Kozloduj za pripremne aktivnosti stavljanja 
nuklearnih postrojenja izvan pogona koje nisu uzete u obzir u prethodnim 
izračunima. S druge strane, podatci Komisije krajem 2015. godine pokazali su 
manjak od 150  milijuna  eura.
- Prema podatcima Komisije, u Slovačkoj je krajem lipnja 2015. godine manjak 
financijskih sredstava iznosio 193 milijuna eura, dok je u nacrtu godišnjeg 
programa rada za 2016. godinu ta brojka iznosila 92 milijuna eura.42 Članak 3. Protokola 
br. 4 o nuklearnoj elektrani 
Ignalina u Litvi (SL L 236, 
23.9.2003.) navodi se da je 
stavljanje nuklearne elektrane 
Ignalina izvan pogona 
„dugotrajne prirode i  […] 
predstavlja izuzetan financijski 
teret za Litvu koji nije 
razmjeran njezinoj veličini 
i gospodarskoj snazi ” te da 
„Unija, iz solidarnosti s Litvom, 
pruža odgovarajuću dodatnu 
pomoć Zajednice naporima 
stavljanja nuklearnih 
postrojenja izvan pogona 
nakon 2006.  godine”. 
U Protokolu se također navodi 
da se „za razdoblje sljedeće 
financijske perspektive, 
odgovarajuće određuju 
ukupna prosječna odobrena 
sredstva za produženi 
program Ignalina”.
43 SEC(2011) 1387 final od 
24. studenoga  2011. Radni 
dokument osoblja Komisije, 
„Impact assessment- 
Accompanying document to 
the Proposal for a Council 
Regulation on Union support 
for the nuclear 
decommissioning assistance 
programmes in Bulgaria, 
Lithuania and Slovakia” 
(Procjena učinka – prateći 
dokument Prijedlogu uredbe 
Vijeća o potpori Unije za 
programe pomoći za 
stavljanje izvan pogona 
nuklearnih postrojenja 
u Bugarskoj, Litvi i Slovačkoj).
48 Opažanja 
85 
Takve razlike između nacionalnih podataka i podataka Komisije dovode u pitanje 
pouzdanost i  utemeljenost upotrijebljenih metodologija izračuna. Osim toga, 
znatne izmjene brojki upućuju na to da u vrijeme revizije ni nacionalni dionici 
ni Komisija još nisu bili temeljito provjerili procjene prikazane u planovima za 
konačno stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona.
Procjena planova financiranja i stavljanja nuklearnih 
postrojenja izvan pogona koju je provela Komisija bila je 
neprikladna
86 
Djelomično kao odgovor na preporuke iz našega prethodnog izvješća, zako -
nodavnim okvirom za financijsko razdoblje 2014. – 2020. uvedena su tri ex ante  
uvjeta44 (vidjeti okvir 1. ). Oni čine preduvjete za isplatu svih novih financijskih 
sredstava za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona u okviru postojećega 
višegodišnjeg financijskog okvira namijenjenog osiguravanju djelotvorne i  učin -
kovite uporabe sredstava EU-a.44 Vidjeti COM(2011) 783 final, 
uredbe Vijeća (Euratom) 
br. 1368/2013 i (Euratom) br. 
1369/2013 te Provedbenu 
odluku Komisije C(2014) 5449.Okvir 1.Ex ante  uvjeti
Tri predmetne države članice dužne su poduzeti odgovarajuće mjere za ispunjavanje ex ante  uvjeta do 
1. siječnja 2014.:
1. usklađivanje s pravnom stečevinom Ugovora o Euratomu u području nuklearne sigurnosti, osobito u vezi 
s prenošenjem u  nacionalno pravo Direktive 2009/71/Euratom i  Direktive 2011/70/Euratom,
2. uspostavu, u nacionalnom okviru, plana financiranja koji će utvrditi pune troškove i procijenjene izvore 
financiranja koji su potrebni za sigurno dovršenje stavljanja nuklearnih reaktora izvan pogona, uključujući 
zbrinjavanje istrošenog goriva i  radioaktivnog otpada, u  skladu s  ovom Uredbom,
3. podnošenje Komisiji revidiranog detaljnog plana stavljanja izvan pogona, razloženog na razinu aktivnosti 
stavljanja izvan pogona, uključujući raspored i odgovarajuće strukture troškova koji se temelje na među -
narodno priznatom standardu za procjenu troškova stavljanja izvan pogona.
Izvor:  članak 4. Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1368/2013 i Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1369/2013.
49 Opažanja 
87 
Prije nego što je Komisija u listopadu 2014. godine donijela svoju odluku o finan -
ciranju godišnjeg programa rada iz 2014. godine trebala je procijeniti jesu li dr -
žave članice poduzele odgovarajuće mjere za ispunjavanje tih uvjeta45. Međutim, 
utvrdili smo da procjena planova financiranja (drugi ex ante  uvjet) koju je provela 
Komisija i  detaljnih planova stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona (treći 
ex ante  uvjet) nije bila prikladna. Našu je procjenu potkrijepilo izvješće Službe 
Europske komisije za unutarnju reviziju iz rujna 2015. godine. Primjerice, posto -
jale su znatne izmjene ukupnih procjena troškova i  financijskih podataka (vidjeti 
odlomak 84.) te, u nekim slučajevima, nije bilo detaljnih planova za određene 
troškove ili aktivnosti (vidi, primjerice, odlomak 79. o troškovima za osoblje). 
U godišnjem izvješće o radu GU-a za energetiku za 2015. godinu46 izražena je 
zadrška u vezi s prikladnošću procjene ex ante  uvjeta koju je 2014. godine obavio 
GU za energetiku.
88 
GU Komisije za energetiku izradio je akcijski plan za uklanjanje nedostataka koje 
je utvrdila Služba Komisije za unutarnju reviziju, određujući kraj listopada 2016. 
kao rok za dovršenje procjene ex ante  uvjeta. Ključno je da Komisija dovrši tu 
procjenu i  temeljito analizira planove financiranja i  planove stavljanja nuklearnih 
postrojenja izvan pogona za svaku državu članicu s obzirom na to da ti dokumen -
ti čine temelj za buduće financiranje.
Velika većina troškova u svim trima državama članicama 
financira se iz proračuna EU-a
89 
Sve tri države članice uspostavile su namjenske nacionalne fondove radi financi -
ranja svojih nacionalnih politika za sigurno gospodarenje radioaktivnim otpadom 
i njegovo odlaganje te stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona. Međutim, 
sredstva u tim fondovima i dalje su ograničena, posebno u Litvi.
- U Litvi je nacionalni fond potpore stavljanju nuklearnih postrojenja izvan po -
gona, koji je prvotno osnovan 1995.  godine, primao doprinose od prihoda od 
rada nuklearne elektrane sve dok elektrana nije zatvorena krajem 2009. go -
dine. Sada ovisi o prihodima od prodaje suvišne imovine te o vanjskim 
fondovima i kamatama ostvarenima na tom iznosu. U prošlosti se također 
upotrebljavao za financiranje aktivnosti koje nisu povezane sa stavljanjem 
nuklearnih postrojenja izvan pogona, kao što su preferencijalne tarife za 
električnu energiju i  grijanje ili dodatna socijalna jamstva za bivše zaposle -
nike. Prema procjeni Ministarstva energetike u fondu je 1. siječnja 2016. bilo 
4 milijuna  eura47.45 Vidjeti članak 4. uredbi Vijeća 
(Euratom) br. 1368/2013 
i (Euratom) br. 1369/2013.
46 Glavna uprava za energetiku, 
godišnje izvješće o radu za 
2015., ref. Ares(2016)1 667 891, 
8. travnja 2016.
47 U dokumentu SWD(2016) 
102 final, str. 38. ovaj se fond 
ne spominje, ali se navodi 
brojka od 0,5  milijardi  eura 
ukupnih raspoloživih 
sredstava. Nije jasno na što se 
ta brojka odnosi.
50 Opažanja 
- Godine 1999. Bugarska je osnovala nacionalni fond za gospodarenje radio -
aktivnim otpadom te fond za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona. 
Oba fonda upotrebljavaju se za nuklearna postrojenja u Bugarskoj. Prvi se 
fond financira uglavnom doprinosima proizvođača radioaktivnog otpada, pri 
čemu najveći doprinos od 92 % daje nuklearna elektrana Kozloduj. Fond je 
potrošio 34,8 milijuna eura na jedinice 1. – 4. kao objekte za gospodarenje ra -
dioaktivnim otpadom te je u njemu krajem 2015. godine bio 61 milijun eura. 
Drugi se fond financirao doprinosima operatora nuklearnih objekata. Kra -
jem 2015. godine ukupna sredstva za jedinice 1. – 4. u Kozloduju iznosila su 
156 milijuna  eura.
- Godine 2010. Slovačka je uvela pristojbu za potrošnju električne energije 
za krajnje korisnike kako bi nadoknadila „povijesni manjak” te činjenicu da 
obveznim doprinosima operatora nuklearnih elektrana od 1995.  godine nije 
prikupljeno dovoljno sredstava kako bi se financiralo stavljanje nuklearnih 
postrojenja izvan pogona te konačno odlaganje istrošenog goriva. Sredstva iz 
nacionalnog fonda namijenjena stavljanju nuklearnih postrojenja izvan pogo -
na predviđena za stavljanje nuklearne elektrane Bohunice V1  izvan pogona 
krajem 2014. godine iznosila su 290 milijuna eura.
90 
Ukupnim raspoloživim nacionalnim sredstvima koja se sastoje od namjenskih 
sredstava i sredstava iz drugih nacionalnih izvora neće se pokriti ukupni troškovi 
stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona (vidjeti odlomak 67. i tablicu 8. ). 
Nacionalnim sredstvima pokrilo bi se samo 31 % procijenjenih troškova u Bugar -
skoj i 38 % u Slovačkoj, dok bi se nacionalnim sredstvima u programu EU-a za 
stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona u Litvi pokrilo manje od 8 % uku -
pnog troška stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona. Do danas se sred -
stvima iz proračuna EU-a manjak financirao preko programa pomoći za stavljanje 
nuklearnih postrojenja izvan pogona.
91 
Trenutačno države članice nisu pravno obvezne sufinancirati pomoć za stavljanje 
nuklearnih postrojenja izvan pogona ni na razini programa ni na razini pojedi -
načnih projekata. S  druge strane, uporabom europskih strukturnih i  investicijskih 
fondova48 države članice obvezuje se da sufinanciraju programe ili projekte vlasti -
tim sredstvima u određenom postotku. U našem prethodnom izvješću preporu -
čuje se da Komisija, ako predlaže sredstva za financijski okvir 2014. – 2020., uzme 
u obzir ostale fondove EU-a, kao što su strukturni fondovi, kao i uvjete za isplatu 
iz fondova. Komisija se pridržavala te preporuke te je nastavila pružati pomoć 
mjerama ublažavanja u  okviru europskih strukturnih i  investicijskih fondova, ali je 
odlučila da će namjenska pomoć za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogo -
na ostati zasebna, bez pristupa europskim strukturnim i  investicijskim fondovima 
za stvarno stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona.48 Europski strukturni 
i investicijski fondovi uključuju, 
između ostaloga, Europski 
fond za regionalni razvoj, 
Kohezijski fond i Europski 
socijalni fond. Prije 
2014. godine nazivali su se 
„strukturnim fondovima”.
51 Opažanja 
92 
Obveza pružanja sufinanciranja važna je jer primateljima financijskih sredsta -
va EU-a daje veći financijski poticaj da u upravljanju projektima nastoje postići 
vrijednost za uloženi novac i napreduju s programima. U relevantnim uredbama 
Vijeća za te programe pomoći za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona 
doista se priznaje važnost sufinanciranja te se navodi da se potpuno financiranje 
sredstvima EU-a treba odobriti samo „u dobro osnovanim iznimnim slučajevi -
ma”49. No Komisija još nije utvrdila jasne smjernice o tome o kakvim je točno 
slučajevima riječ. To je potkrijepljeno izvješćem Službe Europske komisije za 
unutarnju reviziju iz rujna 2015. godine. Komisija je stoga dosad propustila priliku 
da potakne i  poveća razinu sufinanciranja.
U slučaju uključivanja troškova konačnog odlaganja visoko 
radioaktivnog otpada ukupni bi se procijenjeni troškovi 
udvostručili
93 
Ni u jednoj procjeni manjka financijskih sredstava koja se navodi u planovima za 
konačno stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona ne daje se cjelokupna 
slika troškova nakon zatvaranja elektrane s obzirom na to da ni u jednu nije uklju -
čen trošak konačnog odlaganja istrošenog goriva.
94 
Prema međunarodno priznatom načelu „onečišćivač plaća” države članice dužne 
su zajamčiti da operator izvršava svoje obveze kao onečišćivač te da izdvaja do -
voljno financijskih sredstava za pokrivanje cjelokupnog troška stavljanja nuklear -
nih postrojenja izvan pogona, uključujući konačno odlaganje istrošenog goriva 
(vidjeti odlomak 20.).
95 
To se načelo odražava u Direktivi o radioaktivnom otpadu iz 2011. godine. Tom se 
direktivom od država članica zahtijeva da se pobrinu za to da su utvrđene sve ak -
tivnosti gospodarenja radioaktivnim otpadom i  istrošenim nuklearnim gorivom, 
uključujući konačno odlaganje, kao i da se u cijelosti procijeni njihov trošak te da 
na zahtjev budu dostupna odgovarajuća financijska sredstva50.
