OBRAZLOŽENJE

1.KONTEKST PRIJEDLOGA

Razlozi i ciljevi

Bogata europska kulturna baština te dinamičan kulturni i kreativni sektor dio su europskog identiteta. Kultura i kulturni izričaji snažno se očituju u svakodnevnom životu građana Unije i mogu doprinijeti dobrobiti, aktivnom građanstvu, zajedničkim vrijednostima, socijalnoj uključenosti i međukulturnom dijalogu te razvoju slobodnog, pluralističkog i raznolikog medijskog okruženja. Kulturni i kreativni sektor u potpunosti doprinose gospodarskom razvoju Unije jer otvaraju radna mjesta i potiču rast te su stoga ključni za budućnost Europe.

Ti sektori ujedno imaju moć oblikovati naše težnje, odnose s drugima i sa svijetom, mjesta i krajolike u kojima živimo te stil života koji odaberemo. Oni promiču europsku izvrsnost na svjetskoj pozornici i tako jačaju globalni položaj Unije.

Europska se potpora kulturi i audiovizualnom sektoru godinama pruža u okviru različitih programa financiranja. Program Kreativna Europa 2014.–2020. jedinstvena je platforma za koordiniranu i konstruktivnu potporu tim sektorima diljem kontinenta. Ovaj se Prijedlog temelji na tim iskustvima, a cilj mu je održati i poboljšati rad uspješnih elemenata, među ostalim s pomoću povećanog proračuna koji odražava predanost Europske unije tim sektorima i priznavanje njihove ključne uloge u našoj Uniji. Iz Prijedloga će se financirati brojne aktivnosti i projekti s pomoću kojih će se ojačati europski kulturni i kreativni sektor te će se iskoristiti njihov puni potencijal u gospodarskom, socijalnom i međunarodnom smislu.

Jednako tako, u članku 3. Ugovora o Europskoj uniji navodi se da je „cilj Unije promicanje mira, njezinih vrijednosti i dobrobiti njezinih naroda” te da među ostalim ona „poštuje svoju bogatu kulturnu i jezičnu raznolikost te osigurava očuvanje i unapređenje kulturnog nasljeđa Europe”. U skladu s time u Komisijinu dokumentu za razmatranje o budućnosti financija EU-a navodi se da „postizanju tog cilja pridonosi proračun EU-a u suradnji s nacionalnim proračunima te nadopunjujući druge napore na europskoj i nacionalnoj razini”.

Za promicanje konkurentnosti te kulturne i jezične raznolikosti audiovizualne industrije EU upotrebljava nekoliko instrumenata te kombinira zakonodavstvo, potporu politike i financiranje. Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu zahtijeva modernizaciju pravnog okvira, za koju je pak potrebno prilagoditi financijsku potporu EU-a za audiovizualnu industriju kako bi se uzela u obzir nova tržišna kretanja, promjene u obrascima ponašanja potrošača te sve veća konvergencija između linearnih i nelinearnih usluga.

Međutim, kulturni i kreativni sektor suočavaju se s nizom izazova.

Prvo, kulturni i kreativni sektor u Europi moraju se suočiti s povećanom konkurencijom u vidu novih i snažnih globalnih subjekata kao što su internetske tražilice i društvene platforme. Zbog toga je nastala potreba za razvojem novih poslovnih modela i ostvarenjem potencijala za rast iskorištavanjem prednosti digitalnih tehnologija kako bi se postigla konkurentnost na globalnom tržištu.

Drugo, digitalizacija uzrokuje promjenu paradigme te ima ogroman utjecaj na način stvaranja, širenja, konzumacije i monetizacije kulturnih dobara te upravljanja i pristupanja njima, zbog čega se mijenja ponuda vrijednosti kakva je prevladavala u analognom dobu. Digitalizacija je olakšala distribuciju kulturnog i kreativnog sadržaja i usluga, ali je jednako tako na globalnoj razini uzrokovala povećanje prekograničnog tržišnog natjecanja kad je riječ o sadržaju.

Treće, tržište kulturnog i kreativnog stvaralaštva izrazito je fragmentirano, uglavnom zbog europske kulturne i lingvističke raznolikosti, te su kulturni i kreativni sektor stoga u načelu rascjepkani po nacionalnoj i jezičnoj osnovi i nedostaje im kritična masa. Ta je raznolikosti dio kulturnog bogatstva Europe.

U isto je vrijeme transnacionalni optjecaj stvaralaštva i dalje ograničen. Stoga je važno potaknuti transnacionalni optjecaj stvaralaštva i njegovu prekograničnu koprodukciju te razviti djelotvornija rješenja za privlačenje inozemne publike.

Četvrto, postoji sve veća zabrinutost u pogledu tržišne koncentracije. U određenim se kulturnim i kreativnim područjima sve češće događa da ograničeni broj velikih subjekata ostvaruje velik dio svjetske prodaje.

Peto, europska je audiovizualna industrija međunarodno priznata, ali nije dovoljno konkurentna na jedinstvenom digitalnom tržištu. 80 % europskih filmova su nacionalne produkcije, ali koprodukcije prelaze granice lakše od nacionalnih filmova. U nekim zemljama djelatnici u audiovizualnom području moraju povećati svoje kapacitete za djelovanje.

Naposljetku, sve je prisutniji fenomen širenja dezinformacija. Industrije sadržaja, osobito sektor informativnih medija, vode borbu za održavanje kulture zdrave demokratske rasprave. Umjetnička sloboda te slobodno i pluralističko medijsko okruženje od ključne su važnosti za prenošenje oprečnih mišljenja i stajališta. Oni doprinose pluralističkom društvu u kojem građani mogu donositi utemeljene odluke, među ostalim u kontekstu političkih izbora.

Ti izazovi transnacionalne prirode zahtijevaju ciljani europski pristup kako bi se optimizirao potencijal sektora da doprinesu otvaranju radnih mjesta te ostvarenju rasta i socijalne uključenosti, uključujući za skupine u najnepovoljnijem položaju i one do kojih je teško doprijeti. Dijele ih sve države članice EU-a, a oni imaju i prekogranične dimenzije. Zaista, iako je djelovanje na nacionalnoj razini važno, pojedinačne države članice ne mogu te izazove u potpunosti prevladati same.

Ovom se inicijativom nastoje nadograditi postignuća programa Kreativna Europa i povećati napori radi ostvarivanja ciljeva postavljenih s obzirom na nedavna politička kretanja. U okviru novog programa Kreativna Europa subjektima se namjeravaju ponuditi mogućnosti za pokretanje tehnološki i umjetnički inovativnih europskih prekograničnih inicijativa za razmjenu, zajedničko stvaranje, koprodukciju i distribuciju europskih djela te za njihovo predstavljanje širokoj i raznolikoj publici. Više će se ispitivati novi poslovni modeli koji autorima omogućuju da što bolje iskoriste digitalnu tehnologiju za stvaranje i razvoj publike.

Radi suočavanja sa sve konkurentnijim međunarodnim tržištima novim će se programom podupirati prekogranična partnerstva i mreže te novi modeli suradnje kako bi se potaknuo rast europskog kulturnog i kreativnog sektora. Time će se ojačati položaj europskih dionika na europskim i svjetskim tržištima, primjerice tako što će se podupirati njihova međunarodna prisutnost, marketing i brendiranje. U okviru Programa ulagat će se u razvoj kreativnih kapaciteta umjetnika i djelatnika iz industrije te će im se omogućivati da surađuju preko granica. Njime će se podupirati inicijative u okviru kojih u kulturi može sudjelovati više ljudi te one tako doprinose socijalno uključivijem europskom društvu.