Ovaj prijedlog i njegovi ciljevi dosljedni su s ostalim politikama Unije, osobito s politikama iz područja zaštite okoliša poput onih sadržanih u Okvirnoj direktivi o pomorskoj strategiji te s ciljem postizanja „dobrog stanja okoliša” morskih voda EU-a do 2020.

–člankom 15. zahtijeva se da se u planovima utvrde pojedinosti o načinu ispunjavanja obveze iskrcavanja, uključujući sljedeće: izuzeća, uključujući de minimis izuzeća do ukupno 5 % ukupnih godišnjih ulova svih vrsta koje podliježu obvezi iskrcavanja; odredbe o dokumentiranju ulova; prema potrebi, utvrđivanje minimalnih referentnih veličina za očuvanje, a

Većina komercijalnih stokova u zapadnom Sredozemlju iskorištava se na razinama koje su znatno iznad raspona ribolovne smrtnosti koji su u skladu s postizanjem cilja u pogledu najvišeg održivog prinosa (FMSY): u toj se podregiji prekomjerno lovi više od 80 % procijenjenih stokova. Nadalje, biomasa nekih od tih stokova blizu je granične referentne točke (BLIM) što pokazuje da postoji visoka vjerojatnost da će doći do izlovljenosti. Najčešće se prekomjerno love stokovi oslića i trlje blatarice, pri čemu su trenutačne razine iskorištavanja do deset puta veće od procijenjenih ciljanih vrijednosti FMSY. Iako stanje mnogih drugih ribljih stokova nije poznato, vrlo je vjerojatno da su oni u sličnoj situaciji. Tijekom raznih savjetovanja provedenih 2015. i 2016., uključujući ona u okviru „procesa iz Catanije”, velika većina dionika složila se da su riblji stokovi u Sredozemlju ozbiljno prelovljeni. Osim toga, znanstvena zajednica na europskoj i međunarodnoj razini više je puta naglasila potrebu za poduzimanjem hitnih mjera kako bi se smanjile visoke razine prelova u cijelom sredozemnom bazenu.

Iako pridneni ribolov ne čini najveći udio iskrcaja, za njim postoji velika potražnja među ribarima zbog njegove velike komercijalne vrijednosti. Pridneni ribolov u Sredozemlju vrlo je složen i uključuje mnoge vrste ribe i rakova. Glavne su pridnene vrste koje se love u zapadnom Sredozemlju oslić (Merluccius merluccius), trlja blatarica (Mullus barbatus), velika crvena kozica (Aristaeomorpha foliacea), dubinska kozica (Parapenaeus longirostris), svijetlocrvena kozica (Aristeus antennatus) i škamp (Nephrops norvegicus). Ta vrsta ribolova obuhvaća vrlo velik broj vrsta, a neki se riblji stokovi kreću teritorijalnim vodama više država članica. Glavni alat koji se koristi za pridnene vrste jesu povlačne mreže (koće), na koje se odnosi najveći dio ulova i flote, no važni su i pasivni alati kao što su trostruke mreže stajaćice, jednostruke mreže stajaćice, klopke i parangali.

3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

Predložene mjere u skladu su s načelom proporcionalnosti, s obzirom na to da su prikladne i potrebne, a druge, manje restriktivne mjere, nisu na raspolaganju za postizanje željenih ciljeva politike.

Od ispitanika je zatraženo da ispune upitnik koji se sastojao od otvorenih i zatvorenih pitanja, među kojima se šest pitanja odnosilo na same sudionike, a 18 na biološke, tehničke i društveno-gospodarske aspekte pridnenog ribolova u zapadnom Sredozemlju. Teme su uključivale percepciju problema, mogućnosti upravljanja te područje primjene i sadržaj mogućeg višegodišnjeg plana.

GU MARE održao je od 30. svibnja do 30. rujna 2016. javno savjetovanje na internetu o „višegodišnjem planu za ribarstvo koje iskorištava pridnene stokove u zapadnom Sredozemnome moru”. Opći je cilj bio prikupiti doprinose i stajališta dionika, osobito u početnoj pripremnoj fazi.

Postupak savjetovanja završen je u ožujku 2017. potpisivanjem Ministarske deklaracije o održivosti ribarstva u Sredozemlju, kojom je utvrđen nov strateški okvir za upravljanje ribarstvom u regiji i pet mjera s mjerljivim ciljevima za sljedećih deset godina. Ta inicijativa dio je mjera poduzetih na razini EU-a radi obnove ribljih stokova do održivih razina u zapadnom Sredozemnome moru.

(3)iako bi se opcijom višegodišnjeg plana, zbog smanjenja ribolovnog napora, povećali prijelazni troškovi povezani sa zapošljavanjem i profitabilnošću, do 2025. bi se povećala društveno-gospodarska učinkovitost svih flota, a samo jedna flota bila bi u financijskoj opasnosti (u slučaju opcije 1. takvih segmenata flote bilo bi devet, a u slučaju opcije 2. četiri);

(2)približno 70 % procijenjenih stokova oporavilo bi se do razina biomase stoka u mrijestu koje su iznad zaštitne referentne točke (BPA), prema njih 5 % u slučaju opciju 1. i 72 % u slučaju opcije 2. Planom bi se uvele i zaštitne mjere za biomasu koje bi zahtijevale prethodno utvrđivanje mjera za oporavak stokova koji su izvan sigurnih bioloških granica, čime bi se povećala i vjerojatnost održavanja biomase na održivoj razini. Osim toga, postizanje cilja vrijednosti FMSYna temelju opcije 2. rizičnije je nego na temelju višegodišnjeg plana zbog dvaju glavnih razloga: i. potrebno je ispuniti mnogo više uvjeta kako bi se uspostavio učinkovit okvir za upravljanje (npr. veća suradnja, usklađenost, koordinacija među državama članicama) i ii. čak i ako se izmijeni postojeći okvir, nema jamstva da će se time dokinuti dosadašnja loša provedba;

Uzimajući u obzir sve dokaze koji su prikupljeni i analizirani u okviru postupka procjene učinka, daje se prednost opciji 3.: višegodišnjem planu na razini EU-a. Razlozi za to navode se u nastavku:

–opcija 2. „izmjena postojećeg okvira za upravljanje”, tj. preispitivanje nacionalnih planova kako bi se uzeli u obzir ciljevi ZRP-a, i to: izmjenom važećeg područja primjene planova (s obzirom na riblje stokove, vrste ribolova i geografsku pokrivenost), uvođenjem novih ciljeva očuvanja kao što je najviši održivi prinos, uvođenjem mjerljivih ciljeva i rokova; i

Glavni problemi povezani s pridnenim ribolovom u zapadnom Sredozemlju jesu visoke razine prelova i nedjelotvoran regulatorni okvir. Prekomjerno korištenje ribolovnog kapaciteta (tj. previše plovila i previše ribolovnog napora) utvrđeno je kao glavni uzrok prelova. Istodobno, postojeći regulatorni okvir nedjelotvoran je zbog njegova ograničenog područja primjene, spore i loše provedbe te nedovoljnog sudjelovanja dionika. Ti problemi doveli su, izravno ili neizravno, do zabrinjavajućeg stanja pridnenih stokova (tj. u prelovu je više od 80 % procijenjenih stokova, a biomasa nekih od njih vrlo je niska, što pokazuje da postoji visoka vjerojatnost da će doći do izlovljenosti), društveno-gospodarskih posljedica za ribare i sektor ribarstva te učinaka na morski okoliš.

Komisija je, u skladu sa Smjernicama za bolju regulativu, pripremila procjenu učinka u kojoj je prikupila i analizirala sve potrebne dokaze kojima se podupire ova inicijativa. To je uključivalo potvrdu postojanja problema, prikaz glavnih opcija politike i razmatranje njihovih potencijalnih učinaka na okoliš te društvenih i gospodarskih učinaka.

–STECF-ova temeljita analiza planova upravljanja država članica pridonijela je definiciji problema, osobito u pogledu razloga nedostatnosti tih planova za postizanje održivih razina ribolova do 2020.

–mjerljivi ciljevi: predloženi ciljevi ribolovne smrtnosti rasponi su vrijednosti FMSY, izraženi kao biomasa stoka u mrijestu, koji bi se trebali postići najkasnije do 2020. Ti rasponi trebali bi omogućiti upravljanje predmetnim stokovima na temelju MSY-ja, uz određenu fleksibilnost u pogledu mješovitog ribolova,

Na temelju članka 10. stavka 3. Uredbe o ZRP-u u višegodišnjim planovima predviđa se početna ex post evaluacija i potom naknadne evaluacije, posebno kako bi se u obzir uzele promjene znanstvenih savjeta. STECF bi ocijenio predmetni plan i njegove učinke pet godina nakon njegova stupanja na snagu. Komisija bi izvijestila Europski parlament i Vijeće. Ranija evaluacija nije izvediva zbog duljine razdoblja između provedbe plana i trenutka u kojem su dostupni podaci potrebni za evaluaciju. Međutim, periodičnost evaluacije ne sprečava zakonodavnu izmjenu plana uslijed znanstvenih, političkih ili društveno-gospodarskih promjena.

–režim upravljanja ribolovnim naporom: prijedlogom se uvodi režim upravljanja ribolovnim naporom na razini EU-a za sav ribolov povlačnim mrežama (koćama) na područjima iz Priloga I. za sve kategorije duljine plovila iz tog Priloga. Vijeće će svake godine na temelju znanstvenog savjeta odrediti najveći dopušteni ribolovni napor (broj ribolovnih dana) za svaku skupinu napora po državi članici. Osim toga, prijedlogom se predviđa znatno smanjenje napora u prvoj godini provedbe, u skladu sa znanstvenim savjetom,

–područja zabrane ribolova: kao dopunska mjera, prijedlogom se utvrđuje prostorno-vremenska zabrana kojom se od 1. svibnja do 31. srpnja svake godine zabranjuje ribolov povlačnim mrežama (koćama) unutar izobate od 100 m. Time bi se obalna zona rezervirala za selektivnije alate radi zaštite rastilišta i osjetljivih staništa i poboljšanja društvene održivosti malog ribolova. Uzimajući u obzir društveno-gospodarsku važnost i hitnu potrebu za smanjenjem visoke ribolovne smrtnosti oslića, predlaže se da se u okviru regionalizacije utvrde dodatna područja zabrane ribolova radi zaštite jedinki oslića u mrijestu,

–obveza iskrcavanja: prijedlog sadržava pojedinosti o dugoročnoj provedbi obveze iskrcavanja. Konkretno, uvode se odredbe o regionalizaciji koje su potrebne radi proširenja i/ili izmjene izuzeća za vrste s dokazano visokim stopama preživljavanja i de minimis izuzeća,

–regionalna suradnja: prijedlogom se uspostavlja regionalna suradnja među državama članicama radi donošenja odredaba o obvezi iskrcavanja i posebnih mjera očuvanja, uključujući tehničke mjere, za određene stokove,

–praćenje i evaluacija: prijedlogom se uvodi znanstveno praćenje radi ocjene napretka prema najvišem održivom prinosu za stokove koji su predmet pridnenog ribolova i, ako je to moguće, stokove usputnog ulova. Time se jamči redovita evaluacija stokova na koje se plan primjenjuje, što je od ključne važnosti za Sredozemlje. Sam plan trebalo bi evaluirati nakon pet godina provedbe.

2018/0050 (COD)

Prijedlog

UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o uspostavi višegodišnjeg plana za ribarstvo koje iskorištava pridnene stokove u zapadnom Sredozemnome moru

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

budući da:

(1)Konvencijom Ujedinjenih naroda od 10. prosinca 1982. o pravu mora, čija je Unija ugovorna stranka, predviđene su obveze u pogledu očuvanja, koje uključuju održavanje ili obnovu populacija lovljenih vrsta na razinama koje mogu proizvesti najviši održivi prinos (MSY).

(2)Na sastanku na vrhu o održivom razvoju održanom u New Yorku 2015. Unija i njezine države članice obvezale su se da će do 2020. učinkovito regulirati lov i prelov, nezakoniti, neprijavljeni i neregulirani ribolov i štetnu ribolovnu praksu te uspostaviti znanstveno utemeljene planove upravljanja radi što brže obnove ribljih stokova do razina koje mogu proizvesti MSY s obzirom na njihove biološke karakteristike.

(3)Ministarskom deklaracijom iz Malte MedFish4Ever od 30. ožujka 2017. utvrđen je novi okvir za upravljanje ribarstvom u Sredozemlju te predstavljen program rada s pet konkretnih mjera za sljedećih 10 godina. Među preuzetim obvezama je i uspostava višegodišnjih planova.