Tematsko izvješće Provode se ambiciozne 
mjere kako bi se najmanje 
svaki peti euro iz  
proračuna EU-a potrošio  
na klimatske aktivnosti, ali 
i dalje postoji ozbiljan rizik 
da se taj cilj neće postićiHR 2016  BR. 31
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD
EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel.: +352 4398-1
Upiti:  eca.europa.eu/hr/Pages/ContactForm.aspx
Internetske stranice:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu (http://europa.eu).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2016.
Print ISBN 978-92-872-6552-4 ISSN2 2315-0548 doi:10.2865/046725 QJ-AB-16-033-HR-C
PDF ISBN 978-92-872-6524-1 ISSN2 2315-2230 doi:10.2865/966137 QJ-AB-16-033-HR-N
EPUB ISBN 978-92-872-6523-4 ISSN2 2315-2230 doi:10.2865/90069 QJ-AB-16-033-HR-E
© Europska unija, 2016.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Printed in Luxembourg
Provode se ambiciozne 
mjere kako bi se najmanje 
svaki peti euro iz 
proračuna EU-a potrošio 
na klimatske aktivnosti, ali 
i dalje postoji ozbiljan rizik 
da se taj cilj neće postići
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom 
UFEU-a)Tematsko izvješćeHR 2016  BR. 31
02
 Revizorski tim
U tematskim izvješćima Suda iznose se rezultati revizija uspješnosti i usklađenosti koje su provedene za posebna pro -
računska područja ili teme povezane s upravljanjem. U odabiru i osmišljavanju takvih revizijskih zadataka Sud nastoji 
postići što veći učinak uzimajući u obzir rizike za uspješnost ili usklađenost, vrijednost predmetnih prihoda ili rashoda, 
predstojeće razvojne promjene te politički i javni interes.
Ovo je izvješće usvojilo I. revizijsko vijeće koje je specijalizirano za održivu uporabu prirodnih resursa. Reviziju je pred -
vodio član Suda, doajen I. revizijskog vijeća, Phil Wynn Owen, a potporu mu je pružala bivša članica Suda Kersti Kalju -
laid. Voditelj radnog zadatka bio je Bertrand Tanguy, a njegov zamjenik Tomasz Plebanowicz. Revizorski tim činili su 
revizori Katharina Bryan, Peeter Latti, Alain Vansilliette, Angharad Weatherall, Armando Do Jogo, Michał Machowski, 
Vivi Niemenmaa, Olivier Prigent, Carlos Sanchez Rivero, Frédéric Soblet, Klaus Stern, Dana Moraru i Maria Ploumaki. 
Hannah Critoph pomagala je pri izradi izvješća.
Slijeva nadesno: P . Wynn Owen, H. Critoph, F. Soblet, K. Bryan, A. Do Jogo, B. Tanguy, O. Prigent,  
T. Plebanowicz, C. Sanchez Rivero, A. Weatherall, M. Machowski, V. Niemenmaa, K. Kaljulaid.
03
 Sadržaj
Odlomak
 Pojmovnik i pokrate
I. – VIII. Sažetak
1. – 14. Uvod
15. – 23. Opseg revizije i revizijski pristup
24. – 90. Opažanja
24. – 64. Postignut je sveukupan napredak, ali postoji ozbiljan rizik da se ciljna vrijednost od 20 % neće 
postići
25. – 33. Očekuje se doprinos u okviru zajedničke obveze, pri čemu će određeni instrumenti za financiranje 
doprinijeti s više od 20 % sredstava
34. – 38. Komisija temelji svoju metodu praćenja na međunarodnim metodologijama, ali ona ima nedostataka
39. – 48. Postignut je ukupan napredak prema postizanju ciljne vrijednosti, ali izvješća su samo djelomično 
pouzdana i nedovoljno usmjerena na rezultate
49. – 51. Postoji ozbiljan rizik da se ciljna vrijednost neće postići
52. – 54. Ne postoji pouzdano objašnjenje pretpostavki o doprinosu ciljnoj vrijednosti u okviru klimatskih 
aktivnosti iz izravnih plaćanja za poljoprivredu
55. – 59. Primjenom različitih koeficijenata za praćenje na Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj, koji se 
temelje na međunarodno utvrđenim metodologijama, smanjila bi se financijska sredstva za klimatske 
aktivnosti za 40 %
60. – 64. Potrebno je hitno djelovanje jer doprinosi iz područja istraživanja znatno zaostaju
65. – 90. U nekoliko europskih strukturnih i investicijskih fondova financijska sredstva za klimatske 
aktivnosti veća su i usmjerenija, ali u većini ih nema promjene u praksama
68. – 75. Izdvajanjem više financijskih sredstava za klimatske aktivnosti u EFRR-u i KF-u vidljivo je da se može postići 
bolja usmjerenost na klimatske aktivnosti
76. – 79. Potencijalnim doprinosom klimatskim aktivnostima iz sredstava Europskog socijalnog fonda moglo bi se 
postići puno više
04 Sadržaj 
80. – 87. U rashodima zajedničke poljoprivredne politike nema bitnih promjena, iako postoje dobre prakse 
u području ruralnog razvoja
88. – 90. Usmjerenost na klimatske aktivnosti ograničenog je porasta u okviru Europskog fonda za pomorstvo 
i ribarstvo
91. – 109. Zaključci i preporuke
 Prilog — Matrica koeficijenata kojima se koristi Sud u području politike ruralnog razvoja
 Odgovori Komisije
05
 Pojmovnik i pokrate
Ciljna područja : Europska unija utvrdila je šest prioriteta za područje ruralnog razvoja. Podijeljeni su u 18 ciljnih 
područja radi bolje razrade ciljeva pojedinačnih prioriteta te pojednostavnjenja izrade programa.
Dokumenti za izradu programa : programi u kojima se glavni strateški ciljevi iz sporazuma o partnerstvu između 
Europske komisije i pojedinačnih država članica razlažu u prioritete ulaganja, specifične ciljeve i naposljetku, 
u konkretne mjere. U politici ruralnog razvoja nazivaju se programima za ruralni razvoj. U ostalim europskim 
strukturnim i investicijskim fondovima nazivaju se operativnim programima.
Ekologizacija : sastavni dio izravnih plaćanja za poljoprivredu kojim se pruža potpora poljoprivrednim praksama 
koje pogoduju klimi i okolišu. Te su prakse raznolikost usjeva, održavanje trajnih pašnjaka i uspostava infrastrukture 
za očuvanje okoliša.
Europski fond za jamstva u poljoprivredi (EFJP) : iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi osiguravaju se 
sredstva za izravno plaćanje poljoprivrednicima, za upravljanje poljoprivrednim tržištima i za ostale namjene kao 
što su mjere zaštita životinja i bilja, programi sigurnosti hrane i aktivnosti informiranja.
Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR) : Europski fond za pomorstvo i ribarstvo fond je za potrebe politike 
pomorstva i ribarstva EU-a za razdoblje 2014. – 2020. Njegovim sredstvima pruža se potpora ribarima u prelasku 
na održivo ribarenje te obalnim zajednicama u diversifikaciji njihovih gospodarstava. Uz to, financiraju se projekti 
kojima se otvaraju nova radna mjesta i poboljšava kvaliteta života u europskim obalnim područjima.
Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) : cilj je Europskog fonda za regionalni razvoj unaprijediti gospodarsku 
i socijalnu koheziju u Europskoj uniji ispravljanjem glavnih regionalnih neravnoteža. To se postiže s pomoću 
financijske potpore za izgradnju infrastrukture i ulaganja u proizvodnju koje pridonosi otvaranju radnih mjesta, 
a namijenjena je prvenstveno poduzećima.
Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) : Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj namijenjen 
je pružanju pomoći ruralnim područjima EU-a u njihovu rješavanju brojnih izazova iz područja gospodarstva, zaštite 
okoliša i društva.
Europski socijalni fond (ESF) : cilj je Europskog socijalnog fonda ojačati gospodarsku i socijalnu koheziju 
u Europskoj uniji poboljšavanjem prilika za zapošljavanje, i to u prvom redu mjerama osposobljavanja, kako bi se 
potaknulo povećanje zaposlenosti i otvaranje novih i boljih radnih mjesta.
Europski strukturni i investicijski fondovi (ESIF) : europski strukturni i investicijski fondovi skupina je od pet 
zasebnih fondova kojima je cilj smanjiti regionalnu neravnotežu unutar EU-a, s okvirima politika utvrđenima za 
višegodišnji financijski okvir u proračunskom razdoblju od sedam godina. Tih su pet fondova: Europski fond za 
regionalni razvoj (EFRR), Europski socijalni fond (ESF), Kohezijski fond (KF), Europski poljoprivredni fond za ruralni 
razvoj (EPFRR) i Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR).
Izravna plaćanja za poljoprivredu : izravna plaćanja odobravaju se poljoprivrednicima kao potpora njihovu 
dohotku i kao naknada za proizvodnju javnog dobra ekologizacijom, u kombinaciji s višestrukom sukladnosti.
Klimatske aktivnosti : mjere namijenjene borbi protiv klimatskih promjena (nadalje u ovom izvješću „klimatske 
aktivnosti”).
Koeficijenti EU-a za klimatske aktivnosti : ponderi dodijeljeni financijskim sredstvima EU-a namijenjenima 
projektima, mjerama ili aktivnostima. Koeficijenti se temelje na metodologiji pokazatelja iz Rija koju je razvio OECD. 
Koeficijenti EU-a za klimatske aktivnosti ponderirani su na 0 %, 40 % i 100 % ovisno o doprinosu koji te mjere imaju 
na ublažavanje klimatskih promjena i na njihovu prilagodbu.
06 Pojmovnik i pokrate 
Kohezijski fond (KF) : Kohezijskim fondom nastoji se ojačati gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija Unije 
radi promicanja održivog razvoja. Kohezijski fond usmjeren je na ulaganja u zaštitu okoliša i promet te na područja 
održivog razvoja i energetike koja pogoduju očuvanju okoliša.
Mjera : u programima ruralnog razvoja podrazumijeva niz operacija ili projekata kojima se doprinosi jednom 
prioritetu Unije za ruralni razvoj ili više njih.
Obzor 2020. : program EU-a za istraživanja i inovacije za razdoblje 2014. – 2020.
Pokazatelji iz Rija : oznake kojima se koristi OECD za praćenje sredstava namijenjenih ublažavanju klimatskih 
promjena i prilagodbi klimatskim promjenama.
Praćenje klimatskih aktivnosti : praćenje napretka u postizanju ciljne vrijednosti od 20 % mjerenjem financijskog 
doprinosa toj vrijednosti.
Prioriteti Unije : ciljevi utvrđeni u području ruralnog razvoja kojima se doprinosi strategiji Europa 2020. za pametan, 
održiv i uključiv rast. U okviru poljoprivrede, šumarstva i ruralnih područja postoji šest prioriteta Unije koji se 
pretežito tiču poticanja inovacija i konkurentnosti, obnove i poboljšanja ekosustava, pružanja potpore u prelasku 
na gospodarstvo s niskom razinom emisije ugljika koje je otporno na klimatske promjene te promicanja socijalne 
uključivosti i smanjenja siromaštva.
Program LIFE : program potpore EU-a za projekte očuvanja okoliša i prirode te projekte u okviru klimatskih 
aktivnosti unutar EU-a, trenutačno za razdoblje 2014. – 2020.
Uključivanje klimatskih aktivnosti : umjesto uspostavljanja posebnog instrumenta za financiranje, uključivanjem 
se klimatske aktivnosti integriraju u politike, instrumente, programe ili financijska sredstva EU-a.
Višestruka sukladnost : sustav kojim se većina plaćanja u okviru zajedničke poljoprivredne politike povezuje sa 
zahtjevom da poljoprivrednici moraju ispunjavati osnovna pravila koja se odnose na zaštitu okoliša, sigurnost hrane, 
dobrobit i zdravlje životinja te dobre poljoprivredne i ekološke uvjete na poljoprivrednim zemljištima.
07
 Sažetak
I
Klimatske promjene najveći su izazov s kojim se bore Europska unija (EU) i svjetske vlade. EU se složio da bi se naj -
manje 20 % njegova proračuna za razdoblje 2014. – 2020., tj. svaki peti euro, trebalo potrošiti na klimatske aktiv -
nosti, kao odgovor na klimatske promjene i s njima povezane znatne potrebe za ulaganjima. EU je taj cilj odredio 
u okviru svoje vodeće uloge u području klimatskih aktivnosti.
II
Cilj potrošnje svakog petog eura na mjere u okviru klimatskih aktivnosti treba se postići ugrađivanjem ili „uključiva -
njem” klimatskih aktivnosti u ostale instrumente EU-a za financiranje. Drugim riječima, umjesto izrade samo jednog 
namjenskog instrumenta za financiranje, ciljna vrijednost treba se ostvariti ugradnjom klimatskih pitanja u područja 
politika i u odgovarajuća sredstva proračuna EU-a.
III
Nastojali smo odrediti je li vjerojatno da će se ostvariti cilj potrošnje najmanje 20 % proračuna EU-a na klimatske 
aktivnosti te hoće li taj pristup imati dodanu vrijednost tako što će se povećati te bolje usmjeriti financijska sredstva 
za klimatske aktivnosti.
IV
Utvrdili smo da se na tome već ambiciozno radi i da je, općenito, u ostvarenju tog cilja postignut napredak. Među -
tim, bez ulaganja većih napora u klimatske aktivnosti, postoji ozbiljan rizik da se ciljna vrijednost od 20 % neće 
postići. Provedba cilja rezultirala je usmjerenijim i većim financijskim sredstvima za klimatske aktivnosti u okviru 
Europskog fonda za regionalni razvoj i Kohezijskog fonda. S druge strane, u okviru Europskog socijalnog fonda i u 
područjima poljoprivrede, ruralnog razvoja i ribarstva nije bilo bitnog pomaka u pogledu klimatskih aktivnosti i sve 
potencijalne prilike za njihovo financiranje nisu u potpunosti isprobane.
V
Prema podatcima Komisije, udio financijskih sredstava namijenjenih klimatskim aktivnostima iznosio je prosječno 
17,6 % između 2014. i 2016. Komisija procjenjuje da bi se ukupno 18,9 % potrošilo na klimatske aktivnosti, što znači 
da se ciljna vrijednost od 20 % ne bi postigla.
08 Sažetak 
VI
Procijenili smo da bi se stopa financiranja za klimatske aktivnosti trebala povećati na prosječno 22 % u preostalom 
programskom razdoblju, tj. od 2017. do 2020., da bi se postigla sveukupna ciljna vrijednost od 20 % do kraja 2020. 
Postoji ozbiljan rizik da se taj cilj u glavnim područjima koja mu doprinose, kao što su poljoprivreda, ruralni razvoj 
i istraživanje, neće postići. Ako se izračunava u skladu s međunarodno utvrđenim metodologijama za procjenjiva -
nje financijskih sredstava za klimatske aktivnosti, procijenjeni doprinos iz područja poljoprivrede i ruralnog razvoja 
smanjio bi se za približno 33 milijarde eura. Što se tiče područja istraživanja, u okviru programa Obzor 2020. nije se 
ostvario cilj tog programa da se dodijeli 35 % sredstava klimatskim aktivnostima i taj doprinos trenutačno iznosi 
24 %. Komisija nema izrađen detaljni akcijski plan u kojem bi se navodilo kako namjerava dostići željeni cilj.
VII
Pristup Komisije procjeni iznosa financijskih sredstava za klimatske aktivnosti usmjeren je na prepoznavanje plani -
ranih rashoda. Međutim, ti planovi neće se nužno ostvariti kao stvarna potrošnja te se tim pristupom neće dobiti 
sveobuhvatne informacije o postignutim rezultatima. Osim toga, tom metodom praćenja ne uočava se ukupan 
financijski učinak potrošnje EU-a za potrebe klimatskih aktivnosti s pomoću financijskih instrumenata niti se postav -
lja razlika između sredstava za mjere prilagodbe klimatskim promjenama i njihovo ublažavanje.
VIII
Naše su glavne preporuke kvalitetna višegodišnja konsolidacija i uspostava sveobuhvatnog okvira za izvješćivanje 
te procjena potreba u odnosu na klimatske promjene. Preporučujemo da se isprave precijenjeni iznosi, da se sastave 
akcijski planovi za područja koja zaostaju te da se prate stvarna potrošnja i rezultati. Naposljetku, preporučujemo 
istraživanje svih potencijalnih prilika radi ostvarivanja daljnjeg stvarnog pomaka u okviru klimatskih aktivnosti.
09
 Uvod
01 
Klimatske promjene najveći su izazov s kojim se bore Europska unija (EU) i svjet -
ske vlade. Zemljina klima mijenja se zbog visoke koncentracije određenih plinova, 
odnosno stakleničkih plinova, u atmosferi. Ti plinovi djeluju poput pokrivača koji 
zadržava toplinu zagrijavajući pritom površinu Zemlje, i taj proces naziva se „sta -
klenički učinak”1. EU je odgovoran za oko 9 % stakleničkih plinova proizvedenih 
u svijetu 2012. godine.
Dva oblika mjera u okviru klimatskih aktivnosti: 
ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba na njih
02 
Postoje dvije politike odgovora na klimatske promjene koje se međusobno 
nadopunjavaju: ublažavanje i prilagodba. Ublažavanjem klimatskih promjena  
nastoji se ukloniti uzroke klimatskih promjena smanjivanjem ili ograničavanjem 
emisija stakleničkih plinova, prije svega smanjivanjem potrošnje energije, unap -
ređenjem energetske učinkovitosti, povećanjem udjela energije proizvedene iz 
obnovljivih izvora. Osim toga, u okviru tog pristupa ulažu se napori u zaštitu i po -
boljšanje sredstava vezivanja stakleničkih plinova2 te u unapređenje šumarstva 
i poljoprivredne prakse kako bi se sačuvao i vezao ugljik u tlu i šumama.
03 
Važnost mjere ublažavanja klimatskih promjena prikazana je na slici 1. u nastav -
ku. Na njoj su prikazane predviđene promjene površinske temperature u 21. sto -
ljeću u odnosu na prosječne temperature krajem 20. stoljeća ako emisije ugljika 
ostanu nepromijenjene3.
04 
Drugim pristupom, prilagodbom klimatskim promjenama , nastoji se predvi -
đati nepovoljne, i ako postoje, pozitivne učinke klimatskih promjena koje će se 
dogoditi te poduzimati odgovarajuće mjere za sprječavanje potencijalne štete ili 
njezino svođenje na najmanju moguću mjeru. Unatoč provedbi mjera ublažava -
nja posljedica klimatskih promjena, Zemljina temperatura nastavit će rasti barem 
do 2040. godine, neovisno o emisijama stakleničkih plinova4. To znači da će mjere 
prilagodbe biti potrebne čak i u najboljem mogućem slučaju.1 Vidi IPCC, [Core Writing Team, 
R.K. Pachauri and L.A. Meyer 
(eds.)], „Climate Change 2014: 
Synthesis Report”. 
Contribution of Working 
Groups I, II and III to the Fifth 
Assessment Report of the 
Intergovernmental Panel on 
Climate Change„ (Klimatske 
promjene; objedinjeno 
izvješće. Radne skupine I, II i III 
sudjelovale su u petom 
izvješću o procjeni 
Međuvladinog tijela za 
klimatske promjene), Ženeva, 
Švicarska, 2014., 151 str.
2 Vezivanje je postupak 
hvatanja i dugoročnog 
skladištenja stakleničkih 
plinova.
3 Polazište tog scenarija 
pretpostavka je da budući 
trend razvoja ostane jednak 
prošlome i da se postojeće 
mjere ne mijenjaju. Vidi http://
www.ipcc.ch/ipccreports/tar/
wg3/index.php?idp=286
4 Sedmi program djelovanja za 
okoliš (Odluka br. 1386/2013/
EU Europskog parlamenta 
i Vijeća od 
20. studenoga 2013.) 
i IPCC 2013.
10 Uvod Slika 1.Predviđene promjene površinske temperature u EU-u za razdoblje 2071. – 2100.
Na slici su prikazane predviđene promjene godišnje srednje temperature za razdoblje 2071. – 2100. u usporedbi s razdobljem 1971. – 2000. (bez 
promjena u emisijama ugljika). Predviđene promjene temelje se na prosjeku skupa više modela koristeći se scenarijem visokih emisija koje je 
utvrdilo Međuvladino tijelo za klimatske promjene.
Izvor:  Europska agencija za okoliš.
(http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/figures/projected-change-in-annual-mean )
4
0
°
3
0
°
2
0
°
1
0
°
0
°
5
0
°
4
0
°
60o°C
< 3
3 – 3,5 3,5 – 4 4 – 4,5 4,5 – 5 5 – 5,5 5,5 – 6> 6
11 Uvod 
05 
Mjere prilagodbe ovise o učincima klimatskih promjena. Učinci se bitno razlikuju 
prema zemljopisnom položaju. To su, primjerice, poplave, porast razine mora, 
suša i dezertifikacija i gubitak bioraznolikosti (vidi sliku 2. ).Slika 2.
Izvor:  Europska agencija za okoliš, 2012.Ključni opaženi i predviđeni učinci klimatskih promjena na glavne regije u Europi
Sjeverna Europa
Mnogo veći porast temperature od svjetskog prosjeka
Smanjeni snježni pokrivač i ledeni pokrov na jezerima i rijekamaPovećanje riječnih tokova
Premještanje vrsta prema sjeveru
Povećan prinos usjevaSmanjena energetska potreba za grijanjemPovećanje hidroenergetskog potencijalaPovećan rizik od šteta uzrokovanih zimskim olujamaPorast ljetnog turizma
Planinska područja
Porast temperature veći od europskog prosjekaSmanjenje površine i volumena ledenjaka
Smanjena planinska područja permafrosta
Premještanje biljnih i životinjskih vrsta prema sjeveru
Visok rizik od izumiranja vrsta u alpskim područjima
Povećanje rizika od erozije tla
Smanjenje skijaškog turizma
Središnja i istočna Europa
Porast toplih temperaturnih ekstremaSmanjenje ljetnih padalinaPovećanje temperature vodePovećanje rizika od šumskih požaraSmanjenje gospodarske vrijednosti šumaObalne zone i regionalna mora
Porast razine moraPorast temperature površine moraPovećanje kiselosti oceanaŠirenje ribljih vrsta i planktona prema sjeveruPromjene u /f_itoplanktonskim zajednicama
Povećan rizik za riblje stokoveSjeverozapadna Europa
Porast zimskih padalina
Povećanje riječnih tokovaPremještanje vrsta prema sjeveruSmanjena energetska potreba za grijanjemPovećanje rizika od riječnih i obalnih poplavaArktik
Mnogo veći porast temperature od svjetskog prosjekaSmanjena pokrivenost Arktičkog oceana ledomSmanjeni ledeni pokrivač Grenlanda
Smanjena područja permafrosta
Povećanje rizika od smanjenja biološke raznolikostiPovećan promet naftom i plinom i iskorištavanje njihovih izvora
Sredozemlje
Porast temperature veći od europskog prosjekaSmanjenje godišnjih padalinaSmanjenje godišnjih riječnih tokovaPovećanje rizika od smanjenja biološke raznolikostiPovećanje rizika od dezerti/f_ikacijePovećanje potrebe za vodom u poljoprivrediSmanjen prinos usjeva Povećanje rizika od šumskih požaraPorast mortaliteta uzrokovanog toplinskim udarima
Širenje staništa za južne prenositelje bolestiSmanjenje hidroenergetskog potencijalaSmanjenje ljetnog turizma i njegovpotencijalan porast u drugim sezonama
12 Uvod 
06 
Međunarodni sporazum o klimatskim promjenama donesen u Parizu krajem 2015. 
prvi je obvezujući sporazum s pomoću kojeg se nastoji boriti protiv klimatskih 
promjena5. Njime se utvrđuje okvir za transparentnost u procesu praćenja napret -
ka zemalja prema postizanju njihovih pojedinačnih ciljeva smanjenja stakleničkih 
plinova6.
07 
Prije nego što je Pariški sporazum donesen, EU je već odlučio smanjiti svoje emi -
sije za najmanje 20 % do 2020. godine u usporedbi sa stopama iz 1990. i za 40 % 
do 2030. Postavio je i dugoročan cilj za 2050. (vidi okvir 1. ). Prema posljednjim 
procjenama7 ukupne emisije stakleničkih plinova EU-a 2014. godine bile su za 
približno 24 % ispod razina iz 1990., no to je djelomice rezultat učinka gospodar -
ske krize.
Predanost EU-a da potroši 20 % svojeg proračuna na 
klimatske aktivnosti
08 
Kao odgovor na velike potrebe za ulaganjima u području borbe protiv klimat -
skih promjena, EU je prihvatio da najmanje 20 % svojeg proračuna za razdoblje 
2014. – 2020., tj. svaki peti euro, potroši na klimatske aktivnosti8. EU je taj cilj 
odredio u okviru svoje vodeće uloge u području klimatskih aktivnosti, a Komisija 
ga smatra neophodnim za uspjeh Međunarodnog sporazuma o klimatskim pro -
mjenama iz 2015. godine9. Prema našim procjenama, ta ciljna vrijednost odgo -
vara obvezi od približno 212 milijardi eura10. Komisija ističe da bi se s pomoću tih 
sredstava utrostručio procijenjeni indikativni udio od 6 % do 7 % rashoda koji se 
odnose na klimatske aktivnosti u proračunu EU-a za razdoblje 2007. – 2013.11
09 
Komisija je odlučila ugraditi, tj. „uključiti” klimatske aktivnosti u sva područja 
politika, uključujući različite instrumente EU-a za financiranje. To uključuje utvrđi -
vanje potrošnje svakog petog eura na klimatske aktivnosti kao ciljne vrijednosti 
u višegodišnjem financijskom okviru EU-a za razdoblje 2014. – 2020.12 To znači da 
se, umjesto izradom jednog posebnog instrumenta za financiranje, ciljevi pove -
zani s ublažavanjem klimatskih promjena i prilagodbi klimatskim promjenama 
trebaju postići uključivanjem povezanih pitanja u područja politika i odgovaraju -
će fondove iz proračuna EU-a. To bi se moglo postići većom potrošnjom na posto -
jeće programe povezane s klimatskim aktivnostima ili njihovom prilagodbom, ili 
izradom novih programa i stavki kao što su kriteriji odabira kojima se bolje djeluje 
na pitanja povezana s klimatskim aktivnostima.5 Pariški sporazum stupit će na 
snagu tridesetog dana od dana 
na koji najmanje 55 stranaka 
Konvencije, koje ukupno 
odgovaraju za najmanje 
55 % procijenjenih ukupnih 
svjetskih emisija stakleničkih 
plinova, polože svoje 
instrumente ratifikacije, 
prihvata, odobrenja ili pristupa 
depozitaru. Uvjeti su ispunjeni 
5. listopada 2016. kada je EU 
položio svoju obavijest 
o ratifikaciji. Ugovor stupa na 
snagu 4. studenoga 2016. 
