Usto, dostupnost veće količine podataka i poboljšani načini njihove uporabe važni su za suočavanje s društvenim, klimatskim i okolišnim izazovima te pridonose zdravijim, prosperitetnijim i održivijim društvima. Na primjer, omogućit će bolje politike za postizanje ciljeva Europskog zelenog plana. Istovremeno, procjenjuje se da je aktualni okolišni otisak sektora IKT-a od 5 do 9 % ukupne svjetske potrošnje električne energije i više od 2 % svih emisija, za što su uglavnom odgovorni podatkovni centri, usluge u oblaku i povezivost. U digitalnoj strategiji EU-a „Izgradnja digitalne budućnosti Europe” predlažu se zelene transformacijske mjere za sektor IKT-a.

Personalizirana medicina bolje će odgovarati na potrebe pacijenata omogućujući liječnicima da odluke donose na temelju podataka. To će omogućiti izradu prikladne strategije liječenja prilagođene potrebama određene osobe u prikladno vrijeme, i/ili utvrđivanje predispozicije za neku bolest i/ili pravovremenu i ciljanu prevenciju.

Podaci će preoblikovati naš način proizvodnje, potrošnje i života. Poboljšanja će se osjetiti u svim aspektima naših života: od pažljivije potrošnje energije i sljedivosti proizvoda, materijala i hrane, do zdravijeg života i boljeg zdravstva.

Količina podataka koji se proizvode u svijetu brzo raste te se očekuje da će se od 2018. do 2025. povećati sa 33 zetabajta na 175 zetabajtova. Svaki novi val podataka EU-u pruža velike mogućnosti da u tom području postane svjetski predvodnik. Osim toga, u idućih pet godina bitno će se promijeniti način pohrane i obrade podataka. Danas se 80 % obrade i analize podataka odvija u podatkovnim centrima i centraliziranoj računalnoj infrastrukturi, a 20 % u pametnim povezanim predmetima, kao što su automobili, kućanski uređaji ili roboti za proizvodnju, te u računalnim objektima u blizini korisnika („računalstvo na rubu mreže”). Taj će se omjer do 2025. vjerojatno preokrenuti. Osim prednosti za gospodarstvo i održivost koje takav razvoj događaja donosi, poduzećima se otvaraju dodatne prilike za razvoj instrumenata s pomoću kojih proizvođači podataka povećavaju kontrolu nad vlastitim podacima.

Građane bi trebalo osnažiti da mogu donositi bolje odluke na temelju uvida dobivenih iz neosobnih podataka, a ti bi podaci trebali biti dostupni svima, neovisno radi li se o javnom ili privatnom, velikom ili malom, novom perspektivnom ili golemom poduzeću. To će društvu pomoći da maksimalno iskoristi inovacije i tržišno natjecanje te da osigura koristi od digitalne dividende za sve. Ta digitalna Europa trebala bi odražavati najbolje od Europe i biti otvorena, pravedna, raznolika, demokratska i samouvjerena.

Zadnjih godina digitalne tehnologije transformirale su gospodarstvo i društvo te utjecale na sve sektore djelatnosti i svakodnevni život svih Europljana. U središtu te transformacije nalaze se podaci, no to je tek početak. Građani će imati velike koristi od inovacija utemeljenih na podacima, kao što su poboljšano personalizirano zdravstvo, novi oblici mobilnosti i doprinos inovacija Europskom zelenom planu. U društvu u kojem će pojedinci stvarati sve veće količine podataka, način na koji se podaci prikupljaju i upotrebljavaju mora na prvo mjesto staviti interese pojedinca, u skladu s europskim vrijednostima, temeljnima pravima i pravilima. Građani će prihvatiti inovacije utemeljene na podacima i imati povjerenja u njih samo ako su sigurni da je bilo kakvo dijeljenje osobnih podataka u EU-u potpuno usklađeno sa strogim pravilima EU-a o zaštiti podataka. Istodobno, sve veća količina neosobnih industrijskih i javnih podataka u Europi, zajedno s tehnološkim promjenama u načinu pohrane i obrade podataka, bit će potencijalan izvor rasta i inovacija koji treba iskoristiti.