96 
Nadalje, jedan od preduvjeta za financiranje u okviru programa pomoći za 
stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona (vidjeti odlomke 86. – 88.) jest da 
države članice uspostave „u nacionalnom okviru, [plan] financiranja koji će utvr -
diti pune troškove i procijenjene izvore financiranja koji su potrebni za sigurno 
dovršenje stavljanja nuklearnih reaktora izvan pogona, uključujući zbrinjavanje 
istrošenog goriva i  radioaktivnog otpada”51.49 Uvodna izjava 17. Uredbe 
Vijeća (Euratom) 
br. 1368/2013 i uvodna 
izjava 15. Uredbe Vijeća 
(Euratom) br. 1369/2013.
50 Vidjeti konkretno članak 12. 
Direktive Vijeća 2011/70/
Euratom.
51 Vidjeti članak 4. Uredbe Vijeća 
(Euratom) br. 1368/2013 
i Uredbe Vijeća (Euratom) 
br. 1369/2013.
52 Opažanja 
97 
Izračunali smo procjenu troška konačnog odlaganja kako bismo dali cjelokupnu 
sliku troškova stavljanja predmetnih elektrana izvan pogona.
98 
Kako je prikazano u tablici 10. , izračunali smo da bi se, ako se uzmu u obzir 
troškovi povezani s  konačnim odlaganjem, procijenjeni ukupni trošak stavljanja 
nuklearnih postrojenja izvan pogona mogao udvostručiti te iznositi ukupno 
11,4  milijarde  eura za sve tri države članice.Tablica 10.Procjena troškova stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona, uključujući 
odlaganje visoko radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva
(u milijunima  eura)
Ignalina, LitvaKozloduj, 
BugarskaBohunice, Slovačka Ukupno
Procjena troškova za 2015., bez odlaganja visoko 
radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva3 376 1 107 1 239 5 722
Procjena troškova za konačno odlaganje visoko 
radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva iz 
tih osam reaktora12 610 1 590 1 466 5 666
Procjena troškova, uključujući odlaganje visoko 
radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva5 986 2 697 2 705 11 388
Nacionalna financijska sredstva 262 348 476 1 086
Financijska sredstva EU-a 1 553 731 671 2 955
Manjak financijskih sredstava 4 171 1 618 1 558 7 347
1 Bilješka o procjeni troškova konačnog odlaganja.
Za Ignalinu u Litvi  naša se procjena od 2 610 milijuna eura temelji na brojčanom podatku iz nacionalnog programa koji je naveden u Ogled -
nom nuklearnom programu Komisije iz 2016. godine.
U bugarskom nacionalnom programu ne navodi se brojka za Kozloduj u Bugarskoj . Naša procjena od 1,59 milijardi eura temelji se na pro -
cjeni od 3 milijarde eura za ukupan trošak nacionalnog objekta za odlaganje koja je provedena na temelju rasprava s bugarskim nacionalnim 
tijelima o slučaju Finske tijekom revizije. Podijelili smo 3 milijarde eura napola kako bismo odrazili udio jedinica 1. – 4. te ostalih operativnih 
jedinica 5. i 6. Nismo uzeli u obzir nikakve planove za buduće jedinice ili postrojenja s obzirom na to da oni zasad nisu konkretni.
Za Bohunice u Slovačkoj  naša procjena od 1,46 milijardi eura temelji se na procjeni slovačkih nadležnih tijela u iznosu od 4,4 milijarde eura 
za nacionalne troškove konačnog odlaganja, uz primjenu konzervativnijeg scenarija u kojemu preostale nuklearne elektrane u Slovačkoj 
imaju radni vijek od 60 godina. Iznos od 4,4 milijarde eura podijelili smo na tri dijela kako bismo trošak podijelili na jednake dijelove između 
dvije jedinice koje se stavljaju izvan pogona i četiri jedinice koje su trenutačno u pogonu. Za razliku od slovačkog nacionalnog programa, mi 
zbog kašnjenja u njihovoj izgradnji nismo uzeli u obzir dvije jedinice planirane za nuklearnu elektranu Mohovce. Da smo ih uzeli u obzir, na 
jedinice koje se stavljaju izvan pogona odnosio bi se udio od 16,3 % iznosa od 4,4 milijarde eura, što bi iznosilo 717 milijuna eura. U Oglednom 
nuklearnom programu Komisije iz 2016. godine navodi se iznos od 3,7 milijardi eura, što se vjerojatno odnosi na manje konzervativan scenarij 
o radnom vijeku elektrane od 40 godina.
Izvor:  Sud, na temelju podataka Komisije, GPR-ova za 2015. i 2016. godinu nacionalnih dionika.
53 Opažanja 
99 
Kad se uzme u obzir stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona i konačno 
odlaganje, Litva ima najveći udio u ukupnom manjku od 7,4 milijarde eura. Među -
tim, znatni manjak pojavio bi se i za Bugarsku i za Slovačku (vidjeti sliku 18. ).Slika 18.Manjak financijskih sredstava kad se uzme u obzir 
stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona i konačno 
odlaganje
Izvor:  Sud, na temelju tablice 10 . 01 0002 0003 0004 0005 0006 000
Ignalina, Litva Kozloduj, Bugarska Bohunice, Slovačka58 %70 %
60 %(u milijunima eura)
Nacionalna /f_inancijska 
sredstva
Financijska sredstva EU-a 
Manjak /f_inancijskih sredstava52 MRS 37 „Rezerviranja, 
nepredviđene obveze 
i nepredviđena imovina” 
i IPSAS 19. Ne postoji 
konkretan međunarodni 
računovodstveni standard 
u pogledu stavljanja 
nuklearnih postrojenja izvan 
pogona. Postoji standard 
o načinu izračuna statističkih 
informacija o  troškovima 
stavljanja izvan pogona 
u okviru Europskog sustava 
računa, no u okviru njega ne 
postoji obveza knjiženja 
obveza za buduće troškove.
53 U skladu s MRS-om 37.10 
obvezujući događaj je događaj 
koji stvara zakonsku ili 
izvedenu obvezu (npr. 
izgradnja nuklearne elektrane, 
stvaranje obveze za stavljanje 
nuklearnih postrojenja izvan 
pogona) i koji ima za 
posljedicu da subjekt nema 
druge stvarne mogućnosti 
nego tu obvezu podmiriti.
54 Prema MRS-u 37.40 
rezerviranja za jedinstvene 
slučajeve (restrukturiranje, 
čišćenje okoliša, nagodba 
u sudskom postupku) mjere se 
prema najvjerojatnijem 
iznosu.
Obveze za buduće troškove nisu primjereno knjižene u trima 
državama članicama
100  
U skladu s  međunarodnim računovodstvenim standardima52 obveze za koje se 
očekuje da će se pojaviti u budućnosti trebaju se evidentirati kao rezerviranja 
i priznati na bilanci stanja organizacije koja ih je obvezna platiti u sljedećim 
slučajevima:
- ako se trenutačna zakonska ili izvedena obveza pojavila kao rezultat prošlog 
događaja53,
- ako je plaćanje izgledno, tj. izglednije je da će se izvršiti nego da neće,
- ako se iznos može pouzdano procijeniti4.
54 Opažanja 
101  
Ako se ne zadovolje ta tri uvjeta, obveze se navode kao „nepredviđene obveze” 
te se prikazuju izvan bilance stanja, primjerice u bilješkama uz računovodstve -
nu dokumentaciju, osim ako se plaćanje smatra udaljenim pa u tom slučaju nije 
potrebno prikazivanje55.
102  
Sukladno tome, troškovi stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona i  troškovi 
konačnog odlaganja istrošenog goriva trebali bi se, stoga, kad je takvo plaćanje 
izgledno i kad se pouzdano može procijeniti, priznati kao obveze organizacije 
koja ih je obvezna platiti. Procjene troškova mogle bi se, primjerice, temeljiti na 
planu stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona. Točan računovodstveni 
tretman ovisi o pravnoj situaciji u pogledu obveze plaćanja i računovodstvenoj 
praksi koju je usvojila država članica ili organizacija56.
103  
Od mjerodavnih tijela u državama članicama zatražili smo informacije o tome 
kako se knjiže obveze za troškove povezane sa stavljanjem nuklearnih postrojenja 
izvan pogona i  konačnim odlaganjem istrošenog nuklearnog goriva.
104  
Kako je prikazano u tablici 11. , računovodstveni tretman razlikuje se među trima 
državama članicama te ovisi o tome jesu li troškovi povezani sa stavljanjem 
nuklearnih postrojenja izvan pogona ili konačnim odlaganjem. Troškovi stav -
ljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona ne priznaju se kao rezerviranja na 
bilancama stanja u Litvi i prikazuju se samo manje nepredviđene obveze. Troškovi 
stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona ne priznaju se u računovodstve -
noj dokumentaciji nuklearne elektrane Kozloduj u Bugarskoj te se samo djelo -
mično priznaju u  računovodstvenoj dokumentaciji nuklearne elektrane Bohunice 
u Slovačkoj.
105  
Kad je riječ o troškovima konačnog odlaganja, mjerodavne organizacije u Litvi 
i Bugarskoj nisu priznale rezerviranja tih troškova na bilancama stanja niti su 
prikazale informacije u bilješkama uz računovodstvenu dokumentaciju. Samo su 
u Slovačkoj mjerodavne organizacije priznala rezerviranja u nacionalnom podra -
čunu fonda za nuklearna postrojenja u  pogledu troškova konačnog odlaganja.55 U okviru MRS-a 37 
objavljivanje nije obvezno ako 
je plaćanje udaljeno.
56 Neke su organizacije obvezne 
primjenjivati međunarodne 
računovodstvene standarde, 
dok druge organizacije smiju 
primjenjivati nacionalne 
računovodstvene standarde.
55 Opažanja 
106  
Činjenicom da se budući troškovi sustavno ne priznaju kao rezerviranja i/ili se 
ne uključuju u bilješke uz računovodstvenu dokumentaciju ograničava se tran -
sparentnost te otežava sposobnost mjerodavnih tijela da prikladno planiraju 
kako podmiriti buduće troškove stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona 
i troškove odlaganja. Tablica 11.Računovodstveni tretman obveza koje se odnose na stavljanje nuklearnih 
postrojenja izvan pogona i konačnog odlaganja istrošenog goriva
Računovodstvena dokumentacija nuklearnih elektrana 
(bez konačnog odlaganja istrošenog nuklearnog goriva)Računovodstvena dokumentacija fonda/ministarstva/dr -
žave (uključujući konačno odlaganje istrošenog nuklearnog 
goriva)
Ignalina, LitvaNema priznatih rezerviranja.
U bilješci s objašnjenjem navodi se da za rastavljanje nije 
dostupna pouzdana procjena. Stoga nisu prikazane nepredviđene 
obveze.Nema priznatih rezerviranja.
Manje nepredviđene obveze povezane sa stavljanjem nuklearnih 
postrojenja izvan pogona prikazuju se izvan bilance stanja (13 mili -
juna eura) i povezane su s dodatnim socijalnim jamstvima za bivše 
zaposlenike nuklearne elektrane.
Kozloduj, 
BugarskaNe priznaju se ni rezerviranja za stavljanje nuklearnih postrojenja 
izvan pogona ni troškovi skladištenja i gospodarenja istroše -
nim gorivom. Stoga je za računovodstvenu dokumentaciju iz 
2014.  godine neovisni revizor izrazio uvjetno mišljenje.Prihodi i rashodi nacionalnih fondova za stavljanje nuklearnih 
postrojenja izvan pogona i radioaktivni otpad uključeni su u ra -
čunovodstvenu dokumentaciju godišnjeg proračuna ministarstva 
energetike. Svi neiskorišteni dijelovi obračunanih financijskih 
sredstava, uključujući sredstva iz prethodnih godina, prikazuju se 
izvan bilance stanja.
Bohunice, 
SlovačkaDjelomično priznato, ali nije određen za Bohunice V1.Preliminarne informacije o konačnom odlaganju uključene u podra -
čun nacionalnog fonda za nuklearna postrojenja.
Izvor:  Sud, na temelju podataka nacionalnih tijela.
56
 Zaključci i preporuke
107  
Namjenskim programima EU-a za financiranje postupka stavljanja nuklearnih 
postrojenja izvan pogona nisu stvoreni pravi poticaji za pravodobno i isplativo 
stavljanje izvan pogona. Otkad smo objavili naše prethodno izvješće na ovu temu 
2011. godine postignut je određeni napredak u pogledu stavljanja izvan pogona 
nuklearnih elektrana Ignalina u  Litvi, Kozloduj u  Bugarskoj i  Bohunice u  Slovačkoj. 
Rastavljeni su ključni dijelovi u nekontroliranim područjima elektrana. Međutim, 
došlo je do kašnjenja u gotovo svim ključnim infrastrukturnim projektima za stav -
ljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona, a  tri predmetne države članice tek se 
trebaju suočiti s ključnim izazovima koji proizlaze iz rada u kontroliranim područ -
jima. Iako tijela država članica tvrde da su elektrane nepovratno zatvorene, nisu 
u cijelosti postignuta sva očekivana ostvarenja na kojima Komisija temelji ocje -
njivanje napretka prema nepovratnom zatvaranju. Manjak financijskih sredstava 
u Litvi povećao se od naše posljednje revizije te sada iznosi 1,6 milijardi eura. 
Procijenjeni troškovi stavljanja triju nuklearnih postrojenja izvan pogona ukupno 
će iznositi najmanje 5,7 milijardi eura, odnosno 11,4 milijarde eura ako se uključe 
troškovi konačnog odlaganja.
