HR Službeni list Europske unije C 126/37

Mišljenje Odbora regija – Osnivanje Ureda europskog javnog tužitelja

2014/C 126/10

I. PREPORUKE O POLITIKAMA

ODBOR REGIJA

1. pozdravlja Komisijin prijedlog za osnivanje Ureda europskog javnog tužitelja radi stvaranja sveobuhvatnog okvira za provedbu Lisabonskog ugovora u pogledu kaznenog progona za djela protiv financijskih interesa Europske unije. Taj prijedlog predstavlja temelj za plodnu raspravu;

2. pozdravlja cilj prijedloga da se osnuje nezavisno tijelo za kazneni progon za prekogranična djela protiv financijskih interesa Unije, koja se tiču više od jedne države članice, jer Unija, koja bi na taj način dobila vlastitu pravnu osobnost i vlastita financijska sredstva i koja trenutačno nema odgovarajućih instrumenata za zaštitu vlastitih interesa, više ne bi ovisila isključivo o nacionalnim tijelima kaznenog progona;

3. pozdravlja taj cilj i zbog toga što sustavni kazneni progon za djela prijevare i zloporabe potiče na ispunjavanje obveza i samim time jamči gospodarsku konkurentnost Unije i država članica;

4. ističe da je učinkovita zaštita financijskih interesa Unije posebice bitna za lokalne i regionalne vlasti, jer je velik broj dotičnih kaznenih djela povezan s korištenjem strukturnih fondova, a učinkovita i svrhovita raspodjela europskih sredstava dodijeljenih lokalnim i regionalnim vlastima od presudne je važnosti.

5. naglašava važnost zaštite regija od (ekonomske) štete i važnost poduzimanja odlučnih koraka radi suzbijanja zloporabe europskih fondova;

6. posebice pozdravlja Komisijinu najavu poboljšanja pravne edukacije i obuke kako bi se takva kaznena djela mogla učinkovito procesuirati;

7. nema bitnih primjedbi glede načela supsidijarnosti da se sukladno članku 86. UFEU-a nadležnost za kazneni progon za djela protiv Unije dodijeli Uredu europskog javnog tužitelja, premda će to imati posljedice za nacionalnu suverenost u jednom od najosjetljivijih područja;

8. s tim u vezi primjećuje zabrinutost nacionalnih parlamenata iskazanu tijekom provjere primjene načela supsidijarnosti te „žuti karton” koji su tom prilikom izdali, na taj način prisilivši Komisiju da ponovno razmotri i možda izmijeni svoj prijedlog; naglašava da se izražene bojazni jednim dijelom odnose na načelo supsidijarnosti, a drugim dijelom ili na proporcionalnost predloženih mjera ili na postupak;

9. napominje da su nacionalna i regionalna tijela kaznenog progona već nadležna za progon za djela protiv Unije i stoga naglašava svoj interes i spremnost da sudjeluje u daljnjem tijeku postupka;

10. primjećuje da Komisija Komunikacijom odgovara na obrazložena mišljenja nacionalnih parlamenata i domova nacionalnih parlamenata; (1) podsjeća Komisiju da je dužna svoje prijedloge zakonodavnih akata opravdati u pogledu načela supsidijarnosti i proporcionalnosti te je zato poziva da svim stranama uključenim u postupak pravodobno obznani svoje obavezno i detaljno obrazloženje. Odbor ističe da Komisija u svojoj Komunikaciji prilikom procjene da li su aktivnosti država članica dostatne ne uzima na odgovarajući način u obzir ispodnacionalnu razinu. S obzirom da se u načelu supsidijarnosti ugrađenom u članak 5. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije pravi razlika između centralne, regionalne i lokalne razine, Odbor poziva Komisiju da ubuduće na odgovarajući način uvažava regionalnu i lokalnu dimenziju supsidijarnosti.

Zakonodavni postupak

11. naglašava da se zaštita financijskih interesa Unije mora zajamčiti bez iznimke u svim državama članicama; iz tog razloga nadnacionalni zakonski okvir i odgovarajuća institucija mogu osigurati dodanu vrijednost u usporedbi s kaznenim progonom na nacionalnoj razini;

12. nadalje ističe da bi dodana vrijednost stvaranja Ureda europskog javnog tužitelja bila najveća kad bi se uključile sve države članice, budući da se zaštita financijskih interesa Europske unije mora bez iznimke zajamčiti u svim državama članicama;

13. stoga izražava žaljenje što bi osnivanje Ureda europskog javnog tužitelja zbog pojačane suradnje moglo biti povezano sa znatno većim troškovima za zemlje članice, budući da postojeće strukture (Europski ured za suzbijanje prijevara (OLAF), Eurojust) treba očuvati i nadograđivati;

14. ističe da su neki nacionalni parlamenti iznijeli primjedbe u vezi s načelom supsidijarnosti i očekuje da će te primjedbe biti razmotrene u tijeku daljnjeg razmatranja prijedloga;

Osnivanje i ustroj

15. načelno pozdravlja koncept Komisijinog prijedloga za osnivanje središnjice Ureda europskog javnog tužitelja, koja bi povjeravala predmete tužiteljima u državama članicama, a oni bi pak, kao delegirani europski tužitelji, obnašali dvostruku funkciju u području kaznenog progona, tj. radili i za Europsku uniju i za svoju državu članicu;

16. predlaže, međutim, da se prijedlog nadopuni na taj način da svaka država članica u sjedištu Ureda europskog javnog tužitelja dobije barem jednog nacionalnog/regionalnog predstavnika kako bi se tijekom istrage i istražnih radnji mogla iskoristiti nacionalna/regionalna stručnost kako u jezičnom, tako i u pravnom smislu;

17. pozdravlja to što će se procesuiranje složenih predmeta morati povjeriti iskusnim nacionalnim i regionalnim delegiranim europskim tužiteljima koji poznaju lokalne uvjete i okolnosti, kako bi se postupci mogli brzo i uspješno zaključiti;

18. pozdravlja to što je u odredbama prijedloga u vezi s nalozima koje Ured europskog javnog tužitelja izdaje delegiranim europskim tužiteljima u obzir uzeta činjenica da su potonji također javni tužitelji u svojoj državi, te pretpostavlja da će Ured europskog javnog tužitelja kod izdavanja naloga također voditi računa o interesima nacionalnih i regionalnih tijela kaznenog progona;

Suradnja Ureda europskog javnog tužitelja i pravosudnih tijela u državama članicama

19. naglašava potrebu za bliskom suradnjom i povjerenjem između nacionalnih/regionalnih tijela kaznenog progona i Ureda europskog javnog tužitelja, kako bi se poznavanje regionalnih procesa i uvjeta moglo iskoristiti za uspješno vođenje istrage;

20. ističe kako bi se dužnosti Ureda europskog javnog tužitelja kod pojedinih kaznenih djela koja su usmjerena protiv financijskih interesa Unije ili koja su s njima izravno povezana trebale ograničiti u smislu primjedbi iznesenih u vezi s načelom supsidijarnosti;

21. zalaže se za to da se u dodatku prijedloga definiraju kaznena djela koja su u nadležnosti Ureda europskog javnog tužitelja kako bi se na precizan i nedvojben način osigurala pravna i postupovna jasnoća;

22. smatra kako je važno da istrage budu brze i učinkovite te kako je prikladno pozvati države članice da postojeće provedbene deficite riješe jačanjem napora u borbi protiv prijevare i zloporabe;

23. predloženu isključivu nadležnost Ureda europskog javnog tužitelja za kazneni progon za djela protiv interesa Unije smatra previše dalekosežnom i predlaže istodobnu nadležnost država članica i Ureda europskog javnog tužitelja, ali uz mogućnost da Ured europskog javnog tužitelja preuzme određene istrage koje su već pokrenuli nacionalni tužitelji, ako se utvrdi da se radi o financijskim interesima Unije;

