(25)Mađarska nije dostavila dokaze o nedavnim poboljšanjima sustava javne nabave (osobito u smislu transparentnosti, intenziteta tržišnog natjecanja, provjera sukoba interesa). Podaci dostupni Komisiji pokazuju ne samo povećanu koncentraciju dodjele ugovora u postupcima javne nabave već i povećane izglede da će ugovor dobiti poduzeća koja se mogu smatrati politički povezanima s mađarskom vladajućom strankom („politički povezana”). Glavna uprava za proračun naručila je studiju koja sadržava statističku empirijsku analizu više od 270 000 ugovora iz mađarskih postupaka javne nabave od 2005. do 2021. Studija pokazuje da je u razdoblju 2005.–2010. vjerojatnost da će ugovor o javnoj nabavi (s nacionalnim sredstvima i sredstvima EU-a) dobiti poduzeća koja se mogu smatrati politički povezanima bila 1,5–2,1 puta veća nego da će ih dobiti poduzeća koja se ne smatraju politički povezanima. Ta se razlika znatno povećala u razdoblju 2011.–2021. Promatraju li se samo ugovori koji uključuju sredstva EU-a u razdoblju nakon 2011., vjerojatnost da će odabrani ponuditelji biti poduzeća koja se mogu smatrati politički povezanima povećala se za 3,3–4,4 puta u odnosu na poduzeća koja se ne smatraju politički povezanima. U istom je razdoblju za ugovore koji uključuju i nacionalna sredstva i sredstva EU-a bilo 2,5–3 puta vjerojatnije da će ugovor o javnoj nabavi dobiti poduzeća koja se mogu smatrati politički povezanima, a ne poduzeća koja se ne smatraju politički povezanima. U studiji se zaključuje da su izravne ili neizravne političke veze nekih poduzeća koja se mogu smatrati politički povezanima odlučujući čimbenik povećanja vjerojatnosti njihova uspjeha u postupku nadmetanja u odnosu na poduzeća koja se ne smatraju politički povezanima, i ostvarenja veće ukupne vrijednosti sklopljenih ugovora. Studija osim toga pokazuje da je taj učinak veći što je gospodarski subjekt bliži vladajućoj stranci. U nekim se slučajevima procjenjuje da su u razdoblju nakon 2011. izgledi za sklapanje ugovora o javnoj nabavi za poduzeća koja se mogu smatrati politički povezanima bili i do 130 % veći nego za poduzeća koja se ne smatraju politički povezanima. Ti podaci potvrđuju neprekidan trend rasta i uključuju 2021. Ta opažanja potvrđuju i rezultati provjere određenih podataka o nadmetanju koji se odnose na ugovore dodijeljene nekim poduzećima za koja je utvrđeno da se mogu smatrati politički povezanima. Osim toga, na isto upućuju i prikupljena izvješća medija i dionika u sektorima turizma, komunikacija i sporta.

(56)Mađarska u svojem drugom odgovoru upućuje na otvorene istrage u predmetima korupcije na visokoj razini koje je spomenula u kontekstu Izvješća o vladavini prava za 2022. To pokazuje da u biti razumije koncept korupcije na visokoj razini i razliku u odnosu na korupciju na niskoj razini/sitnu korupciju, bez obzira na definiciju kaznenih djela korupcije u pravu EU-a ili nacionalnom pravu. Istodobno, iako je Komisija pozdravila dostavljene informacije, one ne pokazuju dobre rezultate u istragama optužbi za korupciju dužnosnika na visokoj razini i njihovih najbližih suradnika, što je i dalje ozbiljan razlog za zabrinutost. Stoga se ne može smatrati da je Mađarska odgovorila na dvojbe u vezi sa sprečavanjem i ispravljanjem korupcije na visokoj razini.

(51)Što se tiče tvrdnji o mjerama iz Strategije za suzbijanje korupcije, u Izvješću za Mađarsku u kontekstu europskog semestra 2022. navodi se „[d]a su te mjere provedene, pridonijele bi djelotvornijem otkrivanju i kaznenom progonu korupcije u javnim institucijama i državnim poduzećima”. Na to se pitanje upućuje i u Izvješću o vladavini prava za 2022. Poglavlju za Mađarsku. Komisija nadalje smatra da pandemija bolesti COVID-19 nije mogla spriječiti provedbu nekoliko mjera čiji je rok za provedbu produljen do 2023.