Sporazum je 
do 17. listopada 2016. 
ratificirala 81 od 197 stranaka 
Konvencije ( http://unfccc.int/
paris_agreement/items/9444.
php ).
6 Članak 13. Pariškog sporazuma 
u Izvješću s 21. sjednice 
konferencije stranaka održane 
u Parizu između 30. studenoga 
i 13. prosinca 2015., od 
29. siječnja 2016. pod oznakom 
FCCC/CP/2015/10/add.1.
7 http://www.eea.europa.eu/
publications/
european-union-greenhouse-
gas-inventory-2016
8 COM(2011) 500 final od 
29. lipnja 2011., „A Budget for 
Europe 2020, Part II”, (Proračun 
za strategiju Europa 
2020. – dio II.), str. 13.
9 COM(2013) 167 final od 
26. ožujka 2013., „The 
2015 International Climate 
Change Agreement: Shaping 
international climate policy 
beyond 2020” (Međunarodni 
sporazum o klimatskim 
promjenama: oblikovanje 
međunarodne klimatske 
politike nakon 2020. godine).
10 Procijenjenih 20 % od 
1062,6 milijardi eura, što 
odgovara ukupnim obvezama 
pri tekućim cijenama 
višegodišnjeg financijskog 
okvira za razdoblje 
2014. – 2020.
11 Vidi Godišnje izvješće o radu 
Glavne uprave za klimatsku 
politiku za 2014. godinu, str. 16.
12 U ciljnu vrijednost nisu 
uključena područja izvan 
proračuna EU-a, primjerice, 
poslovi pozajmljivanja 
Europske investicijske banke. 
Europska investicijska banka 
postavila je cilj da će najmanje 
25 % svojeg ukupnog 
pozajmljivanja te 35 % udjela 
svojih ulaganja u zemljama 
u razvoju namijeniti klimatskim 
aktivnostima.
13 Uvod 
Uloge i odgovornosti u uključivanju klimatskih 
aktivnosti
10 
Svaka glavna uprava Komisije samostalno je odgovorna za uključivanje klimatskih 
aktivnosti u svoje pojedinačne programe potrošnje te za njihovu provedbu, po 
potrebi u suradnji s državama članicama.
11 
Glavna uprava za klimatsku politiku pruža znanje i smjernice o klimatskim aktiv -
nostima ostalim glavnim upravama EU-a.Ciljne vrijednosti EU-a u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova
 οDo 2020. godine13:
– smanjenje emisija stakleničkih plinova za 20 % (u odnosu na razine iz 1990. godine )
– udio od 20 % energije iz obnovljivih izvora u potrošnji energije
– povećanje energetske učinkovitosti za 20 %.
 οDo 2030. godine14:
– smanjenje emisija stakleničkih plinova za najmanje 40 % (u odnosu na razine iz 1990. godine )
– udio od najmanje 27 % energije iz obnovljivih izvora u potrošnji energije
– indikativni cilj za unapređenje energetske učinkovitosti za najmanje 27 % u usporedbi s predviđanji -
ma buduće potrošnje energije15.
 οEU namjerava do 2050 .16 smanjiti svoje emisije stakleničkih plinova za 80 – 95 % u odnosu na 1990. godinu 
uzimajući u obzir sve glavne sektore.
13 COM(2008) 30 final od 23. siječnja 2008., „20 20 by 2020 – Europe’s climate change opportunity” (Dvostruka 20-ica do 2020. godine – prilika za 
klimatske promjene u Europi) (klimatski i energetski paket za razdoblje do 2020.).
14 COM(2014) 15 final od 22. siječnja 2014., „Okvir za klimatsku i energetsku politiku u razdoblju 2020. – 2030.” (Okvir za klimatsku i energetsku 
politiku za razdoblje do 2030.).
15 Cilj povećanja energetske učinkovitosti do 2030. revidirat će se 2020. godine u odnosu na ciljnu vrijednost od 30 %.
16 COM(2011) 112 final, 8. ožujka 2011., „A Roadmap for moving to a competitive low carbon economy in 2050” (Plan za prijelaz na konkurentno 
gospodarstvo s niskim udjelom ugljika do 2050.). Pristup koji je predložila Komisija Europsko vijeće poduprlo je u veljači 2013., a Europski 
parlament je to učinio u ožujku 2013. godine.Okvir 1.
14 Uvod 
12 
Glavna uprava za proračun koordinira radom na pripremama za dodjelu sredsta -
va za klimatske aktivnosti u proračune te prikuplja i objavljuje povezane informa -
cije. Glavno tajništvo Komisije ima koordinacijsku ulogu, jamčenjem opće uskla -
đenosti mjera EU-a, u što spada i uključivanje politika.
13 
Detaljne odgovornosti Komisije i država članica razlikuju se ovisno o tome je li 
područje politike pod podijeljenim upravljanjem17 ili njime izravno upravlja Ko -
misija. U okviru izravnog upravljanja, Komisija samostalno upravlja programima, 
uključujući većinu programa Obzor 2020.18 i programa LIFE19.
14 
U okviru podijeljenog upravljanja Komisija ocjenjuje i raspravlja o ciljevima, 
mjerama i odabiru pokazatelja te odobrava dokumente za izradu programa koje 
pripremaju i dostavljaju države članice. Države članice odgovorne su za izradu, 
provedbu i praćenje mjera uključenih u programe. U programe europskih struk -
turnih i investicijskih fondova (ESIF) uključen je indikativan iznos potpore pred -
viđen za postizanje ciljne vrijednosti u okviru borbe protiv klimatskih promjena, 
a za izravna plaćanja za poljoprivredu Komisija izračunava taj iznos u okviru 
izravnog upravljanja.
Sažeti prikaz uključivanja klimatskih aktivnosti u politike
 οKlimatske aktivnosti podrazumijevaju mjere za smanjenje emisija stakleničkih plinova (ubla -
žavanje klimatskih promjena) i mjere prilagodbe učincima globalnog zatopljenja (prilagodba 
klimatskim promjenama). Obje su mjere potrebne te se nadopunjavaju.
 οEU ima ključnu ulogu u klimatskim aktivnostima, a njegove su mjere doprinijele sklapanju 
ambicioznog međunarodnog sporazuma u Parizu.
 οUključivanje klimatskih aktivnosti u postojeće politike i praćenje potrošnje povezane s klimat -
skim aktivnostima postupak je koji podrazumijeva suradnju između Komisije i država članica.
 οEU određivanjem da se svaki peti euro iz proračuna EU-a za razdoblje 2014. – 2020. potroši na 
klimatske aktivnosti nastoji povećati udio potrošnje povezane s klimatskim aktivnostima.
 οTim se pristupom nastoji uzeti u obzir različite politike EU-a i programe te zemljopisne 
specifičnosti.17 Područja pod podijeljenim 
upravljanjem prije svega 
uključuju europske strukturne 
i investicijske fondove te 
izravna plaćanja zajedničke 
poljoprivredne politike.
18 Glavna uprava za istraživanje 
i inovacije upravlja 
istraživačkim programom 
Obzor 2020.  Komisija izravno 
upravlja s otprilike 25 % 
proračuna programa Obzor 
2020., a provedbena tijela 
upravljaju sa 75 %.
19 Glavna uprava za okoliš 
upravlja programom 
potrošnje LIFE  (za potprogram 
za okoliš) zajedno s Glavnom 
upravom za klimatsku politiku 
(potprogram za klimatsku 
politiku), iako su zadatci 
izvršenja za upravljanje 
projektima delegirani agenciji.
15
 Opseg revizije i revizijski 
pristup
15 
Nastojali smo odrediti je li moguće postići cilj potrošnje najmanje 20 % prora -
čuna EU-a na klimatske aktivnosti te hoće li se tim pristupom postići dodana 
vrijednost.
16 
Konkretnije, nastojali smo odgovoriti na sljedeća pitanja:
– Hoće li se poduzetom mjerom postići ukupni cilj?
– Hoće li postizanje ciljne vrijednosti donijeti dodanu vrijednost tako što će se 
sredstva za klimatske aktivnosti bolje usmjeriti?
17 
Odredili smo revizijske kriterije u pogledu izrade, izvršenja, praćenja i evaluacije 
rashoda EU-a za mjere ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe klimatskim 
promjenama. Kriteriji se temelje na dokumentima EU-a o politikama, zakonskim 
aktima, smjernicama Komisije, odlukama Vijeća, studijama i drugim publikacija -
ma. Savjetovali smo se i sa stručnjacima iz Organizacije za gospodarsku suradnju 
i razvoj te Europske investicijske banke (EIB) o metodama uključivanja i praćenja 
te pregledali postojeću literaturu.
18 
Na slici 3.  prikazan je pregled proračunskih područja i subjekata nad kojima se 
obavlja revizija. Revidirana područja programa Obzor 2020., kohezijske politike, 
zajedničke poljoprivredne politike, ribarstvene politike i programa LIFE čine 
približno 78 % obveza planiranih za višegodišnji financijski okvir za razdoblje 
2014. – 2020. te približno 85 % financijskih sredstava za klimatske aktivnosti za to 
razdoblje.
16 Opseg revizije i revizijski pristup 
19 
U našoj smo se reviziji usredotočili na sveukupan sustav koji je uspostavila Ko -
misija u dvama područjima podijeljenog upravljanja: kohezijskoj politici i zajed -
ničkoj poljoprivrednoj politici. Zajedno ta područja čine dvije trećine proračuna 
EU-a i tri četvrtine ukupne ciljne vrijednosti u pogledu sredstava za klimatske 
aktivnosti u okviru višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020. 
U razdoblju između listopada 2015. i veljače 2016. proveli smo reviziju kohezijske 
politike i zajedničke poljoprivredne politike u Poljskoj, Njemačkoj i Rumunjskoj, 
a u Francuskoj i Španjolskoj zajedničke poljoprivredne politike. U uzorku smo 
u obzir uzeli značajnost rashoda, količinu emisija stakleničkih plinova i izazove 
u vezi s prilagodbom klimatskim promjenama. U svakoj državi članici revidirali 
smo ukupni okvir za izradu programa, uključujući programe utvrđene na nacio -
nalnoj i regionalnoj razini20. Proveli smo i sličnu reviziju za program Obzor 2020., 
ribarstvenu politiku i program LIFE na razini Komisije. Slika 3.Pregled proračunskih područja obuhvaćenih revizijom i subjekata nad kojima se 
obavlja revizija
Države članice
Francuska, Poljska 
i ŠpanjolskaDržave članice
Njemačka, Poljska
i RumunjskaDržave članiceGU za klimatsku 
politikuGU za zapošljavanjeGU za okolišGU za pomorstvo
i ribarstvoGU za poljoprivredu
i ruralni razvojGU za regionalnu
i urbanu politikuGU za istraživanjeKoordinacijske uloge: 
Glavno tajništvo, glavne uprave za 
klimatsku politiku i proračun
Program LIFERibarstvena 
politikaZajednička 
poljoprivredna 
politikaKohezijska politika Obzor 2020.
Izvor:  Europski revizorski sud.
20 U području kohezijske politike, 
za daljnje razmatranje 
odabrani su regionalni 
programi za Sasku i Sjevernu 
Rajnu – Vestfaliju u Njemačkoj 
i Šleziju u Poljskoj. U području 
politike ruralnog razvoja 
pregledani su regionalni 
programi za regije Rona-Alpe 
u Francuskoj i Andaluzija 
u Španjolskoj.
17 Opseg revizije i revizijski pristup 
20 
Revizijske dokaze prikupili smo u okviru razgovora sa službenicima iz Komisije 
i država članica, putem pisanih upitnika te pregledom dokumenata i podataka.
21 
Osim toga, u ovom izvješću prihvaćeni su i prijedlozi Europskog parlamenta 
iz 2015. i 2016. da revidiramo način na koji se postiže dogovorena ciljna vrijednost 
uključivanja 20 % sredstava u klimatske aktivnosti.
22 
S obzirom na to da je potrošnja u razdoblju 2014. – 2020. tek započela, u ovom je 
izvješću naglasak na planiranim rashodima, a ne na stvarnim rashodima na razini 
projekta. Nismo analizirali potrošnju koja se ne odnosi na klimatske aktivnosti niti 
smo ispitali potencijalne štetne učinke na okoliš nastale iz potpore EU-a21. Isto 
tako, ostala potrošnja izvan proračuna EU-a koja se odnosi na klimatske aktivno -
sti nije bila dijelom revizije. Stoga u ovo izvješće nije uključena procjena općih 
učinaka politika EU-a na klimatske aktivnosti, rezultati EU-a u pogledu klimatskih 
i energetskih ciljeva za 2020. i 2030. ili optimalna razina sredstava EU-a za klimat -
ske aktivnosti.
23 
Gdje je bilo moguće, prepoznali smo i primjere dobre prakse ili praktične studije 
slučaja.21 Primjerice, sredstva 
dodijeljena za područje cesta 
ili zrakoplovstva koja uzrokuju 
povećanja emisija stakleničkih 
plinova.
18
 Opažanja
Postignut je sveukupan napredak, ali postoji ozbiljan 
rizik da se ciljna vrijednost od 20 % neće postići
24 
U ovom odjeljku procjenjuje se općeniti pristup koji je Komisija prihvatila za 
uključivanje ciljne vrijednosti povezane s klimatskim aktivnostima u proračun 
EU-a te napredak postignut u tom pogledu. Analizirali smo:
– postoji li plan kako će se ostvariti ukupna ciljna vrijednost
– je li uspostavljena metoda praćenja na temelju međunarodno utvrđenih me -
todologija (vidi primjerice odlomke 34. – 36.)
– je li napredak prijavljen na temelju pouzdanih i odgovarajućih podataka.
Očekuje se doprinos u okviru zajedničke obveze, pri čemu 
će određeni instrumenti za financiranje doprinijeti s više od 
20 % sredstava
25 
Ispitali smo ima li Komisija utvrđen plan u kojemu su navedena proračunska pod -
ručja koja bi trebala doprinijeti sredstvima i u kojem opsegu. Takve pojedinačne 
ciljeve trebalo bi utvrditi za posebna proračunska područja na temelju pouzda -
ne procjene potencijala te potreba za ulaganjem u određenom području radi 
jamstva da ulaganje ima potporu gdje je najpotrebnija. Istovremeno, u obzir bi 
trebalo uzeti stvaran potencijal politika da doprinesu provedbom mjera u okvi -
ru klimatskih aktivnosti, na primjer, njihovi glavni ciljevi i njihova organizacija. 
Izračun koji se koristi za mjerenje rashoda povezanih s klimatskim aktivnostima 
trebao bi se temeljiti na transparentnom sustavu.
26 
Ciljna vrijednost od „najmanje 20 %” rashoda EU-a politički je odabir (vidi odlo -
mak 8.). Komisija je opravdala uključivanje klimatskih aktivnosti, uključujući taj 
iznos, svojom namjerom da reagira na izazov koji predstavljaju klimatske promje -
ne te izrazitom potrebom za ulaganjima u klimatske aktivnosti, posebno onima 
za provedbu klimatskih i energetskih ciljeva za 2020. godinu. Međutim, nismo 
mogli pronaći jasne dokaze kojima se ta potreba za ulaganjima potkrepljuje.
19 Opažanja 
27 
Komisija je procijenila da je od 6 % do 7 % proračuna EU-a za razdoblje 
2007. – 2013. potrošeno na klimatske aktivnosti (vidi odlomak 8.). S obzirom na to 
da u razdoblju 2007 – 2013. nije postojao postupak praćenja potrošnje na klimat -
ske aktivnosti, nismo mogli odrediti bi li iznos od 20 % zahtijevao dodatan napor 
u razdoblju 2014. – 2020. i u kojoj mjeri.
28 
Ciljna vrijednost od 20 % odnosi se na čitav proračun EU-a tijekom cijelog raz -
doblja 2014. – 2020. i stoga nije jednogodišnji cilj. U  tablici 1.  prikazana su glavna 
proračunska područja koja doprinose postizanju ciljne vrijednosti od 20 %. Tablica 1.Revidirana proračunska područja u višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 
2014. – 2020. i prognoze Komisije u vezi s financijskim sredstvima za klimatske 
aktivnosti
Revidirano proračunsko područjePlanirani rashodi 
2014.  – 2020.  
(u milijardama eura)Planirana ciljna 
vrijednost financij -
skih sredstava za 
klimatske aktivnosti 
2014.  – 2020.  
(%)Planirana financijska 
sredstva za klimat -
ske aktivnosti u raz -
doblju 2014.  – 2020.  
(u milijardama eura)
Naslov 1.a – Istraživanje (Obzor 2020.) 74,9 ≥ 35,0 16,6
Naslov 1.b – Kohezijski fond 63,3 28,4 18,0
Naslov 1.b – Europski socijalni fond 91,4 1,2 1,1
Naslov 1.b – Europski fond za regionalni razvoj 200,3 18,5 37, 0
Naslov 2. – Europski fond za jamstva u poljoprivredi (izravna 
plaćanja za poljoprivredu)288,0 16,3 47, 0
Naslov 2. – Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj 99,5 5 7, 5 5 7, 2
Naslov 2. – Europski fond za pomorstvo i ribarstvo 6,4 15,6 1,0
Naslov 2. – LIFE 3,5 49,3 1,6
PRORAČUN EU-a 1062,6 ≥ 20,0 212,5
Udio proračunskih područja revidiranih u proračunu EU-a 7 7,9  % 84,5  %
Izvor:  procjene Europskog revizorskog suda na temelju programskih izjava Komisije, dokumenata za izradu programa, podataka Komisije, uredbi 
i višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020.
20 Opažanja 
29 
Utvrdili smo da su suzakonodavci, tj. Europski parlament i Vijeće, odredili ciljne 
vrijednosti u nekoliko glavnih proračunskih područja uvodeći ih u zakonodavstvo 
kojime se uređuju odgovarajući instrumenti za financiranje (vidi sliku 4.).  Te su 
ciljne vrijednosti izražene u preambulama pravnih tekstova ili kao zakonom obve -
zne ciljne vrijednosti kojima se podupire postizanje planiranih ciljnih vrijednosti 
prikazanih u  tablici 1 . te su prema tome, obvezni minimalni pragovi.Slika 4.Ciljevi u uredbama kojima se podupire uključivanje klimatskih aktivnosti u politike
1  Uredba (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije 
Obzor 2020. (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 104.).
2  Uredba (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog 
fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (SL L 347, 20.12.2013., str. 487.).
3  Uredba (EU) br. 1293/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavljanju Programa za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) 
i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 614/2007 (SL L 347, 20.12.2013., str. 185.).
4  Uredba (EU) br. 1301/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za regionalni razvoj i o posebnim odredba -
ma o cilju „Ulaganje za rast i radna mjesta” te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1080/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 289.).
Izvor:  Europski revizorski sud, na temelju odgovarajućih uredbi.
Obzor 2020.
Europski fond za 
regionalni razvoj Od najmanje 12 % do najmanje 20 % za potporu prijelazu na gosp-
odarstvo s niskom razinom emisija ugljika u svim sektorima
Članak 4. Uredbe (EU) br. 1301/2013 o Europskom fondu za regionalni razvoj (EFRR)⁴LIFEEuropski poljoprivredni fond 
za ruralni razvoj Najmanje 30 % za mjere u okviru klimatskih aktivnosti i očuvanje okoliša
Članak 59. stavak 6. Uredbe Vijeća (EU) br. 1305/2013 o potporama ruralnom razvoju 
Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR)²Najmanje 35 % za klimatske aktivnosti
Uvodna izjava 10. Uredbe (EU) br. 1291/2013 o osnivanju Okvirnog programa za istraživanjai inovacije (2014. – 2020.)¹
25 % za klimatske aktivnosti
Članak 4. stavak 2. Uredbe (EU) br. 1293/2013 o uspostavljanju Programa za okoliš i klimatske aktivnosti³
21 Opažanja 
30 
Utvrdili smo da su sredstva proizašla iz provedbe ciljnih vrijednosti iz zakonodav -
stva predviđena za znatno doprinošenje u postizanju ciljne vrijednosti u vezi s kli -
matskim aktivnostima. Procijenili smo taj očekivani doprinos na 38 % od iznosa 
koji je potreban da bi se postigao ukupan cilj potrošnje najmanje 20 % proračuna 
EU-a na klimatske aktivnosti u razdoblju 2014. – 2020.
31 
Zbog nedostatka konkretnih ciljnih vrijednosti Komisiji je teže postići ciljnu 
vrijednost od 20 % u velikom dijelu proračuna EU-a. Primjerice, u proračunskom 
području konkurentnosti za rast i zapošljavanje postoje tri financijski važna 
programa22 koji nemaju postavljene ciljne vrijednosti za financijska sredstva za 
klimatske aktivnosti, za razliku od programa Obzor 2020.
32 
Međutim, dosad nije izrađen plan u kojemu bi se naveli instrumenti za financi -
ranje koji bi tome mogli doprinijeti i u kojoj mjeri (vidi odlomak 26. i  tablicu 1. ). 
To će se vjerojatno pokazati kao neoptimalan način određivanja doprinosa za 
klimatske aktivnosti u okviru različitih programa potrošnje.
33 
Od 2014. godine, u okviru klimatskih aktivnosti najviše su doprinijele zajednička 
poljoprivredna politika i kohezijska politika (vidi sliku 5. ). Poljoprivredni fond 
i fond za ruralni razvoj, odnosno EFJP i EPFRR, važni su dionici u naporima za po -
stizanje navedene ciljne vrijednosti. Komisija je predvidjela da će EFJP doprinijeti 
s 47 milijardi eura, a EPFRR s 57,2 milijarde eura. Komisija je procijenila da će se 
51,9 % financijskih sredstava za klimatske aktivnosti planiranih u okviru višego -
dišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020. dobiti iz poljoprivrednih 
fondova, a to je više od njihovih 37,7 % udjela u proračunu EU-a.22 Europski program za 
promatranje Zemlje 
(COPERNICUS), Instrument za 
povezivanje Europe i Program 
za konkurentnost poduzeća te 
malih i srednjih poduzeća. 
Komisija očekuje da će ti 
programi pružiti 43 % 
financijskih sredstava za 
klimatske aktivnosti u tom 
proračunskom području.
22 Opažanja 
Komisija temelji svoju metodu praćenja na međunarodnim 
metodologijama, ali ona ima nedostataka
34 
Neke od mjera doprinose ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi klimat -
skim promjenama više od ostalih. Stoga je trebalo izraditi sustav prepoznavanja 
mjera koje se mogu smatrati mjerama kojima bi se postigla ciljna vrijednost od 
20 %. Komisija je proširila međunarodno utvrđenu metodologiju, prije svega, 
pokazatelje iz Rija OECD-a, s pomoću kojih se rashodu dodjeljuje kvalitativan 
koeficijent u skladu s pravilima navedenima u  tablici 2 . Metoda praćenja EU-a 
sustav je mjerenja doprinosa iz raznih instrumenata za financiranje i područja 
politika za klimatske aktivnosti utvrđivanjem triju kategorija rashoda. Kako bi se 
ti pokazatelji preoblikovali u financijske podatke, koeficijenti EU-a za klimatske 
aktivnosti od 0 %, 40 % i 100 % primijenjeni su na rashode EU-a prema pravilima 
koja su karakteristična za različita rashodovna područja. Slika 5.Financijska sredstva za klimatske aktivnosti u razdoblju 2014. – 2016. prema 
području u proračunu EU-a
Izvor:  programske izjave Komisije u vezi s nacrtom proračuna za 2014., 2015. i 2016.Ostala područja: 9 % Ostala ﬁnancijska sredstva
u prirodnim izvorima (EFPR + LIFE): 1 %
Obzor 2020.: 8 %
Kohezijska politika (EFRR + KF):
27 %Zajednička poljoprivredna politika(EFJP + EPFRR): 55 %
23 Opažanja 
35 
Glavne uprave Komisije i države članice obuhvaćene revizijom smatraju da je 
upotreba tih triju koeficijenata pragmatičan pristup praćenju rashoda povezanih 
s klimatskim aktivnostima. Međutim, utvrdili smo dva glavna nedostatka u nave -
denom sustavu praćenja:
– koeficijenti EU-a za klimatske aktivnosti koji se primjenjuju u određenim 
područjima nisu sustavno pratili načelo suzdržanosti (vidi odlomke 51. – 59.) 
Svjetske banke da bi se izbjegli precijenjeni iznosi rashoda povezanih s kli -
matskim aktivnostima (vidi okvir 2. ). To je dovelo do precijenjenih iznosa koji 
su dodijeljeni klimatskim aktivnostima.
– U Uredbi o europskim strukturnim i investicijskim fondovima prihvaća se 
pristup koji odstupa od kategorija OECD-a. Koeficijent od 100 % primjenjuje 
se na potporu koja bitno doprinosi ciljevima borbe protiv klimatskih promje -
na, dok koeficijent od 40 % označava umjeren doprinos. Dodjelom visokog 
pondera doprinosima koji su samo „bitni”, a ne onima kojima je borba protiv 
klimatskih promjena glavni cilj, povećava se broj slučajeva u kojima se može 
koristiti najveći koeficijent. To dovodi do rizika od precijenjenih iznosa pove -
zanih s klimatskim aktivnostima.Tablica 2.Kategorije OECD-a i koeficijenti EU-a za klimatske aktivnosti
OECD EU
Primjenjiva 
kategorijaKategorije aktivnostiKoeficijenti EU-a za 
klimatske aktivnostiPrimjer:
kriteriji primijenjeni u  okviru europskih 
strukturnih i  investicijskih fondova
2Rashodi za aktivnosti za koje su klimatska 
pitanja glavni  (osnovni) cilj.100 %Potpora bitno  doprinosi ciljevima borbe protiv 
klimatskih promjena.
1Rashodi za aktivnosti za koje su klimatska 
pitanja bitan, ali ne i glavni  cilj.40 %Potpora umjereno  doprinosi ciljevima borbe 
protiv klimatskih promjena.