Od 2011. godine u području stavljanja nuklearnih postrojenja 
izvan pogona ostvaren je određeni napredak, ali ključni 
izazovi tek predstoje
108  
Od 2011. godine tri predmetne države članice rastavile su određene ključne di -
jelove u nekontroliranom području te su, osim Litve, postigle određen napredak 
u ishođenju relevantnih dozvola za početak rada u kontroliranom području. Litva 
još nije dobila tu dozvolu, a njezino je izdavanje sada predviđeno za 2022. godi -
nu, što je 10 godina kasnije nego što je prvotno planirano (vidjeti odlomke 40. i 42.).
109  
Sva nacionalna tijela tvrde da postignuti napredak znači da je zatvaranje sada 
zapravo nepovratno. Međutim, očekivana ostvarenja prema kojima Komisija 
procjenjuje napredak prema nepovratnom zatvaranju dosad nisu u  cijelosti 
postignuta ni u jednoj od triju elektrana. Projekti rastavljanja reaktorskih jez -
gri / primarnih krugova još nisu dovršeni, a u zgradi reaktora dosad su obavljeni 
tek manji radovi. To znači da se sve tri države članice tek trebaju suočiti s ključnim 
izazovima rada u kontroliranim područjima, uključujući zgrade reaktora (vidjeti 
odlomke 38. – 42.).
110  
Postignut je određeni napredak u  uspostavljanju infrastrukture za gospodarenje 
otpadom, ali je u razdoblju 2011. – 2015. u tim trima državama članicama došlo 
do kašnjenja u  brojnim ključnim infrastrukturnim projektima (vidjeti odlomak 
43. i odlomke 59. – 71.). Do najvećih je kašnjenja došlo u Litvi, gdje se krajnji rok 
za stavljanje nuklearne elektrane izvan pogona od 2011. godine pomicao za još 
devet godina na 2038. godinu (vidjeti odlomke 59. – 63.).
57 Zaključci i preporuke 
111 
U svim trima državama članicama i dalje postoje izazovi, kao što je oslanjanje na 
vanjske stručnjake (vidjeti odlomak 69.) i rad s prvim tehničkim rješenjima svoje 
vrste (vidjeti odlomke 67. i 68.). Manjak kvalificiranih i iskusnih inženjera u cijelom 
EU-u predstavlja rizik, posebno u Litvi (vidjeti odlomak 70.).
1. preporuka – Zajamčiti napredak u stavljanju nuklearnih 
postrojenja izvan pogona
Tri predmetne države članice trebale bi:
(a) dodatno poboljšati svoju praksu upravljanja projektima kako bi u planiranom 
roku uspostavile potrebnu infrastrukturu za gospodarenje otpadom i  istroše -
nim gorivom;
(b) poduzeti korake za jačanje vlastitih tehničkih kapaciteta kako bi se postigla 
veća ravnoteža između unutarnjih i vanjskih stručnjaka;
(c) pronaći bolje načine razmjene najbolje prakse i tehničkog znanja, kako me -
đusobno, tako i sa širom zajednicom u području stavljanja nuklearnih postro -
jenja izvan pogona u EU-u i izvan njega. Komisija  bi to trebala omogućiti na 
isplativ način.
Rok za postizanje ciljne vrijednosti: do kraja 2017.
112  
Projekti koji se financiraju u okviru programa pomoći EU-a za stavljanje nuklear -
nih postrojenja izvan pogona nisu povezani s konačnim odlaganjem, nego samo 
s privremenim skladištenjem istrošenog nuklearnog goriva. Moguće je da će 
za izgradnju konačnog odlagališta istrošenog nuklearnog goriva biti potrebno 
nekoliko desetljeća i visoke razine financijskih obveza. To bi moglo uzrokovati 
poteškoće određenim zemljama koje proizvode male količine radioaktivnog 
otpada, koje imaju ograničena financijska sredstva ili nemaju odgovarajuće 
geološke uvjete. Razgovori u trima državama članicama o mogućim rješenjima za 
konačno odlaganje visoko radioaktivnog otpada i  istrošenog nuklearnog goriva, 
koja mogu biti nacionalna ili regionalna rješenja, i dalje su tek u fazi osmišljavanja 
(vidjeti odlomke 48. – 58.). Od Komisije se zahtijeva da izvješćuje o planovima 
država članica u tom pogledu, ali ona to još nije učinila (vidjeti odlomak 53.).
58 Zaključci i preporuke 
2. preporuka – Rješenja za konačno odlaganje istrošenog 
nuklearnog goriva
(a) Komisija bi zajedno sa svim relevantnim državama članicama EU-a trebala 
istražiti mogućnosti odlaganja istrošenog goriva i visoko radioaktivnog otpa -
da, uključujući regionalna rješenja i ostala rješenja na razini EU-a, uzimajući 
pritom u obzir zaštitu, sigurnost i isplativost drugih mogućnosti. Komisija bi 
pregled tog pitanja trebala uključiti u svoje prvo izvješće Europskom parla -
mentu i Vijeću o provedbi Direktive o radioaktivnom otpadu.
Rok za postizanje ciljne vrijednosti: započeti odmah; objava izvješća najkasni -
je do sredine 2017.
(b) Tri navedene države članice  istodobno bi trebale nastaviti s  ostvarivanjem 
svojih planova za konačno odlaganje kako bi uspostavile potpunije procjene 
troškova i  planove financiranja za odlaganje istrošenog goriva i  radioaktivnog 
otpada, kako je propisano Direktivom o  radioaktivnom otpadu.
Rok za postizanje ciljne vrijednosti: do sredine 2017.
Procijenjeni trošak stavljanja izvan pogona iznosit će 
barem 5,7 milijardi eura, odnosno dvostruko više ako 
se uključe troškovi konačnog odlaganja
113  
Procjene ukupnog troška stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona u  trima 
programima od 2010. do 2015. godine povećale su se za 40 %, s 4,1 milijarde eura 
na 5,7 milijardi eura (vidjeti odlomke 73. i 74.). Ako se uključe troškovi povezani 
s konačnim odlaganjem istrošenog nuklearnog goriva, ukupan trošak mogao bi 
se udvostručiti te iznositi 11,4 milijarde eura (vidjeti odlomke 93. – 99.).
114  
Trenutačno raspoloživa nacionalna financijska sredstva i financijska sredstva EU-a 
u iznosu od 4,0 milijarde eura nisu dovoljna za pokrivanje procijenjenog ukupnog 
troška od 5,7  milijardi  eura, u  koji nije uključen trošak konačnog odlaganja. Stoga 
postoji manjak financijskih sredstava u iznosu od 1,7 milijardi eura do završetka 
stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona. Od ukupnog manjka financijskih 
sredstava na Litvu se odnosi 93 %, što je manjak od 1,6 milijardi (vidjeti odlomke 
73. – 85.). Manjak financijskih sredstava koji se procjenjuje za Bugarsku iznosi 
28 milijuna eura, a za Slovačku 92 milijuna eura (vidjeti odlomak 84.).
59 Zaključci i preporuke 
115  
Prema međunarodno priznatom načelu „onečišćivač plaća”, države članice dužne 
su zajamčiti da operatori nuklearnih elektrana izvršavaju svoje obveze kao oneči -
šćivači te da izdvajaju dovoljno financijskih sredstava za pokrivanje cjelokupnog 
troška stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona i  konačnog odlaganja 
(vidjeti odlomke 20. i 93.). Trima lokacijama upravljaju državna poduzeća. Sve tri 
države članice uspostavile su namjenske nacionalne fondove radi financiranja 
svojih nacionalnih politika za sigurno gospodarenje radioaktivnim otpadom i nje -
govo odlaganje te stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona. Međutim, do 
danas se nacionalni fondovi u trima programima za stavljanje nuklearnih postro -
jenja izvan pogona nisu dovoljno iskorištavali, a sredstva u tim fondovima i dalje 
su ograničena, posebno u Litvi (vidjeti odlomke 89. – 92.).
116  
Slijedom toga, sufinanciranje projekata nacionalnim sredstvima bila je rijetka 
iznimka, a ne pravilo. Iako, za razliku od ostalih fondova EU-a, u tim programima 
ne postoji pravna obveza sufinanciranja projekata, u skladu s pravnom osnovom 
potpuno financiranje projekata sredstvima EU-a treba odobriti samo „u dobro 
osnovanim iznimnim slučajevima”57. No Komisija još nije utvrdila jasne smjernice 
o tome o kakvim je točno slučajevima riječ. Time bi djelotvornije stvarala prave 
poticaje za ulaganje viših razina nacionalnog sufinanciranja u  stavljanje nuklear -
nih postrojenja izvan pogona (vidjeti odlomak 92.).
117  
Tri države članice snose krajnju odgovornost za jamčenje dostupnosti prikladnih 
izvora financiranja za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona i konačno 
odlaganje (vidjeti odlomke 20. i 95.). U svojoj procjeni učinka iz 2011. godine 
Komisija je na temelju procjene potreba država članica zaključila da se financijska 
potpora EU-a ne bi trebala nastaviti nakon 2020. godine (vidjeti odlomak 10.). 
U tom su nam pogledu predstavnici Litve skrenuli pozornost na protokole ugovo -
ra o pristupanju te zemlje (vidjeti odlomak 83. i bilješku 43.).
3. preporuka – Pridržavanje načela „onečišćivač plaća” 
povećavanjem razine nacionalnih financijskih sredstava za 
razdoblje 2014. – 2020. i nakon njega
Predmetne tri države članice  trebale bi priznati koja je njihova uloga u jamče -
nju poštovanja načela „onečišćivač plaća” i biti spremne koristiti se nacionalnim 
sredstvima za pokrivanje troškova stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogo -
na, kao i  troškova konačnog odlaganja, kako u  tekućem razdoblju financiranja, 
tako i  nakon njega.
Rok za postizanje ciljne vrijednosti: počevši s povećanjem nacionalnog sufi -
nanciranja u godišnjem programu rada za 2017. godinu.57 Uvodna izjava 17. Uredbe 
Vijeća (Euratom) 
br. 1368/2013 i uvodna 
izjava 15. Uredbe Vijeća 
(Euratom) br. 1369/2013.
60 Zaključci i preporuke 
4. preporuka – Povećanje razine nacionalnog sufinanciranja 
tijekom razdoblja financiranja 2014. – 2020.
Komisija  bi trebala tražiti povećanje razine nacionalnog sufinanciranja tijekom 
razdoblja financiranja 2014. – 2020. Trebala bi jasno definirati, primjerice u obliku 
odluke Komisije, „dobro osnovane iznimne” uvjete po kojima se projekti mogu 
u cijelosti financirati sredstvima EU-a u okviru programa pomoći za stavljanje 
nuklearnih postrojenja izvan pogona.
Rok za postizanje ciljne vrijednosti: do kraja prosinca 2017.
5. preporuka – Obustaviti namjenske programe financiranja 
za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona u Litvi, 
Bugarskoj i Slovačkoj nakon 2020. godine
Namjenski programi financiranja za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogo -
na u Litvi, Bugarskoj i Slovačkoj trebali bi se obustaviti nakon 2020. godine. Ako 
se u jednoj ili više predmetnih država članica utvrdi jasna potreba za korištenjem 
sredstvima EU-a nakon 2020. godine, buduće financiranje sredstvima EU-a koje 
predlaže Komisija i s kojim se usuglasi zakonodavac trebalo bi obuhvaćati prave 
poticaje za nastavak stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona, uključujući 
vremensku ograničenost i  utemeljenost na odgovarajućim razinama sufinanci -
ranja država članica. Jedan od načina na koji se to može postići je razmatranje 
mogućnosti proširenja pristupa europskim strukturnim i  investicijskim fondovima 
kako bi se obuhvatile aktivnosti stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona, 
čime bi se ti uvjeti ispunili.
Rok za postizanje ciljne vrijednosti: po potrebi do kraja prosinca 2018.
118  
Broj zaposlenika smanjio se u svim trima elektranama. Međutim, Ignalina u Litvi, 
u kojoj je gorivo uklonjeno iz samo jedne reaktorske jezgre od njih dvije, i dalje 
ima dozvolu za rad, dok je broj zaposlenika, a samim time i troškova koje finan -
cira EU, i dalje visok. Trećina zaposlenika i dalje radi na sigurnom održavanju 
postrojenja. S  obzirom na nedovoljno sufinanciranje te gospodarske i  društvene 
izazove na lokalnoj razini u pogledu stavljanja izvan pogona Ignaline u Litvi, 
postoji rizik od toga da će broj zaposlenika prekoračiti potrebe programa za stav -
ljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona te da će se financijska sredstva EU-a 
namijenjena stavljanju nuklearnih postrojenja izvan pogona iskoristiti za potporu 
takvu zapošljavanju (vidjeti odlomke 80. i 81.).
61 Zaključci i preporuke 
6. preporuka – Financijska sredstva EU-a upotrebljavati samo 
za troškove stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona
Komisija  bi trebala dopustiti uporabu financijskih sredstava EU-a u okviru pro -
grama pomoći za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona samo za financi -
ranje troškova za osoblje koje radi isključivo na aktivnostima stavljanja nuklearnih 
postrojenja izvan pogona.
Rok za postizanje ciljne vrijednosti: od godišnjeg programa rada za 2017. godi -
nu nadalje.
119  
Procjena Komisije kojom se nastojalo utvrditi jesu li planovi financiranja i stav -
ljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona u skladu s ex ante  uvjetima bila je 
neprikladna (vidjeti odlomke 86. – 88.).
7. preporuka – Poboljšanje nadzora Komisije
Komisija  bi trebala dovršiti svoju procjenu ex ante  uvjeta.
Rok za postizanje ciljne vrijednosti: do kraja listopada 2016.