(50)Treba napomenuti da je i. Komisija jasno navela da je indeks percepcije korupcije uzet u obzir kao dopunski pokazatelj, ii. sama Mađarska potvrdila da je po indeksu percepcije korupcije u 2021. bila među državama s najlošijim rezultatima (pretposljednja) i, što je važno, iii. metodologija za izračun rezultata indeksa percepcije korupcije promijenjena odmah nakon analize JRC-a radi usklađenosti s preporukama Komisije. Što se tiče tvrdnje Mađarske na temelju Posebnog istraživanja Eurobarometra, Komisija napominje da to Posebno istraživanje Eurobarometra o korupciji 523, objavljeno 13. srpnja 2022., pokazuje da 91 % mađarskih ispitanika smatra da je korupcija u njihovoj zemlji raširena, što je znatno više od prosjeka EU-a od 68 %. Osim toga, ima naznaka da sve više građana smatra da postoji korupcija između poduzetnika i političara, a 74 % ispitanika smatra da se može uspješno poslovati samo s političkim vezama. Što se tiče izvješće Eurojusta, Komisija podsjeća da Eurojust registrira samo prekogranične predmete te da je stoga to izvješće samo jedan od pokazatelja korupcije na državnoj razini registrirane u pojedinačnoj državi članici i djelotvornosti nacionalnih tijela u suzbijanju korupcije bez prekograničnog elementa.

(46)Kad je riječ o okviru za suzbijanje korupcije, Mađarska je uputila na Strategiju sprečavanja korupcije 2020.–2022. i osporila nalaz Komisije da je produljen rok za provedbu (gotovo polovine) mjera. Mađarska tvrdi da je pandemija bolesti COVID-19 onemogućila fizičko osposobljavanje, konzultacije i istraživanje te da je to razlog za produljenje provedbe strategije do 30. lipnja 2023. Mađarska je nadalje navela da su specifične interventne mjere i rokovi za provedbu Strategije sprečavanja korupcije 2020.–2022. uključeni u Odluku Vlade br. 1328/2020 od 19. lipnja 2020.

(66)Dakle, Komisijine dvojbe u slučaju Mađarske odnosi se na više ključnih područja za izvršenje proračuna Unije i usklađenost s načelima dobrog financijskog upravljanja što, kumulativno, predstavlja ozbiljan rizik za financijske interese Unije. Čini se da su u Mađarskoj prisutni problemi u izvršenju proračuna Unije koji se ne istražuju na odgovarajući način zbog strukturnih, pravnih ili praktičnih ograničenja ili prepreka u otkrivanju, istrazi i ispravljanju prijevara i drugih nepravilnosti; to predstavlja opću situaciju koja bi mogla izravno i ozbiljno utjecati na financijske interese Unije. S obzirom na to, utvrđeni problemi toliko su rašireni i ozbiljni da ukupni financijski rizici za proračun Unije i njezine financijske interese premašuju rizike koji se mogu otkloniti drugim postupcima utvrđenima u raznim sektorskim instrumentima. Stoga Komisija smatra da joj zbog složenosti i isprepletenosti tih problema nijedan drugi postupak utvrđen zakonodavstvom Unije ne bi omogućio učinkovitiju zaštitu proračuna Unije.

(74)Komisija smatra da su argumenti koje je iznijela Mađarska neutemeljeni jer je Komisija provela temeljitu kvalitativnu procjenu koja je objektivna, nepristrana i pravedna i kojom se poštuje jednakost među državama članicama. Komisija je na odgovarajući način uzela u obzir informacije iz više dostupnih izvora kako bi utvrdila, usporedila i procijenila relevantne povrede načela vladavine prava, u skladu s Uredbom o uvjetovanosti kako je tumači Sud Europske unije, uključujući informacije koje je Mađarska dostavila u svojem odgovoru na zahtjev za informacije. Komisija u tom kontekstu naglašava da se procjena svakog slučaja i opsega dokaza provodi na temelju merituma konkretnog predmeta, uzimajući u obzir sve relevantne okolnosti. Iako pojedinačni pokazatelji upućuju na to da druge države članice u nekim slučajevima imaju lošije rezultate od Mađarske u pogledu određenih aspekata, Komisijina je procjena sveobuhvatna kvalitativna procjena kojom se uzima u obzir relevantni pravni i institucionalni kontekst i objedinjuju informacije, pokazatelji i opažanja iz više izvora kako bi se dobila potpunija slika stanja u Mađarskoj od one koju pružaju pojedinačni pokazatelji.