Europski kazneni postupak – poštivanje ustavnih normi i zaštita temeljnih prava

24. ističe da je postupovnim odredbama potrebno zajamčiti poštivanje ustavnih normi i zaštitu temeljnih prava i postojećih nacionalnih prava stranaka u sudskom postupku;

25. naglašava da ovlasti i djelovanja Ureda europskog javnog tužitelja moraju biti u skladu sa skupom prava EU-a na području temeljnih prava – Poveljom o temeljnim pravima Europske unije, Europskom konvencijom o ljudskim pravima te ustavnom tradicijom država članica;

26. ističe da su za svaku državu članicu pri provedbi Uredbe, ako se pritom primjenjuje i njezin nacionalni zakon, također obvezujuća i vlastita temeljna prava i Europska konvencija za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda;

27. smatra da je posebno s tim u vezi potrebno pravilno urediti način na koji će Ured europskog javnog tužitelja prenositi osobne podatke i informacije odgovornim tijelima u državama članicama kako bi se procesuirala i spriječila kaznena djela ili odvratile neposredne i ozbiljne prijetnje javnoj sigurnosti i to tako da se osigura poštivanje odredbi o zaštiti podataka uključenih u Prijedlog, u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhu sprječavanja, istrage, otkrivanja ili procesuiranja kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija te slobodnog protoka takvih podataka (COM(2012) 10);

28. smatra da je standard iz Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP od 27. studenog 2008. o zaštiti osobnih podataka prikladan za prijenos i daljnju obradu osobnih podataka koji se razmjenjuju između Ureda europskog javnog tužitelja i država članica; treba, međutim, ostaviti otvorenom mogućnost donošenja daljnjih zaštitnih mjera;

29. smatra ključnim da se putem odgovarajućih propisa zabrani da se saznanja i osobni podaci dobiveni u kaznenim postupcima u državama članicama objavljuju, bez izričitog pristanka tijela koja su ih pružila, trećim zemljama, međunarodnim organizacijama ili trećim osobama;

30. smatra da je, s jedne strane, hitno potrebno uredbom utvrditi pojedine invazivne istražne ovlasti Ureda europskog javnog tužitelja te da je, s druge strane, potrebno propisati obavezne minimalne postupovne norme;

31. također smatra važnim da sve invazivne istražne radnje budu podvrgnute nadzoru sudaca te da prihvatljivost dokaza bude ograničena na postupke koje pokrene Ured europskog javnog tužitelja;

32. ukazuje na to da nadležnost Ureda europskog javnog tužitelja prema prijedlogu Uredbe prestaje stupanjem presude na snagu, ali prijedlog zasad ne sadrži odredbe o izvršenju kazne, što će se još morati regulirati;

33. predlaže da se izrade propisi o troškovima postupaka i izvršenja;

34. smatra da bi se u „miješanim” slučajevima, u kojima su oštećeni i financijski interesi neke države članice ili drugih pravnih subjekata u državi članici, za okončanje postupka nagodbom, postignutom radi ekspeditivnosti, osim pristanka osumnjičenika trebao tražiti i pristanak odgovarajuće države članice;

35. smatra da bi da u slučaju okončanja postupka izricanjem novčane kazne odgovarajući novčani iznos trebao biti dodijeljen državi koja je pokrenula postupak;

36. smatra da je važno omogućiti strankama oštećenim kaznenim progonom da svoja potraživanja ostvare sukladno materijalnom i postupovnom pravu države članice, i to u samoj državi članici kojoj pripadaju.

II. PREPORUKE ZA IZMJENE

Amandman 1.

Članak 6. stavak 2. alineja 2. (i nova, 3. alineja)

Obrazloženje

Svaka bi država članica u sjedištu Ureda europskog javnog tužitelja trebala imati barem jednog nacionalnog/regionalnog predstavnika u kolegiju, kako bi se tijekom istrage i istražnih radnji mogla iskoristiti nacionalna/regionalna stručnost kako u jezičnom, tako i u pravnom smislu;

Amandman 2.

Članak 9. stavak 3.