120  
Računovodstveni tretman obveza i nepredviđenih obveza za buduće troško -
ve povezane sa stavljanjem nuklearnih postrojenja izvan pogona i konačnim 
odlaganjem istrošenog nuklearnog goriva razlikuje se među tim trima državama 
članicama. Činjenicom da se budući troškovi uvijek ne priznaju kao rezerviranja 
i/ili se ne uključuju u bilješke uz računovodstvenu dokumentaciju ograničava se 
transparentnost te otežava sposobnost mjerodavnih tijela da prikladno planiraju 
kako podmiriti buduće troškove stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona 
i troškove odlaganja (vidjeti odlomke 100. – 103.).
62 Zaključci i preporuke 
8. preporuka – Računovodstveni tretman
Komisija  bi u  suradnji sa svim relevantnim državama članicama trebala raditi 
na tome da se svi budući troškovi povezani sa stavljanjem nuklearnih postroje -
nja izvan pogona i  konačnim odlaganjem istrošenog goriva knjiže na primjeren 
i transparentan način te u  skladu s  relevantnim računovodstvenim standardima.
Rok za postizanje ciljne vrijednosti: do kraja prosinca 2017.
Ovo je izvješće usvojilo II. revizijsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog suda 
Henri GRETHEN, na sastanku održanom u Luxembourgu 14. srpnja 2016.
 Za Revizorski sud
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsjednik

63
 Prilozi
Nuklearni reaktori koji se stavljaju izvan pogona u okviru programa pomoći EU-a za 
stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona
TWhKomercijalna djelatnostPlanirani datum 
dovršenja stavljanja 
nuklearnih postrojenja 
izvan pogona
Početak Gašenje GodineKao % 
30-godiš -
njeg radnog 
vijekaPrema 
izvješću 
Suda iz 
2011.  g.U 
prosincu 
2015.  go-
dine
LitvaIgnalina 1 86 svibanj 1985. prosinac 2004. 20 652029. 2038.Ignalina 2 155 prosinac 1987. prosinac 2009. 22 73
BugarskaKozloduj 1 61 listopad 1974. prosinac 2002. 28 94
2035. 2030.Kozloduj 2 63 studeni 1975. prosinac 2002. 27 90
Kozloduj 3 63 siječanj 1981. prosinac 2006. 26 86
Kozloduj 4 61 lipanj 1982. prosinac 2006. 25 82
SlovačkaBohunice V1, 
reaktor 172 travanj 1980. prosinac 2006. 27 89
2025. 2025.Bohunice V1, 
reaktor 277 siječanj 1981. prosinac 2008. 28 93
Izvor:  IAEA, baza podataka PRIS-a.Prilog I.
64 Prilozi 
Pregled pravnih osnova za programe pomoći za stavljanje nuklearnih postrojenja 
izvan pogona
Ignalina, Litva Kozloduj, Bugarska Bohunice, Slovačka
Pretpristupno 
razdobljeUredba Vijeća (EEZ) 
br. 3906/1989 od 
18. prosinca 1989.Uredba Vijeća (EZ) br. 1266/1999 od 21. lipnja 1999. (program PHARE)
Ugovori 
o pristupanjuProtokol br. 4 o nuklearnoj 
elektrani Ignalina u Litvi koji je 
priložen Aktu o uvjetima pristu -
panja Republike Litve Ugovorima 
i prilagodbama ugovora na kojima 
se temelji Europska unija (SL L 236, 
23.9.2003., str. 944. – 945.)Akt o uvjetima pristupanja Republike Bu -
garske i Rumunjske (SL L 157 , 21.6.2005., 
str. 203.)Protokol br. 9 Akta o uvjetima pristupanja 
Slovačke Republike i prilagodbama ugovora na 
kojima se temelji Europska unija
(Bohunice V1 NE) (SL L 236, 23.9.2003., str. 954.)
Razdoblje nakon 
pristupanjaUredba Vijeća (EZ) 
br. 1990/2006 od 21. prosin -
ca 2006. o provedbi Protoko -
la 4 o Nuklearnoj elektrani IgnalinaUredba Vijeća (Euratom) br. 647/2010 od 
13. srpnja 2010.Uredba Vijeća (Euratom) br. 549/2007 od 
14. svibnja 2007. o provedbi Protokola 
br. 9 o Jedinici 1 i Jedinici 2 nuklearne elektrane 
Bohunice V1 u Slovačkoj uz Akt o uvjetima 
pristupanja Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, 
Mađarske, Malte, Poljske, Slovenije i Slovačke 
Europskoj uniji
Uredba Vijeća (Euratom) 
br. 1369/2013 od 13. prosin -
ca 2013. o potpori Unije za pro -
grame pomoći za stavljanje izvan 
pogona nuklearnih postrojenja 
u Litvi te o stavljanju izvan snage 
Uredbe (EZ) br. 1990/2006Uredba Vijeća (Euratom) br. 1368/2013 od 13. prosinca 2013. o potpori Unije programima 
pomoći za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona u Bugarskoj, Litvi i Slovačkoj te 
o stavljanju izvan snage uredbi (Euratom) br. 549/2007 i (Euratom) br. 647/2010Prilog II.
65 Prilozi 
Nuklearni reaktori u državama članicama i njihov status na dan 31. prosinca 2015.Prilog III.Status
Ugašeno
U pogonu
U izgradnji91
129
2244Ujedinjena Kraljevina
UgašenoU pogonuU izgradnji3015
45-
NizozemskaUgašenoU pogonuU izgradnji
11
2-
Belgija
UgašenoU pogonuU izgradnji
17
8-
Njemačka
UgašenoU pogonuU izgradnji
28
8
36-
FrancuskaUgašenoU pogonuU izgradnji
1258
711
ŠpanjolskaUgašenoU pogonuU izgradnji
37
10-
ItalijaUgašenoU pogonuU izgradnji
4-
4-Finska
Ugašeno
U pogonu
U izgradnji-
4
51
Švedska
UgašenoU pogonuU izgradnji3
10
13-
LitvaUgašenoU pogonuU izgradnji
2
-
2-
Češka RepublikaUgašenoU pogonuU izgradnji
-
6
6-
RumunjskaUgašenoU pogonuU izgradnji
-
2
2-
BugarskaUgašenoU pogonuU izgradnji
4
2
6-SlovačkaUgašenoU pogonu
U izgradnji3
4
92
Mađarska
UgašenoU pogonuU izgradnji-
4
4-Slovenija 
(zajedno s Hrvatskom)
Ugašeno
U pogonuU izgradnji-
1
1-
UkupnoUkupnoUkupnoUkupnoUkupnoUkupnoUkupno
Ukupno Ukupno UkupnoUkupnoUkupnoUkupnoUkupnoUkupnoUkupno Ukupno
Napomena:  Dvije reaktorske jedinice u Ignalini u Litvi i dalje imaju dozvolu za rad (vidjeti odlomak 40.).
Izvor:  Sud, na temelju podataka Europske komisije i Informacijskog sustava o reaktorima IAEA-e (PRIS).
66 Prilozi 
Pregled dionika programa pomoći za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan 
pogona
Program pomoći za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona, dva provedbena 
tijela u LitviPrilog IV.
Usmjeravanje preko EBRD-aUsmjeravanje preko
nacionalne agencije
Odbor za praćenje 
programaLitva
KorisnikKorisnik
Izvođač
ProjektIzvođač
ProjektOkvirni sporazum
Godišnji sporazum o delegiranjuOkvirni sporazum
Godišnji sporazum o delegiranju
Sporazum o prijenosu sredstava
Praćenje PraćenjePraćenjeOkvirni sporazum
Odobrenje ugovora o dodjeli 
bespovratnih sredstava
UgovorIsplataIsplataUgovorSporazum o ﬁnanciranju
Nadzor NadzorLitva
ImenovanjePraćenje
Ministarstvo
ﬁnancija
Financijska
koordinacijaJamčenje 
revizijei ﬁnancijskog nadzoraMeđunarodni fond za 
potporu stavljanju izvan 
pogona nuklearne elektrane 
Ignalina- njime upravlja 
odbor donatora- 
Primjenjuje ga EBRD 
(provedbeno tijelo)Nacionalna agencija
(CPMA)
Koordinator
programaEuropska komisijauz pomoć 
Odbora za program pomoći 
za stavljanje nuklearnih 
postrojenja izvan pogona
EBRD je 2015. godine bio odgovoran za sljedeće 
programe za stavljanje nuklearnih postrojenja 
izvan pogona koji su bili u tijeku:Financijska 
sredstva EU-a (u 
milijunima  eura)
Privremeno skladište za istrošeno gorivo iz NE Ignaline 205,97
Gospodarenje krutim otpadom i objekti za skladištenje 184,02
Jedinica za upravljanje projektom – 1. – 5. faza
(2001.  – 2015.)51,81
Odlagalište nuklearnog kratkoživućeg otpada niske 
i srednje razine radioaktivnosti u  blizini površine 
(projektiranje)10,63
Ukupno za 2015. 452,43
Ukupni dovršeni i tekući projekti EBRD-a za stavljanje 
nuklearnih postrojenja izvan pogona od 1999. do kraja 
2015.522,91CPMA je 2015. godine bila odgovorna za sljedeće te -
kuće programe za stavljanje nuklearnih postrojenja 
izvan pogona:Financijska 
sredstva EU-a (u 
milijunima eura)
Godišnje aktivnosti stavljanja NE Ignalina izvan pogona 
s povezanim troškovima 2015.50,50
Izgradnja odlagališta za vrlo nisko radioaktivni otpad 
(3. faza odlagališta)8,42
Tehnička pomoć državnom inspektoratu za sigurnost 
nuklearne energije (6.  faza)1,80
Spremnici za otpad od cementa 1,00
Uspostava objekta za obradu radioaktivnog metala 0,96
Ukupno za 2015. 62,68
Ukupni dovršeni i tekući projekti EBRD-a za stavljanje nu -
klearnih postrojenja izvan pogona od 1999. do kraja 2015.465,97
67 Prilozi 
Programi pomoći za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona, s jednim pro -
vedbenim tijelom u Bugarskoj i SlovačkojPrilog IV.
Usmjeravanje preko EBRD-a
KorisnikPraćenjePraćenje
Praćenje
Nadzor
IsplataUgovorOkvirni sporazum
Godišnji sporazum o delegiranju
Odobrenje ugovora o dodjeli 
bespovratnih sredstava
Izvođač
ProjektMeđunarodni fondovi
za potporu stavljanju izvan pogona
nuklearne elektrane Kozloduj
i Bohunice - njima upravljaju odbori 
donatora- primjenjuje ih EBRD
(provedbeno tijelo)Bugarska
Slovačka
Odbori za praćenje 
programa Kozloduj
i Bohunice Europska komisijauz 
pomoć Odbora za 
program pomoći za 
stavljanje nuklearnih 
postrojenja izvan 
pogona
68 Prilozi 
Projekti financirani sredstvima EU-a ispitani u okviru revizije
Ignalina, Litva
Projekt Procjena Suda
1. Privremeno skladište za sklopove 
istrošenog goriva
Početni proračun: 165 milijuna eura
Najnoviji proračun: 206 milijuna eura
Početni rok: kolovoz 2008.
Posljednji rok: listopad  2017.Izvješće Suda iz 
2011.  godineZnatna kašnjenja imat će ozbiljan utjecaj na nuklearnu sigurnost dok se svi elementi 
istrošenog goriva ne smjeste u bačve, kao i na troškove rada elektrane.
U prosincu 
2015.  godineIzgradnja objekta za skladištenje kasnila je još 6 godina, što znači da kasni 10 godina 
u odnosu na plan za konačno stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona iz 2005. go -
dine. Dodatni troškovi održavanja objekta koji se odnose na projekt B1 prekoračili su 
61 milijun  eura.
2. Gospodarenje krutim otpadom 
i objekt za skladištenje
Početni proračun: 120 milijuna eura
Najnoviji proračun: 184 milijuna eura
Početni rok: studeni 2009.
Posljednji rok: studeni 2018.Izvješće Suda iz 
2011.  godineZnatna kašnjenja projekta od ključne su važnosti jer su rute gospodarenja otpadom 
potrebne za napredak u projektima rastavljanja i dekontaminacije. Vjerojatno će se tražiti 
dodatna financijska sredstva Međunarodnog fonda za potporu stavljanju izvan pogona 
nuklearne elektrane Ignalina.
U prosincu 
2015.  godineProjekt kasni devet godina, od čega je pet godina proteklo u razdoblju 2011. – 2014. INPP 
i litavsko ministarstvo energetike riješili su povezane komercijalne sporove s izvođačem 
plativši 55 milijuna eura naknade te su izdvojili dodatnih 17 ,9 milijuna eura za očekivane 
rizike.
3. Projektiranje, planiranje i  izdava -
nje dozvole za aktivnosti rastavlja -
nja i  dekontaminacije
Početni proračun za projekt iznosio je 
8 milijuna eura.
Trenutačno nisu određeni proračun 
i raspored za projekt.Izvješće Suda iz 
2011.  godineOdluka da se za projektne aktivnosti angažiraju vanjski stručnjaci nije se temeljila na 
odgovarajućoj procjeni terenske dostupnosti potrebnih tehničkih resursa ni isplativosti te 
mogućnosti.
U prosincu 
2015.  godinePriprema dokumenata odgođena je za 30 mjeseci zbog toga što su resursi izvođača precije -
njeni i zbog vremena potrebnog da elektrana i regulatorne institucije odobre dokumente. 
Tri godine kašnjenja zbog prijenosa projekata nabave alata iz usmjeravanja preko IIDSF-a 
na usmjeravanje preko CPMA-e.