(84)Kad je riječ o procjeni predloženih korektivnih mjera, Komisija smatra da se, s obzirom na to da se posebni problemi utvrđeni u Mađarskoj odnose i na pravni okvir i, u velikoj mjeri, na praksu, njihova primjerenost za postizanje cilja okončanja povreda načela vladavine prava i/ili rizika za dobro financijsko upravljanje proračunom Unije i financijske interese Unije ne može pravilno ocijeniti bez potpunog poznavanja pojedinosti konkretnih mjera te prije nego što se provedu određeni ključni elementi. U tom pogledu Mađarska do 19. studenoga 2022. (kad je predviđen početak rada Tijela za zaštitu integriteta) treba dostaviti dodatne pojedinosti i poduzeti ključne korake za mnoge od prethodno navedenih predloženih korektivnih mjera, kako je navedeno u kalendaru provedbe korektivnih mjera koji je Mađarska dostavila 22. kolovoza.

(87)S obzirom na važnost Tijela kao nove sastavnice u upravljanju sustavom, ako se mjera pravilno utvrdi u detaljnim pravilima i na odgovarajući način provede kako je predviđeno u korektivnoj mjeri koju je predložila Mađarska (uključujući dodatne obveze uključene u rujanski dopis), tako da se osigura potpuna neovisnost i stvarne ovlasti na terenu u pogledu svih postupaka koji bi mogli stvarno ili potencijalno utjecati na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili na financijske interese Unije, Tijelo za zaštitu integriteta u načelu bi doprinijelo povećanju razine tržišnog natjecanja u postupcima javne nabave, sprečavanju ili umanjivanju rizika od sukoba interesa te, općenitije, poboljšanju sprečavanja, otkrivanja i ispravljanja prijevara, korupcije, sukoba interesa i drugih nepravilnosti u mađarskom sustavu javne nabave kojima se krši pravo Unije, a u korist pouzdanijeg i učinkovitijeg korištenja financijskih sredstava Unije. Tijelo za zaštitu integriteta oslanjat će se na činjenice utvrđene sudskim odlukama, moći će pokrenuti tužbe pred sudovima, a njegove će odluke biti podložne sudskom preispitivanju. Zbog toga Komisija pozdravlja dodatnu obvezu Mađarske iz rujanskog dopisa u skladu s kojom će svi sudovi u Mađarskoj pred kojima se vode građanski, upravni i kazneni predmeti, uključujući one koji su relevantni za zaštitu financijskih interesa Unije, biti dužni poštovati zahtjeve neovisnosti, nepristranosti i biti zakonom utemeljeni u skladu s člankom 19. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji i relevantnom pravnom stečevinom EU-a.

ii. Radna skupina za suzbijanje korupcije

(88)Mađarska vlada obvezala se osnovati radnu skupinu za suzbijanje korupcije do 1. prosinca 2022. sa sljedećim zadaćama: (a) ispitivanje postojećih mjera za suzbijanje korupcije i izrada prijedloga za poboljšanje otkrivanja, istrage, kaznenog progona i sankcioniranja koruptivnih praksi; (b) predlaganje mjera za poboljšanje sprečavanja i otkrivanja korupcije; (c) sastavljanje godišnjeg izvješća u kojem se analiziraju rizici i trendovi korupcije i koruptivnih praksi, predlažu učinkovite protumjere i najbolje prakse te ocjenjuje njihova provedba. Vlada je dužna raspravljati o izvješću i prijedlozima koji su u njemu sadržani u roku od dva mjeseca, a ako ne donese odluku o prijedlogu, predsjedniku radne skupine poslat će detaljno obrazloženje. Regulatorni okvir radne skupine bit će uključen u zakon o osnivanju Tijela za zaštitu integriteta (vidjeti korektivnu mjeru opisanu u točki i.), a predsjednik Tijela za zaštitu integriteta predsjedat će radnom skupinom. Relevantni nevladini akteri koji su dokazano neovisni o vladi, javnim tijelima, političkim strankama i poslovnim interesima i koji se dokazano bave suzbijanjem korupcije bit će uključeni u aktivnosti radne skupine te će se osigurati njihovo potpuno, strukturirano i učinkovito sudjelovanje: oni moraju činiti 50 % svih članova radne skupine, bez predsjednika, te će imati pravo sastaviti izvješće iz sjene. Ako se 50 %-tna zastupljenost ne može postići, glasačka prava takvih članova prilagodit će se tako da njihovi glasovi čine 50 % ukupnih glasova, bez predsjednika. Radna skupina održat će svoj prvi sastanak do15. prosinca 2022. Donijet će svoje prvo izvješće za 2022. i poslati ga vladi do 15. ožujka 2023. Radna skupina za suzbijanje korupcije osnovana Odlukom Vlade 1337/2022 od 15. srpnja 2022. prestat će s radom i ta odluka stavit će se izvan snage. Odluka Vlade o stavljanju izvan snage prethodne odluke i utvrđivanju rokova i zadaća povezanih s osnivanjem Tijela za zaštitu integriteta i radne skupine za suzbijanje korupcije ključan je element za tu mjeru. Isto tako, podnošenje nacrta zakona o osnivanju Tijela Nacionalnoj skupštini do 30. rujna 2022. ključni je provedbeni korak za tu korektivnu mjeru, kako je navedeno u Prilogu, jer će se njime utvrditi regulatorni okvir za radnu skupinu.