0Rashod nije usmjeren na ciljeve borbe 
protiv klimatskih promjena.0 %Potpora ne doprinosi tim ciljevima ili je doprinos 
nedovoljan.
Izvor:  „Handbook on the OECD-DAC Climate Markers” (Priručnik o pokazateljima za klimatske aktivnosti Odbora za razvojnu pomoć OECD-a), 
http://www.oecd.org/dac/stats/48  785 310.pdf, članak 8. Uredbe (EZ) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. godine 
o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskim strukturnim i investicijskim fondovima (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).
24 Opažanja 
36 
Utvrdili smo nedostatke u mehanizmima izvješćivanja. Sustavom praćenja koji 
primjenjuje EU, za razliku od ostalih međunarodnih sustava (vidi okvir 2. ), ne do -
bivaju se informacije o iznosima potrošenima na ublažavanje klimatskih promje -
na i prilagodbu klimatskim promjenama23.23 Prema Komisiji, odnosno 
izvješću Glavne uprave za 
međunarodnu suradnju 
i razvoj koje je dostavljeno 
OECD-u, jedina je iznimka 
praćenje klimatskih aktivnosti 
koje se primjenjuje za vanjske 
instrumente. To smo područje 
revidirali u Tematskom 
izvješću br. 17/2013 
„Financijska sredstva EU-a za 
borbu protiv klimatskih 
promjena u kontekstu vanjske 
pomoći” ( http://eca.europa.
eu).Okvir 2.Načela međunarodnih sudionika za praćenje financijskih sredstava povezanih 
s klimatskim aktivnostima
„Common Principles for Climate Mitigation Finance Tracking” (Zajednička načela za praćenje financijskih sred -
stava namijenjenih mjerama ublažavanja klimatskih promjena), koja je razvila grupa multilateralnih razvojnih 
banaka za zajedničko financiranje klimatskih aktivnosti24 i Financijski klub za međunarodni razvoj, uključuju 
načelo suzdržanosti  prema kojemu „ako ne postoje podatci, svaka nesigurnost rješava se slijedeći načelo 
suzdržanosti u kojemu se podcijenjeni iznos preferira u usporedbi s precijenjenim”.
Europska investicijska banka (EIB)  ugradila je to načelo u svoja opća načela za evidentiranje svojeg pozaj -
mljivanja za potrebe klimatskih aktivnosti:
„Vjerodostojnost : sustav evidentiranja mora zadržati vjerodostojnost izvješćivanja banke o klimatskim ak -
tivnostima te je stoga, u slučaju sumnje ili nesigurnosti u vezi s učincima klimatskih promjena, pretpostavka 
isključenje.”
Ostala opća načela EIB-a navode da se, koliko je to moguće, evidentiraju samo  dijelovi projekata i programa 
koji su važni za klimatske aktivnosti  te da mjere ublažavanja klimatskih promjena i njihove prilagodbe  
treba evidentirati odvojeno.
24 Afrička razvojna banka, Azijska razvojna banka, Europska banka za obnovu i razvoj, Europska investicijska banka, Međuamerička razvojna banka, 
Korporacija za međunarodne financije, Svjetska banka iz Grupe Svjetske banke.
Izvor:  „Common Principles for Climate Mitigation Finance Tracking” (Zajednička načela za praćenje financijskih sredstava namijenjenih mjera -
ma ublažavanja klimatskih promjena), 31. ožujka 2015. Europska investicijska banka, „EIB Climate Strategy, Mobilising finance for the transition 
to a low-carbon and climate-resilient economy” (Strategija klimatskih aktivnosti EIB-a, Mobilizacija sredstva za prelazak na gospodarstvo 
s niskim udjelom ugljika i otpornošću na klimatske promjene), 22. rujna 2015.
25 Opažanja 
25 COM(2014) 903 final, 
26. studenoga 2014. „Plan 
ulaganja za Europu, str. 7., 10. 
i 11.
26 Procjena Komisije od kraja 
2015., vidi Tematsko izvješće 
br. 19/2016: „Izvršavanje 
proračuna EU-a s pomoću 
financijskih 
instrumenata – pouke koje se 
mogu izvući iz programskog 
razdoblja 2007. – 2013.”, 
odlomak 21. ( http://eca.
europa.eu ).
27 Tim financijskim 
instrumentom koji su razvili 
Europska investicijska banka 
i Komisija, a koji je dio 
programa LIFE, nastoje se 
koristiti javna sredstva za 
poticanje privatnih ulaganja 
u aktivnosti prirodnog 
kapitala.
28 Instrumentom za financiranje 
prirodnog kapitala očekuje se 
osigurati sredstva od 100 do 
125 milijuna eura između 2015. 
i 2017. godine.
29 SWD(2016) 299 od 
14 rujna 2016. priložen 
pregledu višegodišnjeg 
financijskog okvira u sredini 
programskog razdoblja 
COM(2016) 603 final.37 
Komisija je 2014. godine predložila barem udvostručenje rashoda upotrebom 
financijskih instrumenata u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova 
tijekom programskog razdoblja 2014. – 2020.25 Približno 21  milijarda  eura dodi -
jelit će se financijskim instrumentima iz tih fondova26. Namjena je tih financijskih 
instrumenata da se obnavljaju i da imaju multiplikativan učinak kojim se stvaraju 
dodatna ulaganja. Primjerice, doprinos EU-a u iznosu od 10 milijuna eura instru -
mentu za financiranje prirodnog kapitala 2016. godine27 uzet je u obzir u okviru 
praćenja klimatskih aktivnosti. Stvaran doprinos mogao bi biti deseterostruko 
veći28. Praćenjem napretka prema postizanju ciljne vrijednosti od 20 % ne uočava 
se ukupan financijski učinak potrošnje EU-a za potrebe klimatskih aktivnosti.
38 
Istovremeno smo utvrdili potencijalni precijenjeni iznos doprinosa za klimatske 
aktivnosti iz instrumenta za financiranje prirodnog kapitala. Razlog tomu je što se 
njime može ulagati i u područja u kojima rashodi povezani s klimatskim aktivno -
stima nisu glavni ili bitan cilj.
Postignut je ukupan napredak prema postizanju ciljne 
vrijednosti, ali izvješća su samo djelomično pouzdana 
i nedovoljno usmjerena na rezultate
39 
Sustav koji se koristi za praćenje napretka prema postizanju ciljne vrijednosti 
od 20 % dio je godišnjeg proračunskog postupka Komisije. Svaka glavna upra -
va određuje potrebnu razinu detalja za praćenje te Glavnoj upravi za proračun 
dostavlja objedinjene podatke. Glavna uprava za proračun i Glavna uprava za 
klimatsku politiku prate napredak na godišnjoj razini.
40 
U prosjeku, stopa doprinosa za klimatske aktivnosti ostala je na 17,6 % u raz -
doblju između 2014. – 2016. Radni dokument Komisije priložen pregledu višego -
dišnjeg financijskog okvira29 u sredini programskog razdoblja upućuju na to da 
je postignut napredak u tom razdoblju (vidi sliku 6. ) jer je Komisija procijenila da 
je ukupan doprinos iz proračuna EU-a iznosio 13,6 % 2014., 17,3 % 2015. i 20,9 % 
2016. godine. Prema procjeni Komisije, na temelju njezina prijedloga nacrta pro -
računa, financijska sredstva za klimatske aktivnosti za 2017. iznose 19,3 %.
26 Opažanja 
41 
Komisija je u svojem Godišnjem izvješću o radu za 2015. potvrdila da nije u mo -
gućnosti sa sigurnošću procijeniti napreduje li prema postizanju ciljne vrijednosti 
od 20 % za višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 202030. Komisija je 
napredak u postizanju ciljne vrijednosti od 20 % procijenila u pregledu višego -
dišnjeg financijskog okvira u sredini programskog razdoblja objavljenom 14. ruj -
na 2016. Procijenila je da bi se 18,9 % proračuna EU-a potrošilo na klimatske aktiv -
nosti. Utvrdili smo da se iznosi za 2014. i 2015. uvelike temelje na procjenama. To 
je osobito slučaj s europskim strukturnim i investicijskim fondovima.30 Vidi Godišnje izvješće o radu 
Glavne uprave za klimatsku 
politiku za 2015. godinu, str. 7.Slika 6.Pregled planova potrošnje koja se odnosi na klimatske aktivnosti u razdoblju 
2014 – 2016.
Udio ﬁnancijskih sredstava za klimatske aktivnosti u proračunu EU-a
0510152025
17,6 %20,9 %
17,3 %
13,6 %Ciljna 
vrijednost20 %
Prosjek
2014. – 2016.2016. 2015. 2014.
Izvor:  podatci Komisije, pregled višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020. u sredini programskog razdoblja, SWD(2016) 299  
završna verzija.
27 Opažanja 
42 
Iako je to bilo neizbježno jer su instrumenti za potrošnju tijekom novog pro -
gramskog razdoblja tek uspostavljeni, a neki podatci još nisu bili dostupni, ta 
ograničenja otežala su usporedivost podataka između dviju godina za razdoblje 
2014. – 2016. (vidi sliku 6. ). Osim toga, odobrenje višegodišnjih programa po -
trošnje 2015. godine doprinijelo je povećanju financijskih sredstava za klimatske 
aktivnosti jer su odobrenjem tih programa njihovi planovi za klimatske aktivnosti 
ušli u sustav. Zbog toga se taj napredak u razdoblju 2014. – 2016. ne može smatra -
ti trendom za čitavo razdoblje.
43 
U rashodovnom području ribarstvene politike države članice ne moraju Komisiji 
prijaviti planirane mjere u okviru klimatskih aktivnosti do 2016. godine. Dok to ne 
učine, Glavna uprava za pomorska pitanja i ribarstvo ne može potvrditi točnost 
indikativnog doprinosa ciljnoj vrijednosti u okviru klimatskih aktivnosti koji su 
države članice uvrstile u svoje operativne programe.
44 
Do ovog trenutka nije dostupan alat kojim bi se dostavili konsolidirani višegodiš -
nji podatci o stanju u proračunu EU-a. Komisija je nedavno ažurirala rashodovne 
podatke povezane s klimatskim aktivnostima za cjelokupno financijsko razdoblje 
u okviru pregleda višegodišnjeg financijskog okvira u sredini programskog 
razdoblja.
45 
Utvrđeni pristup inherentni je rizik jer se fokusira na prepoznavanje planova 
za buduće rashode. Planirani rashodi za klimatske aktivnosti ne prelaze nužno 
u stvarnu potrošnju. Iako se u ovoj reviziji nisu ispitivali stvarni rashodi te podatci 
o stvarnim rashodima općenito još uvijek nisu dostupni, pronašli smo primjere 
koji su naglasili taj inherentni rizik. Pri usporedbi stvarnih rashoda na razini pro -
jekta u odnosu na planove u programu LIFE, utvrdili smo da su odabrani pro -
jekti programa LIFE predstavljali doprinos EU-a za klimatske aktivnosti od 34 % 
ukupnih sredstva EU-a dodijeljenih programu LIFE. To je manje od 49,3 % koliko 
je predviđeno u proračunskim dokumentima.
28 Opažanja 
31 Primjerice, Komisija je uputila 
na svoja iskustva u upotrebi 
nekih alata u području 
proračuna (npr. CO2MPARE) te 
na pristupe koje su koristili EIB, 
Svjetska banka i ostale 
međunarodne financijske 
institucije te privatni ulagači 
(npr. SEI metrics, IIGCC).46 
Ovdje je vidljivo da tijela trebaju ponovno ocijeniti sve predviđene doprinose 
klimatskim aktivnostima s pomoću financijskih sredstava nakon što utvrde točnu 
prirodu narednog rashoda, izbjegavajući pritom dodatne administrativne troško -
ve. Komisija još uvijek nije razvila postupak za to.
47 
Osim toga, Komisija je u svojem pristupu postizanju ciljne vrijednosti od 20 % 
usmjerena isključivo na financijske podatke. Podatci o financijskim sredstvima 
kojima se planiraju postići rezultati (ili su već postignuti) u pogledu smanjenja 
emisija stakleničkih plinova dostupni su samo za neke dijelove proračuna. Po -
datci osim toga nisu usporedivi, što otežava konsolidaciju rezultata postignutih 
u različitim područjima.
48 
U Europskom fondu za regionalni razvoj, države članice nisu obvezne koristiti se 
zajedničkim pokazateljima rezultata u smanjenju stakleničkih plinova osim u po -
dručju ulaganja u energetski sektor. Iako države članice mogu odlučiti uključiti 
ostala područja, utvrdili smo da nisu sve države članice to učinile. Uz to, koriste 
se različite metodologije i alati31 za izračun emisija stakleničkih plinova i njiho -
vo smanjenje. Nekoliko tijela država članica razvijaju alate za izračun emisija za 
određene tipove projekata, kao što je promet koji nije štetan za okoliš u okviru 
Europskog fonda za regionalni razvoj. Uslijed toga, nedovoljno je podataka 
o opsegu u kojem će mjere u okviru klimatskih aktivnosti doprinijeti smanjenju 
emisija ugljičnog dioksida, a moguće je da dostupni podatci nisu usporedivi 
među državama članicama. Utvrdili smo da ako pokazatelji postoje, usmjereni su 
na ublažavanje posljedica klimatskih promjena unutar energetskog sektora, dok 
su pokazatelji prilagodbe klimatskim promjenama rijetki.
29 Opažanja 
Postoji ozbiljan rizik da se ciljna vrijednost neće postići
49 
Procijenili smo da se stopa financiranja za klimatske aktivnosti mora povećati 
na prosječno 22 % u preostalom višegodišnjem financijskom okviru, tj. od 2017. 
do 2020. kako bi se do kraja 2020. godine postigla sveukupna ciljna vrijednost od 
20 %. To odgovara procjeni Glavne uprave za klimatsku politiku32. To znači da će, 
u usporedbi s razdobljem 2014. – 2016., za razdoblje 2017. – 2020. trebati uložiti 
veće napore. Međutim, tijekom pregleda u sredini programskog razdoblja potroš -
nja za klimatske aktivnosti u razdoblju 2014. – 2020. procijenjena je na 18,9 %.
50 
Proveli smo i analizu radi procjene prognoze Komisije. Pod pretpostavkom da se 
iz područja odgovornih za većinu financijskih sredstava za klimatske aktivnosti 
(vidi tablicu 1. ) stvarno osiguraju predviđeni iznosi tih sredstava, stopu financi -
ranja koja se trebala postići u razdoblju 2014. – 2020. u proračunskim područjima 
EU-a koja nisu navedena u  tablici 1.33 procijenili smo na 18,2 %. To podrazumijeva 
udvostručenje trenutačnih napora u tim područjima34. Nismo mogli pronaći doka -
ze da Komisija povećava napore u navedenim područjima ni način na koji bi to 
udvostručenje bilo izvedivo.
51 
Osim toga, postoje ozbiljni rizici koji bi mogli utjecati na očekivani doprinos u po -
dručjima iz tablice 1.  koja bi trebala pružiti najviše sredstva prema višegodišnjem 
financijskom okviru za razdoblje 2014. – 2020. Glavni rizici ispituju se po pojedi -
načnim sektorima u sljedećima trima rubrikama:
– Pretpostavke koje se tiču najvećeg doprinosa iz izravnih plaćanja za poljopri -
vredu za ciljnu vrijednost u okviru klimatskih aktivnosti nemaju pouzdano 
obrazloženje, što može voditi do precijenjenih iznosa (odlomci 52. – 54.).
– Primjena koeficijenata EU-a za klimatske aktivnosti dovela je do precijenjenih 
doprinosa klimatskim aktivnostima iz područja ruralnog razvoja (odlomci 
55. – 59.).
– Doprinose klimatskim aktivnostima iz izravnih plaćanja za poljoprivredu 
i mjere za ruralni razvoj po potrebi smo prilagodili radi usklađivanja s na -
čelom suzdržanosti (vidi odlomke 54. – 58.). Tim prilagodbama smanjila bi 
se financijska sredstva iz poljoprivrede za klimatske aktivnosti za približno 
33 milijarde eura, što je otprilike 15 % ukupne ciljne vrijednosti.
– U okviru programa Obzor 2020. nije se postigla ciljna vrijednost programa od 
35 % i mora se sustići (vidi odlomke 60. – 64.).32 Vidi grafikon iz Godišnjeg 
izvješća o radu Glavne uprave 
za klimatsku politiku za 2015. 
godinu, str. 12.
33 Ta su područja većinom 
istraživački programi (osim 
programa Obzor 2020.) 
i programi potrošnje iz 
proračunskih naslova koji se 
tiču sigurnosti i građanstva te 
vanjskih odnosa EU-a.
34 Na temelju očekivane stope 
od 11,4 % za razdoblje 
2014. – 2016. procijenili smo da 
bi se u preostalom razdoblju 
2017. – 2020. trebala postići 
prosječna stopa od 23,2 % 
kako bi se postigla ukupna 
ciljna vrijednost od 20 %.
30 Opažanja 
Ne postoji pouzdano objašnjenje pretpostavki o doprinosu 
ciljnoj vrijednosti u okviru klimatskih aktivnosti iz izravnih 
plaćanja za poljoprivredu
52 
Izravna plaćanja za poljoprivredu sastoje se od komponente ekologizacije, koja 
iznosi 30 % udjela, i komponente neekologizacije, koja iznosi preostalih 70 %. 
Komisija procjenjuje da će doprinosi iz izravnih plaćanja za mjere u okviru klimat -
skih aktivnosti iznositi otprilike 20 % godišnje u razdoblju 2016. – 2020.35 Finan -
cijska sredstva za klimatske aktivnosti izračunavaju se dodavanjem ekologizacije 
koja doprinosi s 14,0 % i neekologizacije koja doprinosi s 5,6 % (vidi  sliku 7. ).35 Međutim, za čitavo razdoblje 
2014. – 2020. prosječan 
doprinos procijenjen je na 
16,3 % jer su plaćanja za 
poljoprivredne prakse koje 
pogoduju očuvanju okoliša 
i klimi (plaćanja za 
ekologizaciju), uključena 
u izračun tek od 2016. godine.Slika 7.Pregled metode koju ju izradila Komisija za izračun financijskih sredstava za 
klimatske aktivnosti iz izravnih plaćanja za poljoprivredu
Doprinos klimatskim
aktivnostima Udio izravnih plaćanjaKoeﬁcijent EU-a zaklimatske aktivnosti Doprinos klimatskim
aktivnostima iz izravnih plaćanja
Ekologizacija
(30 %)
Izravna plaćanja
osim ekologizacije
(70 %)Raznolikost usjeva
(33 %)
Ekološki značajne
površine (33 %)
Trajni pašnjaci 
(33 %)
20 %0 %
40 %
100 %
40 %0,00 %
3,96 %
9,90 %
5,60 %
19,46 %
8 %x
xx
xx
Izvor:  Objašnjenje metodologije primjene praćenja klimatske aktivnosti na izravna plaćanja (Europska komisija).
31 Opažanja 
36 Navedene tri poljoprivredne 
prakse su: raznolikost usjeva, 
održavanje površine od 
ekološke važnosti 
u poljoprivrednom području, 
te održavanje postojećih 
trajnih pašnjaka.53 
Metoda i koeficijenti EU-a za klimatske aktivnosti koji se primjenjuju pri izračunu 
doprinosa ekologizacije klimatskim aktivnostima točno odražavaju povezanost 
navedenih triju poljoprivrednih praksi36 s tim plaćanjem. Međutim, utvrdili smo 
nedostatak mjerljivih elemenata kojima se opravdava iznos od 20 % primijenjen 
na izravna plaćanja za neekologizaciju (vidi okvir 3. ). Komisija smatra posljednji 
doprinos klimatskim aktivnostima u iznosu od 8 %, tj. 20 % x 40 % suzdržanim. Okvir 3.Nedostatak odgovarajućeg obrazloženja doprinosa klimatskim aktivnostima iz 
izravnih plaćanja za neekologizaciju
Komisija smatra da neka izravna plaćanja za poljoprivredu iz komponente neekologizacije imaju koristi za 
klimatska pitanja, većinom s pomoću standarda višestruke sukladnosti. Prihvatila je da bi određivanje tog 
doprinosa bilo iznimno teško i skupo te je odlučila da se 20 % proračuna namijenjenog za izravna plaćanja za 
neekologizaciju označi povezanim s klimatskim aktivnostima.
Komisija je razmatrala upotrebu sustava kazni za neispunjavanje višestruke sukladnosti kako bi se opravdao 
taj udio od 20 %. Međutim, utvrdili smo da za to nema očitog razloga.
54 
Radi održavanja doprinosa višestruke sukladnosti za klimatske aktivnosti, Ko -
misija je razmatrala konzervativniji pristup, u kojemu bi se u obzir uzela izravna 
plaćanja za neekologizaciju u iznosu od 10 % umjesto 20 %. To bi značilo manji 
doprinos iz izravnih plaćanja za poljoprivredu za klimatske aktivnosti. Kako je 
vidljivo na slici 8. , doprinos bi se smanjio za 9 milijardi, tj. s 47,1 na 38 milijar -
di eura. Ako se primjenjuje načelo suzdržanosti koje je razvila Svjetska banka (vidi 
odlomak 35.), Komisija bi trebala u obzir uzeti smanjeni iznos doprinosa klimat -
skim aktivnostima.
32 Opažanja Slika 8.Usporedba između pristupa koji je odabrala Komisija i suzdržanijeg pristupa (u 
milijardama eura)
Izvor:  Podatci Komisije i procjene Europskog revizorskog suda na temelju podataka Komisije.
– 9 milijardi eura
38,047,1
29,09,018,1
29,0
Procjena doprinosa
iz izravnih
plaćanja sa
suzdržanijim
pristupomUdio izravnih 
plaćanjaGreening 10 % izravnih 
plaćanja bez 
ekologizacije
s pokazateljem
od 40 %Izravna plaćanja 
bez ekologizacijeEkologizacijaSuzdržaniji pristup Izračun Komisije
Primjenom različitih koeficijenata za praćenje na Europski 
poljoprivredni fond za ruralni razvoj, koji se temelje na 
međunarodno utvrđenim metodologijama, smanjila bi se 
financijska sredstva za klimatske aktivnosti za 40 %
55 
Uredbom (EU) br. 215/201437 utvrđuje se metodologija za praćenje rashoda 
povezanih s klimatskim aktivnostima u svakom od pet europskih strukturnih 
i investicijskih fondova. Za Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj to znači 
primjenu koeficijenata EU-a za klimatske aktivnosti na ruralni razvoj i ciljna pod -
ručja, neovisno o mjerama i podmjerama koje se koriste za postizanje tih ciljeva 
politike.37 Provedbena uredba Komisije 
(EU) br. 215/2014 оd 
7. ožujka 2014. o utvrđivanju 
pravila u skladu s Uredbom 
(EU) br. 1303/2013 Europskog 
parlamenta i Vijeća 
o utvrđivanju zajedničkih 
odredbi o Europskom fondu 
za regionalni razvoj, 
Europskom socijalnom fondu, 
Kohezijskom fondu, 
Europskom poljoprivrednom 
fondu za ruralni razvoj 
i Europskom fondu za 
pomorstvo i ribarstvo i o 
utvrđivanju općih odredbi 
o Europskom fondu za 
regionalni razvoj, Europskom 
socijalnom fondu, 
Kohezijskom fondu 
i Europskom fondu za 
pomorstvo i ribarstvo u vezi 
s modelima za potporu 
ciljevima u području 
klimatskih promjena, 
određivanjem ključnih etapa 
i ciljeva u okviru uspješnosti 
i nazivljem kategorija 
intervencija za europske 
strukturne i investicijske 
fondove (SL L 69, 8.3.2014., 
str. 65.).
33 Opažanja 
56 
Komisija je smatrala pokazatelje iz Rija OECD-a neodgovarajućima u području 
EPFRR-a jer te mjere imaju višestruke i sustavne dodatne gospodarske ili druš -
tvene prednosti te dodatne prednosti za očuvanje okoliša. Pristupom Komisije 
opravdano se dodjeljuje koeficijent od 100 % prioritetu Unije br. 5 povezanim 
s klimatskim aktivnostima „Promicanje učinkovitosti resursa i podržavanje 
prelaska na gospodarstvo s niskim udjelom ugljika i otpornošću na klimatske 
promjene u prehrambenom i šumarskom sektoru”. Međutim, Komisija je primi -
jenila jednak koeficijent od 100 % na sva ciljna područja koja su dio prioriteta 
Unije br. 4 povezanog s očuvanjem okoliša: „Obnova, očuvanje i poboljšanje 
ekosustava u području poljoprivrede i šumarstva”, unatoč različitom interesu 
tih dvaju prioriteta. Komisija je odlučila da je koeficijent od 40 % prenizak zbog 
značajki mjera ruralnog razvoja. Uslijed takvog pristupa Komisije, koeficijent od 
40 % primijenjen je samo na 10 % planiranih financijskih sredstava EPFRR-a za 
klimatske aktivnosti, a preostalih 90 % planiranih financijskih sredstava ponderira 
se s koeficijentom 100 %.
57 
U EPFRR-u smo, za razliku od ostalih europskih strukturnih i investicijskih fondo -
va, utvrdili da nema potrebe za upotrebom različitih koeficijenata EU-a za klimat -
ske aktivnosti za svaku mjeru. U pristupu koji slijedi EPFRR ne razlikuje se dovolj -
no između doprinosa za klimatske aktivnosti koji dolaze iz različitih aktivnosti, što 
rezultira precijenjenim doprinosom za klimatske aktivnosti. Na primjer, sredstva 
za „područja s prirodnim ograničenjima” kojima se nastoji spriječiti napuštanje 
zemljišta, ponderirana su na 100 %. Iako takve aktivnosti mogu ublažiti klimatske 
promjene, ovisno o stvarnoj uporabi zemljišta, to nije sigurno utvrđeno te se one 
ne mogu usporediti s aktivnostima kao što je šumarstvo koje isto tako ima koefi -
cijent 100 % (vidi okvir 4. ).Okvir 4.Prikaz različitih obrazloženja među mjerama
Sredstvima za „područja s prirodnim ograničenjima”  poljoprivrednicima se kompenziraju nepovoljne okol -
nosti koje proizlaze iz prirodnih ili drugih ograničenja. Njima se nastoji spriječiti napuštanje zemljišta. Utvrdili 
smo da, iako se tim sredstvima može pomoći u borbi protiv klimatskih promjena, to nije njihov glavni cilj i sto -
ga bi koeficijent od 40 % bio mudriji pristup. Samo tim ispravkom, smanjio bi se doprinos sredstava iz EPFRR-a 
za klimatske aktivnosti za 16 % ili 9,2 milijarde eura za razdoblje 2014. – 2020.