4. Potpora Odjelu za upravljanje 
projektom u  pogledu upravljanja 
i projektiranja
Početni proračun: 45 milijuna eura
Najnoviji proračun: 54 milijuna euraIzvješće Suda iz 
2011.  godineSavjetodavno osoblje Odjela za upravljanje projektom znatno je doprinijelo napretku, 
ali su troškovi upravljanja i administrativni troškovi visoki te se organizacijska struktura 
u elektrani nije dovoljno razvila.
U prosincu 
2015.  godineBroj savjetodavnog osoblja Odjela za upravljanje projektom smanjio se od 2010. godine 
Više su uključeni u aktivnosti stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona, upravljali su 
velikim infrastrukturnim projektima i  podržavali razvoj zaposlenika u  elektrani. Međutim, 
većina aktivnosti savjetodavnog osoblja i dalje je usmjerena na opće aktivnosti upravljanja 
projektom i nabave, a ne na zadaće stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona.
5. Projekti povezani s izravnom 
pomoći aktivnostima radne snage 
INPP-a, vanjska opskrba
Najnoviji proračun: 198 milijuna eura
Rok: godišnji projekt u  tijekuIzvješće Suda iz 
2011.  godineNije ispitano.
U prosincu 
2015.  godineProblemi s radnom snagom obuhvaćali su teškoće u opravdavanju broja zaposlenika, 
nejasno računovodstvo na razini rukovodećeg kadra i pripisivanje troškova osoblja 
zadatcima. Nuklearne elektrana Ignalina uvela je novi model izračuna za osoblje INPP-a, 
izradila strukturu troškova za radove i uvela upravljanje ostvarenom vrijednošću. Međutim, 
napredak u opravdavanju broja zaposlenika i provedbi strategije angažiranja vanjskih 
stručnjaka bio je ograničen.
6. Studija o  rastavljanju reaktora
Početni proračun: 5 milijuna eura
(samo studija izvedivosti)
Najnoviji proračun: 70 milijuna eura
(osmišljavanje i tehničko projektiranje)Izvješće Suda iz 
2011.  godineNije ispitano.
U prosincu 
2015.  godineStudija izvedivosti za rastavljanje reaktora počela je u okviru fonda IISDF-a 2009. godine, 
ali je otkazana i prebačena na agenciju CPMA 2010. godine. Otad je u novom projektu 
pod vodstvom agencije CPMA došlo do kašnjenja. Za rastavljanje ove vrste reaktora nema 
dovoljno iskustva, što bi moglo dodatno usporiti napredak. Stoga je i dalje neizvjesno je li 
rastavljanje reaktora do 2038. godine izvedivo.Prilog V.
69 Prilozi Prilog V.Kozloduj, Bugarska
Projekt Procjena Suda
7. Savjetodavne usluge za Odjel za 
upravljanje projektom  – općenito
Razdoblje 2006. – 2013.
Početni proračun: 8 milijuna eura
Posljednji proračun: 45 milijuna eura
Početni rok: prosinac 2006.
Posljednji rok: srpanj 2013.
Razdoblje 2014. – 2016.
Početni proračun: 14 milijuna eura
Najnoviji proračun: 32 milijuna eura
Početni rok: siječanj 2016.
Posljednji rok: siječanj 2019.Izvješće Suda iz 
2011.  godineSavjetnik je pomogao u izmjeni strategije stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona, 
ali su postojali problemi s kašnjenjem projekta, procjenama troškova, utvrđivanjem 
potrebnih radova u vezi sa stavljanjem nuklearnih postrojenja izvan pogona i inventarima 
otpada. Savjetnik se više usredotočio na upravljanje nego na stavljanje nuklearnih postro -
jenja izvan pogona.
U prosincu 
2015.  godineGodine 2013. Odjel za upravljanje projektom postao je jedini subjekt odgovoran za 
upravljanje stavljanjem nuklearnih postrojenja izvan pogona i izgradnju nacionalnog 
objekta za odlaganje. Savjetnik je sada dio organizacijske strukture, zbog čega SERAW ima 
ovlast donošenja odluka. Uključenost savjetnika u rad sve je veća te nema naznake da će se 
postupno smanjivati.
8. Projektiranje i izgradnja objekta 
za suho skladištenje istrošenog 
goriva
Početni proračun: 49 milijuna eura
Najnoviji proračun: 73 milijuna eura
Početni rok: prosinac 2008.
Posljednji rok: ožujak  2013.Izvješće Suda iz 
2011.  godineDovršetak objekta odgođen je za 2,5 godine. Preispitivanje prvotnih zahtjeva dovelo je do 
povećanja troškova i izmijenjene cjenovne osnove za ugovor, što je dovelo do prekoračenja 
proračuna za 19 %.
U prosincu 
2015.  godineProjekt je podijeljen u dvije faze: izgradnju objekta i skladišta gorivnih sklopova od 
34 bačve te proširenja objekta za dodatne 72 bačve. Planirani skladišni kapacitet neće se 
u cijelosti upotrijebiti za istrošeno gorivo iz jedinica 1. – 4. Za uporabu objekta za skladište -
nje drugih materijala bilo bi potrebno odobrenje regulatornog tijela.
9. Objekt za taljenje plazmom za 
obradu i  kondicioniranje krutog 
otpada
Početni proračun: 21 milijun eura
Najnoviji proračun: 21 milijun eura
Početni rok: ožujak  2013.
Posljednji rok: lipanj 2017.Izvješće Suda iz 
2011.  godineInovativna tehnologija odabrana je bez odgovarajućih dokaza o njezinoj učinkovitosti 
i povezanog razmatranja troškova. Postoji rizik od prekoračenja troškova.
U prosincu 
2015.  godineRegulatorne promjene dovele su do izmjena dizajna. Izgradnja objekta kasni uglavnom 
zbog žalbe koja se odnosi na procjenu učinka na okoliš te niz komercijalnih i administra -
tivnih pitanja, uključujući nepostojanje ugovora o naknadi nuklearne odštete. Objekt nije 
ispitan, stoga rad sustava još nije predstavljen. Dovršetak je sada zakazan za lipanj 2017. g.
10. Poticanje učinkovite uporabe 
ljudskih resursa
Razdoblje do 2009.
Početni proračun: 20 milijuna eura
Najnoviji proračun: 84 milijuna eura
Početni rok: rujan 2009.
Posljednji rok: ožujak  2014.
Razdoblje do 2015.
Početni proračun: 35 milijuna eura
Najnoviji proračun: 46 milijuna eura
Početni rok: prosinac 2015.
Posljednji rok: prosinac 2017.Izvješće Suda iz 
2011.  godineNisu uvedene organizacijske promjene kojima bi se jasno utvrdilo koje osoblje radi na pri -
jelazu iz operativne organizacije u organizaciju za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan 
pogona. Ne postoji odgovarajuće praćenje aktivnosti prije stavljanja nuklearnih postrojenja 
izvan pogona.
U prosincu 
2015.  godineOsoblje uključeno u aktivnosti stavljanja nuklearnih postrojenja i dalje se financira sred -
stvima KIDSF-a. Svih 650 zaposlenika koje je zaposlio SERAW radi isključivo na aktivnosti -
ma stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona, što je pozitivna promjena u odnosu na 
2011.  godinu.
11. Izgradnja nacionalnog objekta 
za odlaganje nisko i  srednje radio -
aktivnog otpada
Početni proračun: 66 milijuna eura
Početni rok: prosinac 2015.
Posljednji rok: siječanj 2021.Izvješće Suda iz 
2011.  godineNije ispitano.
U prosincu 
2015.  godineIzgradnja objekta trebala je prema prvotnim planovima biti dovršena do 2015. godine. 
Međutim, postupak kasni 6 godina, uglavnom zbog toga što je procjena učinka na okoliš 
odbijena i mora se ponovno obaviti. Trenutačni je rok 2021. godina.
70 Prilozi Prilog V.Bohunice, Slovačka
Projekt Procjena Suda
12. Savjetodavne usluge za Odjel za 
upravljanje projektom  – provedba 
projekta
Razdoblje 2003. – 2007.
Početni proračun: 11 milijuna eura
Razdoblje 2015. – 2016.
Najnoviji proračun: 45 milijuna euraIzvješće Suda iz 
2011.  godineSavjetnik je doprinio izmjeni strategije stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona, 
ali u sastavljanju i provedbi strategije stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona 
nije postignut dovoljan napredak.
U prosincu 
2015.  godineUnatoč intenzivnoj uporabi usluga savjetnika, došlo je do kašnjenja projekta, što je 
pak uzrokovalo prekoračenje troškova. Od 2015. godine smanjio se opseg posla novog 
savjetnika.
13. Projektiranje i izgradnja novih 
objekata za odlaganje vrlo nisko 
i nisko radioaktivnog otpada iz 
nuklearne elektrane V1  u Nacionalno 
odlagalište radioaktivnog otpada 
u mjestu Mochovce
Proračun: 22 milijuna eura
Rok: lipanj 2018.Izvješće Suda iz 
2011.  godineDošlo je do kašnjenja u studiji izvedivosti jer nuklearna elektrana nije pružila potrebne 
informacije.
U prosincu 
2015.  godineOdlagalište se gradi, a gradnja se sufinancira nacionalnim sredstvima. Dodat će se treći 
dvostruki red, koji će u cijelosti financirati Međunarodni fond za potporu stavljanju izvan 
pogona nuklearne elektrane Bohunice. Raspodjela troškova između odlaganja otpada iz 
nuklearne elektrane V1 i odlaganja otpada iz drugih objekata nije jasna.
14. Provedba programa za stavljanje 
nuklearnih postrojenja izvan pogona 
s pomoću raspoloživih ljudskih 
resursa
Proračun za 1. fazu: 1,5 milijuna eura
Proračun za 9. fazu: 50 milijuna euraIzvješće Suda iz 
2011.  godineNisu uvedene organizacijske promjene kojima bi se jasno utvrdilo koje osoblje radi na 
prijelazu iz operativne organizacije u  organizaciju za stavljanje nuklearnih postrojenja 
izvan pogona. Ne postoji odgovarajuće praćenje aktivnosti prije stavljanja nuklearnih 
postrojenja izvan pogona.
U prosincu 
2015.  godineProjektom se financira 246 ekvivalenata punog radnog vremena osoblja JAVYS-a koje 
radi na stavljanju nuklearnih postrojenja izvan pogona. JAVYS je iz operativne organiza -
cije prerastao u organizaciju za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona.
15. Privremeno skladištenje radioak -
tivnog otpada na lokaciji Bohunice
Proračun: 11 milijuna eura
Početni rok: ožujak  2016.
Posljednji rok: kolovoz 2017.Izvješće Suda iz 
2011.  godineNije ispitano.
U prosincu 
2015.  godinePrvotno se projekt trebao provoditi od ožujka 2013. do ožujka 2016. godine. Gradnja je 
započela 2015. godine. Sada je očekivani datum dovršetka kolovoz 2017. godine. Nova 
procjena učinka na okoliš i izmjena ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava zatražene 
su nakon odluke o promjeni lokacije. Kašnjenja u ovom projektu više neće dovoditi do 
kašnjenja u projektima rastavljanja jer će se njima upravljati tako da će se srednje radio -
aktivni otpad proizvoditi tek nakon što se dovrši objekt za privremeno skladište.
16. Dekontaminacija primarnog 
kruga
Početni proračun: 6 milijuna eura
Posljednji proračun: 5 milijuna eura
Početni rok: rujan 2014.
Posljednji rok: rujan 2016.
(dio gospodarenja radioaktivnim otpadom 
prenesen je na JAVYS)Izvješće Suda iz 
2011.  godineNije ispitano.
U prosincu 
2015.  godineRadovi su trebali početi 2013. godine i završiti do kraja 2014. godine. Kašnjenja 
i neriješeni tehnički problemi uzrokovali su zaustavljanje projekta. Raskinut je ugovor 
s trenutačnim dobavljačem. Ovaj projekt trebao bi se dovršiti prije početka rastavljanja 
u kontroliranom području te stoga kašnjenja u ovom projektu mogu utjecati na krajnji 
datum stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona.
17. Baza podataka o stavljanju nu -
klearnih postrojenja izvan pogona, 
uključujući inventar i  radiološku 
karakterizaciju
Početni proračun: 2,48 milijuna eura
Posljednji proračun: 3,5 milijuna eura
Početni rok: svibanj 2012.
Posljednji rok: prosinac 2012.Izvješće Suda iz 
2011.  godineNije ispitano.
U prosincu 
2015.  godineIako je projekt dovršen 2012. godine, karakterizacija i inventar trebaju se i dalje redovito 
ažurirati. Nekoliko podprojekata odgođeno je i došlo je do prekoračenja troškova zbog 
nepotpunih informacija o  inventaru i/ili karakterizaciji otpada.