(89)Komisija sa zadovoljstvom primjećuje da se korektivnom mjerom nastoji osigurati potpuno, strukturirano i djelotvorno sudjelovanje nevladinih aktera koji se stvarno bave suzbijanjem korupcije zajedno s predstavnicima vlade, što je za Komisiju ključan element. Nadalje, Mađarska se obvezuje da će tijekom pripreme nacrta zakonodavstva provesti opsežna i konstruktivna savjetovanja s nacionalnim i međunarodnim dionicima, među ostalim s Komisijom. Ako se pravilno utvrdi u detaljnim pravilima i na odgovarajući način provede, tom bi se korektivnom mjerom u načelu riješili istaknuti problemi povezani s nedjelotvornom istragom i kaznenim progonom ili sankcioniranjem povreda prava u vezi sa zaštitom financijskih interesa Unije i pitanje sistemskih slabosti u sustavu javne nabave.

iii. Jačanje okvira za suzbijanje korupcije

(90)Tom korektivnom mjerom (uključujući dodatne obveze iz rujanskog dopisa) mađarska vlada obvezala se da će do 30. rujna 2022. donijeti strategije za suzbijanje prijevara i korupcije kojima se definiraju zadaće subjekata uključenih u provedbu svih vrsta financijske potpore Unije povezane sa sprečavanjem, otkrivanjem i ispravljanjem prijevara, sukoba interesa i korupcije. Strategijama će se obuhvatiti procjena glavnih rizika, čimbenika i praksi prijevara, sukoba interesa i korupcije. Osim toga, mađarska vlada obvezuje se do 30. lipnja 2023. donijeti novu nacionalnu strategiju za suzbijanje korupcije i akcijski plan, s posebnim naglaskom na jačanju institucionalnog i normativnog okvira za suzbijanje korupcije na visokoj razini povećanjem transparentnosti rada javnih tijela, među ostalim na višoj političkoj razini. Radna skupina za suzbijanje korupcije bit će uključena u pripremu nacionalne strategije za suzbijanje korupcije i akcijskog plana te u praćenje njihove provedbe. U skladu s obvezama iz rujanskog dopisa, akcijski plan sadržavat će posebne mjere čiji je cilj da se najkasnije 1. listopada 2023. uvede učinkovit, proporcionalan i odvraćajući sustav sankcija, uključujući administrativne i kaznene sankcije za teška kršenja obveza u okviru sustava imovinskih kartica. Mađarska se obvezuje i da će do 30. lipnja 2023. u potpunosti provesti sve mjere iz Nacionalne strategije za suzbijanje korupcije za razdoblje 2020.–2022. U rujanskom dopisu Mađarska je preuzela dodatne obveze u pogledu osobnog i materijalnog opsega imovinskih kartica. U tom pogledu Mađarska se obvezala da će Nacionalnoj skupštini podnijeti nacrt zakonodavstva (koje treba stupiti na snagu 1. studenoga 2022.) kojim će se proširiti osobno područje primjene sustava imovinskih kartica na i. osobe kojima su povjerene više političke funkcije u skladu s člancima 183. i 184. Zakona CXXV. o državnoj upravi iz 2018. i njihove srodnike koji žive u istom kućanstvu s dotičnom osobom te ii. članove Nacionalne skupštine i njihove srodnike koji žive u istom kućanstvu s dotičnom osobom. Kad je riječ o materijalnom opsegu, Mađarska se obvezala da će ga proširiti tako da se osim prihoda obuhvati i imovina. Osim toga, rujanskim dopisom Mađarska se obvezala da će (do 31. ožujka 2023.) uspostaviti elektronički sustav za podnošenje imovinskih kartica u digitalnom obliku, koje će se pohraniti u bazi podataka koja će se moći besplatno pretraživati bez potrebe za registracijom. Nadalje, Mađarska se u rujanskom dopisu obvezala provesti opsežna savjetovanja s Komisijom tijekom pripreme svih nacrta zakonodavstva povezanih s prethodnim točkama. Naposljetku, Tijelo za zaštitu integriteta bit će zaduženo za preispitivanje regulatornog okvira i funkcioniranja sustava imovinskih kartica, uključujući njegovo područje primjene i postupke provjere, što će se uključiti u izvješće do 31. prosinca 2023. Ključni koraci za tu korektivnu mjeru, kako je navedeno u Prilogu, su donošenje djelotvornih strategija za suzbijanje prijevara i korupcije do 30. rujna 2022. te donošenje pravila o proširenju osobnog i materijalnog opsega imovinskih kartica u Nacionalnoj skupštini, kako je opisano u korektivnoj mjeri i u rujanskom dopisu, koji će stupiti na snagu 1. studenoga 2022.