U ovom trenutku mali broj velikih tehnoloških poduzeća posjeduje velik dio svjetskih podataka. Ta bi činjenica mogla biti nepoticajna za nastanak, rast i inovativnost poduzeća čije se poslovanje temelji na podacima u današnjem EU-u, no budućnost donosi brojne prilike. Velik dio budućih podataka doći će iz industrijskih i profesionalnih primjena, područja od javnog interesa ili primjena interneta stvari u stvarnom životu, što su sve područja u kojima je EU jak. Prilike će doći i iz tehnoloških promjena, s novim perspektivama za europska poduzeća u područjima kao što je računalstvo u oblaku na rubu mreže, iz digitalnih rješenja za aplikacije kritične za sigurnost te iz kvantnog računalstva. Ti trendovi naznaka su da sadašnji pobjednici neće nužno biti i sutrašnji. Međutim, temelji konkurentnosti u podatkovnom gospodarstvu za sljedeća desetljeća grade se sada, zbog čega bi EU trebao djelovati odmah.

EU ima potencijala za uspjeh u gospodarstvu vođenom podacima: ima tehnologiju, znanje i iskustvo te visokokvalificiranu radnu snagu. No, konkurenti kao što su Kina i SAD već brzo inoviraju i širom svijeta promoviraju svoje koncepte pristupa podacima i njihove uporabe. Organizacija podatkovnog prostora u SAD-u u rukama je privatnog sektora, što je dovelo do znatne koncentracije. U Kini je prisutna kombinacija državnog nadzora i snažne kontrole velikih tehnoloških poduzeća nad masivnim količinama podataka bez dostatnih zaštitnih mehanizama za pojedince.

Kako bismo iskoristili europski potencijal, moramo pronaći naš europski način koji će podrazumijevati ravnotežu između protoka i široke uporabe podataka te očuvanja visokih standarda privatnosti, sigurnosti, pouzdanosti i etike.

Što je dosad učinjeno?

Komisija je od 2014. već poduzela brojne mjere. Općom uredbom o zaštiti podataka (GDPR) EU je stvorio čvrst okvir za digitalno povjerenje. Nadolazeća revizija GDPR-a može u tom pogledu donijeti nove korisne elemente. Druge inicijative koje su potaknule razvoj podatkovnog gospodarstva jesu Uredba o slobodnom protoku neosobnih podataka (FFD), Akt o kibersigurnosti (CSA) i Direktiva o otvorenim podacima. Komisija se angažirala i u digitalnoj diplomaciji te priznala primjerenu razinu zaštite osobnih podataka u 13 zemalja.

U nekim je područjima doneseno sektorsko zakonodavstvo o pristupu podacima kako bi se riješili utvrđeni nedostaci tržišta, npr. u automobilskom sektoru, za pružatelje platnih usluga, informacije dobivene pametnim mjerenjem, podatke iz električne mreže ili inteligentne prometne sustave. Direktiva o digitalnom sadržaju pomogla je osnažiti pojedince uvođenjem ugovornih prava kada se digitalne usluge pružaju potrošačima koji daju pristup svojim podacima.

3.Vizija

Komisijina vizija proizlazi iz europskih vrijednosti i temeljnih prava te iz uvjerenja da je čovjek od središnje važnosti i da tako treba i ostati. Komisija je uvjerena da se poduzeća i javni sektor u EU-u mogu osnažiti uporabom podataka za donošenje boljih odluka. Još je važnije iskoristiti prilike koje podaci nude za poboljšanje uvjeta u društvu i gospodarstvu jer se podaci, za razliku od većine ekonomskih resursa, mogu reproducirati uz gotovo nikakve troškove, a činjenica da ih jedna osoba ili organizacija upotrebljava ne sprečava drugu osobu ili organizaciju da ih istovremeno upotrebljavaju. Taj bi potencijal trebalo iskoristiti za odgovaranje na potrebe pojedinaca i time stvaranje vrijednosti za gospodarstvo i društvo. Bolji pristup podacima i njihova odgovorna uporaba nužni su za iskorištavanje tog potencijala.

EU bi trebao oblikovati politike koje omogućuju privlačno okruženje tako da bi do 2030. udio EU-a u podatkovnom gospodarstvu (podaci pohranjeni, obrađeni i korisno upotrijebljeni u Europi) trebao odgovarati barem njegovoj gospodarskoj važnosti, ne po zapovijedi nego kao izbor. Cilj je stvoriti jedinstveni europski podatkovni prostor, odnosno stvarno jedinstveno tržište podataka, otvoreno podacima iz cijelog svijeta, u kojem su osobni, ali i neosobni podaci (uključujući osjetljive poslovne podatke) sigurni, a poduzećima je usto lako dostupna gotovo neograničena količina visokokvalitetnih industrijskih podataka kojima se potiče rast i stvara vrijednost uz smanjenje ugljičnog i okolišnog otiska ljudi. To bi trebao biti prostor u kojem se zakonodavstvo EU-a može djelotvorno provoditi, a svi proizvodi i usluge utemeljeni na podacima usklađeni su s relevantnim standardima jedinstvenog tržišta EU-a. EU bi zbog toga trebao kombinirati zakonodavstvo i upravljanje prilagođene svrsi kako bi se osigurala dostupnost podataka, s ulaganjima u standarde, alate i infrastrukture, ali i kompetencije za upravljanje podacima. Takav povoljni kontekst, kojim se promiču poticaji i izbor, dovest će do veće količine podataka pohranjenih i obrađenih u EU-u.

Europski podatkovni prostor omogućit će poduzećima u EU-u da iskoriste opseg jedinstvenog tržišta. Jedinstvena europska pravila i učinkoviti mehanizmi provedbe trebali bi osigurati sljedeće:

-slobodnu razmjenu podataka unutar EU-a i među sektorima,

-potpuno poštovanje europskih pravila i vrijednosti, osobito pravila o zaštiti osobnih podataka i zaštiti potrošača te prava tržišnog natjecanja,

-pravedna, praktična i jasna pravila za pristup podacima i njihovu uporabu te uspostavljene jasne i pouzdane mehanizme za upravljanje podacimaotvoren, ali asertivan pristup međunarodnom protoku podataka koji se temelji na europskim vrijednostima.

Ovdje navedene mjere treba dopuniti opsežnijom industrijskom strategijom za gospodarstvo vođeno podacima. Podatkovni prostori trebali bi poticati ekosustav (poduzeća, civilnog društva i pojedinaca) u kojem se novi proizvodi i usluge stvaraju na temelju dostupnijih podataka. Javna politika može povećati potražnju za podatkovno utemeljenim proizvodima povećanjem sposobnosti javnog sektora da upotrebljava podatke za odlučivanje i javne usluge te ažuriranjem propisa i sektorskih politika kako bi se iskoristile prilike koje podaci pružaju i spriječilo održavanje prepreka produktivnoj uporabi podataka.

Funkcioniranje europskog podatkovnog prostora ovisit će o kapacitetu EU-a da ulaže u tehnologije i infrastrukture sljedeće generacije te u digitalne kompetencije kao što je podatkovna pismenost. Time će se povećati tehnološka suverenost Europe u ključnim razvojnim tehnologijama i infrastrukturama za podatkovno gospodarstvo. Infrastrukture bi trebale podržavati stvaranje europskih podatkovnih repozitorija koji omogućuju analitiku velike količine podataka i strojno učenje na način usklađen sa zakonodavstvom o zaštiti podataka i tržišnom natjecanju, što omogućuje nastanak podatkovno utemeljenih ekosustava. Ti repozitoriji mogu biti organizirani centralizirano ili distribuirano. Organizacije koje pružaju podatke zauzvrat bi dobile bolji pristup podacima drugih pružatelja, analitičke rezultate iz podatkovnog repozitorija, usluge kao što su prediktivno održavanje ili licencijske naknade.

Iako su podaci bitni za sve sektore gospodarstva i društva, svako područje ima svoje specifičnosti i svi sektori ne napreduju istom brzinom. Stoga međusektorsko djelovanje u smjeru europskog podatkovnog prostora treba pratiti razvoj sektorskih podatkovnih prostora u strateškim područjima kao što su proizvodnja, poljoprivreda, zdravstvo i mobilnost.

4.Problemi

Nekoliko problema sprečava EU da ostvari svoj potencijal u podatkovnom gospodarstvu.

Fragmentacija među državama članicama glavni je rizik za viziju zajedničkog europskog podatkovnog prostora te za daljnji razvoj stvarnog jedinstvenog tržišta za podatke. Određeni broj država članica započelo je prilagodbu svojih pravnih okvira, primjerice o uporabi podataka u privatnom vlasništvu od strane državnih tijela, o obradi podataka za znanstveno-istraživačke svrhe, ili prilagodbe zakonodavstva o tržišnom natjecanju. Druge tek počinju razmatrati kako se pozabaviti tim pitanjima. Razlike koje iz toga proizlaze naglašavaju važnost zajedničkog djelovanja kako bi se iskoristila veličina unutarnjeg tržišta. Bit će potrebno zajedno napredovati u sljedećim pitanjima:

Dostupnost podataka: Vrijednost je podataka u njihovoj uporabi i ponovnoj uporabi. Trenutačno nema dovoljno podataka dostupnih za inovativnu ponovnu uporabu, uključujući za razvoj umjetne inteligencije. Problemi se mogu grupirati prema tome tko je vlasnik podataka, a tko korisnik podataka, ali ovise i o prirodi obuhvaćenih podataka (tj. osobni podaci, neosobni podaci ili miješani skupovi podataka koji ih kombiniraju). Neki problemi povezani su s dostupnošću podataka za javni interes.