71 Prilozi Prilog VI.Kašnjenja i prekoračenja troškova u uzorku od 18 ključnih infrastrukturnih proje -
kata i popratnih projekata za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona koji su 
financirani sredstvima programa pomoći EU-a od 2001. godine
ProjektTroškovi 
projekta
(u 
milijuni -
ma eura)Ugovoreno financiranje Ukupno 
kašnjenje 
do danas
(u godi -
nama)Poveća -
nje troš -
kova do 
danas
(%)Sredstva 
EU-a (u 
milijuni -
ma eura)Nacionalna 
sredstva (u 
milijuni -
ma eura)
Ignalina, LitvaPrivremeno skladište za sklopove istrošenog goriva
(vidjeti prilog IV., projekt 1.)211 206 5 9,2 25 %
Gospodarenje krutim otpadom i objekti za skladištenje
(vidjeti prilog IV., projekt 2.)184 184 9,0 53 %
Odlagalište za vrlo nisko radioaktivni otpad (privremeno skladi -
šte 1.  faze)7 6 1 2,8 0 %
Izgradnja odlagališta za vrlo nisko radioaktivni otpad (3. faza) 8 8 1,0 12 %
Odlagalište nuklearnog kratkoživućeg otpada niske i srednje 
razine radioaktivnosti u  blizini površine (projektiranje)11 11 1,0 3 %
Ukupno za ovih pet projekata 421 415 6
Ukupna ugovorena financijska sredstva EU-a za stav -
ljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona u  razdoblju 
2001.  – 2014./2015.989
Kozloduj, 
BugarskaOpskrba, postavljanje i stavljanje u pogon opreme za ponovno 
korištenje i kondicioniranje za smole za ionsku izmjenu
(proširen prvotni opseg)6 5 1 10,9 132 %
Projektiranje i izgradnja objekta za suho skladištenje istrošenog 
goriva (vidjeti prilog IV., projekt 8.)73 73 4,3 50 %
Objekt za ponovno korištenje i obradu solidificiranih tvari iz 
spremnika za koncentrat isparivača (1. faza dovršena, 2. faza 
prekinuta)10 10 4,6 –
Objekt za taljenje plazmom (vidjeti prilog IV., projekt 9.) 30 21 9 4,2 0 %
Radionice za smanjenje veličine i dekontaminaciju 19 19 2,8 0 %
Evaluacija radiološkog inventara 1 1 1,3 –
Ukupno za ovih šest projekata 139 129 9
Ukupna ugovorena financijska sredstva EU-a za stav -
ljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona u  razdoblju 
2001.  – 2014.360
72 Prilozi Prilog V.ProjektTroškovi 
projekta
(u 
milijuni -
ma eura)Ugovoreno financiranje Ukupno 
kašnjenje 
do danas
(u godi -
nama)Poveća -
nje troš -
kova do 
danas
(%)Sredstva 
EU-a (u 
milijuni -
ma eura)Nacionalna 
sredstva (u 
milijuni -
ma eura)
Bohunice, 
SlovačkaObrada otpada iz prijašnjih razdoblja – mulj i sorbensi (dovršeno) 11 11 3,0 38 %
Dekontaminacija primarnog kruga
(vidjeti prilog IV., projekt 16.) (obustavljeno)4 4 2,0 0 %
Izmjena sustava opskrbe energijom JAVYS-a nakon konačnog 
gašenja elektrane V111 11 1,5 21 %
Rastući kapaciteti postojećih objekata za fragmentaciju 
i dekontaminaciju2 2 1,2 13 %
Obrada otpada iz prijašnjih razdoblja 6 4 2 0,4 7 %
Rastavljanje tehničke opreme u dvorani za turbine elektrane V1 8 8 – 6 %
Slobodno otpuštanje materijala za stavljanje nuklearnih postro -
jenja izvan pogona3 3 – 20 %
Ukupno za ovih sedam projekata 45 43 2
Ukupna ugovorena financijska sredstva EU-a za stav -
ljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona u  razdoblju 
2001.  – 2014.228
UkupnoUkupno za ovih 18 projekata 605 587 17
Ukupna ugovorena financijska sredstva EU-a za stav -
ljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona u  razdoblju 
2001.  – 2014.1577
Izvor:  Komisija, nacrti GPR-ova za 2016. godinu, nacrti izvješća o praćenju za 2016. godinu. Podatke dostavio EBRD i Središnja agencija za upravlja -
nje projektima.
73 Prilozi Prilog VII.Izgradnja dubokog geološkog odlagališta za konačno odlaganje istrošenog nuklear -
nog goriva u nuklearnoj elektrani Olkiluoto, Finska
Olkiluoto na zapadnoj obali Finske, u blizini postojeće nuklearne elektrane, bit će lokacija prvog dubokog ge -
ološkog odlagališta za konačno odlaganje istrošenog nuklearnog goriva nakon civilne uporabe. Odlagalište je 
zamišljeno tako da može primiti otpad iz dviju finskih nuklearnih elektrana.
Postupak njegova razvoja pokazuje da je za takav pothvat potrebno mnogo vremena. Godine 1983. finska vlada 
donijela je načelnu odluku o općem rasporedu i strategiji gospodarenja nuklearnim otpadom te je započeo po -
stupak geološkog ispitivanja čija je svrha bila pronaći moguće lokacije. Lokacija Olkiluoto odabrana je 2000. go -
dine kao lokacija za konačno odlaganje. Zatim je započelo intenzivno iskapanje i istraživanje kako bi se omogu -
ćilo odlaganje istrošenog nuklearnog goriva na dubinu od 400 – 450 metara u temeljnoj stijeni. Na te je radove 
potrošeno otprilike 150 milijuna eura. Planira se da će odlaganje istrošenog goriva početi ranih 2020-ih godina.
Ukupni rashodi iznosit će otprilike 3,5 milijardi eura, od čega će se otprilike 1 milijarda eura potrošiti tijekom 
faze izgradnje, a otprilike 2,5 milijardi eura na rad u razdoblju od otprilike 100 godina. Sredstva se prikupljaju 
u državnom fondu za gospodarenje nuklearnim otpadom od naplate proizvedene električne energije.
© Posiva Oy.
74 Odgovori  
Komisije
Sažetak
I
U okviru pregovora o pristupanju Europskoj uniji Bugarska, Litva i Slovačka obvezale su se zatvoriti i zatim staviti izvan 
pogona osam nuklearnih reaktora prve generacije sovjetske proizvodnje koje nije isplativo unaprijediti u skladu sa 
zapadnim sigurnosnim standardima.
II
EU se obvezao pomoći tim državama u rješavanju izuzetnog financijskog tereta koji podrazumijeva postupak stavljanja 
nuklearnih postrojenja izvan pogona.
IV
Komisija smatra da je financijska potpora EU-a učinkovito ublažila gospodarske posljedice ranijeg zatvaranja i da 
postupak stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona dobro napreduje. Međutim, napominje da je stavljanje 
nuklearnih postrojenja izvan pogona složen i  dugotrajan postupak koji će trajati dulje od višegodišnjeg financijskog 
okvira (VFO) od sedam godina, a u većini će slučajeva trajati dulje od dva desetljeća.
Ažurirani planovi za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona, odobreni u skladu s VFO-om za razdoblje 
2014. – 2020., i povezane procjene troškova osnova su za izradu programa u te tri države članice. U okviru tih dogo -
vora Komisija pomno nadzire napredak prema završnoj fazi stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona i isto -
dobno održava najvišu razinu sigurnosti.
V
Stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona obično se sastoji od dvije velike faze: i. faza nakon zatvaranja (odno -
sno još postoji dozvola za rad zbog prisutnosti istrošenog goriva) i ii. faza stavljanja nuklearnih postrojenja izvan 
pogona / rastavljanja.
Slovačka i Bugarska u drugoj su fazi, dok je Litva, zbog prisutnosti istrošenog goriva u jednom od reaktora, još u fazi 
nakon zatvaranja.
Komisija, kao i države članice, smatra da nijedno postrojenje obuhvaćeno NDAP-om (program pomoći za stavljanje 
nuklearnih postrojenja izvan pogona) nije isplativo ponovno pokrenuti. Priznaje da, kao što je utvrđeno u drugim 
usporedivim aktivnostima stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona, ključni tehnički izazovi rastavljanja reak -
tora tek predstoje.
VI
U te tri države članice programi za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona u različitim su fazama napredova -
nja i završetka.
Programi Bohunice (SK) i Kozloduj (BG) najviše su uznapredovali te se njihov završetak očekuje 2025., odnosno 2030. 
Potonji je program skraćen za pet godina nakon revizije u 2011.
U Ignalini (LT) je stavljanje izvan pogona nuklearnih reaktora černobilskog tipa prvi postupak takve vrste koji 
zapravo podrazumijeva najveće izazove.
Bez obzira na već postignuti napredak Komisija prepoznaje potrebu za stalnim poboljšanjem u programima za stav -
ljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona.
Odgovori Komisije 75
1. preporuka
Komisija napominje da su točke (a) i (b) 1. preporuke upućene državama članicama.
Komisija prihvaća točku (c) 1. preporuke u dijelu u kojem je njome obuhvaćena. Podržava ideju bolje razmjene naj -
boljih praksi i tehničkog znanja te će i tri države članice poticati na isto.
(a) Komisija je već uvela poboljšanja u postojeći VFO uspostavom sveobuhvatnog okvira za izradu programa, uprav -
ljanje projektima i nadzor, u kojem djeluju države članice.
(b) Smatra da je potrebno stalno prikupljati iskustva i znanja te jačati sposobnosti, ali napominje da je u određenim 
specijalističkim područjima korisno upotrijebiti usluge vanjskih stručnjaka.
(c) Komisija je već poduzela mjere za promicanje otvorenog i transparentnog okruženja, olakšavanje razmjene 
najboljih praksi i znanja te poticanje postupaka normizacije u cilju, među ostalim, povećanja konkurentnosti 
i povećanja sigurnosti.
VII
Komisija prepoznaje važnost odgovornog i  sigurnog gospodarenja istrošenim gorivom i  radioaktivnim otpadom. 
Komisija će dati mišljenja o nacionalnim programima i tijekom 2016. izvijestiti Parlament i Vijeće o provedbi Direk -
tive 2011/ 70.
Nadalje, Komisija napominje da pitanja povezana s  konačnim odlaganjem visokoaktivnog otpada i  gospodarenjem 
istrošenim gorivom izlaze iz okvira područja primjene programa pomoći za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan 
pogona.
2. preporuka
(a) Komisija prihvaća preporuku. Komisija će dati smjernice već u mišljenjima o nacionalnim programima u okviru 
Direktive 2011/70, koju će objaviti tijekom 2016./2017. Time će se pokrenuti rasprava, koja će se održati 2017., 
o mogućnostima odlaganja, uključujući regionalna rješenja i druga rješenja na razini EU-a. Komisija će nakon 
toga biti u boljem položaju da do 2018. osmisli mogućnosti djelovanja i sastavi plan.
(b) Komisija napominje da je ova preporuka upućena državama članicama i da se već uzela u obzir u procjeni nacio -
nalnih programa i mišljenju koje će Komisija uputiti državama članicama.
VIII
Komisija priznaje da sufinanciranje još nije sustavno postignuto na razini pojedinačnog projekta. Napominje da tre -
nutačna pravna osnova ne pruža jasnu definiciju sufinanciranja niti propisuje najniži postotak koji se treba postići. 
Komisija napominje, kao što je izvijestio Sud, da ukupan doprinos Litve, Bugarske i Slovačke vlastitim programima za 
stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona iznosi 1,09 milijarde EUR.
3. preporuka
Komisija napominje da je ova preporuka upućena državama članicama. Podržat će mjere koje preporučuje Sud na 
način da će se potruditi uvesti dobro definiranu razinu sufinanciranja u kontekstu programa pomoći za stavljanje 
nuklearnih postrojenja izvan pogona i time podržati načelo „onečišćivač plaća”. U tom će pogledu raspravljati 
s državama članicama i kritički ispitati razinu sufinanciranja koju države članice predlažu u godišnjim programima 
rada za 2017.
Odgovori Komisije 76
4. preporuka
Komisija prihvaća preporuku.
Priznaje da se sufinanciranjem pridonosi djelotvornoj i učinkovitoj provedbi programa i povećava angažiranost 
države članice. Poduzet će mjere kako bi razjasnila značenje „dobro osnovanih iznimnih okolnosti“ na koje se tre -
nutačno upućuje u uredbama te će kritički ispitati razinu sufinanciranja koju države članice predlažu u godišnjim 
programima rada za 2017.
5. preporuka
Komisija djelomično prihvaća preporuku. Komisija će provesti procjenu učinka u  pogledu prijedlogâ novih inicijativa 
u skladu sa zahtjevima Financijske uredbe i Agende za bolju regulativu. Tom će se procjenom učinka istražiti treba 
li se nastaviti s financiranjem, i ako treba, koji su mehanizmi financiranja najprikladniji. Ako se u toj procjeni zaključi 
da se treba nastaviti s financiranjem u sljedećem VFO-u, odnosno nakon 2020., Komisija će uzeti u obzir preporuku 
Suda i  osigurati da se mehanizmom financiranja obuhvate poticaji za nastavak stavljanja nuklearnih postrojenja 
izvan pogona, uključujući vremensku ograničenost i  utemeljenost na odgovarajućim razinama sufinanciranja 
država.
6. preporuka
Komisija djelomično prihvaća preporuku.
Komisija trenutačno utvrđuje troškove koji nisu povezani sa stavljanjem nuklearnih postrojenja izvan pogona. Taj će 
se postupak završiti tijekom srednjoročne procjene te će se predložiti moguće mjere za postupno ukidanje takvih 
troškova u  2018.
Ipak, Komisija smatra da se određene ključne funkcije, poput sigurnosti, ne smiju isključiti iz financiranja sredstvima 
EU-a.
7. preporuka
Komisija prihvaća preporuku i napominje da su mjere već poduzete. Procjena je u tijeku te će biti dovršena do listo -
pada 2016.
8. preporuka
Komisija prihvaća preporuku. Komisija priznaje da je ovo pitanje važno.
Počela je primjenjivati ovu preporuku provedbom Direktive o  otpadu. Komisija trenutačno pregledava nacionalne 
programe podnesene u skladu s Direktivom o otpadu te je predvidjela brojne studije kako bi prikupila informacije te 
poduzela daljnje korake za postupak vrednovanja.