(91)Komisija smatra da ta korektivna mjera, dopunjena dodatnim obvezama iz rujanskog dopisa, uključuje mnoge pozitivne elemente, kao što su obveza donošenja strategija za suzbijanje prijevara i korupcije koje se odnose i na sva tijela koja sudjeluju u izvršenju sredstava Unije i dostavljanje pregleda provedbe aktualne strategije za suzbijanje korupcije za razdoblje 2020.–2022., proširenje osobnog i materijalnog opsega imovinskih kartica, uvođenje sankcija i određenih mjera radi povećanja transparentnosti imovinskih kartica. S obzirom na to, prethodno navedena baza podataka trebala bi biti javno dostupna. Osim toga, Tijelo za zaštitu integriteta trebalo bi u svim slučajevima imati ovlast za pokretanje postupka provjere imovine i na vlastitu inicijativu. Općenito, Komisija smatra da bi se tom korektivnom mjerom, ako se pravilno utvrdi u detaljnim pravilima i na odgovarajući način provede, u načelu riješili istaknuti problemi povezani s nedjelotvornom istragom i kaznenim progonom ili sankcioniranjem povreda prava u vezi sa zaštitom financijskih interesa Unije i pitanje sistemskih slabosti u sustavu javne nabave.

iv. Zaklade za upravljanje imovinom od javnog interesa (ili zaklade od javnog interesa)

(92)Mađarska vlada tom se korektivnom mjerom obvezala do 30. rujna 2022. (a) donijeti akt o izmjeni kojim se osigurava opća primjena pravila o javnoj nabavi na zaklade za upravljanje imovinom od javnog interesa koje obavljaju aktivnosti od javnog interesa i na pravne osobe koje one osnivaju ili imaju u potpunom ili djelomičnom vlasništvu; (b) donijeti akt o izmjeni kako bi se osiguralo potpuno poštovanje članka 61. Financijske uredbe i usklađenost uputa i prakse sa smjernicama iz Obavijesti Komisije o izbjegavanju i upravljanju sukobom interesa na temelju Financijske uredbe te poboljšala i pojasnila opća pravila o sukobu interesa koja se odnose na zaklade za upravljanje imovinom od javnog interesa. Ključni provedbeni korak za tu korektivnu mjeru, kako je navedeno u Prilogu, jest donošenje oba prethodno navedena akta o izmjeni do 30. rujna 2022.

(93)Komisija smatra da bi se korektivnom mjerom koju je predložila Mađarska, ako se pravilno utvrdi u detaljnim pravilima i na odgovarajući način provede, u načelu mogli otkloniti istaknuti problemi jer bi se njome omogućila opća i bezuvjetna primjena pravila o javnoj nabavi na zaklade od javnog interesa i na subjekte koje one financiraju ili kojima upravljaju (tj. svi bi se smatrali javnim naručiteljima za potrebe pravila o javnoj nabavi) i jer bi se korektivnom mjerom utvrdila jasna pravila o sukobu interesa za takve subjekte i njihove članove upravnog odbora.

v. Sudsko preispitivanje odluka državnog odvjetništva

(94)Mađarska vlada obvezala se na izmjenu Zakona o kaznenom postupku s ciljem uspostave postupka za posebna kaznena djela povezana s izvršavanjem javnih ovlasti i upravljanjem državnom imovinom. Postupkom se predviđa sudsko preispitivanje odluke državnog odvjetništva ili istražnog tijela o odbacivanju kaznene prijave ili obustavi kaznenog postupka (tj. okončanju kaznene istrage bez podizanja optužnice). Na temelju sudskog preispitivanja istražni sudac imat će ovlast naložiti pokretanje ili nastavak kaznenog postupka. Postupak može inicirati bilo koja osoba; prijedloge u okviru tog postupka mogle bi podnositi fizičke i pravne osobe, osim tijela javne vlasti. Na kraju postupka mogao bi se podnijeti i optužni prijedlog pred sudom.

(95)Komisija napominje da je Mađarska u korektivnu mjeru (i povezane dodatne obveze preuzete rujanskim dopisom) uključila nekoliko elemenata povezanih s novim postupkom sudskog preispitivanja odluka državnog odvjetništva, kao što su mogućnost da pravni subjekti (dakle, ne samo fizičke osobe) pokrenu taj postupak, zajamčen povlašteni postupovni položaj osobe koja prijavljuje kazneno djelo, upućivanje na činjenicu da će isključiva nadležnost za odlučivanje u predmetima u okviru novog postupka biti dodijeljena specijaliziranom sudu (tj. Središnjem okružnom sudu u Budimu), upućivanje na činjenicu da će svi sudovi i istražni suci uključeni u novi postupak biti u skladu s člankom 19. UEU-a i odgovarajućom pravnom stečevinom EU-a te općenito razuman vremenski okvir za postupak, čime bi se osigurala djelotvornost. Mađarska se osim toga obvezala provesti opsežna savjetovanja s Komisijom o nacrtu zakonodavnog prijedloga koji će biti podnesen u skladu s korektivnom mjerom, a koji će sadržavati dodatne važne pojedinosti relevantne za procjenu. U tom kontekstu, u nacrtu zakona trebalo bi posebno propisati da sud pred kojim se vodi postupak ne može odlučivati o meritumu optužnice bez razmatranja dokaza. Mađarska se obvezuje provesti preispitivanje funkcioniranja postupka najkasnije do 31. prosinca 2023. i, prema potrebi, donijeti izmjene zakonodavnog okvira (nakon savjetovanja s Europskom komisijom) najkasnije 30. lipnja 2024. Ključni provedbeni koraci i dodatne pojedinosti o toj korektivnoj mjeri, kako je navedeno u Prilogu, dovršetak su i donošenje nacrta provedbenih uredaba (potrebno za primjenu postupka preispitivanja) do 31. listopada 2022., pokretanje ex ante preispitivanja zakona od strane Ustavnog suda i stupanje na snagu novog zakona o izmjeni Zakona o kaznenom postupku do 15. studenoga 2022.

(96)Komisija smatra da korektivna mjera koju je dostavila Mađarska sadržava nekoliko elemenata kojima je cilj osigurati djelotvornost postupka. Osim toga, Mađarska se obvezala preispitati taj postupak u razumnom roku. Međutim, to bi trebalo potvrditi nakon što se Komisiji dostave pojedinosti relevantnog nacrta zakonodavstva i nakon što ih ona preispita. Ako se pravilno utvrdi u detaljnim pravilima i na odgovarajući način provede, tom bi se korektivnom mjerom u načelu riješili istaknuti problemi povezani s nedjelotvornom istragom i kaznenim progonom ili sankcioniranjem povreda prava u vezi sa zaštitom financijskih interesa Unije i pitanje sistemskih slabosti u sustavu javne nabave.