Aktivnosti u području šumarstva , kao što je pošumljavanje, važne su za pružanje pomoći u postizanju ključ -
nih ekoloških ciljeva u području politike ruralnog razvoja EU-a. Pošumljavanjem i stvaranjem šumskih područ -
ja odgovara se na potrebu za poboljšanjem ekosustava i vezivanjem ugljika te na prelazak na gospodarstvo 
s niskim udjelom ugljika. Pošumljavanjem se pomaže u sprječavanju prirodnih opasnosti i požara te doprinosi 
prilagodbi na klimatske promjene. Utvrdili smo da se time opravdava koeficijent EU-a za klimatske aktivnosti 
od 100 %.
34 Opažanja 
58 
Pri procjeni programa ruralnog razvoja država članica, utvrdili smo da je tim 
pristupom Komisije došlo do toga da se više rashoda označavalo povezanim 
s klimatskim aktivnostima nego što bi to bio slučaj da se svaka mjera pregledava -
la odvojeno i da je klasificirana prema međunarodnim standardima. Sukladno tim 
zaključcima, pregledali smo koeficijente EU-a za klimatske aktivnosti ( Prilog ) te 
za čitav EU procijenili revidirani iznos financijskih sredstava za klimatske aktivno -
sti iz EPFRR-a za razdoblje 2014. – 2020. Naša je procjena da bi se ta financijska 
sredstva trebala smanjiti za 42 %, tj. za 23,9 milijardi eura (vidi sliku 9 .).Slika 9.Odstupanje u iznosima povezanima s klimatskim aktivnostima iz EPFRR-a  
(u milijardama eura)
Izvor:  procjene Europskog revizorskog suda na temelju podataka dobivenih iz SFC2014 iz baze podataka Infoview od 30. svibnja 2016. – Planirani 
rashodi EPFRR-a po ciljnom području i mjeri iz odobrenih programa ruralnog razvoja.33,357,2
23,9
Procjene Suda Uredba (EU)
br. 2015./2014.- 42 %
35 Opažanja 
59 
U okviru EFRR-a i KF-a, Komisija se suočila sa sličnim problemima klasifikacije 
rashoda, ali je uspjela primijeniti detaljniji pristup. Utvrdili smo i dobru praksu 
u proračunskim područjima jednakima području ruralnog razvoja: prakse praće -
nja koje se koriste u okviru programa LIFE suzdržanije su od onih u EPFRR-u. Za 
potprograme u okviru programa LIFE za okoliš i klimatske aktivnosti koriste se 
različiti koeficijenti za praćenje (pri čemu je potprogram za okoliš sličan prioriteti -
ma ruralnog razvoja br. 4., a potprogram za klimatske aktivnosti sličan je priorite -
tima ruralnog razvoja br. 5.) (vidi okvir 5. ).Okvir 5.Metode praćenja koje se primjenjuju u programu LIFE
U programu LIFE, u skladu s metodologijom OECD-a, rashodovne stavke dodijeljene su jednoj od sljedeće tri 
kategorije: rashodi koji se odnose samo na klimu (100 %); rashodi koji se znatno odnose na klimu (40 %) te 
rashodi koji se ne odnose na klimu (0 %).
Većina iznosa koji su planirani za potrošnju u okviru potprograma za okoliš prate se s pomoću koeficijenta 
40 %38, a 100 % u okviru potprograma za klimatske aktivnosti39.
U okviru programa LIFE dobili smo jasan primjer slučaja u kojem rashodi za očuvanje okoliša (s najvećim koefi -
cijentom od 40 %) nisu u potpunosti prilagođeni klimatskim aktivnostima, u usporedbi s praksom u području 
ruralnog razvoja. Rezultat toga je da se financijska sredstva među područjima ne mogu uvijek usporediti.
38 Primjer tipičnog projekta u okviru potprograma za očuvanje okoliša razvoj je postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda kako bi se zagađivanje 
recipijenata smanjilo na najmanju moguću mjeru. Glavni cilj je očuvanje okoliša, tj. smanjenje zagađenja, ali dio takvog projekta mogao bi 
obuhvatiti gradske mreže odvodnje, doprinoseći na taj način prilagodbi klimatskim promjenama s pomoću upravljanja poplavama.
39 Primjer tipičnog projekta u okviru potprograma za klimatske aktivnosti obnova je postojećeg fonda zgrada radi uštede energije i smanjenja 
emisije stakleničkih plinova.
36 Opažanja 
Potrebno je hitno djelovanje jer doprinosi iz područja 
istraživanja znatno zaostaju
60 
Rezultati praćenja klimatske aktivnosti u okviru programa Obzor 2020. za 2014. 
pokazuju da je 24 % proračuna namijenjeno klimatskim aktivnostima40. To je znat -
no ispod 35 % ciljne vrijednosti (vidi sliku 4. ). Regulatorni uvjet41 za višegodišnji 
program rada da se uključi naznaka iznosa rashoda koji se odnose na klimatske 
aktivnosti nije se poštovao u razdoblju 2014. – 2015. i 2016. – 2017. Stoga, pojedi -
načnim programima rada nije dodijeljena kvantificirana ciljna vrijednost kojom 
se utvrđuje njihov doprinos cilju potrošnje najmanje 35 % ukupnog proračuna 
programa Obzor 2020. na klimatske aktivnosti.
61 
U programu Obzor 2020. pravi se razlika između relativnih udjela proračuna za 
programske mjere i mjere koje se provode kroz pristup „odozdo prema gore” te 
se one i uspostavljaju42. Za programske mjere, rashodi koji se odnose na klimatske 
aktivnosti mogu se procijeniti primjenom koeficijenta EU-a na relevantne katego -
rije rashoda. Međutim, Komisija smatra da rezultati dobiveni iz područja u kojima 
se mjere provode „odozdo prema gore” nisu predvidljivi po svojoj prirodi43. Mjere 
koje se provode kroz pristup „odozdo prema gore” 2014. godine predstavljale 
su 35 % ukupnog proračuna za program Obzor 2020. te se od njih 8,5 % smatra 
povezanima s klimatskim aktivnostima.
62 
S pomoću predviđenih doprinosa iz programskih mjera za razdoblje 2014. – 2017. 
izračunali smo44 da bi se postigao cilj od 35 % za cjelokupan višegodišnji finan -
cijski okvir za razdoblje 2014. – 2020., prosječan udio rashoda koji se odnose na 
klimatske aktivnosti u programu Obzor 2020. trebao bi doseći 47 % između 2018. 
i 2020. godine. To je bitan porast u usporedbi sa stopom od 24 % koja je već 
postignuta. Na  slici 10.  vidi se primjer putanje koju će trebati imati raspodjela 
sredstava za klimatske aktivnosti u okviru programa Obzor 2020. da bi se postigla 
ciljna vrijednost od 35 %.40 Prema Komisiji, u podatke 
o rashodima koji se odnose na 
klimatske aktivnosti ne 
uzimaju se u obzir neki 
financijski instrumenti koji se 
prate na razini projekta, tj. od 
„odozdo prema gore” 
(bottom-up) (InnovFin SMEG 
i InnovFin SME VC) zbog 
dvogodišnje prirode 
izvještavanja Europskog 
investicijskog fonda.
41 U Odluci Vijeća 2013/743/EU 
od 3. prosinca 2013. 
o osnivanju posebnog 
programa za provedbu 
Okvirnog programa za 
istraživanje i inovacije 
Obzor 2020. (2014. – 2020.) 
(SL L 347, 20.12.2013., str. 965.) 
utvrđeno je da se 
u višegodišnjim programima 
rada za program Obzor 2020., 
prema potrebi, navodi 
naznaka iznosa rashoda koji se 
odnose na klimatske 
aktivnosti.
42 Programske mjere imaju jasan 
tematski objektivni cilj koji 
odgovara jednoj od tema 
utvrđenih u programu rada 
Komisije. Za mjere koje se 
provode „odozdo prema 
gore”, tematski ciljevi nisu 
unaprijed određeni i mogu se 
razlikovati, ovisno o projektu.
43 Udio mjera koje se provode 
„odozdo prema gore” i koje se 
mogu smatrati povezanima 
s klimatskim aktivnostima 
ovise o prijedlozima 
istraživača koji se ocjenjuju 
u odnosu na njihovu 
znanstvenu izvrsnost.
44 Izvor podataka je nacrt 
proračuna za 2017. godinu, 
naslov 1.A.: „Competitiveness 
for growth and jobs, section 
3.2.2 Contribution to 
mainstreaming of climate 
action” (Konkurentnost za rast 
i radna mjesta, odjeljak 3.2.2., 
Doprinos uključivanju 
klimatskih aktivnosti). 
Obračun se temelji na činjenici 
da su u razdoblju 2015. – 2017. 
(kao 2014. godine) mjere koje 
se provode kroz pristup 
„odozdo prema gore”(bottom-
up) iznosile 35 % ukupnog 
proračuna i da je u tom 
razdoblju (kao 2014. godine) 
8,5 % proračuna za mjere koje 
se provode kroz pristup 
„odozdo prema gore” bilo 
povezano s klimatskim 
aktivnostima.
37 Opažanja Slika 10.Primjer putanje raspodjele sredstava za klimatske aktivnosti s kojima bi se postigao 
cilj od 35 % za program Obzor 2020. (u milijardama eura)
63 
Komisija je 2015. izradila akcijski plan45 radi ispravljanja nedovoljnog napretka 
programa Obzor 2020. u postizanju ciljne vrijednosti od 35 %. Analizirali smo 
sadržava li taj akcijski plan odgovarajuće odredbe radi nadoknade onoga što je 
propušteno u istraživanju. U tom akcijskom planu uvode se mjere iz radnog pro -
grama za razdoblje 2016. – 2017. nadalje i prepoznaje potreba da se u programu 
rada za razdoblje 2018. – 2020. napravi više. Primjerice, Komisija namjerava uvesti 
obavezne provjere u vezi s klimatskim aktivnostima nad cjelokupnim progra -
mima rada prije samog njihova odobrenja. Uz to se pitanja u vezi s klimatskim 
aktivnostima trebaju uključiti u standardne predloške projektnih prijedloga i u 
kriterije dodjele. Dodjela dovoljno proračunskih sredstava za mjere koje znatno 
doprinose ciljevima povezanima s klimatskim promjenama, prema preporuci iz 
akcijskog plana, bila bi drugo sredstvo kojim bi se postigla opća ciljna vrijednost 
od 35 %.
02468101214
22 %53 %
47 %53 %
47 %53 %
47 %
23 %77 % 75 %
25 % 25 %75 %78 %9,59,013,2
12,2
11,0
10,09,4
Procjene2017. 2014. 2020. 2019. 2015. 2016. 2018.Ne odnosi se
na klimatske aktivnosti
Klimatske 
aktivnosti
Izvor:  Podatci Komisije za razdoblje 2014. – 2017. (nacrt proračuna za 2017. godinu) i procjene Europskog revizorskog suda za područje klimatskih 
aktivnosti za razdoblje 2018. – 2020.
45 Skupina glavnih direktora za 
strateško istraživanje 
i inovacije podržala je 
12. studenoga 2015. mjere iz 
akcijskog plana za bolje 
uključivanje klimatskih 
aktivnosti u program 
Obzor 2020. i rashoda koji se 
odnose na klimatske 
aktivnosti.
38 Opažanja 
64 
Akcijski plan sadržava korisne prijedloge, ali nema mjerljive ciljne vrijednosti ili 
modele za način na koji bi se ciljna vrijednost od 35 % trebala postići. Primjerice, 
akcijski plan ne uključuje povezane izračune, niti sadržava plan o tome kako se 
relativno mali udio rashoda koji se odnose na klimatske aktivnosti u razdoblju 
2014. – 2017. može kompenzirati u razdoblju 2018. – 2020.
U nekoliko europskih strukturnih i investicijskih 
fondova financijska sredstva za klimatske aktivnosti 
veća su i usmjerenija, ali u većini ih nema promjene 
u praksama
65 
Cilj potrošnje 20 % proračuna EU-a na klimatske aktivnosti može se uključiti 
u različita područja politika većom potrošnjom na postojeće programe povezane 
s klimatskim aktivnostima, stvaranjem novih programa ili izradom stavki koje će 
biti usmjerene na veću potrošnju na ciljeve povezane s klimatskim aktivnostima. 
Znak „usmjerenije potrošnje” bila bi sredstva i programi s postavljenim uvjetima 
koji su usmjereniji na ispunjavanje ciljeva povezanih s klimatskim  aktivnostima 
nego što su bili u razdoblju 2007. – 2013. Sveukupno, nismo mogli odrediti 
predstavlja li, te u kojoj mjeri, ciljna vrijednost od 20 % povećanje u potrošnji na 
klimatske aktivnosti u usporedbi s razdobljem 2007. – 2013. (vidi odlomak 27.).
66 
Ispitali smo europske strukturne i investicijske fondove i izravna plaćanja za 
poljoprivredu jer su ta područja pod podijeljenim upravljanjem i odgovaraju 
za oko tri četvrtine planiranih financijskih sredstava za klimatske aktivnosti 
(vidi  odlomak 19.). Za ta smo financijska sredstva ispitivali ima li, u uspored -
bi s  razdobljem 2007. – 2013., ciljna vrijednost od 20 % dodanu vrijednost za 
 klimatske aktivnosti s pomoću:
– veće dodjele financijskih sredstava EU-a klimatskim aktivnostima (kvantitati -
van napredak) i/ili
– usmjerenijih financijskih mjera EU-a klimatskim aktivnostima (kvalitativan 
napredak).
39 Opažanja 
46 Oglednim primjerom nastoji 
se prikazati potrošnja EFRR-a 
i KF-a na klimatske aktivnosti. 
Rezultati i isplativost tog 
projekta nisu bili uključeni 
u reviziju. Vidi Tematsko 
izvješće br. 21/2012:„Cost-
effectiveness of cohesion 
policy investments in energy 
efficiency” (Isplativost 
ulaganja kohezijske politike 
u energetsku učinkovitost) 
o pitanjima isplativosti u vezi 
s energijom iz obnovljivih 
izvora ( http://eca.europa.eu ).67 
S obzirom na to da je potrošnja u razdoblju 2014. – 2020. tek započela, analizirali 
smo kvantitativni i kvalitativni napredak revizijom izrade mjera u programima 
potrošnje te planirane rashode, a ne stvarne rashode na razini projekta.  Primjeri 
navedeni u tom odjeljku stoga prije svega služe kao studije slučaja da bi se 
 pokazale prednosti, nedostatci i dobre prakse koje smo uočili.
Izdvajanjem više financijskih sredstava za klimatske 
aktivnosti u EFRR-u i KF-u vidljivo je da se može postići bolja 
usmjerenost na klimatske aktivnosti
68 
Procijenili smo je li uključivanje klimatskih aktivnosti u okviru operativnih 
 programa EFRR-a i KF-a za razdoblje 2014. – 2020. dovelo do dodjele dodatnih fi -
nancijskih sredstava za ulaganja u klimatske aktivnosti u usporedbi s  razdobljem 
2007. – 2013. S obzirom na to da se potrošnja na klimatske aktivnosti nije  posebno 
pratila u programima za razdoblje 2007. – 2013., da bismo izvršili  procjenu, 
prvo smo utvrdili koje su kategorije ulaganja, odnosno područja intervencije, 
usporedive s kategorijama povezanima s klimatskim aktivnostima u razdoblju 
2014. – 2020. U drugom koraku primijenili smo koeficijente EU-a za klimatske 
aktivnosti za razdoblje 2014. – 2020. na rashode EU-a ostvarene u relevantnim 
kategorijama ulaganja u razdoblju 2007. – 2013.
Uključivanje u EFRR i KF rezultiralo je dodjelom većih iznosa 
povezanih s klimatskim aktivnostima…
69 
U usporedbi s razdobljem 2007. – 2013., planira se porast rashoda koji se odnose 
na klimatske aktivnosti u razdoblju 2014. – 2020. u okviru programa EFRR-a i KF-a, 
uključujući u okviru programa europske teritorijalne suradnje za približno 69 %, 
tj. s 32,4  milijarde  eura na 54,7  milijardi  eura. Ako se promatraju s gledišta njihova 
udjela u sredstvima EFRR-a i KF-a, rashodi koji se odnose na klimatske aktivnosti 
rastu s 12 % u razdoblju 2007. – 2013. na 21 % u razdoblju 2014. – 2020.
70 
Kao što je vidljivo na  slici 11 ., priroda rashoda koji se odnose na klimatske ak -
tivnosti promijenila se između dvaju financijskih razdoblja. Dok je u razdoblju 
2007. – 2013. najviše doprinosa klimatskim aktivnostima potjecalo iz područja 
željezničkog i multimodalnog prijevoza, čineći 32 % ukupnog iznosa, u razdoblju 
2014. – 2020. najviše ih je iz područja ulaganja u energetsku učinkovitost s 34 % 
ukupnog procijenjenog iznosa za klimatske aktivnosti (vidi primjer u  okviru 6.46).
40 Opažanja Slika 11.Usporedba procijenjenih doprinosa EFRR-a i KF-a klimatskim aktivnostima po 
sektoru i godinama (u milijardama eura)
Izvor:  Procjene Europskog revizorskog suda na temelju podataka Komisije.VFO 2014. – 2020.Procjena Suda za VFO 2007. – 2013. Energetska učinkovitost (100 %)
Željeznički i multimodalni prijevoz (40 %)
Prilagodba klimatskim promjenama (100 %)
Energija iz obnovljivih izvora (100 %)
Gradski promet i inteligentni prometni sustavi (40 %)
Ostalo (100 %)
Biološka raznolikost, kvaliteta zraka
i gospodarenje vodama (40 %)
Luke i unutarnji plovni putovi (40 %)
Ostalo (40 %)
Ukupno60 50 40 30 20 10 0
6,1
10,2
0,4
4,5
3,5
0,7
4,6
1,6
0,8
32,418,4
8,4
6,4
5,9
5,8
4,4
3,3
1,1
1,0
54,7
41 Opažanja Okvir 6.Primjer ulaganja u energetsku učinkovitost u Rumunjskoj koje je sufinancirano iz 
sredstava EFRR-a
Planira se da će projekti energetske učinkovitosti za privatne i državne zgrade47 činiti približno 6 % ukupnog 
sufinanciranja u  Rumunjskoj  u razdoblju 2014. – 2020. u usporedbi s približno 1 % u razdoblju 2007. – 2013. 
Rashodi za takve projekte ponderiraju se koeficijentom za klimatske aktivnosti od 100 %.
Primjer takvog projekta kojime se nastoji povećati  energetska učinkovitost stambenih zgrada  financiran 
je u trećem okrugu u Bukureštu. Sufinanciranje sredstvima iz Regionalnog operativnog programa EFRR-a 
u  razdoblju 2007. – 2013. iznosilo je približno 162 500 eura. Projekt je dovršen 2015. Toplinskom izolacijom 
stambene zgrade i obnovom sustava grijanja smanjena je godišnja potrošnja energije s 331 kWh/m2 na 
143 kWh/m2, tj. za 57 %. Procjenjuje se da ušteda emisija CO2 iznosi 238 tona godišnje.
Stambena zgrada prije ulaganja  
(pored lokacije za provedbu projekta)Radovi u  tijeku  
(pored lokacije za provedbu projekta)Stambena zgrada nakon ulaganja  
(lokacija za provedbu projekta)
47 Uključujući visoko učinkovitu kogeneraciju i centralizirano grijanje.
Izvor:  Europski revizorski sud.
42 Opažanja Tablica 3.Financijska sredstva iz EFRR-a i KF-a za klimatske aktivnosti u razdoblju 2007 . – 2013. 
i 2014. – 2020.
Države članiceProcijenjeni udio financij -
skih sredstava za klimatske 
aktivnosti u razdoblju 
2007.  – 2013.Procijenjeni iznos financij -
skih sredstava za klimatske 
aktivnosti u razdoblju 
2007.  – 2013.  
(u milijardama eura)Udio financijskih sredstava 
za klimatske aktivnosti 
u razdoblju 2014. – 2020.Iznos financijskih sredstava 
za klimatske aktivnosti 
u razdoblju 2014. – 2020.  
(u milijardama eura)
Njemačka 7, 0 % 1,20 27, 0  % 2,90
Poljska 8,0 % 5,60 15,0  % 11,60
Rumunjska 9,0 % 2,20 19,0  % 4,30
Izvor:  Procjene Europskog revizorskog suda na temelju dokumenata za izradu programa i nacionalnih izvješća.71 
Opći trend na razini EU-a vidljiv je u trima državama članicama koje su  posjećene 
u vrijeme revizije u području kohezijske politike. I ovdje je planiran porast 
u  rashodima povezanima s klimatskim aktivnostima u okviru operativnih 
 programa EFRR-a i KF-a u razdoblju 2014. – 2020. Međutim, uočili smo i bitne 
razlike između država članica u pogledu njihovih financijskih obveza za klimatske 
aktivnosti u okviru proračuna EU-a (vidi tablicu 3. ).
… a primjeri slučajeva koji su usmjereniji na klimatske aktivnosti 
uistinu postoje
72 
Osim financijske procjene, ispitali smo je li uključivanje klimatskih aktivnosti 
u operativne programe EFRR-a i KF-a za razdoblje 2014. – 2020. rezultiralo aktiv -
nostima ulaganja koje su usmjerenije na klimatske aktivnosti. U tim smo područ -
jima utvrdili kvalitativna poboljšanja. Prije svega utvrdili smo da su se u postup -
cima upravljanja klimatska pitanja više uzimala u obzir. U Njemačkoj, Poljskoj 
i Rumunjskoj primijetili smo kvalitativna poboljšanja u načinima na kojima su se 
u zahtjevima za bespovratna sredstva u obzir uzimala klimatska pitanja, uključu -
jući obvezu opisa učinaka klimatskih promjena i rizika ili doprinos projekta borbi 
protiv klimatskih promjena. Zatim smo uočili primjere gdje se promjene uvode 
radi boljeg usmjeravanja na klimatske aktivnosti (vidi okvir 7.).
43 Opažanja Okvir 7.Primjeri bolje usmjerenosti na borbu protiv klimatskih promjena u programima 
EFRR-a i Kohezijskog fonda obuhvaćenima revizijom
U Njemačkoj  je Savezno ministarstvo okoliša, očuvanja prirode i nuklearne sigurnosti, uspostavilo projekt koji 
se financira isključivo nacionalnim sredstvima radi poticanja aktivnog sudjelovanja partnera iz područja zašti -
te okoliša u procesu izrade programa u okviru EFRR-a i za pružanje potpore uključivanju pitanja zaštite okoliša 
i klimatskih promjena. Među ostalim, u okviru projekta izrađena su dva priručnika za izradu programa. U njima 
se nalaze primjeri dobre prakse za uključenje klimatskih aktivnosti u projekte iz različitih područja. Koeficijenti 
EU-a za klimatske aktivnosti prepoznati su kao prvi korak u pravome smjeru, uz naglasak da se ekološka održi -
vost treba integrirati u sve mjere.
Prema operativnom programu iz njemačke pokrajine Saske , utvrđeni su kriteriji odabira prema kojima se 
poslovne zgrade moraju obnoviti prema standardima energetske učinkovitosti koji prelaze pravne zahtjeve za 
10 %. Nadalje, u obnovi radi bolje energetske učinkovitosti, financijska sredstva usmjerena su samo na dijelo -
ve projekta koji donose dodanu vrijednost za klimatske aktivnosti, dok su se ranije podupirali čitavi projekti.
Rumunjska  dodjeljuje više vrijednosti projektima u velikim operativnim programima infrastrukture osigura -
vajući veće uštede u potrošnji energije. Uočili smo i da su poljska i rumunjska  nadležna tijela utvrdila uvjete 
prihvatljivosti koji su osmišljeni za postizanje veće sinergije u odgovarajućim širim strategijama poput akcij -
skih planova za održivu energiju ili planova za održivu urbanu mobilnost.
73 
Do 64 % rashoda koji se odnose na klimatske aktivnosti u okviru operativnih 
programa EFRR-a i KF-a očekuje se u razdoblju 2014. – 2020. iz kategorija ulaganja 
s koeficijentom EU-a za klimatske aktivnosti od 100 %. To znači da te kategorije 
ulaganja bitno doprinose ciljevima povezanima s klimatskim promjenama (vidi 
tablicu 2. ). U usporedbi s razdobljem 2007. – 2013., kada je većina rashoda koji 
se odnose na klimatske aktivnosti dolazila iz aktivnosti s umjerenim doprinosom 
mjerama za borbu protiv klimatskih promjena, ovdje se radi o njihovu porastu 
(vidi sliku 12. ).
44 Opažanja 
74 
Iako je u trima posjećenim državama članicama za razdoblje 2014. – 2020. pred -
viđeno povećanje financijskih sredstava za mjere koje su prvenstveno usmjere -
ne na klimatske aktivnosti, opseg tog povećanja znatno se razlikuje. U Poljskoj 
i Rumunjskoj, uglavnom zbog trajne potpore željezničkom i gradskom prometu48, 
oko polovica financijskih sredstava povezanih s klimatskim aktivnostima u svim 
operativnim programima ima koeficijent 100 %, dok se gotovo u svim njemačkim 
operativnim programima rashodi koji se odnose na klimatske aktivnosti ponderi -
raju sa 100 % zbog velikog doprinosa klimatskim aktivnostima.
75 
Međutim, klimatske aktivnosti u istraživanju i inovacijama te u području malih 
i srednjih poduzetnika imaju relativno malu ulogu. U programima obuhvaćenima 
revizijom u Njemačkoj i Rumunjskoj, utvrdili smo da Komisija tijekom pregovo -
ra o izradi programa nije dovoljno inzistirala na bitnom povećanju klimatskih 
aktivnosti u područjima istraživanja i razvoja ili poslovnog rasta u programima 
u kojima su ti iznosi bili preniski ili nisu ni postojali. Države članice uspjele su 
postići ciljnu vrijednost od 20 % bez potrebe za prilagodbom sredstava u tim 
područjima. To znači da nisu u potpunosti iskorištene sve potencijalne prilike za 
financiranje mjera u okviru klimatskih aktivnosti.48 Smatra se da su ti projekti 
povezani s klimatskim 
aktivnostima u omjeru od 
40 %.Slika 12.Udio i iznosi rashoda povezanih s klimatskim aktivnostima prema koeficijentima 
EU-a za klimatske aktivnosti u navedenima dvama razdobljima
Izvor:  Procjene Europskog revizorskog suda na temelju podataka Komisije.21 milijarda eura
(64 %)12 milijardi eura
(36 %)20 milijardi eura
(36 %)35 milijardi eura
(64 %)
koeﬁcijent 40 %koeﬁcijent 100 %
33 milijarde eura55 milijardi eura VFO 2014. – 2020.