Odgovori Komisije 77
Uvod
20
Nuklearni krajolik EU-a u  posljednjem se desetljeću uvelike promijenio donošenjem ključnog zakonodavstva na 
europskoj razini o nuklearnoj sigurnosti, gospodarenju radioaktivnim otpadom i istrošenim gorivom te zaštiti od 
zračenja. Osim toga, Komisija je 2016. donijela novi Ogledni nuklearni program (PINC) kojim su po prvi put obuhva -
ćene financijske potrebe povezane sa stavljanjem nuklearnih elektrana izvan pogona i  gospodarenjem radioaktiv -
nim otpadom i  istrošenim gorivom, uključujući financiranje dugoročnih rješenja poput izgradnje dubokog geološ -
kog odlagališta.
Direktivom o radioaktivnom otpadu (Direktiva Vijeća 2011/70/Euratom) uspostavlja se okvir Zajednice za osiguranje 
odgovornog i  sigurnog gospodarenja istrošenim gorivom i  radioaktivnim otpadom kako bi se izbjeglo stavljanje 
nepotrebnog tereta na buduće generacije. Tom se Direktivom ide korak dalje od Zajedničke konvencije u  smislu da 
države članice moraju imati nacionalni program za provedbu politike gospodarenja radioaktivnim otpadom i istro -
šenim gorivom.
Cilj je Komisije pomoću PINC-a i Direktive o otpadu po prvi put stvoriti sveobuhvatnu sliku o ukupnim troškovima 
povezanima sa stavljanjem nuklearnih postrojenja izvan pogona i gospodarenjem otpadom te o tome kako države 
članice osiguravaju financiranje tih aktivnosti u  skladu s  načelom „onečišćivač plaća”.
Opažanja
Zajednički odgovor Komisije na odlomke 38. do 40.
Komisija, kao i  države članice, smatra da nijedno postrojenje obuhvaćeno NDAP-om nije isplativo ponovno 
pokrenuti.
40 Prva alineja
Iako Komisija priznaje da u elektrani Ignalina zbog prisutnosti istrošenog goriva u pogonu nije postignut očekivani 
rezultat povezan s  dozvolom, napominje i  da se rastavljanjem dvorane s  turbinama u  nuklearnoj elektrani Ignalina 
u Litvi (INPP) učinkovito osigurava nepovratnost postupka.
40 Druga alineja
Što se tiče elektrane Kozloduj (BG), Komisija napominje da su dodatne dozvole, koje bi još mogle biti potrebne, 
povezane s radovima koji bi se vršili nakon što se prijeđe točka nepovratnosti.
40 Treća alineja
Što se tiče elektrane Bohunice (SK), trenutačno je stanje u skladu s planom za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan 
pogona i predviđenim krajnjim rokom u 2025.
Zajednički odgovor Komisije na odlomke 41. do 42.
Iako Komisija priznaje da ključni izazovi tek predstoje, napominje i da je trenutačno stanje opisano u tablici 3. 
u skladu s planovima za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona i predviđenim krajnjim datumima za sve tri 
države članice. Ključne aktivnosti rastavljanja u zgradi reaktora moguće su tek pred kraj postupka stavljanja nuklear -
nih postrojenja izvan pogona.
Odgovori Komisije 78
Zajednički odgovor Komisije na odlomke 43. do 46.
NDAP obuhvaća postupak stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona i  infrastrukturu za gospodarenje otpa -
dom, uključujući sigurno dugoročno skladištenje otpada i  odlaganje nisko radioaktivnog otpada. Nisko radioaktivni 
otpad obično čini više od 90 % količine otpada, pri čemu su za odlaganje dostupna razrađena rješenja. Za odlaganje 
istrošenog goriva i visoko radioaktivnog otpada odgovorne su države članice u skladu s Direktivom o radioaktivnom 
otpadu, čime je obuhvaćen sav takav otpad proizveden u državi članici.
48
U skladu s Direktivom 2011/70/Euratom svaka država članica osigurava provedbu svojeg nacionalnog programa za 
gospodarenje istrošenim gorivom i  radioaktivnim otpadom, pri čemu su obuhvaćene sve vrste istrošenog goriva 
i radioaktivnog otpada u njihovoj nadležnosti te sve faze gospodarenja istrošenim gorivom i radioaktivnim otpa -
dom, od proizvodnje do odlaganja.
Komisija po prvi put stvara sveobuhvatnu sliku planova država članica u  pogledu odlaganja i  povezanih troškova.
Zajednički odgovor Komisije na odlomke 49. do 52.
Komisija će ispitati gospodarske, pravne i društvene učinke zajedničkih odlagališta s obzirom na to da je zajednička 
uporaba postrojenja za gospodarenje istrošenim gorivom i  radioaktivnim otpadom, uključujući odlagališta, potenci -
jalno korisna, sigurna i  troškovno učinkovita mogućnost.
53
Države članice prvi put Komisiju obavješćuju o sadržaju svojih nacionalnih programa najkasnije do kolovoza 2015. 
U roku od šest mjeseci nakon datuma obavijesti Komisija može zatražiti pojašnjenje i/ili izraziti svoje mišljenje 
o usklađenosti sadržaja nacionalnog programa s Direktivom. Države članice dostavljaju zatraženo pojašnjenje i/ili 
obavještavaju Komisiju o svakoj reviziji nacionalnih programa u roku od šest mjeseci nakon zahtjeva Komisije.
Države članice Komisiji podnose i izvješće o provedbi ove Direktive prvi put do kolovoza 2015., a nakon toga svake 
tri godine.
Na temelju izvješćâ država članica Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi sljedeće:
(a) izvješće o napretku u pogledu provedbe ove Direktive; i
(b) inventar radioaktivnog otpada i istrošenog goriva koji su prisutni na području Zajednice te predviđanja za 
budućnost.
Taj je postupak prvi takve vrste te Komisija iz njega namjerava izvući pouke kako bi pokušala poboljšati i uskla -
diti buduće izvješćivanje. Za taj konkretan postupak Komisija je trebala uzeti u obzir nacionalne programe svih 
28 država članica te nacionalna izvješća. U skladu s time i radi potpune slike, Komisija je za izvješće Parlamentu 
i Vijeću uzela u obzir postupak procjene nacionalnih programa u svojem rasporedu. Izvješće je predviđeno za 
četvrto tromjesečje 2016.
Odgovori Komisije 79
Zajednički odgovor Komisije na odlomke 60. do 68.
Komisija priznaje da su brojni projekti za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona kasnili, osobito u prethod -
nom VFO-u. Komisija je za razdoblje 2014. – 2020. povećala zahtjeve za planiranje, nadzor i izvješćivanje te pomno 
prati provedbu projekta pregledavanjem dokumentacije i provjerama na licu mjesta.
Potrebno je napomenuti da kašnjenja u Bugarskoj i Slovačkoj trenutačno ne utječu na krajnji rok.
69
Komisija smatra da su prikupljanje iskustva i znanja te jačanje sposobnosti, osobito u području upravljanja projek -
tima, od presudne važnosti za operatore nuklearnih elektrana / nositelje dozvole za stavljanje nuklearnih postroje -
nja izvan pogona. Ipak, u određenim specijalističkim područjima korisno je upotrijebiti usluge vanjskih stručnjaka.
Zajednički odgovor Komisije na odlomke 73. do 74.
Tijekom prošlog su se desetljeća izgledi za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona znatno promijenili. 
Komisija je doprinijela boljoj procjeni troškova programa za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona te je 
2012. s  Agencijom za nuklearnu energiju OECD-a (OECD/NEA) sudjelovala u  sastavljanju Međunarodne strukture za 
troškove stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona (ISDC). Potrebno je dalje razvijati procjenu troškova stav -
ljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona; radi se o pitanju za koje postoji veliko zanimanje širom svijeta jer su 
OECD/NEA i Međunarodna agencija za atomsku energiju (IAEA) i dalje prilično aktivne u pogledu procjene troškova 
i nesigurnosti. Komisija u potpunosti podržava te aktivnosti.
Komisija napominje da su se glavni troškovi povećali do 2011. kao što je prikazano i na slici 16. Promjena dinamike 
odraz je poboljšanja u upravljanju programima proizašlima iz prethodne revizije, osobito u bugarskim i slovačkim 
programima.
75
Ne očekuje se manjak u financiranju za razdoblje 2014. – 2020., a Komisija je pojačala nadzor i pregled programa. 
Komisija je započela i opsežnu procjenu otpornosti financijskih planova, za koju se očekuje da će završiti krajem 
listopada 2016.
Nadalje, Komisija je upotrijebila model QUEST za analizu i istraživanje makroekonomske politike (koji Komisija upo -
trebljava za svoja predviđanja) kako bi ispitala različite scenarije za programe nakon 2020. Glavni je rezultat bio da 
države članice mogu čak i  u najgorem mogućem scenariju financirati programe za stavljanje nuklearnih postrojenja 
izvan pogona sa zanemarivim ili neznatnim učinkom na svoje makroekonomske pokazatelje.
Što se tiče financijskog okvira nakon 2020., Komisija će provesti procjenu učinka u pogledu prijedlogâ novih inici -
jativa u skladu sa zahtjevima Financijske uredbe i Agende za bolju regulativu, ali se u ovom trenutku neće obvezati 
ni na kakvo financiranje nakon 2020. Tom će se procjenom učinka istražiti treba li se nastaviti s financiranjem, i ako 
treba, koji su mehanizmi financiranja najprikladniji. Vidjeti odgovor Komisije na 5.  preporuku.
77
Osim toga, Komisija je ojačala izradu programa u okviru VFO-a za razdoblje 2014. – 2020. te je kao preduvjet uvela 
podnošenje planova za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona i  financijskih planova. Neovisni vanjski struč -
njak trenutačno procjenjuje cjelovitost i pouzdanost tih planova.
Odgovori Komisije 80
80
Komisija je zatražila detaljnu analizu broja zaposlenih u elektrani Ignalina, pri čemu je imala na umu potrebu oču -
vanja sigurnosti postrojenja s  obzirom na prisutnost istrošenog goriva u  reaktoru i  trenutačno postojanje relativno 
velike opasnosti.
82
Komisija priznaje da postoji opasnost da bi nedovoljni poticaji za održanje broja zaposlenih na nužnoj razini mogli 
dovesti do većih troškova. Već se nekoliko godina poduzimaju različite mjere da bi se smanjila ta opasnost, uklju -
čujući sustavnu procjenu prednosti eksternalizacije aktivnosti i  godišnji kvantitativni plan zapošljavanja na temelju 
planiranih aktivnosti. Rasprave o  praktičnim načinima daljnje upotrebe programa sufinanciranja još traju kako bi se 
uskladili interesi lokalnih dionika s  interesima Komisije.
84
Komisija napominje da se manjkovi u financiranju smanjuju u Bugarskoj i Slovačkoj. Procjene Komisije temelje se na 
planu za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona i raspoloživim sredstvima. Preispitat će se nakon rezultata 
srednjoročne procjene.
85
Komisija je svjesna da je i dalje potrebno raditi na procjeni troškova stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona. 
To priznaju i druge međunarodne organizacije kao što su OECD/NEA i IAEA. Komisija pomno prati razvoj u tom 
području i ima stručnu skupinu za financiranje stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona uz pomoć koje će 
usmjeriti svoje napore u tom području.
U pogledu predmetnih programa Komisija primjenjuje konzervativniji i oprezniji pristup od država članica. Među -
tim, u slučaju Bugarske i Slovačke opaža se opći trend smanjenja manjka u financiranju.
Vidjeti i odgovore Komisije na odlomak 75. i 5. preporuku.
87
Služba Europske komisije za unutarnju reviziju već je utvrdila te nedostatke u sustavu upravljanja i nadzora. Stoga 
je 2015. uspostavljen akcijski plan, a njegova je provedba trenutačno u tijeku. Ključne mjere za rješavanje pitanja 
koje ističe Sud dovršit će se do kraja listopada 2016., a daljnji skup dogovorenih mjera trebao bi se dovršiti do kraja 
godine.
Zajednički odgovor na odlomke 89. do 90.
S obzirom na to da se te elektrane prijevremeno zatvaraju zbog političke odluke, logično je da se sredstvima ne 
mogu pokriti svi troškovi stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona. Jedan od razloga za financijsku potporu 
EU-a bio je smanjenje financijskog tereta koji je nastao za predmetne države članice.
Odgovori Komisije 81
91
Pravnom se osnovom ne utvrđuje razina nacionalnog sufinanciranja. Samo se upućuje na potrebu nastavka pret -
hodno uspostavljene prakse sufinanciranja. Iako sufinanciranje općenito nije postignuto na razini pojedinačnog 
projekta, ono će se provoditi na razini cjelokupnog programa.
Ukupan doprinos Litve, Bugarske i Slovačke vlastitim programima za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona 
iznosi 1,09 milijarde EUR.
92
Komisija smatra da je cilj jačanja nacionalnog sufinanciranja važan. Međutim, Komisija se u ovoj fazi ne može čvrsto 
obvezati da će, prema preporuci Suda, do kraja 2016. povećati sufinanciranje koje trebaju snositi države članice. 
Mogućnosti će se ispitati tijekom srednjoročne procjene programa koja će se provesti 2017.
93
Planovi za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona i procjene troškova, odobreni u skladu s VFO-om za 
razdoblje 2014. – 2020., osnova su za izradu programa u te tri države članice. Za odlaganje istrošenog goriva i visoko 
radioaktivnog otpada odgovorne su države članice u skladu s Direktivom o radioaktivnom otpadu i zbog toga ono 
nije bilo uključeno u NDAP .
94
U Direktivi 2011/70/Euratom navodi se da troškove gospodarenja istrošenim gorivom i  radioaktivnom otpadom 
snose oni kod kojih su ti materijali nastali (članak 4. stavak 3. točka (e)), kao i jasno dodjeljivanje odgovornosti onim 
tijelima koja su uključena u različite faze gospodarenja istrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom (članak 5. 
stavak 1. točka (f)), te da države članice osiguravaju da se u nacionalnom okviru propisuje raspolaganje odgovaraju -
ćim potrebnim financijskim sredstvima, posebno za gospodarenje istrošenim gorivom i  radioaktivnim otpadom, pri 
čemu se mora uzeti u obzir odgovornost proizvođača istrošenoga goriva i radioaktivnog otpada (članak 9.).
95
Prioritet Komisije je provedba Direktive o otpadu u državama članicama. Trenutačno je u tijeku pregled nacionalnih 
programa država članica u okviru kojeg će se ispitati sva ova pitanja.
96
Planovima za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona obuhvaćeni su troškovi gospodarenja istrošenim gori -
vom i radioaktivnim otpadom, kao što je to propisano NDAP-om. Nisu obuhvaćeni troškovi projekata za odlaganje 
koji će se početi provoditi dugoročno. Ipak, obuhvaćeni su troškovi objekata za skladištenje potrebnih za razdoblje 
prije početka tih projekata.
Odgovori Komisije 82
Zaključci i preporuke
107
Od revizije 2011. Komisija je uvela brojna važna poboljšanja u izradi programa i upravljanja projektima. Pravnom 
osnovom za razdoblje 2014. – 2020. uvedeni su posebni ciljevi, koji se mjere ključnim pokazateljima uspješnosti, 
i novi okvir za nadzor i izvješćivanje.
Komisija smatra da je, slijedom toga, financijska potpora EU-a učinkovito ublažila gospodarske posljedice ranijeg 
zatvaranja i  da postupak stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona dobro napreduje. Međutim, napominje da 
je stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona složen i  dugotrajan postupak koji će trajati dulje od sedmogodiš -
njeg VFO-a, a u većini će slučajeva trajati dulje od dva desetljeća.
Ažurirani planovi za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona, odobreni u skladu s VFO-om za razdoblje 
2014. – 2020., i povezane procjene troškova osnova su za izradu programa u te tri države članice. U okviru tih dogo -
vora Komisija pomno nadzire napredak prema završnoj fazi stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona i isto -
dobno održava najvišu razinu sigurnosti.
Zajednički odgovor Komisije na odlomke 108. do 111.
Komisija proaktivno nadzire provedbu kako bi postigla ciljeve utvrđene u uredbama Vijeća te Parlamentu i Vijeću 
podnosi godišnje izvješće.
Stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona obično se sastoji od dvije velike faze: i. faza nakon zatvaranja (odno -
sno još postoji dozvola za rad zbog prisutnosti istrošenog goriva) i ii. faza stavljanja nuklearnih postrojenja izvan 
pogona / rastavljanja.
Slovačka i Bugarska u drugoj su fazi, dok je Litva, zbog prisutnosti istrošenog goriva u jednom od reaktora, još u fazi 
nakon zatvaranja.
Komisija, kao i  države članice, smatra da nijedno postrojenje obuhvaćeno NDAP-om nije isplativo ponovno pokre -
nuti. Priznaje da, kao što je utvrđeno u drugim usporedivim aktivnostima stavljanja nuklearnih postrojenja izvan 
pogona, ključni tehnički izazovi rastavljanja reaktora tek predstoje.
1. preporuka – Zajamčiti napredak u stavljanju nuklearnih postrojenja izvan pogona
Komisija napominje da su točke (a) i (b) 1. preporuke upućene državama članicama.
Komisija prihvaća točku (c) 1. preporuke u dijelu u kojem je njome obuhvaćena. Podržava ideju bolje razmjene naj -
boljih praksi i tehničkog znanja te će i tri države članice poticati na isto.
(a) U skladu s postojećim VFO-om prioritet je Komisije uspostaviti opći okvir za izradu programa, upravljanje projek -
tima i nadzor, u kojem bi države članice djelovale. Osim toga, Komisija je uvela sustav upravljanja ostvarenom 
vrijednošću (EVM) kako bi objektivno mjerila uspješnost projekta i napredak. Ukupni učinak ovih promjena 
očekuje se u narednim godinama.
(b) Komisija smatra da su prikupljanje iskustva i znanja te jačanje sposobnosti, osobito u području upravljanja pro -
jektima, kao i utvrđivanje područja u kojima eksternalizacija usluga pridonosi dodanoj vrijednosti, od presudne 
važnosti za operatore nuklearnih elektrana / nositelje dozvole za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona. 
U određenim specijalističkim područjima korisno je upotrijebiti usluge vanjskih stručnjaka.
(c) Komisija nastoji promicati otvoreno i transparentno okruženje, olakšati razmjenu najboljih praksi i znanja te 
poticati postupke normizacije u cilju, među ostalim, povećanja konkurentnosti i povećanja sigurnosti.
Odgovori Komisije 83
U svrhu potpore tom cilju Komisija je 2015. ponovno aktivirala Skupinu za financiranje razgradnje nuklearnih 
postrojenja koja se sastoji od nacionalnih stručnjaka koji pružaju najnovija znanja o  troškovima stavljanja nuklearnih 
postrojenja izvan pogona i  upravljanju financiranjem.
Osim toga, Komisija će iskoristiti svoje sudjelovanje u međunarodnim forumima i radnim skupinama za razmjenu 
iskustva stečenog kroz upravljanje programima za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona. Osobito će pro -
voditi aktivnosti u suradnji s IAEA-om i OCED-om/NEA-om.
112
Što se tiče izvješća o planovima država članica, vidjeti odgovor Komisije na odlomak 53.
Komisija trenutačno procjenjuje nacionalne programe svih 28 država članica. Taj je postupak prvi takve vrste te 
Komisija iz njega namjerava izvući pouke kako bi pokušala poboljšati i uskladiti buduće izvješćivanje. Za taj kon -
kretni postupak Komisija je trebala uzeti u  obzir nacionalne programe svih 28  država članica te nacionalna izvješća. 
U skladu s time i radi potpune slike, Komisija je za izvješće Parlamentu i Vijeću uzela u obzir postupak procjene 
nacionalnih programa u svojem rasporedu. Izvješće je predviđeno za četvrto tromjesečje 2016.
2. preporuka – Rješenja za konačno odlaganje istrošenog nuklearnog goriva
(a) Komisija prihvaća preporuku. Komisija daje veliku važnost sigurnom i odgovornom gospodarenju istrošenim go -
rivom i radioaktivnim otpadom kako bi se izbjeglo stavljanje nepotrebnog tereta na buduće generacije. U tom 
će pogledu Komisija dati smjernice već u mišljenjima o nacionalnim programima u okviru Direktive 2011/70, 
koju će objaviti tijekom 2016./2017. Time će se pokrenuti rasprava, koja će se održati 2017., o mogućnostima 
odlaganja, uključujući mogućnost regionalnih rješenja i drugih rješenja na razini EU-a. Komisija će nakon toga 
biti u boljem položaju da do 2018. osmisli mogućnosti djelovanja i sastavi plan.
(b) Komisija napominje da je ova preporuka upućena državama članicama. Napominje i da ju je već uzela u obzir 
u procjeni nacionalnih programa i mišljenju koje će Komisija uputiti državama članicama. Komisija u 2017. 
namjerava pokrenuti studiju kako bi procijenila procjene država članica u pogledu troškova gospodarenja 
otpadom.
113
Planovi za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona, odobreni u skladu s VFO-om za razdoblje 2014. – 2020., 
osnova su za izradu programa u te tri države članice. U skladu s NDAP-om troškovi konačnog odlaganja istrošenog 
goriva i visoko radioaktivnog otpada ne smatraju se prihvatljivima i nisu dio osnovnog scenarija. Za odlaganje 
istrošenog goriva i visoko radioaktivnog otpada odgovorne su države članice u skladu s Direktivom o radioaktivnom 
otpadu. NDAP-om bi se trebale osigurati komplementarnost i dosljednost relevantnih intervencija Unije kako bi se 
poštovalo načelo proporcionalnosti.
114
Komisija ističe da u skladu s VFO-om za razdoblje 2014. – 2020. ne postoji manjak u financiranju dogovorenih ciljeva.
3. preporuka – Pridržavanje načela „onečišćivač plaća” povećavanjem nacionalnih 
financijskih sredstava za razdoblje 2014. – 2020. i nakon njega
Komisija napominje da je ova preporuka upućena državama članicama.
Odgovori Komisije 84
Komisija će podržati mjere koje preporučuje Sud na način da će uvesti dobro definiranu razinu sufinanciranja i time 
podržati načelo „onečišćivač plaća”. U tom će pogledu raspravljati s državama članicama i kritički ispitati razinu sufi -
nanciranja koju države članice predlažu u  godišnjim programima rada za 2017.
4. preporuka – Povećanje nacionalnog sufinanciranja tijekom razdoblja financiranja 
2014. – 2020.
Komisija prihvaća preporuku.
Komisija priznaje da se sufinanciranjem pridonosi djelotvornoj i učinkovitoj provedbi programa i povećava angaži -
ranost države članice. Međutim, postojećom se pravnom osnovom ne utvrđuje posebna razina takva sufinanciranja. 
Komisija će stoga, kao prvi korak, poduzeti mjere kako bi razjasnila značenje „dobro osnovanih iznimnih okolnosti“ 
na koje se trenutačno upućuje u uredbama te će kritički ispitati razinu sufinanciranja koju države članice predlažu 
u godišnjim programima rada za 2017.
5. preporuka – Prekinuti namjenske programe financiranja za stavljanje nuklearnih 
postrojenja izvan pogona u Litvi, Bugarskoj i Slovačkoj nakon 2020. godine
Komisija djelomično prihvaća preporuku. Komisija će provesti procjenu učinka u  pogledu prijedlogâ novih inicijativa 
u skladu sa zahtjevima Financijske uredbe i Agende za bolju regulativu. Tom će se procjenom učinka istražiti treba 
li se nastaviti s financiranjem, i ako treba, koji su mehanizmi financiranja najprikladniji. Ako se u toj procjeni zaključi 
da se treba nastaviti s financiranjem u sljedećem VFO-u, odnosno nakon 2020., Komisija će uzeti u obzir preporuku 
Suda i  osigurati da se mehanizmom financiranja obuhvate poticaji za nastavak stavljanja nuklearnih postrojenja 
izvan pogona, uključujući vremensku ograničenost i  utemeljenost na odgovarajućim razinama sufinanciranja 
država.
118
Komisija je zatražila detaljnu analizu broja zaposlenih u elektrani Ignalina, pri čemu je imala na umu potrebu očuva -
nja sigurnosti postrojenja s obzirom na prisutnost preostalog istrošenog goriva u zgradama reaktora, s time pove -
zanu opasnost i potrebu očuvanja ključnih sigurnosnih funkcija koja je iz toga proizašla.
6. preporuka – Financijska sredstva EU-a samo za troškove stavljanja nuklearnih 
postrojenja izvan pogona
Komisija djelomično prihvaća preporuku.
Komisija trenutačno utvrđuje troškove koji nisu povezani sa stavljanjem nuklearnih postrojenja izvan pogona. Ovaj 
će se postupak završiti tijekom srednjoročne procjene te će se predložiti moguće mjere za postupno ukidanje takvih 
troškova u  2018.
Ipak, Komisija smatra da se određene ključne funkcije, poput sigurnosti, ne smiju isključiti iz financiranja sredstvima 
EU-a.
7. preporuka – Poboljšanje nadzora Komisije
Komisija prihvaća preporuku te su mjere već poduzete. Procjena ex-ante  uvjeta bit će dovršena do listopada 2016.
8. preporuka – Računovodstveni tretman
Komisija prihvaća preporuku. Komisija priznaje da je ovo pitanje važno.
Počela je primjenjivati ovu preporuku provedbom Direktive o  otpadu. Komisija trenutačno pregledava nacionalne 
programe podnesene u skladu s Direktivom o otpadu te je predvidjela brojne studije kako bi prikupila informacije te 
poduzela daljnje korake za postupak vrednovanja.
Besplatne publikacije:
  jedan primjerak:  
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
  više od jednog primjerka ili plakati/zemljovidi:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
pri delegacijama u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hr.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_hr.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatni poziv iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (premda neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
 u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU-a
Događaj Datum
Usvajanje memoranduma o planiranju revizije / početak revizije 25.3.2015
Službeno slanje nacrta izvješća Komisiji (ili drugom subjektu nad kojim se obavlja 
revizija)2.5.2016
Usvajanje konačnog izvješća nakon raspravnog postupka 14.7. 2016
Primitak službenih odgovora Komisije (ili drugog subjekta nad kojim se obavlja revizija) 
na svim jezicima15.7.2016
Jedan od uvjeta za pristupanje Litve, Bugarske i Slovačke 
EU-u bilo je stavljanje izvan pogona osam nuklearnih 
reaktora sovjetske proizvodnje. Utvrdili smo da 
namjenskim programima EU-a za financiranje te obveze 
nisu stvoreni pravi poticaji za pravodobno i isplativo 
stavljanje tih postrojenja izvan pogona. Postignut je 
određeni napredak, no došlo je do kašnjenja u  ključnim 
infrastrukturnim projektima, a najveći izazovi koji 
proizlaze iz rada u  kontroliranim područjima tek predstoje. 
Ukupna potpora EU-a do 2020. godine dosegnut će 
3,8 milijardi eura. Procijenjeni troškovi stavljanja tih 
postrojenja izvan pogona ukupno će iznositi najmanje 
5,7 milijardi eura. Ako se tome pridodaju troškovi 
konačnog odlaganja visoko radioaktivnog otpada, ukupan 
bi se iznos mogao udvostručiti.
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD