Kad je riječ o modalnim udjelima, najveći udio ukupnih ulaganja (80 milijardi EUR) koja su prijavile države članice (što uključuje dio sufinanciranja iz EU-a gdje je to relevantno) uložen je u osnovnu mrežu (71 %). Slično tome, većina sredstava dodijeljena je željeznicama TEN-T-a (uključujući ERTMS) (45 %).

Konačno, 89 % pomorskih luka povezano je sa željeznicom, dok željeznička povezanost zračnih luka zaostaje sa 67 %. Još jednom, dobri podaci ponekad skrivaju manje pozitivnu situaciju za neke od ovih čvorova, posebno za luke: u velikom broju slučajeva postojeća željeznička veza nema dovoljan kapacitet ili nije dovoljno kvalitetna ili jednostavno ne vodi do prvog/zadnjeg kilometra.

Unutarnji plovni putovi gotovo su u potpunosti usklađeni s obzirom na provedbu riječnih informacijskih servisa (RIS) (98 %) i zahtjeve CEMT-a za razred IV. ili viši (97 %). Dopušteni gaz od najmanje 2,5 m i dopuštena visina ispod mostova od najmanje 5,25 m već su na visokih 85 %. To, međutim, ne bi smjelo sakriti činjenicu da ako je usklađenost nominalno postignuta, postoje izuzeci na kratkim udaljenostima s ozbiljnim utjecajima na plovnost šireg dijela. Takav je slučaj, primjerice, situacija na Dunavu.

Na temelju podataka iz informacijskog sustava TENtec, prometna infrastruktura TEN-T-a na razini koridora osnovne mreže trenutačno je, s obzirom na usklađenost sa zahtjevima Uredbe o TEN-T-u provedena od 81 % do 100 % za većinu (10 od 13) dostupnih pokazatelja, dok se za preostala tri zahtjeva stope usklađenosti kreću od 11 % do 67 %.

Ovo drugo izvješće temelji se na podacima iz 2016. i 2017. Ono daje sliku situacije koja je, posebice u pogledu tehničke usklađenosti, nastavila napredovati sve do danas. Napredak koji je već vidljiv 2016. i 2017. šalje pravi signal i ističe važnost politike TEN-T-a, koja je danas još veća nego kada je osmišljena 2013., što se, među ostalim, odnosi na dekarbonizaciju i europski zeleni plan, u kojima prijevoz ima vrlo važnu ulogu.

Provedba ciljeva i standarda postavljenih u smjernicama za razvoj transeuropske prometne mreže (Uredba (EU) br. 1315/2013, dalje u tekstu „Uredba o TEN-T-u” ) iz 2013. stoga je ključna za održiviju, neometanu i pametniju europsku prometnu mrežu. Smjernicama TEN-T-a uspostavljaju se sveobuhvatna i osnovna mreža radi promicanja boljeg pristupa svih regija europskim i globalnim tržištima s jedne strane te radi snažnijeg naglaska na infrastrukturu od strateške važnosti s druge strane. Osnovna i sveobuhvatna mreža usmjerene su na modalnu integraciju, interoperabilnost i usklađeni razvoj infrastrukture, posebice u prekograničnim dionicama, kako bi se uspostavile poveznice koje nedostaju i uklonila uska grla. Politikom TEN-T-a određuju se smjer budućeg razvoja prometnog sustava, osobito u okviru mogućnosti kojima se potiču rješenja s niskom razinom emisija, koncepti usluga nove generacije i druga područja tehnoloških inovacija. U Uredbi o TEN-T-u utvrđuju se jasni rokovi za dovršetak osnovne mreže (do 2030.) i za dovršetak sveobuhvatne mreže (do 2050.).

Na temelju podataka iz informacijskog sustava TENtec, prometna infrastruktura TEN-T-a na razini koridora osnovne mreže trenutačno je, s obzirom na usklađenost sa zahtjevima Uredbe o TEN-T-u provedena od 81 % do 100 % za većinu (10 od 13) dostupnih pokazatelja. Međutim, čak i u slučajevima u kojima se situacija dodatno poboljšala od 2017., visok postotak usklađenosti može skrivati manje pozitivnu situaciju na terenu, jer kriteriji Uredbe o TEN-T-u nisu dovoljno razvijeni i precizirani (vidjeti odjeljak 1.1.).

Slika 1.: Usklađenost u % za mrežu koridora osnovne mreže

Izvor: TENtec

Željeznice

Usklađenost elektrifikacije željeznica već je na visokih 89 % prema podacima iz 2017. Izuzete su određene izolirane mreže, uglavnom u Irskoj, Ujedinjenoj Kraljevini, baltičkim državama, Španjolskoj i Portugalu. Usklađenost širine željezničkih kolosijeka već je na visokih 86 % prema podacima iz 2017. Tri su značajne iznimke iberijski kolosijek koji još uvijek prevladava na Iberijskom poluotoku, irski kolosijek koji je još uvijek jedina vrsta kolosijeka u Irskoj te široki kolosijek koji je još uvijek gotovo jedina vrsta kolosijeka u baltičkim državama i Finskoj. Situacija se poboljšala u odnosu na podatke za 2017. i razvoj željezničkih vozila promjenjive širine kolosijeka donekle je smanjio važnost ovog parametra za interoperabilnost željeznica. To bi se možda trebalo uzeti u obzir u reviziji Uredbe o TEN-T-u. Uvođenje ERTMS-a (pružnog) na niskih je 11 % prema podacima iz 2017. Uvođenje ERTMS-a najveći je izazov u pogledu parametara TEN-T-a te napreduje sporije od očekivanog i željenog. Postoje planovi za rješavanje te situacije. ERTMS je već uveden uglavnom na dijelovima španjolske, francuske, belgijske, luksemburške, nizozemske, slovenske i poljske mreže. Još jednom, situacija se poboljšala u odnosu na podatke za 2017., što će se odraziti na sljedeće izvješće, a Njemačka je, primjerice, nedavno najavila ambiciozna ulaganja u ERTMS, dok ostale države članice isto tako znatno intenziviraju svoje djelovanje. Za brzinu teretne pruge usklađenost prema parametru od 100 ili više km/h već je visokih 86 % prema podacima za 2017. Iznimke su zabilježene uglavnom u baltičkim državama, Poljskoj i Bugarskoj. Za teretno osovinsko opterećenje usklađenost prema parametru od 22,5 ili više tona po osovini već je visokih 81 % prema podacima za 2017. Iznimke su zabilježene uglavnom u Rumunjskoj, Mađarskoj, Poljskoj i Irskoj. Konačno, za dužinu teretnih vlakova usklađenost u odnosu na parametar dužine sporednog kolosijeka od 740 m ili više iznosi prosječnih 43 % prema podacima za 2017. Parametar je već zadovoljen uglavnom u Francuskoj, zemljama Beneluksa, Njemačkoj i Danskoj. To se, međutim, treba sagledati uz već spomenute ograde da se situacija nastavila poboljšavati od 2017. i da ponegdje postoje razlike između nominalne usklađenosti i stvarnih operativnih mogućnosti. Primjerice, pruga može biti prikladna za dužinu vlaka od 740 m, ali nema dovoljno sporednih kolosijeka da bi se ta mogućnost ostvarila.

Ceste

Glavni pokazatelj koji se računa za ceste ukupni je broj kilometara koji su u skladu sa zahtjevima za autoceste/brze ceste. Rezultati pokazuju da je postignuta usklađenost od 100 %. Trenutačno u TENtec-u nema potpunih informacija o dostupnosti čistih goriva. Detaljnije informacije očekuju se u trećem izvješću o napretku za izvještajne godine 2018. i 2019.

Luke

Usklađenost povezanosti pomorskih luka sa željeznicom već iznosi 89 % prema podacima iz 2017. Iznimke se odnose na samo 14 luka, od kojih je više od polovine u južnim državama članicama uključujući Italiju i Grčku. Međutim, potrebno je još jednom istaknuti da se standard TEN-T-a odnosi isključivo na povezanost sa željeznicom i u njemu se ne navodi ništa o kvaliteti takvog povezivanja sa željeznicom. Stoga još uvijek mogu biti prisutna ograničenja, npr. u pogledu povezanosti luke do posljednjeg kilometra, čak i ako je formalno gledano takva luka usklađena sa standardom TEN-T-a.

Unutarnji plovni putovi

U pogledu provedbe RIS-a usklađenost je već na visokih 98 % prema podacima iz 2017. Zadnje su iznimke zabilježene u Francuskoj i Italiji. Usklađenost u odnosu na parametar CEMT-a za razred IV. ili viši isto je tako na vrlo visokih 97 % prema podacima za 2017. Glavna je iznimka zabilježena u Hrvatskoj na rijeci Savi. Usklađenost u pogledu minimalne dopuštene visine ispod mostova od 5,25 metara na visokih je 85 % prema podacima iz 2017. Iznimke su zabilježene uglavnom u Njemačkoj. Usklađenost u pogledu dopuštenog gaza od 2,5 metara isto je na visokih 85 % prema podacima iz 2017. godine. Iznimke su zabilježene uglavnom u Njemačkoj, Češkoj i Hrvatskoj.

Zračne luke

Kad je riječ o zračnim lukama, u Uredbi o TEN-T-u utvrđuje se da su samo one glavne zračne luke koje su u Prilogu II. Uredbe označene zvjezdicom (tj. njih 38) obuhvaćene obvezom iz članka 41. stavka 3., odnosno da moraju biti povezane s infrastrukturom željezničkog i cestovnog prometa transeuropske prometne mreže najkasnije do 2050. (osim ako fizički uvjeti ne dopuštaju takvu povezanost) i da gdje god je to moguće moraju biti integrirane u željezničku mrežu velikih brzina, uzimajući u obzir potencijalni promet. U tom pogledu stopa usklađenosti na ohrabrujućih je 67 % prema podacima iz 2017. Zračne luke koje još nisu usklađene raštrkane su širom EU-a, što ukazuje na zajedničku potrebu za postizanjem potpune povezanosti sa zračnim lukama.

7.Stanje provedbe TEN-T-a: napredak u financijskim ulaganjima u mrežu TEN-T 2016. i 2017.