VFO 2007. – 2013.100 % 80 % 60 % 40 % 20 % 0 %
45 Opažanja 
Potencijalnim doprinosom iz sredstava Europskog socijalnog 
fonda za klimatske aktivnosti moglo bi se postići puno više
76 
Komisija je potvrdila povećanu potrebu za zelenim radnim mjestima, pri čemu 
se očekuje da će sektor energetske učinkovitosti zaposliti 2 milijuna osoba 
do 2020. godine, a sektor energije iz obnovljivih izvora 3 milijuna49. Odgovor na 
povećanu potražnju za „zelenim radnicima” bit će ključan za uspostavu zelenog 
gospodarstva. Nedostatak kvalificiranih stručnjaka i radnika u sektoru zelenih 
radnih mjesta mogao bi uzrokovati troškove i zaostatke50 u provedbi mjera 
u okviru klimatskih aktivnosti.
77 
U isto vrijeme prelazak na gospodarstvo s niskim udjelom ugljika dovest će do 
smanjenja radnih mjesta u sektorima proizvodnje koja se temelji na fosilnim go -
rivima, zbog čega će radnici iz tog sektora biti primorani stjecati nove vještine51. 
U usporedbi s ostalim fondovima kohezijske politike, mali udio sredstava dodije -
ljen je iz operativnih programa ESF-a izričito klimatskim aktivnostima, tj. 1,4 % od 
83 milijarde  eura.
78 
Komisija je smatrala da se zbog udjela ESF-a koji je dodijeljen rashodima koji se 
odnose na klimatske aktivnosti utvrđenima na temelju informacija koje su dosta -
vile države članice u operativnim programima ESF-a može podcijeniti očekivani 
doprinos ESF-a klimatskim aktivnostima u razdoblju 2014. – 2020., što će se ko -
načno znati tek nakon provedbe programa. Zbog nepostojanja uvjeta za ESF da 
se u obzir uzmu klimatske aktivnosti propuštena je prilika da to područje dopri -
nese u većoj mjeri prelasku na gospodarstvo s niskim udjelom ugljika i općenito 
klimatskim aktivnostima.
79 
Kada su se operativni programi za razdoblje 2014. – 2020. odobravali, države 
članice nisu bile obvezne obrazložiti Komisiji dodjelu sredstava iz ESF-a ciljevi -
ma u okviru klimatskih aktivnosti. Stoga, nije se provjeravalo jesu li programi 
usmjereni na potražnju za zelenim radnim mjestima ili na podršku u prelasku na 
gospodarstvo s niskim udjelom ugljika.49 Vidi radni dokument službi 
Komisije: „Iskorištavanje 
potencijala zelenog rasta za 
zapošljavanje”, od 
18. travnja 2012.
50 U izvješću odbora za revizijska 
pitanja u očuvanju okoliša 
zastupničkog doma 
Ujedinjene Kraljevine „Green 
Jobs and Skills” (Zelena radna 
mjesta i vještine) zaključuje se 
da „relying exclusively on the 
market to address skills gaps is 
causing delays in greening the 
economy” (isključivo 
oslanjanje na tržište radi 
popunjavanja nedostataka 
u pogledu vještina uzrokuje 
zaostatke u ozeljenjivanju 
gospodarstva) http://www.
publications.parliament.uk/
pa/cm200  910/cmselect/
cmenvaud/159/159i.pdf.
51 Vidi odlomke 324. i 325. 
izvješća OECD-a „Aligning 
Policies for the Transition to 
a Low-Carbon Economy” 
(Usklađivanje politika za 
prelazak na gospodarstvo 
s niskim udjelom ugljika) 
http://www.oecd.org/env/
Aligning-policies-for-the-
transition-to-a-low-carbon-
economy-CMIN2015 . – 11.pdf.
46 Opažanja 
52 Tematsko izvješće br. 26/2016: 
„Povećanje djelotvornosti 
sustava višestruke sukladnosti 
i njegovo pojednostavnjenje 
i dalje su izazov” ( http://eca.
europa.eu ).
53 Radni dokument službi 
Komisije od 22. lipnja 2016.: 
„Review of greening after one 
year” (Pregled ekologizacije 
nakon godine 
dana) – SWD(2016) 218 final, 
vidi str. 14. priloga 2., dio 3/6.
54 Ta je procjena dobivena 
dodavanjem indikativnih 
iznosa plaćanja izravnih 
potpora proizvođačima prema 
Uredbi Vijeća (EZ) 
br. 1782/2003 (SL L 270, 
21.10.2003.), str. 1.) i Uredbi 
Vijeća (EZ) br. 73/2009 (SL L 30, 
31.1.2009, str. 16.), navedenih 
u izvješćima o raspodjeli 
izravne pomoći 
poljoprivrednicima za 
financijske godine od 2007. 
do 2013.:  
http://ec.europa.eu/
agriculture/cap-funding/
beneficiaries/direct-aid/
index_en.htm .U rashodima zajedničke poljoprivredne politike nema bitnih 
promjena, iako postoje dobre prakse u području ruralnog 
razvoja
80 
U ovom se odjeljku procjenjuje je li uključivanje klimatskih aktivnosti u  izravna 
plaćanja za poljoprivredu i programe ruralnog razvoja koji su  obuhvaćeni 
 revizijom dovelo do pozitivnih promjena u količini potrošnje za klimatske 
 aktivnosti (mjereno povećanim iznosom sredstava za potrošnju povezanu 
s  klimatskim aktivnostima) te i njihovoj kvaliteti (mjereno boljom usmjerenosti 
na radnje  povezane s klimatskim aktivnostima). Dostupne dokaze  pregledali 
smo i prema sustavu višestruke sukladnosti i prema izravnim plaćanjima 
za  poljoprivredu i programima ruralnog razvoja za razdoblje 2014. – 2020. 
za  područja Andaluzija, Poljska i Rona-Alpe te ih usporedili s programima 
2007. – 2013.
Uvođenjem „zelenog plaćanja”ne jamči se bitna promjena 
u doprinosima izravnih plaćanja za klimatska pitanja
81 
U nedavnom izvješću52 zaključili smo da se s promjenama u zajedničkoj 
 poljoprivrednoj politici za razdoblje 2014. – 2020. smanjio broj pravila  višestruke 
sukladnosti uklanjanjem uvjeta koji nisu dovoljno bitni za poljoprivredne 
aktivnosti.
82 
Komponenta ekologizacije uvedena je kao nova stavka zajedničke  poljoprivredne 
politike za razdoblje 2014. – 2020. Iako uključuje uvjete bitne za  klimatske 
 aktivnosti (vidi odlomak 53.), uglavnom se temelji na prijašnjim dobrim 
 poljoprivrednim i ekološkim uvjetima koji su obuhvaćali slične poljoprivredne 
prakse, kao što je zaštita trajnih pašnjaka ili zadržavanje obilježja krajolika. Iz 
dostupnih  podataka vidljivo je da je 64 % korisnika izravnih plaćanja izuzeto iz 
zahtjeva u pogledu ekologizacije53. To dovodi do rizika da će preusmjeravanje 
izravnih plaćanja na klimatske aktivnosti biti ograničeno. Komisija namjerava 
 ocijeniti uspjeh zelenih plaćanja u očuvanju okoliša 2017. i krajem 2018. godine.
83 
Očekuje se da će doprinos iz višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 
2014. – 2020. za izravna plaćanja za poljoprivredu iznositi 288 milijardi eura. 
Iznos se može usporediti s iznosom od 276 milijardi eura izravne potpore koja se 
 isplaćivala proizvođačima u financijskim godinama od 2007. do 201354.
47 Opažanja 
Financijska sredstva za klimatske aktivnosti u ruralnom razvoju: 
bez boljeg usmjeravanja na klimatske aktivnosti
84 
Zbog posebnosti područja ruralnog razvoja, usporedba sa svim programima 
ruralnog razvoja nije bila moguća jer se programske mjere provode kroz različite 
tipove operacija u okviru različitih programa. Na temelju triju programa  ruralnog 
razvoja, procijenili smo udio financijskih sredstava za klimatske aktivnosti 
u razdoblju 2007. – 2013. i usporedili ga s planovima za razdoblje 2014. – 2020. 
U tim programima nema stvarnog povećanja ili smanjenja u ulaganjima (vidi 
tablicu 4. ).Tablica 4.Financijska sredstva za klimatske aktivnosti u razdoblju 2007 – 2013. i 2014 – 2020.
Programi ruralnog 
razvoja obuhvaćeni 
revizijomProcijenjeni udio financij -
skih sredstava za klimat -
ske aktivnosti u razdoblju 
2007.  – 2013.Procijenjeni iznos 
financijskih sredstava 
za klimatske aktivnosti 
u razdoblju 2007. – 2013.  
(u milijardama eura)Udio financijskih 
sredstava za klimatske 
aktivnosti u razdoblju 
2014.  – 2020.Iznos financijskih 
sredstava za klimatske 
aktivnosti u razdoblju 
2014.  – 2020.  
(u milijardama eura)
Andaluzija, Španjolska 66,2  % 1,38 55,0  % 1,05
Poljska (jedan program 
ruralnog razvoja za cijelu 
državu članicu)37, 0  % 0,50 39,4  % 0,34
Rona-Alpe, Francuska 78,0  % 0,51 75,0  % 0,80
Izvor:  Procjene Europskog revizorskog suda na temelju dokumenata za izradu programa.
48 Opažanja 
U području ruralnog razvoja postoje dobre prakse, ali općenito 
nema neke promjene
85 
Pri procjeni programa za kvalitativna poboljšanja, dosad nismo utvrdili bitne 
promjene u ključnim elementima procesa upravljanja, kao što su uvjeti ili kriteriji 
prihvatljivosti i odabira. To posebno vrijedi za financijski važne mjere, kao što su 
mjere koje se bave područjima s prirodnim ograničenjima ili ekološkim uzgojem.
86 
Izrada manje materijalnih mjera modificirana je da bi mjere bile bolje povezane 
s klimatskim aktivnostima. Procijenili smo da je oko 10 % sredstava za klimat -
ske aktivnosti iz EPFRR-a u regiji Rona-Alpe, 22 % u Poljskoj i 36 % u Andaluziji 
povezano s mjerama koje su bolje usmjerene na klimatske aktivnosti u usporedbi 
s razdobljem 2007. – 2013. Utvrdili smo nekoliko primjera dobrih praksi koje se 
pojavljuju i izravno doprinose borbi protiv klimatskih promjena (vidi okvir 8 .).
Primjeri bolje usmjerenosti na borbu protiv klimatskih promjena u programima 
EPFRR-a obuhvaćenih revizijom
Izrada određenih mjera u  području šumarstva  koje smo utvrdili u  Poljskoj , regiji Rona-Alpe  i Andaluziji  
poboljšana je radi pružanja potpore skladištenju ugljika ili bolje otpornosti šuma na klimatske promjene. Pro -
grami u regiji Rona-Alpe uključuju mjeru za pomoć razvoju lokalno proizvedene energije iz obnovljivih izvora 
potičući ulaganja malih šumarskih poduzeća u ogrjevno drvo.
Utvrdili smo poboljšanja u izradi mjera triju programa u  području poljoprivrede, očuvanja okoliša i klime  
koje su prihvatljive za okoliš. Poljska je započela kemijske analize organskog sadržaja tla te uzgoj više kultura 
na istom mjestu radi postizanja pozitivne ravnoteže organske tvari na poljoprivrednom zemljištu. U Andaluziji 
su uvedeni novi uvjeti za borbu protiv problema erozije tla koja šteti proizvodnji maslina.Okvir 8.
49 Opažanja 
87 
Utvrdili smo i primjere dobre prakse u mjerama izrađenima u razdoblju 
2007. – 2013. koje se i dalje provode u razdoblju 2014. – 2020. (vidi okvir 9. ).
Primjer nastavka dodjele financijskih sredstava za klimatske aktivnosti iz 
regionalnog programa Rona – Alpe u Francuskoj
U programu za razdoblje 2014. – 2020. nastavlja se potpora ulagačkim projektima koji izravno doprinose 
ublažavanju klimatskih promjena, na primjer razvojem metoda proizvodnje metana u poljoprivredi . Cilj je 
pojednostavniti nabavu i korištenje energije proizvedene iz obnovljivih izvora. Projekti se opravdano prate 
s pomoću koeficijenta za klimatske aktivnosti od 100 %.
Projekt sa slike u nastavku, koji je primao sredstva 2012., a dovršen je 2015. godine, primjer je projekta u kojem 
se proizvodi energija iz otpada. Polovica otpada koji ulazi u postrojenje dolazi iz poljoprivrede, dok je druga 
polovica zeleni otpad iz lokalnih izvora, odnosno lokalnog poduzeća. Rezultatima se poboljšava samodostat -
nost hrane na poljoprivrednom gospodarstvu i rješava potreba za grijanjem lokalne škole i drugih lokalnih 
prostorija. Ukupni prihvatljivi troškovi za financiranje iz EPFRR-a za postrojenje za proizvodnju metana iznosili 
su 881 000 eura. Javnom potporom financirano je 37,36 % projekta, dok je 105 000 eura dobiveno iz bespo -
vratnih sredstva EPFRR-a, a 224 415 eura nacionalno je sufinancirano.Okvir 9.
Primjer poljoprivrednog projekta iz područja klimatskih aktivnosti
Izvor:  Conseil Régional Auvergne Rhône-Alpes.
50 Opažanja 
Usmjerenost na klimatske aktivnosti ograničenog je porasta 
u okviru Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo
88 
Borba protiv klimatskih promjena nije uključena u okvir Europskog fonda za 
pomorstvo i ribarstvo za razdoblje 2007. – 2013. te stoga Glavna uprava za 
pomorstvo i ribarstvo još nije izračunala svoj doprinos za klimatske aktivnosti 
u tom razdoblju. Procijenili smo da je doprinos55 iz sredstava ERF-a za klimatske 
aktivnosti iznosio približno 1 milijardu eura u razdoblju 2007. – 2013., što je 26 % 
sredstva fonda. Za razdoblje 2014. – 2020., skupne procjene doprinosa klimatskim 
aktivnostima (vidi odlomak 43.) koje su države članice iznijele u svim operativnim 
programima EFPR-a također iznose približno 1 milijardu eura, što je približno 
18 % sredstva EFPR-a.
89 
Jedan je od glavnih razloga za tu apsolutnu stabilnost smanjena potpora koja je 
dodijeljena u okviru EFPR-a mjerama upravljanja flotom. Došlo je do  smanjenja 
povezane potpore za zamjenu ili modernizaciju motora, mjere koje se  prati 
s  pomoću koeficijenta od 100 % za zamjenu, 100 % za modernizaciju, te za 
 privremenu ili trajnu obustavu ribolovnih aktivnosti koje se prate s pomoću 
 koeficijenta od 40 %.
90 
Usporedili smo trenutačni pravni okvir s razdobljem 2007. – 2013. kako bi 
se  utvrdilo napreduje li važeći fond za pomorstvo i ribarstvo prema boljem 
 uključivanju ciljeva borbe protiv klimatskih promjena u okviru njezinih mjera. To 
je provedeno za mjere koje se mogu pratiti unatrag do razdoblja 2007. – 2013. 
Izravne i jasne poveznice na ciljeve borbe protiv klimatskih promjena, tj. 
 mjera ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe na njih, i dalje su rijetke 
te stoga u okviru fonda za ribarstvo nije proširen opseg doprinosa klimatskim 
 aktivnostima (vidi okvir 10 .).55 Naša se procjena uglavnom 
temelji na metodologiji kojom 
se koristi Glavna uprava za 
pomorstvo i ribarstvo 
u proračunskim dokumentima 
za razdoblje 2014. – 2016., iako 
smo uključili i trajne mjere 
i mjere privremene obustave 
u okviru ERF-a, primjenjujući 
koeficijent od 100 %, tj. 40 %. 
Taj dodatak jedino je 
odstupanje od metodologije 
kojom se koristi Glavna uprava 
za pomorstvo i ribarstvo jer se 
u nominalnoj vrijednosti 
očitava koeficijent za mjere 
prilagodbe flote utvrđene 
u Provedbenoj Uredbi 
Komisije (EU) br. 1232/2014 od 
18. studenoga 2014. o izmjeni 
uredbe Komisije (EU) 
br. 215/2014 kako bi se 
prilagodila upućivanja na 
Uredbu (EU) 
br. 508/2014 Europskog 
parlamenta i Vijeća i o ispravku 
Provedbene uredbe (EU) 
br. 215/2014 (SL L 332, 
19.11.2014., str. 5.).
51 Opažanja 
Primjeri boljeg usmjeravanja na borbu protiv klimatskih promjena u okviru 
Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo obuhvaćenog revizijom
U usporedbi s prethodnim razdobljem, utvrdili smo ograničen broj poboljšanja u okviru EFPR-a. Od 50 mjera 
koje se podupiru sredstvima EFPR-a, tri prethodne mjere56 unaprijeđene su radi uključivanja klimatskih aktiv -
nosti i stvorene su dvije nove mjere s ciljevima iz područja klimatskih aktivnosti57. EFPR usto sadržava samo -
stalne mjere za energetsku učinkovitost i ublažavanje posljedica, iako su slične operacije bile i ranije prihvat -
ljive za financiranje. S pomoću te mjere, koja je jasno usmjerena na borbu protiv klimatskih promjena i koja se 
prati s pomoću koeficijenta od 100 %, 3738 projekata u EU-u trebala bi ostvarivati korist, a velika većina njih 
ticala bi se zamjene motora i modernizacije.
56 Te su mjere bile u područjima „ribolova na kopnenim vodama i fauna i flora u unutarnjim vodama”, „proizvodnih ulaganja u akvakulturu” 
i „prerade proizvoda ribarstva i akvakulture”. Upućivanja se tiču unapređivanja energetske učinkovitosti.
57 Te dvije nove mjere odnose se na područje „uzajamnih fondova za klimatske nepogode i okolišne incidente” i „osiguranja akvakulturnih 
stokova”.Okvir 10.
52
 Zaključci i preporuke
91 
Institucije EU-a politički su se obvezale uključiti klimatske aktivnosti u potroš -
nju proračuna EU-a u okviru višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 
2014. – 2020. te potrošiti najmanje svaki peti euro iz proračuna EU-a na klimatske 
aktivnosti. Svrha toga pružiti je odgovor na izazove koji proizlaze iz klimatskih 
promjena i na velike potrebe za ulaganjem u klimatske aktivnosti. Nastojali smo 
odrediti je li vjerojatno da će se ostvariti cilj potrošnje najmanje 20 % proračuna 
EU-a na klimatske aktivnosti te hoće li taj pristup imati dodanu vrijednost tako 
što će se povećati te bolje usmjeriti financijska sredstva za klimatske aktivnosti.
92 
Utvrdili smo da se na tome već ambiciozno radi i da je, općenito, u ostvarenju 
tog cilja postignut napredak. Međutim, bez ulaganja većih napora u borbu protiv 
klimatskih promjena, postoji ozbiljan rizik da se ciljna vrijednost od 20 % neće 
postići. Provedba te ciljne vrijednosti rezultirala je većim i usmjerenijim financij -
skim sredstvima za klimatske aktivnosti u nekoliko europskih strukturnih i in -
vesticijskih fondova, prije svega u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj 
i Kohezijskog fonda. U drugim područjima, međutim, kao što su Europski socijalni 
fond i fondovi u području poljoprivrede, ruralnog razvoja i ribarstva većinom se 
situacija ne mijenja, tj. nije došlo do bitne promjene u tim fondovima u pogledu 
klimatskih aktivnosti.
Postignut je sveukupan napredak, ali postoji ozbiljan rizik da 
se ciljna vrijednost od 20 % neće postići
93 
Potrošnju najmanje 20 % proračuna EU-a na klimatske aktivnosti EU je odredio 
kao cilj u okviru svoje vodeće uloge u području klimatskih aktivnosti, a predstav -
lja obvezu borbe protiv klimatskih promjena. Prema podatcima Komisije, udio 
financijskih sredstava namijenjenih klimatskim aktivnostima iznosio je prosječno 
17,6 % između 2014. i 2016. (vidi odlomak 26. te odlomke 40. i 41.).
94 
Do danas nije bilo dostupnog alata za višegodišnje, konsolidirano ažuriranje 
napretka u okviru proračuna EU-a pri postizanju tog cilja. Komisija je nedavno 
ažurirala rashodovne podatke povezane s klimatskim aktivnostima za cjelo -
kupno razdoblje 2014. – 2020. u okviru srednjoročnog pregleda višegodišnjeg 
financijskog okvira. Komisija procjenjuje da bi se ukupno 18,9 % potrošilo na 
klimatske aktivnosti, što znači da se ciljna vrijednost od 20 % ne bi postigla (vidi 
odlomak 44.).
53 Zaključci i preporuke 
95 
Metoda praćenja kojom se koriste Komisija i države članice ima nedostatke u iz -
vještavanju i sveobuhvatnosti. U metodi praćenja ne vide se cjelokupni finan -
cijski učinci potrošnje EU-a na klimatske aktivnosti kroz financijske instrumente 
i izvanbilančne stavke unatoč njihovoj pojačanoj upotrebi (odlomci 37. i 38.). Ne 
pravi se razlika ni između mjera ublažavanja klimatskih promjena, zbog čega je 
teško procijeniti razinu financiranja za te različite pristupe u borbi protiv klimat -
skih promjena (odlomak 36.).
1. preporuka – Kvalitetna višegodišnja konsolidacija
Komisija  bi jednom godišnje trebala provoditi kvalitetnu višegodišnju konsolida -
ciju kojom bi se utvrdilo postiže li se rashodima u području klimatskih aktivnosti 
ciljna vrijednost od 20 %.
Ciljni rok provedbe: prosinac 2017.
2. preporuka – Sveobuhvatan okvir za izvješćivanje
(a) Komisija  bi na godišnjoj razini trebala dostaviti konsolidirane informacije 
o napretku u postizanju ukupne ciljne vrijednosti od 20 % u svojem godiš -
njem izvješću o upravljanju i uspješnosti te u svim odgovarajućim godišnjim 
izvješćima o radu objaviti detaljne informacije o tome. Također bi trebala 
izvješćivati o napretku akcijskih planova ako postoje. Osim toga, trebala 
bi dostaviti podatke o doprinosima financijskih instrumenata klimatskim 
aktivnostima.
(b) Države članice  trebale bi u svojim godišnjim izvješćima o provedbi izvijestiti 
Komisiju o područjima pod zajedničkim upravljanjem u kojima ima potenci -
jalnih mogućnosti za klimatske aktivnosti, navodeći kako planiraju pojačati 
klimatske aktivnosti u tim područjima.
Ciljni rok provedbe: jednom godišnje, počevši od godišnjeg izvješća za 
2016. godinu.
(c) Komisija  i države članice  trebale bi jamčiti da se pri prikupljanju podataka 
pravi razlika između mjera ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe 
klimatskim promjenama.
Ciljni rok provedbe: razvoj takvog sustava za naredni višegodišnji financij -
ski okvir.
54 Zaključci i preporuke 
96 
Procijenili smo da se stopa financiranja za klimatske aktivnosti mora povećati 
na prosječno 22 % u preostalom višegodišnjem financijskom okviru, tj. od 2017. 
do 2020. godine (odlomak 46.) kako bi se postigla sveukupna ciljna vrijednost 
od 20 % do kraja 2020. Glavni subjekti koji doprinose ciljnoj vrijednosti su 
 poljoprivredna politika, politika ruralnog razvoja i kohezijska politika, te program 
za istraživanja Obzor 2020. (odlomak 33.). Dosad nije izrađen plan u kojemu bi 
se naveli instrumenti za financiranje koji bi tome mogli doprinijeti i u kojoj mjeri 
(vidi odlomak 26.). Navedeno će se najvjerojatnije dokazati kao neprikladan način 
utvrđivanja doprinosa klimatskim aktivnostima u okviru programa potrošnje koje 
se razlikuju po prirodi.
3. preporuka – Procjena potreba u odnosu na klimatske 
promjene
Pri planiranju potencijalnih doprinosa klimatskim aktivnostima i posebnih pro -
računskih linija ili instrumenata za financiranje, Komisija  bi trebala jamčiti da se 
ti planovi temelje na realističnoj i jasnoj procjeni potreba u odnosu na klimatske 
promjene te prema potencijalnom doprinosu ukupne ciljne vrijednosti svakog od 
područja.
Ciljni rok provedbe: razvoj takvog sustava za naredni višegodišnji 
 financijski okvir.
97 
Očekuje se da će glavna područja koja su ispitana u ovoj reviziji doprinijeti 
s 84,5 % od očekivanih doprinosa ciljnoj vrijednosti povezanoj s klimatskim 
aktivnostima. Neka od tih područja imaju ciljne vrijednosti povezane s klimatskim 
aktivnostima kojima se pruža potpora ispunjavanju njihovih doprinosa, a to su 
program Obzor 2020., Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj, program 
LIFE i Europski fond za regionalni razvoj (odlomci 28. i 29.). Međutim, očekivanim 
doprinosima iz područja poljoprivrede, ruralnog razvoja i istraživanja prijeti ozbi -
ljan rizik (odlomci 49. – 51.).
98 
Pristup Komisije planiranju i mjerenju napretka prema postizanju ciljne vrijedno -
sti od 20 % u proračunu EU-a temelji se na međunarodno utvrđenoj metodolo -
giji. Komisija i države članice koje su bile obuhvaćene revizijom smatraju da je to 
pragmatičan pristup praćenju rashoda poveznih s klimatskim aktivnostima. Me -
đutim, koeficijenti EU-a za klimatske aktivnosti koji se primjenjuju u određenim 
područjima nisu sustavno pratili načelo suzdržanosti da bi se izbjegli precijenjeni 
iznosi rashoda povezanih s klimatskim aktivnostima (odlomak 35.).
55 Zaključci i preporuke 
99 
Nedovoljno su pojašnjene pretpostavke o doprinosu ciljnoj vrijednosti u   okviru 
klimatskih aktivnosti iz izravnih plaćanja za poljoprivredu. Primjena načela 
 suzdržanosti dovela bi do smanjenja od 9 milijardi eura u doprinosima  klimatskim 
aktivnostima (odlomci 53. i 54.). Primjena koeficijenata EU-a za klimatske 
 aktivnosti dovela je do precijenjenih doprinosa klimatskim  aktivnostima iz 
područja ruralnog razvoja. U pristupu koji slijedi EPFRR ne razlikuje se  dovoljno 
između doprinosa za klimatske aktivnosti koji dolaze iz različitih aktivno -
sti, što  rezultira precijenjenim doprinosom za klimatske aktivnosti. U našim 
 preporukama predlaže se smanjivanje za 23,9  milijardi  eura iznosa iz sredstava 
EPFRR-a za klimatske aktivnosti (odlomak 58.).
100  
Procijenili smo da bi se tim prilagodbama ukupno smanjila financijska sredstva 
iz područja poljoprivrede i ruralnog razvoja za klimatske aktivnosti za približno 
33 milijarde eura, što je otprilike 15 % ukupne ciljne vrijednosti (odlomci 51., 54. 
i 58.).
4. preporuka – Ispraviti precijenjene iznose
Komisija  i države članice  trebale bi primijeniti načelo suzdržanosti i ispraviti 
precijenjene iznose u okviru EPFRR-a pregledom utvrđenih koeficijenata EU-a za 
klimatske aktivnosti.
Ciljni rok provedbe: do prosinca 2017.
101  
U okviru programa za istraživanja Obzor 2020. nije se postigla ciljna vrijednost 
programa od 35 % i mora se sustići. Iako ulijeva nadu činjenica da je Komisija 
uspostavila akcijski plan, u njemu se ne razlaže dovoljno detaljno kako bi se to 
trebalo postići (odlomci 60. – 64.).
102  
Osim tih rizika koji utječu na dostavu doprinosa klimatskim aktivnostima 
 promjena u glavnim područjima, područja koja manje doprinose trebala bi 
 udvostručiti svoje trenutačne napore radi postizanja ciljne vrijednosti od 20 %. 
Nismo mogli pronaći primjere, kao što je akcijski plan, koji ukazuju na to da 
 Komisija povećava napore u tim područjima i da bi takvo udvostručenje moglo 
biti izvedivo (odlomak 47.).
56 Zaključci i preporuke 
5. preporuka – Izraditi akcijske planove
Svaki put kad se višegodišnjom konsolidacijom otkrije rizik da se očekivani 
doprinosi iz određenog područja možda neće ostvariti, Komisija  bi trebala 
izraditi akcijski plan za to područje, detaljno navodeći kako očekuje nadoknaditi 
propušteno.
Ciljni rok provedbe: do ožujka 2017. za izradu akcijskih planova.
103  
Pristup Komisije procjeni iznosa financijskih sredstava za klimatske  aktivnosti 
usmjeren je na prepoznavanje planiranih rashoda. Ipak, za taj pristup 
 karakterističan je inherentni rizik jer planirani rashodi ne prelaze nužno u  stvarnu 
potrošnju. Stoga bi trebalo procijeniti stvarnu provedbu planiranog  financiranja 
klimatskih aktivnosti, izbjegavajući pritom nerazmjerne administrativne  troškove. 
Komisija još uvijek nije razvila postupak za to (odlomak 46.). Praćenjem stvar -
ne financijske provedbe ciljnog iznosa od 20 % ne bi se ipak dobili podatci 
o  rezultatima potrošnje povezane s klimatskim aktivnostima. Utvrdili smo da su 
podatci o financijskim sredstvima kojima se planiraju postići rezultati (ili su već 
postignuti) u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova dostupni samo za 
neke dijelove proračuna i nedostaje im usporedivost (odlomak 47.).
6. preporuka – Razviti pokazatelje kojima se prati stvarna 
potrošnja na klimatske aktivnosti i povezani rezultati
Komisija  bi trebala:
(a) u suradnji s  državama članicama , u području podijeljenog upravljanja, 
 razviti usklađen i proporcionalan sustav za praćenje stvarne provedbe 
 klimatskih aktivnosti
(b) u skladu sa svojom inicijativom „proračun za rezultate” utvrditi  pokazatelje 
rezultata povezanih s klimatskim aktivnostima u svim područjima koja 
 doprinose postizanju ciljne vrijednosti, posebno radi procjene  emisija 
 stakleničkih plinova i njihova smanjenja postignutog mjerama koje se 
 financiraju  sredstvima EU-a
(c) pojednostavniti razmjenu dobrih praksi među državama članicama 
o  pokazateljima rezultata povezanih s klimatskim aktivnostima.
Ciljni rok provedbe: do prosinca 2018.
57 Zaključci i preporuke 
U nekoliko europskih strukturnih i investicijskih fondova 
financijska sredstva za klimatske aktivnosti veća su 
i usmjerenija, ali u većini ih nema promjene u praksama
104  
U usporedbi s razdobljem 2007. – 2013., planiran je rast rashoda koji se odnose na 
klimatske aktivnosti u svim programima EFRR-a i KF-a u razdoblju 2014. – 2020., 
uključujući okvir europske teritorijalne suradnje, s   32,4   milijarde  eura na 
54,7   milijardi  eura. Uz porast financijskih sredstava, utvrdili smo bolju 
 usmjerenost na klimatske aktivnosti i dobre prakse u određenim područjima, npr. 
u  postupku upravljanja programima ili vrsti ulaganja financiranih sredstvima EU-a 
(odlomci 69. i 70.).
105  
Međutim, u programima obuhvaćenima revizijom u Njemačkoj i Rumunjskoj, 
utvrdili smo da Komisija tijekom pregovora o izradi programa nije dovoljno 
inzistirala na bitnom povećanju klimatskih aktivnosti u područjima istraživa -
nja i razvoja ili poslovnog rasta. To znači da nisu u potpunosti iskorištene sve 
 potencijalne prilike za financiranje klimatskih aktivnosti (odlomak 75.).
106  
Isto tako, potencijalni doprinos klimatskim aktivnostima iz sredstava Europskog 
socijalnog fonda mogao bi se povećati uslijed veće potrebe za zelenim poslovima 
u gospodarstvu. Utvrdili smo da je mali udio sredstava dodijeljen iz operativnih 
programa ESF-a klimatskim aktivnostima, tj. 1,4 % od 83 milijarde eura. Komisija 
nije sustavno provjeravala jesu li programi usmjereni na potražnju za zelenim 
radnim mjestima ili na podršku u prelasku na gospodarstvo s niskim udjelom 
ugljika (odlomci 76. – 79.).
107  
Unatoč dobrim praksama koje se javljaju, nije došlo do bitnog pomaka 
u  klimatskim aktivnostima u poljoprivrednoj politici, politici ruralnog razvoja ili 
ribarstva.
58 Zaključci i preporuke 
108  
Uvođenjem „zelenog plaćanja”ne jamči se bitna promjena u doprinosima 
 izravnih plaćanja za klimatska pitanja. Iako taj novi plan ima određeni učinak 
na klimatske aktivnosti, većinom se oslanja na već postojeće poljoprivredne 
prakse (odlomci 81. – 83.). U trima programima ruralnog razvoja obuhvaćenima 
revizijom, nema pravog povećanja ili smanjenja u ulaganjima. U pogledu boljeg 
usmjeravanja sredstava na klimatske aktivnosti, nismo utvrdili bitne promjene 
u ključnim  elementima procesa upravljanja, kao što su uvjeti ili prihvatljivost 
i kriteriji odabira. Izrada manje materijalnih mjera modificirana je da bi mjere 
bile bolje  povezane s klimatskim aktivnostima. Utvrdili smo i nekoliko  primjera 
dobrih praksi koje se razvijaju i izravno doprinose klimatskim aktivnostima 
(odlomci 84. – 87.).
109  
Samo je u fondu za pomorstvo i ribarstvo prisutna vrlo ograničena usmjerenost 
na klimatske aktivnosti. Izravne i jasne poveznice na ciljeve borbe protiv klimat -
skih promjena, odnosno mjere ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe na 
njih i dalje su rijetke. Stoga se u okviru fonda za pomorstvo i ribarstvo nije proši -
rio opseg doprinosa klimatskim aktivnostima (odlomci 88. – 90.).
7 . preporuka – Istraživanje svih potencijalnih prilika 
i jamčenje stvarnog pomaka prema klimatskim aktivnostima
Komisija  bi trebala:
(a) prepoznati područja s neiskorištenim potencijalom za klimatske  aktivnosti, 
npr. Europski socijalni fond, te razviti akcijske planove za povećanje 
 doprinosa tih područja klimatskim aktivnostima;
(b) Komisija  i države članice  trebale bi povećati uključivanje  klimatskih 
 aktivnosti u područje poljoprivrede, ruralnog razvoja i ribarstva, 
npr.  razvojem novih mjera za borbu protiv klimatskih promjena ili 
 preusmjeravanjem postojećih.
Ciljni rok provedbe: do prosinca 2017.
59 Zaključci i preporuke 
Ovo je izvješće usvojilo I. revizijsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog suda 
Phil WYNN OWEN, na sastanku održanom u Luxembourgu 26. listopada 2016.
 Za Europski revizorski sud
 Klaus-Heiner LEHNE
 predsjednik
60
 Prilog
Matrica koeficijenata kojima se koristi Sud u području politike ruralnog razvoja
U predloženoj matrici koja se temelji na revizijskim posjetima državama članicama, te je  prilagođena 
prema pripremnoj studiji koju je naručila Komisija, ispravlja se nedovoljno pravljenje razlike 
u  koeficijentu EU-a za klimatske aktivnosti prema pojedinačnoj mjeri.
Na temelju studija slučaja ispitanih u državama članicama, pregleda dokumentacije1, analize internih  bilješki 
Komisije i primjene međunarodnih standarda2, kao prvi korak izradili smo ažuriranu matricu koeficijenata 
EU-a za klimatske aktivnosti koja obuhvaća mjere i ciljeve njihovih politika koje predstavljaju ciljna područja 
(vidjeti u nastavku). U drugom koraku utvrdili smo iznose sredstava EFPRR-a prema mjeri i ciljnom području. 
Komisija ustupa podatke potrebne za to. Jedini slučaj gdje je bilo potrebno donijeti pretpostavku bio je četvrti 
prioritet Unije3. Naposljetku smo koeficijente EU-a za klimatske aktivnosti u matrici u nastavku primijenili na 
 odgovarajuće iznose iz sredstava EFPRR-a.Prilog
1 Matrica je izrađena posebno na temelju pripremne studije koju je naručila Komisija „Tracking system for climate expenditure in the post-2013 EU 
budget” - Detailed CAP assessment” (Sustav praćenja rashoda povezanih s klimatskim aktivnostima u proračunu EU-a za razdoblje nakon 
2013. – Detaljna procjena mjera ZPP-a), tablica 5.4 (str. 25. – 30.).
2 Pokazatelji iz Rija OECD-a i načela praćenja koje su razvile multilateralne razvojne banke poput Svjetske banke.
3 Prioritet Unije br. 4. izrađen je kao „blok” prema „smjernicama za stratešku izradu programa” Komisije, tj. posebnim ciljnim područjima ne dodjeljuju 
se rashodi iz sredstva EFPRR-a. Stoga smo podijelili planirane rashode iz EFPRR-a iz tog prioriteta s tri i dodijelili jednake iznose iz sredstava EFPRR-a 
svakom od triju ciljnih područja iz prioriteta Unije br. 4: ciljna područja 4A (obnova, očuvanje i poboljšanje biološke raznolikosti), 4B (poboljšanje 
gospodarenja vodama, uključujući upravljanje gnojivima i pesticidima) i 4C (sprječavanje erozije tla i bolje upravljanje tlom).
61 Prilog 
Predložena matrica
Prioriteti i ciljna 
područja 2. prioritet 3. prioritet 4. prioritet 5. prioritet 6. prioritet
Poboljšanje isplativosti 
poljoprivrednih gospo -
darstava i konku -
rentnosti svih vrsta 
poljoprivrede u svim 
regijama i  promicanje 
inovativnih tehnologi -
ja na poljoprivrednim 
gospodarstvimaPromicanje organizacije 
lanca opskrbe hranom, dobrobiti 
životinja i  upravljanja rizicima 
u poljoprivrediObnova, očuvanje i jačanje ekosustava 
u području poljoprivrede i šumarstvaPromicanje 
učinkovitosti resursa 
i podržavanje prelaska 
na gospodarstvo 
s niskim udjelom 
ugljika i otpornošću na 
klimatske promjene 
u prehrambenom 
i šumarskom sektoruPromicanje 
društvene uklju -
čenosti, suzbija -
nja siromaštva 
i gospodarskog 
razvoja u  rural -
nim područjimaOznaka mjereNaziv mjere Za sva ciljna područjaUnapređivanje 
konkurentnosti 
primarnih 
proizvođača 
njihovom boljom 
integracijom 
u lanac opskrbe 
hranomPoticanje 
sprječavanja 
rizika na 
poljoprivred -
nim gospo -
darstvima 
i upravljanje 
rizicimaObnova, 
očuvanje 
i poboljša -
nje biološke 
raznolikostiUnapre -
đivanje 
gospodarenja 
vodama, 
uključujući 
upravljanje 
gnojivima 
i pesticidimaSprečavanje 
erozije tla 
i unapre -
đivanje 
gospodarenja 
tlomZa sva ciljna područjaZa sva ciljna 
područja
1Prijenos znanja i  informativne 
aktivnosti0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
2Savjetodavne službe, službe za 
upravljanje poljoprivrednim 
gospodarstvima i  pomoć poljopri -
vrednim gospodarstvima0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
3Sustavi kvalitete za poljoprivredne 
i prehrambene proizvode0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 0 %
4 Ulaganja u  fizičku imovinu 0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
5Obnavljanje poljoprivrednog pro -
izvodnog potencijala oštećenog 
prirodnim nepogodama i  uvođenje 
odgovarajućih preventivnih mjera0 % 0 % 100 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
6Razvoj poljoprivrednih gospodar -
stava i  poslovanja0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 100 % 0 %
7Osnovne usluge i obnova sela 
u ruralnim područjima0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
8Ulaganja u  razvoj šumskih područ -
ja i poboljšanje isplativosti šuma0 % 0 % 40 % 100 % 100 % 100 % 100 % 0 %
9 Osnivanje skupina proizvođača 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 100 % 0 %
10Mjere za poljoprivredu, okoliš 
i klimu0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
11 Ekološki uzgoj 0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
12Plaćanja povezana s  mrežom Na -
tura  2000. i  Okvirnom direktivom 
o vodama0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
13Plaćanja područjima s prirodnim 
ograničenjima ili ostalim poseb -
nim ograničenjima0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 0 %
14 Dobrobit životinja 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 100 % 0 %
15Šumarsko-okolišne službe 
i očuvanje šuma0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
16 Suradnja 0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
17 Upravljanje rizicima 0 % 0 % 40 % 0 % 0 % 0 % 100 % 0 %
18Financiranje dodatnih nacionalnih 
izravnih plaćanja za Hrvatsku0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 %
19LEADER: potpora za izgradnju 
kapaciteta kroz pristup „odozdo 
prema gore” (bottom-up) mogla 
bi dovesti do inovativnih pristupa 
za rješavanje izazova povezanih 
s klimatskim promjenama0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
20 Tehnička pomoć 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 %Prilog
62 Odgovori  
Komisije
Sažetak
I.
Komisija je potpuno predana borbi protiv klimatskih promjena. Pristup EU-a prelasku na gospodarstvo s niskom 
razinom emisije ugljika koje je otporno na klimatske promjene provodi se mjerama politike kojima se nastoje promi -
jeniti i uzorci ulaganja. Taj se prelazak dopunjuje, i nastoji se ubrzati, javnom potrošnjom iz proračuna EU-a i nacio -
nalnih proračuna država članica.
Svojim prijedlogom o uključivanju borbe protiv klimatskih promjena u cijeli proračun EU-a1 i o povećanju potrošnje 
za borbu protiv klimatskih promjena na 20 % proračuna, Komisija je nastojala proračun EU-a učiniti predvodnikom 
u poticanju takvog uključivanja. Europsko vijeće i Europski parlament podržali su pristup uključivanja2 i potvrdili su 
da je 20 % primjerena razina potpore.
II.
Europsko vijeće izričito je potvrdilo pristup Komisije uključivanju borbe protiv klimatskih promjena u cijeli proračun 
kao glavni cilj koji se podupire političkim ciljem da najmanje 20 % potrošnje EU-a u trenutačnom višegodišnjem 
financijskom okviru bude povezano s borbom protiv klimatskih promjena.
Uz uključivanje, u  višegodišnjem financijskom okviru  (VFO) uspostavljen je i poseban program za borbu protiv kli -
matskih promjena.
IV.
Komisija pozdravlja priznanje Suda u pogledu ambicioznog rada i potrebu da nastavi ulagati napore u daljnje 
poboljšanje uključivanja. Komisija istodobno smatra da je ostvaren znatan napredak u uključivanju pitanja borbe 
protiv klimatskih promjena u razvoj programa i u razvoj jedinstvenog kvantificiranog pristupa uključivanja koji sada 
služi kao transparentna osnova.
Međutim, Komisija napominje da se mogući pojedinačni doprinos svakog fonda razlikuje ovisno o njegovoj glavnoj 
misiji i stoga je neizbježno da će se sustavi koji se upotrebljavaju za programiranje i praćenje doprinosa razlikovati 
među fondovima. Nadalje, zbog reforme zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) znatno se povećalo financiranje 
borbe protiv klimatskih promjena u usporedbi s razdobljem 2007. – 2013. Komisija smatra da je došlo do znatne 
preusmjerenosti na više mjera borbe protiv klimatskih promjena.
V.
Komisija je u srednjoročnoj reviziji VFO-a (MTR) objavljenoj 14. rujna 2016. procijenila napredak prema postizanju 
cilja od 20 %. Najnoviji podaci, koji su predstavljeni u Radnom dokumentu službi (2016.) 299 kojim je popraćena 
Srednjoročna revizija višegodišnjeg financijskog okvira (COM(2016) 603), pokazuju da će se tijekom razdoblja 2014. – 
2020. na borbu protiv klimatskih promjena potrošiti malo više od 200 milijardi EUR. To iznosi otprilike 18,9 % za 
cijelo razdoblje financijskog programiranja.
Vidi odgovor Komisije na odlomak 28.
1 Vidi COM(2011) 500 final, Dio I., odjeljak 6.1.4 http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/
MFF_COM-2011-500_Part_I_en.pdf .
2 Vidjeti Zaključke Europskog vijeća od 7. veljače 2013. i Rezoluciju Europskog parlamenta o novom višegodišnjem financijskom okviru od 13.  ožujka 
2013. (P7_TA(2013)0078).
Odgovori Komisije 63
VI.
Komisija prima na znanje simulacije Suda. Međutim, Komisija je utvrdila inovativnu i detaljnu metodologiju za pra -
ćenje utemeljenu na pokazateljima iz Rija koje je utvrdio OECD.
Komisija svejedno priznaje da je potrebno nastaviti napore za povećanje relevantnosti borbe protiv klimatskih pro -
mjena u svim programima EU-a, među ostalim u onima koje je spomenuo Sud.
Metoda koju je upotrebljavala Komisija pripremljena je na transparentan i koordiniran način. Pristup EU-a procjenji -
vanju razine financijskih sredstava za borbu protiv klimatskih promjena u poljoprivredi i ruralnom razvoju pouzdan 
je. Nadalje, u pogledu izravnih plaćanja za ekologizaciju izračun pravedno odražava povezanost triju poljoprivred -
nih praksi s klimatskim promjenama. Nadalje, u pogledu izravnih plaćanja koja nisu za ekologizaciju, učinak 8 % tih 
izravnih plaćanja za borbu protiv klimatskih promjena nije precijenjen ako se uzmu u obzir koristi višestruke suklad -
nosti i izravnih plaćanja za borbu protiv klimatskih promjena.
VII.
Komisija priznaje da bi se inovativni pristup praćenju potrošnje za borbu protiv klimatskih promjena i njegova 
provedba u proračunu EU-a mogli dodatno poboljšati, među ostalim u pogledu povećanja preciznosti povezane 
s ublažavanjem i prilagodbom. Istodobno, u svjetlu nejasnog administrativnog učinka i složenosti izbjegavanja 
dvostrukog brojanja uz uključivanje čestih povezanih dodatnih koristi, Komisija trenutačno ne predviđa dodatne 
podjele u svojem sustavu praćenja.
VIII.
Komisija napominje da su neke od preporuka Suda već uzete u obzir ili će biti uzete u obzir ( posebno preporuke br. 1., 
6.(b) i 6.(c) ), da su neke djelomično prihvatljive (preporuke br. 2.(a), 3., 4., 5. i 7.(a)), a neke nisu primjerene ili izvedive 
(preporuke br. 2.(c), 6.(a) i 7.(b) ). Komisija općenito smatra da se pristupom uključivanja povećao doprinos iz prora -
čuna EU-a za borbu protiv klimatskih promjena.
Uvod
01
Komisija je potpuno predana borbi protiv klimatskih promjena. Pristup EU-a prelasku na gospodarstvo s niskom 
razinom emisije ugljika koje je otporno na klimatske promjene provodi se mjerama politike kojima se nastoje promi -
jeniti i uzorci ulaganja, što je ponovno pokazano u Komisijinom najnovijem paketu mjera3. Taj se prelazak dopunjuje 
i nastoji se ubrzati javnom potrošnjom iz proračuna EU-a i nacionalnih proračuna država članica.
02
Komisija smatra da su prilagodba na neizbježne klimatske promjene i njihovo ublažavanje komplementarni odgo -
vori politike i nastoji oba istodobno rješavati, prema potrebi.
3 http://europa.eu/rapid/press-release_IP-16-2545_en.htm
Odgovori Komisije 64
05
Mjerama prilagodbe nastoje se rizici povezani s borbom protiv klimatskih promjena smanjiti na prihvatljivu razinu 
na temelju predviđanja o klimatskim promjenama.
07
Postoje mnogi pokretači smanjenja razina emisija stakleničkih plinova; prije svega smanjen energetski intenzitet 
(manje potrošene energije po jedinici BDP-a) i uporaba obnovljivih izvora energije. U razdoblju 2005. – 2013. gos -
podarski rast (BDP po glavi stanovnika) bio je pozitivan pokretač emisija (tj. nije pridonosio ublažavanju), ali taj je 
učinak slabiji od 2007./ 2008.4 U ovom kontekstu nije opravdano izdvojiti učinak gospodarske krize na emisije.
08
Komisija ističe da je cilj od 20 % najavljen kao jedan od elemenata pristupa uključivanja mjera za borbu protiv 
klimatskih promjena u proračun EU-a, što je pak jedan od elemenata pristupa EU-a odgovoru na potrebe za ulaga -
njima povezane s klimatskim promjenama.
Pristupom uključivanja mjera za borbu protiv klimatskih promjena u proračun EU-a pokazuje se predanost EU-a 
borbi protiv klimatskih promjena i vodećem položaju u toj borbi, kao i svim mjerama EU-a za borbu protiv klimat -
skih promjena.
09
Komisija smatra da je 20 % najavljeno kao politički i ambiciozni cilj za podupiranje postizanja većeg doprinosa 
operacija koje se financiraju iz proračuna EU-a borbi protiv klimatskih promjena. Pristup su potvrdili Europsko vijeće 
i Europski parlament i njime se podupiru daljnji provedbeni koraci. Komisija ističe da su, u duhu navedenog, Komi -
sija i proračunsko tijelo odlučili da taj cilj neće biti dio pravnog teksta.
Uz uključivanje, u višegodišnjem financijskom okviru (VFO) uspostavljen je i poseban program za, među ostalim, 
borbu protiv klimatskih promjena (u okviru programa LIFE).
12
Glavna uprava za proračun koordinira dodjelu proračunskih sredstava za prioritete politike, uključujući u pogledu 
borbe protiv klimatskih promjena, prikuplja i objedinjuje u Izjavi o procjeni Nacrta proračuna podatke kojima se 
mogu opravdati iznosi koje je Komisija predložila proračunskom tijelu za godišnji proračunski postupak.
4 Vidjeti analizu čimbenika Europske agencije za okoliš: Odjeljak 2.4. Trendovi i predviđanja u Europi 2015.: Izvješće Europske agencije za okoliš br. 
4/2015.
Odgovori Komisije 65
Okvir – Ukratko o uključivanju borbe protiv klimatskih promjena  
Četvrta točka
Mjerama EU-a za borbu protiv klimatskih promjena obuhvaćen je širok raspon mjera, a zahvaljujući ambicioznim 
ciljevima EU je globalni vođa u borbi protiv klimatskih promjena. Uključivanje borbe protiv klimatskih promjena 
u politike i programe EU-a jedan je od elemenata kojima se podupire prelazak na društvo s niskom razinom emisije 
ugljika koje je otporno na klimatske promjene.
Pristup EU-a uključivanju borbe protiv klimatskih promjena u instrumente i proračun EU-a osmišljen je na četiri 
razine kako je objašnjeno u odgovoru Komisije na odlomak 24.
Opažanja
24
Komisija smatra da se u proračunu EU-a ostvario velik napredak u pogledu uključivanja borbe protiv klimatskih 
promjena. Pristup EU-a uključivanju borbe protiv klimatskih promjena u instrumente i proračun EU-a osmišljen je na 
četiri razine:
- političke odluke koje su donijele institucije EU-a (u kontekstu donošenja višegodišnjeg financijskog okvira za 
razdoblje 2014. – 2020.) o uključivanju mjera za borbu protiv klimatskih promjena5 te o najavljivanju cilja da 
najmanje 20 % potrošnje EU-a bude usmjereno na borbu protiv klimatskih promjena,
- uključivanje ciljeva borbe protiv klimatskih promjena u pravni okvir / smjernice (pravna osnova za novi skup 
programa potrošnje, smjernice),
- provedba pravila i smjernica povezanih s borbom protiv klimatskih promjena (kvaliteta provedbe),
- kao dio pristupa, zajednička metoda za praćenje rashoda povezanih s klimatskim promjenama u svim instru -
mentima EU-a.
Potvrđujemo da je revizija prije svega usmjerena na financijski cilj.
Druga alineja
Komisija se ne slaže s odlukom Suda da se niz načela koja su 2015. dogovorile određene organizacije koje provode 
međunarodnu razvojnu pomoć smatra referentnom vrijednošću za procjenu „primjerenosti” inovativnog i detaljnog 
pristupa EU-a uključivanju borbe protiv klimatskih promjena koji je dogovoren na razini EU-a.
25
Komisija prima na znanje odluku Suda da cilj od 20 % treba smatrati proračunskim ciljem, ali ponavlja da je Komisija 
najavila taj cilj kao politički cilj za podupiranje uključivanja borbe protiv klimatskih promjena u različite programe. 
Uzimajući u obzir prirodu cilja, Komisija smatra da se proračunsko tumačenje ne temelji na pristupu EU-a uključiva -
nju borbe protiv klimatskih promjena.
5 http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/MFF_COM-2011-500_Part_I_en.pdf
Odgovori Komisije 66
26
Komisija ističe da je cilj od 20 % najavljen kako bi se pomoglo pri uključivanju borbe protiv klimatskih promjena 
u programe EU-a (vidi odgovor Komisije na odlomak 25.). Komisija stoga nije odredila udio potreba za ulaganjima 
koje bi trebalo pokriti iz proračuna EU-a već je uzela u obzir procjene navedene u prijedlogu Komisije za VFO6.
27
Komisija smatra da se znatno povećala potrošnja za borbu protiv klimatskih promjena. Ona istodobno potvrđuje da 
ne postoje sveobuhvatni i usporedivi podaci o potrošnji za borbu protiv klimatskih promjena u prethodnom VFO-u, 
što bi bio preduvjet za razvoj detaljnijih ciljeva. Razvoj pouzdanog i transparentnog sustava praćenja bio je jedan 
od elemenata pristupa EU-a uključivanju.
28
Komisija je procijenila napredak prema postizanju cilja od 20 % u srednjoročnoj reviziji VFO-a (MTR) objavljenoj 
14. rujna 2016. Podaci koji su predstavljeni u Radnom dokumentu službi (2016.) 299 kojim je popraćena Srednjo -
ročna revizija višegodišnjeg financijskog okvira (COM(2016) 603) pokazuju da će se tijekom razdoblja 2014. – 2020. 
na borbu protiv klimatskih promjena potrošiti malo više od 200 milijardi EUR.To iznosi otprilike 18,9 % za cijelo 
razdoblje financijskog programiranja. Podaci objavljeni u Prilogu 2. Radnom dokumentu službi prikazuju detaljne 
procjene po programu praćenja ostvarenja cilja od 20 % za cijelo programsko razdoblje 2014. – 2020.
Climate Mainstreaming 2014-2020 - totals by programme
(EUR million, commitment appropriations) 2014-2017 2018-2020 estimates
Programme 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020Total 
2014-2020
For reference: Total EU Budget  
(Section III- Commission, Financial programming)118 054.4 158 606.8 151 241.6 153 757. 8 156 782.8 159 966.3 164 145.4 1 062 554.9
Total Climate Change finance in the EU Budget 16 097.7 27 475.7 31 634.4 29 726.8 30 777.7 31 883.6 32 307.7 200 986.9
Share of Climate Change relevant spending in EU 
Budget13.6 % 17.3 % 20.9 % 19.3 % 19.6 % 19.9 % 19.7 % 18.9 %
Zajednički odgovor Komisije na odlomke 31. i 32.
Komisija ponavlja da je politički cilj od 20 % najavljen radi poticanja uključivanja (vidi odgovor Komisije na odlo -
mak 25.). Komisija smatra da je tako fleksibilno određivanje cilja od 20 % primjereno u razvoju inovativnog pristupa 
uključivanju borbe protiv klimatskih promjena i praćenju potrošnje za tu borbu. Pristupom EU-a uključivanju borbe 
protiv klimatskih promjena nastoje se integrirati aspekti povezani s tom borbom u cijeli proračun EU-a.
Komisija potvrđuje da suzakonodavci nisu uzeli u obzir posebne ciljeve koji su nužni za promicanje uključiva -
nja borbe protiv klimatskih promjena u sve programe. Kako je navedeno u odgovoru Komisije na odlomak 24., 
 uključivanje se provodi u nekoliko postupaka, a posebni ciljevi jedan su od tih postupaka.
Podaci objavljeni u srednjoročnoj reviziji VFO-a pokazuju da se borbi protiv klimatskih promjena pridonosi mnogim 
programima u cijelom proračunu EU-a. Komisija se istodobno slaže da posebni ciljevi mogu biti korisni za poticanje 
uključivanja borbe protiv klimatskih promjena.
Potrošnja za borbu protiv klimatskih promjena prati se u cijelom proračunu. U slučaju europskih strukturnih 
i  investicijskih fondova (ESIF) taj su zahtjev za praćenje utvrdili suzakonodavci.
6 http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/MFF_COM-2011-500_Part_II_en.pdf
Odgovori Komisije 67
34
Komisija potvrđuje da se nova metoda praćenja EU-a koja ima jedinstvenu pokrivenost i podrobnost i koja je dogo -
vorena u zakonodavnom postupku EU-a može dodatno poboljšati. Istodobno nema međunarodno dogovorenih 
metoda za kvantificirano praćenje potrošnje za borbu protiv klimatskih promjena.
35
Metoda EU-a povezana s dodjelom koeficijenata rashodima EU-a pokazala se odgovarajućom ravnotežom između 
pouzdanosti podataka i administrativnog napora potrebnog u Komisiji i državama članicama.
Prva alineja
Komisija potvrđuje da u okviru trenutačne metodologije postoji mogućnost precjenjivanja ili podcjenjivanja važ -
nosti određene potrošnje za borbu protiv klimatskih promjena te kao izravna posljedica primjene sustava utemelje -
nog na prosječnim omjerima triju pokazatelja iz Rija. Komisija istodobno smatra da je njezina metodologija dovoljno 
konzervativna i ne smatra da je skup načela koje je razvila skupina međunarodnih organizacija za pomoć 2015. za 
ublažavanje praćenja njihovih operacija relevantna referentna točka za pristup koji upotrebljava Komisija. Komisija 
ističe da su se u nekim izračunima Suda korištenima u izvješću upotrebljavali koeficijenti koji se razlikuju od onih 
koje upotrebljava Komisija.
Druga alineja
Komisija smatra da je pristup praćenju koji su dogovorili suzakonodavci EU-a pouzdan i primjeren svojoj posebnoj 
svrsi. Iako su korisne za oblikovanje pristupa EU-a, kategorije i metode OECD-a nisu osmišljene s ciljem podupiranja 
uključivanja i kvantificiranog praćenja u proračun EU-a i stoga ih je suzakonodavac prilagodio posebnim potrebama 
programa u odgovarajućim pravnim osnovama.
Komisija ističe da je glavni cilj različitih programa EU-a utvrđen u odgovarajućoj pravnoj osnovi, a da uključivanje 
znači provedbu glavnog cilja u skladu s klimatskom politikom EU-a bez njegove zamjene.
36
Sustav praćenja borbe protiv klimatskih promjena EU-a uključuje posebne elemente zbog kojih se razlikuje od onih 
koje upotrebljavaju međunarodne organizacije za pomoć i stoga usporedba s međunarodnim sustavima za praćenje 
pomoći nije relevantna.
Komisija priznaje da bi se inovativni pristup praćenju potrošnje za borbu protiv klimatskih promjena i njegova 
provedba u proračunu EU-a mogli dodatno poboljšati, među ostalim u pogledu povećanja preciznosti povezane 
s ublažavanjem i prilagodbom. Istodobno, u svjetlu nejasnog administrativnog učinka i složenosti izbjegavanja 
dvostrukog brojanja uz uključivanje čestih povezanih dodatnih koristi, Komisija trenutačno ne predviđa dodatne 
podjele u svojem sustavu praćenja.
37
Komisija se slaže da su financijski instrumenti važni, kao i njihov doprinos mjerama EU-a za borbu protiv klimatskih 
promjena i stoga je u svoje praćenje potrošnje za borbu protiv klimatskih promjena uključila proračunski doprinos 
tim mjerama.
Odgovori Komisije 68
39
Komisija smatra da je u mnogim pogledima ostvaren dobar napredak u uvođenju borbe protiv klimatskih promjena 
i da je praćenje proračunske potrošnje pouzdano i transparentno, kako je navela u svojim odgovorima na odlomke 
12. i 28. Komisija potvrđuje potrebu za daljnjim razvojem svojeg pristupa praćenju rezultata borbe protiv klimatskih 
promjena i izvješćivanju o tim rezultatima.
40
Vidi odgovore Komisije na odlomke V. i 28.
41
Komisija potvrđuje da prije srednjoročne revizije VFO-a, kako je detaljno opisano u odgovoru na odlomak 28., nije 
bila u mogućnosti sa sigurnošću ocijeniti napreduje li prema postizanju ciljne vrijednosti od 20 % jer su još uvijek 
nedostajale informacije o programiranim rashodima za europske strukturne i investicijske fondove za razdoblje 
provedbe VFO-a i stoga u to vrijeme nisu bili dostupni pouzdani podaci. Komisija je u srednjoročnoj reviziji VFO-a 
ocijenila napredak prema postizanju cilja od 20 % pokazujući da će se u razdoblju 2014. – 2020. ostvariti malo više 
od 200 milijardi EUR potrošnje povezane s borbom protiv klimatskih promjena. To iznosi otprilike 18,9 % za cijelo 
razdoblje financijskog programiranja.
43
Planirane mjere borbe protiv klimatskih promjena i povezani koeficijenti navedeni su u operativnim programima 
(OP) Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo (EFPR). Okvirna dodijeljena sredstva iz EFPR-a za svaku mjeru nave -
dena su u godišnjim izvješćima o provedbi država članica (počevši od svibnja 2016.). Na temelju financijske tablice 
u tim izvješćima i ključnih obilježja podupiranih operacija koje će biti navedene u godišnjim izvješćima država 
članica o operacijama (u skladu s člankom 97. stavkom 1. točkom (a) EFRR-a) Komisija će moći trajno pratiti razinu 
potrošnje i sve promjene okvirnog doprinosa klimatskim promjenama navedene u operativnom programu.
44
Sada kada su potpuno dovršeni postupci izrade programa, Komisija može objediniti pouzdane podatke za ažurirane 
procjene tih programa u pogledu potrošnje za borbu protiv klimatskih promjena i objavila je stanje u kontekstu 
srednjoročne revizije VFO-a. Da se provodio na temelju privremenih podataka za razdoblje 2014. – 2016., ovaj postu -
pak temeljio bi se na netočnim podacima i mogao je dovesti do pogrešnih izračuna i tumačenja.
45
Komisija smatra da je najvažnije usmjeriti praćenje borbe protiv klimatskih promjena na odobrena sredstva za preu -
zimanje obveza / programirane i usvojene rashode, budući da se podacima o rashodima ne bi mogle dobiti korisne 
informacije za poboljšanje uključivanja zbog vremenskog kašnjenja u prelasku s programiranja na rashode. Komisija 
također smatra da se praćenje financijskih unosa iz proračuna EU-a ne može smisleno staviti u uzročno-posljedični 
odnos s postizanjem ciljeva EU-a u području klimatske i energetske politike ili s procijenjenom razinom potreba za 
ulaganjima.
Uvođenje pristupa praćenja na razini programiranih rashoda bilo je prvi prirodni i važan korak za bolju integraciju 
klimatskih pitanja u sve programe EU-a. Inherentni rizik koji je utvrdio Sud postoji u svim proračunskim planovima. 
Komisija se slaže sa sudom da planirani rashodi ne prelaze uvijek u plaćanja, ali ističe da se u prosjeku ostvari 97 % 
svih obveza iz proračuna EU-a zbog čega je postojeći sustav ex ante  praćenja obveza učinkovita zamjena za potroš -
nju. Komisija također ističe da su metodologije koje se upotrebljavaju za izračun 34 % i 49,3 % različitog pristupa 
i opsega.
Odgovori Komisije 69
46
Komisija redovito preispituje podatke i uključuje promjene u programiranju u kontekstu godišnjeg proračunskog 
postupka ili izvršenja godišnjeg proračuna. Komisija se u srednjoročnoj reviziji VFO-a obvezala da će u srednjoroč -
nim revizijama programa VFO-a procjenjivati napredak prema postizanju cilja od 20 %. Komisija smatra da su posto -
jeći sustavi praćenja i izvješćivanja primjereni te da u ovoj fazi nije nužno uvesti dodatne zahtjeve za izvješćivanje.
47
Komisija potvrđuje da je 20 % cilja izričito povezano s proračunskim rashodima EU-a i smatra da ne bi bilo primje -
reno umiješati nefinancijske elemente u praćenje financijskog cilja.
Istodobno potvrđujemo da bi trebalo poboljšati vezu između potrošnje, mobiliziranih mjera i rezultata. U kontekstu 
različitih programa potrošnje i ovisno o mjeri do koje su oni usmjereni na ulaganja u borbu protiv klimatskih pro -
mjena, utvrđeni su pokazatelji izlaznih vrijednosti i rezultata te se, za neke zajedničke pokazatelje, mogu objediniti 
na razini EU-a. Takvi su zajednički pokazatelji razvijeni na temelju informiranja o politikama u okviru predmetnog 
posebnog programa (npr. pokazatelj za mjerenje emisija stakleničkih plinova iz poljoprivrede uključen je u okvir za 
praćenje i evaluaciju zajedničke poljoprivredne politike (ZPP). Definiran je posebni pokazatelj izlaznih vrijednosti za 
EFRR povezan sa smanjenjem emisija stakleničkih plinova za financiranja ulaganja u infrastrukturu.).
Trenutačno nije tehnički moguće pripremiti konsolidirane podatke o, primjerice, smanjenju emisija stakleničkih 
plinova zbog aktivnosti koje se financiraju iz proračuna EU-a.
48
Zajednički pokazatelji Europskog fonda za ruralni razvoj (EFRR) imaju zajedničke definicije preporučene u Smjer -
nicama Komisije7, o čemu se razgovaralo sa stručnjacima država članica prije konačnog oblikovanja. Iako je bilo 
moguće predložiti metodologiju za mjerenje smanjenja emisija stakleničkih plinova u uštedama obnovljive energije 
pijeska, nije postojao konsenzus i u drugim područjima za takve su izračune postojale višestruke metode. Svi će 
podaci prikupljeni uporabom zajedničkih ili posebnih pokazatelja biti dostupni za evaluaciju i mogli bi pridonijeti 
daljnjem informiranju o politikama.
49
Komisija smatra da je u većini aspekata ostvaren napredak u pogledu uključivanja borbe protiv klimatskih promjena 
i da je ostvarenje cilja izvedivo. Komisija upućuje na nedavnu analizu navedenu u srednjoročnoj reviziji VFO-a 
objavljenoj 14. rujna (kako je navedeno u odlomku 28., inter alia ) i potvrđuje da namjerava nastaviti ulagati napore 
u uključivanje borbe protiv klimatskih promjena u programe EU-a.
7 http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/2014/working/wd_2014_en.pdf
Odgovori Komisije 70
50
Kako je najavljeno u srednjoročnoj reviziji VFO-a, Komisija ističe da planira u okviru srednjoročnih revizija 
 pojedinačnih programa ocijeniti napredak prema ostvarenju cilja od 20 %, što je prilika za daljnje uključivanje borbe 
protiv klimatskih promjena u programe potrošnje EU-a.
51
Komisija ponavlja da ne smatra da metodologija dogovorena za pristup EU-a praćenju borbe protiv klimatskih 
promjena predstavlja rizik za uključivanje borbe protiv klimatskih promjena, ali prima na znanje simulacije Suda 
uporabom različitih koeficijenata za rashode EU-a za poljoprivredu.
Prva alineja
Komisija smatra da je metoda koju upotrebljava izrađena na transparentan i koordiniran način. Ona je priopćena 
Europskom parlamentu i Vijeću i ne dovodi do precjenjivanja.
Vidi odgovor Komisije na odlomak 53.
Druga alineja
Nadalje, koeficijenti za ruralni razvoj povezani s borbom protiv klimatskih promjena utvrđeni su na transparentan 
način u skladu s političkim ciljem od 20 %.
Treća alineja
Komisija smatra da su njezine procjene općeg doprinosa oba fonda ZPP-a borbi protiv klimatskih promjena uteme -
ljene na metodologiji dogovorenoj u EU-u, čije se pojedinosti svake godine dostavljaju u programskim izvještajima 
priloženima nacrtu proračuna Komisije.
Kako je istaknuto u njezinom odgovoru na odlomak 35., Komisija ne smatra da je skup načela koje je razvila skupina 
međunarodnih organizacija za pomoć 2015. za ublažavanje praćenja njihovih operacija relevantna referentna točka 
za pristup dogovoren na razini EU-a. Komisija ističe da se izračuni Suda koji se upotrebljavaju u izvješću razlikuju od 
izračuna dogovorenih na razini EU-a koji su dovoljno konzervativni.
Četvrta alineja
Program Obzor 2020. predstavlja znatno povećanje istraživanja u tom području u pogledu sedmog okvirnog pro -
grama. Procjenjuje se da se u okviru dijela „Suradnja” Sedmog okvirnog programa pridonijelo 2,4 milijarde EUR za 
borbu protiv klimatskih promjena (2007. – 2013.), dok je samo u prve dvije godine (2014. – 2015.) provedbe pro -
grama Obzor 2020. ostvarena brojka od 3,2  milijarde  EUR.
Neovisno o tome, već je uspostavljen akcijski plan za daljnje poticaje u tom pogledu (vidi odgovor Komisije na odlo -
mak 60.) u cilju postizanja predviđene razine potrošnje (kao okvirnog cilja) utvrđene u uredbi o programu Obzor 
2020.
Odgovori Komisije 71
53
Komisija prima na znanje simulacije Suda uporabom različitih metodologija i opća načela koja su dogovorile neke 
međunarodne organizacije za pomoć, ali ponavlja svoju predanost pristupu EU-a. Metoda koju je upotrebljavala 
Komisija pouzdana je i izrađena je na transparentan i koordiniran način. Ona se temelji na pokazateljima iz Rija i pri -
općena je Europskom parlamentu i Vijeću.
Korist višestruke sukladnosti za borbu protiv klimatskih promjena može se ocijeniti primjenom pokazatelja iz Rija od 
40 % na udio od 20 % izravnih plaćanja koja nisu za ekologizaciju. To je zamjenska vrijednost za bilo koji drugi izra -
čun utemeljena na sustavu kažnjavanja u okviru višestruke sukladnosti. Komisija, međutim, smatra da učinak od 8 % 
izravnih plaćanja koja nisu za ekologizaciju za borbu protiv klimatskih promjena nije precijenjen ako se uzmu u obzir 
koristi višestrukog usklađivanja i izravnih plaćanja za borbu protiv klimatskih promjena.
Vidi odgovor Komisije na odlomak 51.
Okvir 3. – Nedostatak odgovarajućeg obrazloženja doprinosa za borbu protiv 
klimatskih promjena iz izravnih plaćanja koja nisu za ekologizaciju
Vidi odgovor Komisije na odlomak 51.
54
Komisija smatra da su primijenjeni elementi dovoljno konzervativni.
Vidjeti odgovor Komisije na odlomak 51., prvu alineju.
55
Praćenje rashoda povezanih s borbom protiv klimatskih promjena u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za 
ruralni razvoj (EPFRR) temelji se na načelu primjene pokazatelja na ciljeve politike, kako je navedeno u prioritetima 
i značajnim područjima Unije za ruralni razvoj. Budući da država članica može fleksibilno programirati mjere, ovisno 
o njihovom očekivanom doprinosu tim različitim ciljevima, praćenje treba obavljati na razini tih prioriteta EPFRR-a, 
a ne na razini mjere.
Zbog te intervencijske logike i načela podijeljenog upravljanja, države članice utvrđuju kojem se prioritetu ili značaj -
noj površini najviše pridonosi provedbom mjere.
Na primjer, 13. mjera u okviru programa područja suočenih s prirodnim ograničenjima (ANC) programirano je 
u okviru 4 različita prioriteta / značajne površine. One države članice koje su programirale 13. mjeru u okviru 4. prio -
riteta smatraju je relevantnijom za ostvarivanje ciljeva ovog prioriteta.
Zajednički odgovor Komisije na odlomke 56., 57 . i 58 i okvir 4.
Komisija prima na znanje razmišljanja Suda o nedostacima metodologije praćenja za EPFRR i simulacije utemeljene 
na različitim pristupima.
Trenutačnom metodologijom praćenja za EPFRR-a pokušava se uspostaviti ravnoteža između pružanja razumno 
pouzdane procjene rashoda povezanih s borbom protiv klimatskih promjena i smanjivanja administrativnog optere -
ćenja i troškova na najnižu moguću razinu.
Odgovori Komisije 72
Predloženim pristupom Suda koji se sastoji od primjene različitih koeficijenata povezanih s borbom protiv klimat -
skih promjena na različite mjere / operacije u okviru značajnih površina i prioriteta Unije povećala bi se preciznost, 
ali bi on doveo i do povećanja administrativnog opterećenja nacionalnih i regionalnih uprava.
Četvrtom prioritetu trebalo bi pripisati pokazatelj od 100 % jer on uključuje mjere kojima se pridonosi zaštiti okoliša 
i jačanju otpornosti ekosustava kako bi se mogli prilagoditi klimatskim promjenama. Uzimajući u obzir raznolikost, 
različitost i složenost operacija u okviru 4. prioriteta Unije (npr. poljoprivredno-okolišne mjere i mjere borbe pro -
tiv klimatskih promjena), podjelom po mjerama/operacijama postupak praćenja postao bi opterećujući i težak za 
države članice.
Mjera ANC-a (područja suočena s prirodnim ograničenjima) u EPFRR-u važna je za sprječavanje napuštanja zemlji -
šta i za održavanje okolišne i gospodarske vrijednosti poljoprivrede u područjima suočenima s prirodnim ograni -
čenjima. Njome se pridonosi održavanju poljoprivrednih ekosustava koji bi mogli biti izgubljeni bez potpore, što 
je važno u kontekstu prilagodbe klimatskim promjenama i njihova ublažavanja (npr. pašnjaci). Novim pristupom 
označavanju utemeljenom na zajednički dogovorenim biofizičkim kriterijima koji će biti uspostavljeni tijekom tre -
nutačnog programskog razdoblja ostvarit će se snažnija usmjerenost na održavanje najranjivijeg poljoprivrednog 
zemljišta obrađenim i tako će se povećati važnost mjere za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu njima.
59
Komisija smatra da su posebne metodologije praćenja navedene u programskoj izjavi EPFRR-a i programa LIFE iz 
ovog odlomka dogovorene u okviru metodologije praćenja EU-a koja je razvijena za uporabu tijekom trenutačnog 
programskog razdoblja.
60
Program Obzor 2020. predstavlja znatno povećanje istraživanja u tom području u odnosu na Sedmi okvirni program. 
Iako izravne usporedbe cijelog programa nisu moguće, procjenjuje se da se iz dijela „Suradnja” Sedmog okvirnog 
programa tijekom sedam godina provedbe programa (2007. – 2013.) pridonijelo 2,4  milijarde  EUR za borbu protiv 
klimatskih promjena, dok su posljednje provjerene brojke za samo prve dvije godine (2014. – 2015.) usporedivih 
dijelova programa Obzor 2020. koji se mogu programirati iznosile 3,2 milijarde EUR. Stoga su trenutačne brojke, iako 
su ispod izvorno predviđene razine potrošnje, pozitivan znak predanosti Komisije.
U uvodima u glavne programe rada za razdoblje 2014. – 2015. i 2016. – 2017. navedene su jasne naznake rashoda 
povezanih s borbom protiv klimatskih promjena relevantnim upućivanjem na pozive/teme, prema potrebi. U tom 
kontekstu službe Komisije pažljivo su i trajno pratile sve teme radnih programa Obzora 2020. u pogledu rashoda 
povezanih s borbom protiv klimatskih promjena u cilju mjerenja napretka prema ostvarenju razine potrošnje pred -
viđene u programu Obzor 2020.
Akcijskim planom koji je pokrenut prošle godine daje se dodatni poticaj u tom pogledu. Nadalje, u postupku stra -
teškog programiranja za razdoblje 2018. – 2020. koji je trenutačno u tijeku priznaje se važnost uključivanja borbe 
protiv klimatskih promjena i povećanja povezanih rashoda. Nakon okončanja postupka izrade strateških programa, 
mogu se rješavati kvantitativni aspekti za razdoblje 2018. – 2020.
Odgovori Komisije 73
61
Doprinos inicijativa „odozdo prema gore” borbi protiv klimatskih promjena ne može se utvrditi dok nisu odabrani 
pojedinačni projekti za financiranje i može se iz godine u godinu razlikovati.
62
Komisija pozorno prati napredak ovog pokazatelja i još ima manevarskog prostora. Do odobrenja sljedećih pro -
grama rada (otprilike u jesen 2017.) Komisija će ažurirati brojke kako bi točnije utvrdila stanje i potreban proračun za 
godine 2018. – 2020. U srednjoročnoj reviziji VFO-a (koja je opisana u odgovoru Komisije na odlomak 28.) također 
su izričito istaknuti elementi kojima bi se trebalo poduprijeti daljnje uključivanje borbe protiv klimatskih promjena 
u program Obzor 2020.
63
U tijeku je proces izrade strateških programa za razdoblje 2018. – 2020. i u njemu je borba protiv klimatskih pro -
mjena utvrđena kao važan prioritet. Nakon okončanja postupka izrade strateškog programa, mogu se rješavati 
kvantitativni aspekti za razdoblje 2018. – 2020., uključujući dodijeljena proračunska sredstva za borbu protiv klimat -
skih promjena.
64
Akcijski plan Komisije trebalo bi dopuniti „mjerljivim ciljevima”. Međutim, njih je najbolje odrediti pri izradi pro -
grama rada za razdoblje 2018. – 2020., koji još nije dovršen.
65
Komisija potvrđuje da ne postoje usporedivi podaci o potrošnji povezanoj s borbom protiv klimatskih promjena 
u okviru prethodnog VFO-a. Komisija istovremeno smatra da se znatnim povećanjem potrošnje za borbu protiv 
klimatskih promjena u procjenama Suda za neke programe (posebno one iz odlomka 69.) općenito potvrđuje opseg 
radnih procjena Komisije na početku VFO-a.
67
Komisija smatra da je glavna korist praćenja borbe protiv klimatskih promjena u proračunu EU-a u podupiranju 
oblikovanja mjera potrošnje prilagođenih borbi protiv klimatskih promjena u programima EU-a. Potvrđujemo da 
se primjerima istaknutima u odjeljku ne osigurava osnova za donošenje općenitih zaključaka i da oni mogu služiti 
samo kao primjer.