Prijedlog Komisije Izmjena OR-a Odabir se temelji na javnom natječaju i objavljuje u Službenom listu. Nakon toga Europska komisija, u dogovoru s europskim javnim tužiteljem, priprema i predaje Europskom parlamentu i Vijeću popis kandidata koji su ušli u uži izbor, pri čemu taj popis odražava demografska i zemljopisna obilježja država članica. Odabir se temelji na javnom natječaju i objavljuje u Službenom listu. Nakon toga Europska komisija, u dogovoru s europskim javnim tužiteljem, priprema i predaje Europskom parlamentu i Vijeću popis kandidata, iz svake države članice, koji su ušli u uži izbor, pri čemu taj popis odražava demografska i zemljopisna obilježja država članica.

Obrazloženje

Postupak odabira zamjenika europskog javnog tužitelja treba izmijeniti i prilagoditi prijedlogu da se po državi članici imenuje najmanje jedan zamjenik europskog javnog tužitelja (amandman 1.).

Amandman 3.

Članak 29. stavak 1. alineja 2. (i nova, 3. alineja)

Prijedlog Komisije Izmjena OR-a Ako se osumnjičenik složi, on Uniji plaća paušalnu novčanu kaznu. Ako se osumnjičenik složi, on Uniji plaća paušalnu novčanu kaznu. Ako su kaznenim djelom za koje se vodi postupak oštećeni i financijski interesi neke države članice ili drugih pravnih subjekata u državi članici, osim pristanka osumnjičenika bit će potreban i pristanak odgovarajuće države članice; Unija će odgovarajući iznos proslijediti pro rata državi članici ili državama članicama ako njihova tijela kaznenog progona i pravosudna tijela sudjeluju ili su sudjelovala u postupku. Ako se radi o više država članica, taj će se iznos raspodijeliti u skladu sa stupnjem sudjelovanja njihovih tijela kaznenog progona i pravosudnih tijela.

Obrazloženje

Postupci koji se okončaju nagodbom, postignutom radi ekspeditivnosti, mogu biti „miješani”, što znači da su oštećeni i financijski interesi neke države članice ili drugih pravnih subjekata u državi članici. U tom bi slučaju oštećene države članice ili države članice u kojima se nalaze oštećeni pravni subjekti trebale imati pravo suodlučivanja u rješavanju postupka.

Budući da u kaznenom postupku značajnu ulogu često imaju i tijela kaznenog progona te pravosudna tijela države članice, bilo bi primjereno i njima osigurati udio u eventualnom prihodu proizišlom iz tog postupka.

Amandman 4.

Članak 69. novi stavak 3. točka (a) i 4.

Prijedlog Komisije Izmjena OR-a — 3. a) Strankama oštećenim kaznenim progonom omogućit će se da svoja potraživanja ostvare sukladno materijalnom i postupovnom pravu države članice, i to u samoj državi članici kojoj pripadaju. 4. Stavak 3. primjenjuje se i na štetu koju su prilikom obavljanja svojih dužnosti prouzrokovali delegirani europski tužitelji. 4. Stavci 3. i 3.a primjenjuju se i na štetu koju su prilikom obavljanja svojih dužnosti prouzrokovali delegirani europski tužitelji.

Obrazloženje

Članak 69. stavak 3. i 4. mogao bi se, usprkos razlikama u terminologiji, protumačiti tako da bi do potraživanja moglo doći neovisno o tome je li utvrđena krivnja. Čini se nerazumnim da se stranka oštećena kaznenim progonom upućuje na neke njoj nepoznate pravne propise i na to da zatraži pomoć pred Sudom EU-a. Strankama oštećenim kaznenim progonom trebalo bi stoga omogućiti da svoja potraživanja ostvare sukladno materijalnom i postupovnom pravu države članice, i to u samoj državi članici kojoj pripadaju.

Bruxelles, 30. siječnja 2014. Predsjednik Odbora regija Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

(1) Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću i nacionalnim parlamentima o reviziji Prijedloga uredbe Vijeća o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja koja se odnosi na načelo supsidijarnosti, u skladu s Protokolom br. 2, COM (2013) 851.