vi. Jačanje mehanizama revizije i kontrole za provedbu Unijinih fondova

(97)Tom korektivnom mjerom mađarska vlada obvezala se da će do 31. kolovoza 2022. uspostaviti radnu skupinu za izradu odredbi koje će biti uključene u relevantne uredbe Vlade o provedbi potpore Unije (npr. Mehanizam za oporavak i otpornost, fondovi u okviru podijeljenog upravljanja itd.) čiji je cilj jačanje pravila i postupaka za djelotvornije sprečavanje, otkrivanje i ispravljanje sukoba interesa u skladu s definicijom iz članka 61. Financijske uredbe te povećanje postupovnih kapaciteta upravljačkih i posredničkih tijela te nacionalnog tijela za provedbu mađarskog plana za oporavak i otpornost radi primjene ojačanog upravljanja rizikom te sprečavanja, otkrivanja i ispravljanja prijevara, korupcije i dvostrukog financiranja te bezuvjetnog zadržavanja i provedbe tih odredbi bez vremenskog ograničenja. Odredbama se također osigurava učinkovit mehanizam kontrole valjanosti izjava o sukobu interesa. Radna skupina opsežno se savjetuje s Komisijom koja je odgovorna za financijsku potporu Unije kako bi dobila povratne informacije i uzela ih u obzir u relevantnim uredbama Vlade. Nadalje, Mađarska se u rujnu obvezala da će EUTAF-u osigurati potrebne financijske i ljudske resurse, koje će dodatno razraditi radna skupina osnovana ovom korektivnom mjerom, kako bi se zajamčila pravilna upotreba potpore Unije i zaštitila njegova neovisnost te omogućilo EUTAF-u da obavlja svoje trenutačne zadaće i dodatne zadaće predviđene u nizu korektivnih mjera koje je Mađarska dostavila 22. kolovoza 2022. Ključni su provedbeni koraci te korektivne mjere, kako je navedeno u Prilogu, uspostava radne skupine do 31. kolovoza 2022., uspostava Uprave za unutarnju reviziju i zaštitu integriteta („DIAI”) unutar Ureda predsjednika vlade do 30. rujna 2022. i donošenje odgovarajućih izmjena relevantnih uredbi Vlade (413/2021 i 256/2021) do 30. rujna 2022. Mađarska je osnovala radnu skupinu u skladu s preuzetom obvezom iz korektivne mjere, koja se do drugog tjedna rujna već sastala četiri puta (8., 9., 13. i 16. rujna).

(98)Tom bi se korektivnom mjerom (zajedno s ostalim korektivnim mjerama), ako se pravilno utvrdi u detaljnim pravilima i na odgovarajući način provede, u načelu otklonile dvojbe u pogledu sistemskih nedostataka javne nabave, kao i zabrinutosti u pogledu učinkovitog sprečavanja, otkrivanja i ispravljanja mogućih sukoba interesa jer je njezin cilj donošenje odredaba za jačanje pravila i postupaka radi učinkovitijeg sprečavanja, otkrivanja i ispravljanja sukoba interesa pri upotrebi sredstava Unije, uključujući učinkovit mehanizam kontrole valjanosti izjava o sukobu interesa.

vii. Smanjenje broja postupaka javne nabave s jednom ponudom koji uključuju Unijina sredstva

(99)Tom se korektivnom mjerom mađarska vlada obvezala da će a) do 31. prosinca 2022. smanjiti udio postupaka javne nabave s jednom ponudom financiranih sredstvima Unije i zaključenih 2022. ispod 15 %, u skladu s metodologijom pregleda stanja jedinstvenog tržišta, b) bezuvjetno ispuniti prethodno navedeni cilj i zadržati ga bez vremenskog ograničenja te c) u slučaju da udio postupaka s jednom ponudom u bilo kojoj kalendarskoj godini natjecanja premaši 15 %, u roku od četiri mjeseca poduzeti dodatne mjere kako bi se udio postupaka javne nabave s jednom ponudom ponovno spustio ispod praga od 15 % i o tome obavijestiti Tijelo za zaštitu integriteta te Komisiju. Ključni je provedbeni korak te mjere provedba, kako je navedeno u Prilogu, prve revizije usklađenosti s metodologijom pregleda stanja jedinstvenog tržišta i dostava pojedinačnih podataka Komisiji te objava javnosti, koju u tom pogledu provodi mađarska Glavna uprava za reviziju europskih fondova („EUTAF”), uključujući polazne vrijednosti, do 30. rujna 2022.

(100)Komisija pozdravlja i te korektivne mjere jer je njihov jasan cilj povećati transparentnost i tržišno natjecanje u javnoj nabavi, a ako se pravilno provedu, može se smatrati da se njima u načelu mogu otkloniti dvojbe koje je o tom pitanju izrazila Komisija.