70
Komisija ističe da je cilj njezina pristupa uključivanja uvrstiti pitanja povezana s borbom protiv klimatskih promjena 
u proračunske instrumente EU-a te da je promjena u sastavu potrošnje povezane s borbom protiv klimatskih pro -
mjena odraz promjena u prioritetima potrošnje pojedinih programa i uloga različitih izvora financiranja dostupnih 
na razini države.
Odgovori Komisije 74
71
Razlike u potrošnji povezanoj s borbom protiv klimatskih promjena u različitim državnim programima proizlaze 
u velikoj mjeri iz sektorskih prioriteta države i stoga se ne mogu smatrati pokazateljem šire ili uže opredijeljenosti za 
borbu protiv klimatskih promjena.
75
Usmjeravanje aktivnosti istraživanja i inovacija (R&I) na određene sektore ili klastere (na primjer gospodarstvo 
s niskim emisijama ugljika) nije izričito bilo tema detaljnih rasprava pri izradi programa. Na pregovore o ciljevima 
istraživanja i inovacija primjenjivao se ex ante  uvjet o pametnoj specijalizaciji. Da je Komisija intervenirala kako bi 
postigla snažniju usmjerenost istraživanja i inovacija u njemačkim i rumunjskim OP-ovima na borbu protiv klimat -
skih promjena, to bi bilo protivno pravno utvrđenom ex ante  uvjetu strategija pametne specijalizacije za koje je od 
ključne važnosti postupak odozdo prema gore. Službe Komisije promatraju jesu li održiva energija i borba protiv 
klimatskih promjena među najvažnijim prioritetima tih strategija.
76
Komisija napominje da se programima Europskog socijalnog fonda (ESF) može odgovoriti na sve promjene u potra -
žnji za zelenim vještinama kako i kada budu nastajale.
Zajednički odgovor Komisije na odlomke 77 . – 79.
Komisija napominje da iako doprinos svih europskih strukturnih i investicijskih fondova borbi protiv klimatskih 
promjena premašuje 25 %, pojedinačni doprinos svakog fonda neizbježno će se razlikovati ovisno o tome koliko su 
njegove posebne glavne misije povezane s borbom protiv klimatskih promjena. U pogledu ESF-a takav doprinos 
može biti samo neizravan, posebno ulaganjima u zelene vještine koje su blisko povezane s promjenama na tržištu 
rada i stoga se temelje na potražnji.
Komisija napominje da je sustav praćenja doprinosa iz ESF-a borbi protiv klimatskih promjena pojačan u financij -
skom razdoblju 2014. – 2020., posebno uključivanjem borbe protiv klimatskih promjena kao „sekundarne teme” za 
praćenje doprinosa ESF-a.
Neovisno o tome, Komisija priznaje da se doprinos ESF-a borbi protiv klimatskih promjena može bolje vrednovati te 
će u budućnosti razmotriti mogućnosti u tom pogledu.
81
Tijekom posljednje reforme ZPP-a opseg višestruke sukladnosti podvrgnut je znatnom preispitivanju u pogledu 
pitanja mogu li se zahtjevi kontrolirati, jesu li izravno namijenjeni poljoprivrednicima i jesu li povezani s poljopri -
vrednom djelatnošću. Kao rezultat toga, popis dobrih poljoprivrednih i okolišnih uvjeta (GAEC) skraćen je za više od 
50 % (s 15 na 7), a zakonski zahtjevi u pogledu upravljanja (SMR) skraćeni su s 18 na 13.
Odgovori Komisije 75
82
Komisija se ne slaže s mišljenjem da je ekologizacija izravnih plaćanja utemeljena na prethodnim GAEC-ovima. 
Zahtjevi za ekološki značajne površine i raznolikost usjeva novi su i zaštita trajnih pašnjaka snažno se pojačavala 
primjerice potpunom zaštitom ekološki osjetljivih trajnih pašnjaka i smanjenom mogućnošću njihove obrade.
Komisija također vjeruje da ekologizacija izravnih plaćanja ima znatan, a ne ograničen učinak. Učinak pravedno 
odražava povezanost triju poljoprivrednih praksi s klimatskim promjenama. Iako zahtjevi za ekologizaciju doista 
ne utječu na sve poljoprivrednike, dostupne informacije pokazuju da je obuhvaćeno 72 % ukupne poljoprivredne 
površine, što je još relevantnije u pogledu borbe protiv klimatskih promjena.
84
Uključivanjem borbe protiv klimatskih promjena ne zahtijeva se da svaka regija / država članica pojača ulaganja 
u ublažavanje klimatskih promjena ili prilagodbu njima. Borba protiv klimatskih promjena razmatrala se u analizi 
SWOT i utvrđivanju potreba i ocjenjuje se u odnosu na ostale prioritete. Osnova za usporedbu promijenila se u dva 
programska razdoblja. Učinak gospodarske krize u mnogim područjima posebno je doveo do veće potrebe za jača -
njem gospodarskog položaja sektora poljoprivrede koji je pogođen krizom. U tom kontekstu stabilizacija rashoda 
povezanih s borbom protiv klimatskih promjena (čak i ako se ne može točno kvantificirati zbog nedostatka odgova -
rajućih metodologija) nije negativni rezultat.
85
Države članice odgovorne su za utvrđivanje kriterija za odabir. Komisija je dala smjernice o „mogućnostima za borbu 
protiv klimatskih promjena u EPFRR-u”, što je uključivalo preporuku za oblikovanje kriterija za odabir.
89
Cilj prilagodbe ribolovnog kapaciteta dostupnim financijskim sredstvima pružanjem financijske potpore mjerama 
za upravljanje flotom djelomično je ostvaren u posljednjem programskom razdoblju. Time se može objasniti sma -
njena potpora iz EFPR-a mjerama flote u odnosu na prethodno razdoblje u okviru EFR-a.
Zaključci i preporuke
91
Komisija ističe da je povećanje potrošnje povezane s borbom protiv klimatskih promjena na najmanje 20 % prora -
čuna EU-a bilo politička obveza čija je namjera bila uključiti borbu protiv klimatskih promjena u sve programe EU-a.
Odgovori Komisije 76
92
Komisija smatra da je općenito ostvaren važan napredak u uključivanju pitanja borbe protiv klimatskih promjena 
u razvoj programa i u razvoj jedinstvenog kvantificiranog pristupa uključivanju koji sada služi kao transparentna 
osnova.
Komisija napominje, međutim, da će se mogući pojedinačni doprinos svakog fonda razlikovati ovisno o tome koliko 
su njegove posebne glavne misije povezane s borbom protiv klimatskih promjena. Stoga je neizbježno da će se 
sustavi koji se upotrebljavaju za programiranje i praćenje doprinosa razlikovati među fondovima.
Komisija svejedno smatra da u načelu napreduje prema cilju od 20 %, iako priznaje da su potrebni dodatni napori, 
kako je istaknuto u srednjoročnoj reviziji VFO-a.
93
Komisija ističe da je cilj od 20 % najavljen kao jedan od elemenata pristupa uključivanja mjera za borbu protiv 
klimatskih promjena u proračun EU-a, što je pak jedan od elemenata pristupa EU-a odgovoru na potrebe za ulaga -
njima povezane s klimatskim promjenama (vidjeti odgovor na odlomak 24.).
Pristupom uključivanja mjera za borbu protiv klimatskih promjena u proračun EU-a pokazuje se predanost EU-a 
borbi protiv klimatskih promjena i vodećem položaju u toj borbi, kao i svim mjerama EU-a za borbu protiv klimat -
skih promjena.
Komisija je u srednjoročnoj reviziji VFO-a ocijenila napredak prema cilju od 20 %, kako je objašnjeno u njezinom 
odgovoru na odlomak 28.
94
Sada kada su dovršeni postupci izrade programa Komisija može objediniti pouzdane podatke za ažurirane procjene 
tih programa u pogledu potrošnje za borbu protiv klimatskih promjena i objavila je stanje u kontekstu srednjoročne 
revizije VFO-a. Da se provodio na temelju privremenih podataka za razdoblje 2014. – 2016., ovaj postupak temeljio 
bi se na netočnim podacima i mogao bi dovesti do pogrešnih tumačenja.
U srednjoročnoj reviziji VFO-a procjenjuje se da će se u razdoblju 2014. – 2020. ostvariti malo više od 200 mili -
jardi EUR rashoda povezanih s borbom protiv klimatskih promjena. To iznosi otprilike 18,9 % za cijelo razdoblje 
financijskog programiranja.
95
Komisija ističe da se metodom EU-a za praćenje potrošnje povezane s borbom protiv klimatskih promjena uvodi 
novi kvantificirani pristup praćenju proračunske potrošnje. Stoga postoje mogućnosti za daljnji razvoj, a opća meto -
dologija pouzdana je i transparentna.
1. preporuka - Kvalitetna -višegodišnja konsolidacija
Komisija prihvaća preporuku u pogledu provođenja kvalitetne višegodišnje konsolidacije kojom bi se utvrdilo 
postiže li se programiranim rashodima povezanima s borbom protiv klimatskih promjena ciljna vrijednost od 20 
% i smatra je ostvarenom u kontekstu srednjoročne revizije VFO-a. Komisija planira nastaviti svake godine pratiti 
napredak u kontekstu izrade godišnjih nacrta proračuna.
Odgovori Komisije 77
2. preporuka – Sveobuhvatan okvir za izvješćivanje  
(a)
Komisija djelomično prihvaća preporuku.
Ona prihvaća da treba prikazati relevantne aspekte borbe protiv klimatskih promjena u odgovarajućim godišnjim 
izvješćima o radu i napredak ostvaren u pogledu te borbe. U novom Godišnjem izvješću o upravljanju proračunom 
EU-a i o njegovom izvršenju sažeto je (odjeljak 1.) izvršenje proračuna EU-a i najnoviji dostupni dokazi o rezultatima 
ostvarenima uz pomoć proračuna EU-a. Ovo izvješće temelji se na informacijama iz godišnjih izvješća o radu i pro -
računskih programskih izjava te na ostalim izvorima kao što su izvješća o evaluaciji i provedbi programa EU-a. Ovo 
izvješće sadržava sažeti prikaz, a detaljnija izvješća o ciljevima programa i napretku u pogledu pokazatelja dostupna 
su u godišnjim izvješćima o radu i u programskim izvještajima.
Komisija ne prihvaća preporuku da treba izvješćivati o financijskim instrumentima u kontekstu praćenja proračun -
skih napora usmjerenih na postizanje cilja od 20 %.
(b)
Komisija napominje da je ova preporuka upućena državama članicama.
(c)
Komisija ne prihvaća preporuku. Unatoč predanosti poboljšanju preciznosti podataka, ne zna se kakve će posljedice 
to dodatno administrativno opterećenje imati na Komisiju i države članice. Komisija će razmotriti mogućnost uvo -
đenja razlike između ublažavanja i prilagodbe u slučaju revidiranja metodologije u budućnosti te ističe da su one 
blisko međusobno povezane.
96
Komisija je suglasna da je potrebno uložiti dodatne napore u uključivanje borbe protiv klimatskih promjena u pro -
grame EU-a. Politički cilj od 20 % utvrđen je radi poticanja uključivanja (vidi odgovor Komisije na odlomak 25.). 
Komisija smatra da je takva fleksibilnost u pogledu cilja od 20 % primjerena u razvoju inovativnog pristupa uklju -
čivanju borbe protiv klimatskih promjena i praćenju potrošnje za tu borbu. Pristupom EU-a uključivanju nastoje 
se ugraditi aspekti borbe protiv klimatskih promjena u sve politike te se cilj od 20 % upotrebljava za poticanje 
uključivanja.
Komisija je u srednjoročnoj reviziji VFO-a ocijenila napredak prema cilju od 20 %, kako je objašnjeno u njezinu odgo -
voru na odlomak 28.
3. preporuka – Procjena potreba u odnosu na klimatske promjene
Komisija djelomično prihvaća preporuku.
Komisija prihvaća da kada se predlaže novi opći politički cilj treba uzeti u obzir potrebe u pogledu borbe protiv 
klimatskih promjena i mogućnost doprinosa različitim područjima. Komisija ne prihvaća planiranje posebnih dopri -
nosa za svako područje ili program.
Odgovori Komisije 78
97
Komisija smatra da je ostvaren dobar napredak u pogledu uključivanja borbe protiv klimatskih promjena u proračun 
EU-a te da je metodologija EU-a transparentna i primjerena svrsi.
Komisija upućuje na svoj odgovor na odlomak 29. u pogledu prirode potrošnje za borbu protiv klimatskih promjena 
u različitim instrumentima. Ona ističe da se pravni tekstovi razlikuju prema tome koliko uključuju politički cilj uklju -
čivanja borbe protiv klimatskih promjena koja se u nekoliko slučajeva uvodi kao politička ambicija u preambuli, a ne 
kao pravno obvezujući cilj. Vidi odgovor Komisije na odlomke 25. i 26.
Komisija je u kontekstu srednjoročne revizije VFO-a opisala svoja predviđanja potrošnje povezane s borbom protiv 
klimatskih promjena do 2020.
98
Pristup EU-a uključivanju borbe protiv klimatskih promjena utemeljen je na međunarodnoj praksi i njime je razvi -
jena kvantificirana metodologija praćenja kojom se uspostavlja ravnoteža između administrativnog opterećenja 
i pouzdanosti podataka.
Komisija prima na znanje izračune Suda utemeljene na drugim metodama praćenja borbe protiv klimatskih pro -
mjena, ali ne smatra da bi njima trebalo dati prednost pred inovativnim i detaljnim pristupom uključivanju borbe 
protiv klimatskih promjena koji je dogovoren u EU-u.
99
Komisija potvrđuje da u okviru trenutačne metodologije postoji mogućnost precjenjivanja i podcjenjivanja određe -
nih elemenata potrošnje koji su povezani s borbom protiv klimatskih promjena. Istodobno ne smatramo da je skup 
načela koje je razvila skupina međunarodnih organizacija za pomoć 2015. za ublažavanje praćenja njihovih operacija 
relevantna referentna točka za pristup dogovoren na razini EU-a. Metoda koju Komisija upotrebljava pouzdana je, 
izrađena je na transparentan i koordinirani način i priopćena je Europskom parlamentu i Vijeću.
Komisija procjenjuje opći doprinos oba fonda ZPP-a borbi protiv klimatskih promjena na temelju pouzdane meto -
dologije čije se pojedinosti svake godine dostavljaju u programskim izvještajima priloženima Komisijinom nacrtu 
proračuna.
Komisija vjeruje da učinak izravnih plaćanja za ekologizaciju pravedno odražava povezanost triju poljoprivrednih 
praksi s klimatskim promjenama. U pogledu izravnih plaćanja koja nisu za ekologizaciju, njihova korist za borbu 
protiv klimatskih promjena povezanu s višestrukom sukladnošću može se ocijeniti primjenom pokazatelja iz Rija 
od 40 % na udio od 20 % izravnih plaćanja koja nisu za ekologizaciju. To je zamjenska vrijednost za bilo koji drugi 
izračun utemeljena na sustavu kažnjavanja u okviru višestruke sukladnosti. Međutim, Komisija vjeruje da učinak 8 
% izravnih plaćanja koja nisu za ekologizaciju na borbu protiv klimatskih promjena nije precijenjen ako se uzmu 
u obzir koristi višestruke sukladnosti i izravnih plaćanja za tu borbu. Ovaj izračun u potpunosti se temelji na načelu 
konzervativnosti.
100
Komisija procjenjuje opći doprinos oba fonda ZPP-a borbi protiv klimatskih promjena na temelju pouzdane meto -
dologije čije se pojedinosti svake godine dostavljaju u programskim izvještajima priloženima Komisijinom nacrtu 
proračuna.
Odgovori Komisije 79
4. preporuka – Ispraviti precijenjene iznose
Komisija djelomično prihvaća preporuku. Metodologija praćenja mora ostati stabilna tijekom trenutačnog VFO-a iz 
razloga predvidljivosti, dosljednosti i transparentnosti. Međutim, Komisija će razmotriti načine za prilagodbu meto -
dologije praćenja za EPFRR za razdoblje programiranja nakon 2020. bez povećanja administrativnog opterećenja.
101
Akcijski plan Komisije dopunit će se detaljnijim, mjerljivim ciljevima. Međutim, njih je najbolje odrediti pri izradi 
programa rada za razdoblje 2018. – 2020., koji još nisu dovršeni.
102
Komisija potvrđuje da je potrebno uložiti dodatne napore u nekoliko programa u cilju poboljšanja uključivanja, ali 
smatra da posebni akcijski planovi za povećanje potrošnje za borbu protiv klimatskih promjena ne bi imali dodanu 
vrijednost.
5. preporuka – Izraditi akcijske planove
Komisija djelomično prihvaća preporuku.
Komisija će procijeniti prilike za povećanje relevantnosti borbe protiv klimatskih promjena u kontekstu srednjoroč -
nih revizija pojedinačnih programa i politika, kako je utvrđeno u srednjoročnoj reviziji VFO-a. U iščekivanju rezultata 
tih revizija Komisija će razmotriti korektivne mjere. Uspostava pojedinačnih akcijskih planova ne bi bila primjerena 
jer u pojedinačnim programima već postoje postupci za utvrđivanje prioriteta ovisno o načinu upravljanja.
103
Komisija smatra da su odobrena sredstva za preuzimanje obveza za praćenje bila nužan prvi korak prema boljem 
uključivanju borbe protiv klimatskih promjena u proračun EU-a te da ona osiguravaju razumnu zamjensku vrijed -
nost uspostavljajući ravnotežu između administrativnog opterećenja i dodatnog sloja praćenja. Trenutačne pro -
cjene doista se temelje na programiranim rashodima (nacrt proračuna). Međutim, ažuriraju se na temelju stvarnog 
izglasanog proračuna i pisama o izmjeni. Komisija će ocijeniti troškovnu učinkovitost davanja ex-post  procjena na 
temelju stvarnih obveza. Međutim, izračunima utemeljenima na stvarnim plaćanjima stvorilo bi se dodatno admini -
strativno opterećenje jer plaćanja mogu trajati godinama i biti podložna financijskim ispravcima. Međutim, Komisija 
može dati procjenu jer su približno 97 % odobrenih sredstava za preuzimanje obveza postala odobrena sredstva za 
plaćanje.
Komisija je suglasna da je potrebno pojačati usmjerenost na rezultate potrošnje EU-a. Međutim, u trenutačnom 
okviru za izvršenje kojeg je utvrdio zakonodavac pokazatelji povezani s borbom protiv klimatskih promjena predvi -
đeni su samo za dio potrošnje i ti se pokazatelji ne mogu objediniti na razini proračuna EU-a. Stečeno iskustvo uzet 
će se u obzir pri uspostavi sljedećeg okvira za izvršenje VFO-a.
Odgovori Komisije 80
6. preporuka – Razviti pokazatelje kojima se prati stvarna potrošnja za mjere borbe 
protiv klimatskih promjena i povezani rezultati  
(a)
Komisija ne prihvaća preporuku o razvoju novog sustava za praćenje u ovoj fazi. Time bi se povećalo administra -
tivno opterećenje država članica koje nije predviđeno u trenutačnim propisima i nije uključeno u sporazume o par -
tnerstvu i operativne programe. Komisija će nastaviti upotrebljavati uspostavljene sustave praćenja iz kojih se mogu 
dobiti i podaci o rashodima.
(b)
Komisija prihvaća preporuku i provest će je kako je opisano u nastavku.
Ona će pojačati i poboljšati usporedivost pokazatelja rezultata povezanih s borbom protiv klimatskih promjena 
u svim proračunskim područjima i razmotrit će mogućnost da se u okviru sljedećeg VFO-a uspostave pokazatelji 
rezultata povezani s borbom protiv klimatskih promjena radi procjene doprinosa proračuna EU-a borbi protiv kli -
matskih promjena, posebno radi procjene emisija stakleničkih plinova i njihova smanjenja ostvarenog mjerama koje 
financira EU.
(c)
Komisija prihvaća preporuku koju smatra provedenom kako je opisano u nastavku.
Ona će nastaviti aktivno promicati razmjenu dobre prakse i u posebnom području pokazatelja rezultata poveza -
nih s borbom protiv klimatskih promjena. Na primjer, stručna skupina za praćenje i evaluaciju ZPP-a već osigurava 
forum za razmjenu dobre prakse o evaluaciji ZPP-a, među ostalim o takvim pokazateljima.
105
Usmjeravanje aktivnosti istraživanja i inovacija na određene sektore ili klastere (na primjer gospodarstvo s niskim 
emisijama ugljika) nije izričito bilo tema detaljnih rasprava pri izradi programa. Na pregovore o ciljevima istraživa -
nja i inovacija primjenjivao se ex ante  uvjet o pametnoj specijalizaciji. Da je Komisija intervenirala kako bi postigla 
snažniju usmjerenost istraživanja i inovacija u OP-ovima na borbu protiv klimatskih promjena, to bi bilo protivno 
regulatornim zahtjevima, posebno činjenici da su strategije pametne specijalizacije postupak odozdo prema gore. 
U tom kontekstu postoji trend znatno viših ulaganja u istraživanje i inovacije u područjima povezanima s energijom 
s niskim emisijama ugljika nego što je to predviđeno u programima i izvorno zabilježeno metodologijom praćenja.
106
Komisija ističe da će stvarni udio rashoda dodijeljenih u okviru ESF-a za borbu protiv klimatskih promjena biti 
poznat tek nakon provedbe programa budući da doprinos ESF-a borbi protiv klimatskih promjena može biti samo 
neizravan, posebno kroz ulaganja u zelene vještine, koje su usko povezane s promjenama na tržištu rada i stoga se 
temelje na potražnji.
Komisija smatra da se udjelom rashoda dodijeljenih u okviru ESF-a za borbu protiv klimatskih promjena utvrđenim 
na temelju informacija koje su prijavile države članice u operativnim programima ESF-a može stoga podcijeniti oče -
kivani doprinos ESF-a borbi protiv klimatskih promjena u razdoblju 2014. – 2020.
Komisija upućuje na svoj zajednički odgovor na odlomke 77. – 79.
Odgovori Komisije 81
107
Reforma zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) dovela je do znatnog povećanja financiranja borbe protiv klimat -
skih promjena u usporedbi s razdobljem 2007. – 2013.
108
Komisija se ne slaže s mišljenjem da je u praksi ekologizacija izravnih plaćanja u velikoj mjeri utemeljena na već 
postojećoj poljoprivrednoj praksi. Komisija umjesto toga vjeruje da će se uvođenjem ekologizacije znatno pridoni -
jeti dodatnim mjerama borbe protiv klimatskih promjena. Zahtjevi za ekološki značajne površine i raznolikost usjeva 
doista su novi i zaštita trajnih pašnjaka snažno se pojačavala primjerice potpunom zaštitom ekološki osjetljivih 
trajnih pašnjaka i smanjenom mogućnošću za njihovo oranje.
Plaćanjima ekologizacije de facto  se povećala osnova iznad koje se okolišne prakse mogu plaćati u okviru programa 
ruralnog razvoja. Plaćanja odobrena za vrste operacija programiranih u okviru poljoprivredno-okolišne mjere borbe 
protiv klimatskih promjena mogu se izvršiti samo za obveze i zahtjeve koji premašuju obveze ekologizacije. To 
podrazumijeva više ekološke i klimatske rezultate.
109
Godišnja izvješća država članica o provedbi EFPR-a više su usmjerena na praćenje potrošnje EFPR-a na borbu protiv 
klimatskih promjena. Vidi odgovor Komisije na odlomak 43.
7 . preporuka – Istraživanje svih potencijalnih prilika i jamčenje stvarnog pomaka 
prema borbi protiv klimatskih promjena  
(a)
Komisija djelomično prihvaća preporuku na isti način kao i 5. preporuku, odnosno utvrdit će područja s neiskori -
štenim potencijalom i razmotriti mogućnosti i mjere za povećanje relevantnosti borbe protiv klimatskih promjena 
u njihovim programima potrošnje u kontekstu njihovih pojedinačnih srednjoročnih revizija. Međutim, ona neće 
razviti posebne akcijske planove za potrošnju za borbu protiv klimatskih promjena u okviru pojedinačnih programa.
(b)
Komisija ne prihvaća ovu preporuku. Zamjena višegodišnjih financijskih programa u programima europskih struk -
turnih i investicijskih fondova kojima se upravlja u okviru podijeljenog upravljanja strukturama financiranja koje su 
utvrđene u okviru prethodno dodijeljenih omotnica nije u ovoj fazi ni praktična ni izvediva. U okviru ovog razdoblja 
programiranja nisu izvedivi ni razvoj i donošenje novih mjera borbe protiv klimatskih promjena u zakonodavnom 
okviru (npr. EFPR-a).
Komisija će istodobno razmotriti mogućnosti jačanja uvođenja borbe protiv klimatskih promjena u kontekstu sred -
njoročne revizije pojedinačnih programa.

Besplatne publikacije:
  jedan primjerak:  
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
  više od jednog primjerka ili plakati/zemljovidi:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
pri delegacijama u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hr.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_hr.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatni poziv iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (premda neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
 u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU-a
Događaj Datum
Usvajanje memoranduma o planiranju revizije/početak revizije 14.10.2015
Službeno slanje nacrta izvješća Komisiji (ili drugom subjektu nad kojim se obavlja 
revizija)2 2.7. 2016
Usvajanje konačnog izvješća nakon raspravnog postupka 26.10.2016
Primitak službenih odgovora Komisije (ili drugog subjekta nad kojim se obavlja revizija) 
na svim jezicima14.11.2016
EU se složio da bi se najmanje 20 % njegova proračuna za 
razdoblje 2014.  – 2020. trebalo potrošiti na klimatske 
aktivnosti, kao odgovor na klimatske promjene i s njima 
povezane znatne potrebe za ulaganjima. Utvrdili smo da 
se na tome već ambiciozno radi i da je, općenito, napredak 
postignut. Međutim, bez ulaganja većih napora, postoji 
ozbiljan rizik da se ciljna vrijednost od 20 % neće postići. 
Provedba cilja rezultirala je usmjerenijim i  većim 
financijskim sredstvima za klimatske aktivnosti u  okviru 
Europskog fonda za regionalni razvoj i  Kohezijskog fonda. 
Međutim, u okviru Europskog socijalnog fonda i u 
područjima poljoprivrede, ruralnog razvoja i  ribarstva nije 
bilo bitnog pomaka u pogledu klimatskih aktivnosti.
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD