EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 3.8.2016. COM(2016) 493 final 2016/0238(COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o utvrđivanju višegodišnjeg plana za pridnene stokove u Sjevernome moru i za ribarstvo kojim se iskorištavaju ti stokovi i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 676/2007 i Uredbe Vijeća (EZ) br. 1342/2008 {SWD(2016) 267 final}

{SWD(2016) 272 final}



OBRAZLOŽENJE 1.KONTEKST PRIJEDLOGA Razlozi i ciljevi prijedloga Ribolov u Sjevernome moru i susjednim područjima iznimno je složen i podrazumijeva sudjelovanje plovila iz Norveške i još najmanje sedam obalnih država članica opremljenih različitim ribolovnim alatima za ciljani ribolov raznih vrsta riba i školjaka. Ključna je činjenica da se većina najvažnijih pridnenih stokova (tj. stokova koji žive na morskom dnu ili u njegovoj blizini) ulovi u mješovitom ribolovu. To u praksi znači da će plovilo svojim ribolovnim alatom svaki put uloviti mješavinu različitih vrsta. Sastav te mješavine mijenja se ovisno o vrsti ribolovnog alata te vremenu i mjestu njegove upotrebe. To znači da bi plovila kojima se love riblji stokovi koji podliježu pravilima o ukupnom dopuštenom ulovu (TAC-ovi) trebala prestati s ribolovom nakon što se iscrpi njihova kvota za taj stok. Prije donošenja Uredbe 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici (Osnovna uredba) plovila nisu morala prestati s ribolovom nakon što bi se njihova kvota za neku od tih vrsta iscrpila. Plovila su mogla nastaviti s ribolovom drugih ciljanih vrsta pa su stoga nastavljala loviti vrste za koje su kvote već bile iscrpljene, iako te ulove nisu mogla zakonito iskrcati. Ti ulovi u većim količinama od kvota morali su biti odbačeni. Nakon što je Osnovnom uredbom uvedena i u cijelosti provedena obveza iskrcavanja, odbacivanje svih ulova u većim količinama od kvota postalo je nezakonito. Stoga se plovila mogu naći u situaciji da moraju prestati s ribolovom početkom godine, čim se iscrpi njihova kvota za stok koji najviše ograničava ribolov. U tom slučaju stok koji najviše ograničava ribolov postaje „vrsta koja ograničava ribolov” jer nakon što se iscrpi kvota za taj stok, on onemogućuje nastavak ribolova na druge stokove. Stoga je pri utvrđivanju TAC-ova za te stokove poželjno uzeti u obzir činjenicu da se neki stokovi ulove u mješovitom ribolovu. Taj bi pristup bio prikladan i za očuvanje i za iskorištavanje stokova. Taj se pristup razmatra u ovom prijedlogu. Osnovnom se uredbom problemi prelova i odbacivanja ulova nastoje riješiti učinkovitije nego ranijim zakonodavstvom. Bez dodatnog zakonodavstva Osnovna bi uredba, međutim, mogla uzrokovati nedovoljnu iskorištenost kvota za mješoviti ribolov u Sjevernome moru, a izuzeća od obveze iskrcavanja ne bi bila dopuštena nakon isteka trogodišnjih planova odbacivanja ulova. Stoga bi Osnovna uredba u nadolazećim godinama mogla imati negativne ekonomske i socijalne posljedice za ribarsku industriju ako se ne poduzmu odgovarajuće mjere. S obzirom na interakcije mješovitog pridnenog ribolova u Sjevernome moru poželjno je ribolovne mogućnosti utvrđivati iz perspektive modela mješovitog ribolova koja je dostupna zahvaljujući najnovijim znanstvenim postignućima. Takav bi pristup bio i u skladu s pristupom upravljanja ribarstvom koji se temelji na ekosustavu. Prvi korak prema takvom prilagođenom upravljanju bio bi uključivanje svih relevantnih stokova u jedinstveni plan upravljanja. Time bi bile obuhvaćene ciljane vrijednosti ribolovne smrtnosti izražene u rasponima za svaki stok, prema dostupnosti, a koje bi bile osnova za određivanje godišnjih TAC-ova za te stokove. Omogućila bi se i fleksibilnost pri utvrđivanju TAC-ova, što bi pridonijelo otklanjanju poteškoća koje se pojavljuju u kontekstu mješovitog ribolova. Osim toga, u plan bi bile uvrštene zaštitne mjere za uspostavu okvira za obnavljanje stokova koji su izvan sigurnih bioloških granica. Cilj je prijedloga uspostaviti plan upravljanja pridnenim stokovima i ribolovom tih vrsta u Sjevernome moru. Planom će se osigurati održivo iskorištavanje tih stokova u skladu s načelima najvišeg održivog prinosa i pristupa upravljanju ribarstvom koji se temelji na ekosustavu. Planom će se osigurati stabilnost ribolovnih mogućnosti, a istovremeno i upravljanje koje se temelji na najnovijim znanstvenim podacima o stokovima, mješovitom ribolovu te drugim aspektima ekosustava i zaštite okoliša. Planom će se olakšati i uvođenje obveze iskrcavanja. Prijedlog nije inicijativa u okviru programa prikladnosti i učinkovitosti propisa (REFIT). Njime se ipak pridonosi pojednostavnjenju primjenjivih propisa Unije. Predlaže se da se dva postojeća višegodišnja plana za pojedinačne vrste donesena zasebnim uredbama, zamijene jednom uredbom o svim višegodišnjim planovima za različite pridnene stokove. Tim novim pristupom omogućilo bi se ostvarenje ciljeva za očuvanje stokova, a istovremeno i uklanjanje ograničenja ribolovnog napora, što bi značilo da brojne obveze u pogledu izvješćivanja i kontrole ne bi više bile potrebne. Rezultat toga bilo bi znatno smanjenje administrativnog opterećenja. Plan će se primjenjivati na sva ribarska plovila Unije bez obzira na ukupno trajanje njihova ribolova u Sjevernome moru jer je to u skladu s pravilima ZRP-a i s učinkom plovila na predmetne riblje stokove. Od 1. siječnja 2014. Osnovnom su uredbom utvrđena pravila ZRP-a kojima su obuhvaćene i odredbe o višegodišnjim planovima, uspostavi obveze iskrcavanja stokova koji podliježu TAC-ovima i tzv. regionalizaciji. U planu su navedene sljedeće odredbe: U skladu s načelima i ciljevima višegodišnjih planova iz članka 9. Osnovne uredbe, plan znači plan mješovitog ribolova koji se prvenstveno temelji na cilju najvišeg održivog prinosa (MSY). U članku 10. Osnovne uredbe naveden je sadržaj višegodišnjih planova. U skladu s tim, mjerljivi ciljevi, ako ih ima, koji odgovaraju najvišem održivom prinosu izraženi su kao rasponi vrijednosti koje preporučuje ICES. Ti rasponi omogućuju upravljanje koje se temelji na najvišem održivom prinosu za te stokove te se smatra da omogućuju prilagodbe u slučaju promjene znanstvenog mišljenja, dok istodobno održavaju visoku razinu predvidljivosti. Takve ciljane vrijednosti nadopunjene su odredbama o zaštiti povezanima s graničnom referentnom točkom očuvanja. Te su referentne točke za riblje stokove za koje su dostupne izražene kao biomasa u mrijestu, a tu vrijednost utvrđuje ICES, obično na temelju svoje usporedne analize. Isto tako, za određene funkcionalne jedinice škampa takve se referentne točke, ako su dostupne, izražavaju kao brojnost. U nedostatku uputa o razini biomase u mrijestu ili razini brojnosti, granična vrijednost trebala bi biti vrijednost u trenutku kada se na temelju znanstvenog mišljenja utvrdi da je stok u opasnosti. Iako je plan prilagođen posebnim značajkama i ribolovu pridnenih stokova u Sjevernome moru, potrebno je napomenuti da iz članka 10. Osnovne uredbe proizlazi da će budući višegodišnji planovi imati sličnu strukturu i određene sastavnice. Stoga je isti pristup primijenjen i pri utvrđivanju ciljeva, ciljanih vrijednosti i zaštitnih mjera za plan te za provedbu obveze iskrcavanja budući da je ona u skladu s nedavno donesenom Uredbom (EU) br. 2016/… Europskog parlamenta i Vijeća od xxx o utvrđivanju višegodišnjeg plana za stokove bakalara, haringe i papaline u Baltičkom moru i za ribarstvo koje iskorištava te stokove, o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2187/2005 i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1098/2007. U skladu s člankom 15. Osnovne uredbe, obveza iskrcavanja u Sjevernome moru primjenjivat će se od 2016. na ribolov pridnenih vrsta i vrsta koje definiraju ribolov te od 1. siječnja 2019. na sve ostale vrste koje podliježu ograničenjima ulova. U skladu s člankom 16. stavkom 7. Uredbe (EU) br. 1380/2013, države članice dužne su dodijeliti TAC-ove plovilima koja plove pod njihovom zastavom, uzimajući u obzir mogući sastav ulova i obvezu iskrcavanja svih ulova. Države članice u tu svrhu mogu donijeti nacionalne mjere, kao što su čuvanje određene zalihe nacionalnog TAC-a ili zamjena kvote s drugim državama članicama. U skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, države članice koje imaju izravni upravljački interes mogu podnijeti zajedničke preporuke za, među ostalim, donošenje određenih mjera ako su Komisiji dodijeljene ovlasti za donošenje provedbenih ili delegiranih akata radi postizanja ciljeva višegodišnjeg plana. U tu se svrhu planom uspostavlja regionalna suradnja među državama članicama u pogledu donošenja odredbi za obvezu iskrcavanja i posebnih mjera očuvanje određenih stokova. U skladu sa znanstvenim mišljenjem STECF-a, u plan nisu uvrštena godišnja ograničenja ribolovnog napora (broj dana na moru). Planom nije obuhvaćen stok lubina u Sjevernome moru jer se taj stok uglavnom iskorištava izvan Sjevernog mora. Komisija međutim uviđa da je potreban plan upravljanja u koji je uključen lubin. Treba ga primjenjivati na ribarstvo kojim se taj stok iskorištava u zonama ICES-a IV.b i IV.c, VII.a te VII.d – VII.h. Primjenjivao bi se i na rekreacijski ribolov lubina. Usklađenost s postojećim propisima u istom području

Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ1 uspostavlja se opći okvir za ZRP i utvrđuju situacije u kojima Vijeće i Europski parlament donose višegodišnje planove. Uredbom Vijeća (EZ) br. 1342/2008 od 18. prosinca 2008. o donošenju dugoročnog plana za stokove bakalara i ribolov koji iskorištava te stokove i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 423/20042 utvrđena su pravila za održivo iskorištavanje stokova bakalara u Sjevernome moru i susjednim vodama. Uredbom Vijeća (EU) br. 676/2007 od 11. lipnja 2007. o utvrđivanju višegodišnjeg plana za ribarstvo kojim se iskorištavaju stokovi iverka i lista u Sjevernom moru3 utvrđena su pravila za održivo iskorištavanje stokova iverka i lista u Sjevernome moru. U Uredbi Vijeća (EZ) br. 850/98 od 30. ožujka 1998. o očuvanju ribolovnih resursa putem tehničkih mjera za zaštitu nedoraslih morskih organizama sadržane su tehničke mjere očuvanja, odnosno pravila o sastavu ulova, najmanja veličina oka mrežnog tega, najmanja dopuštena lovna veličina te područja i razdoblja u kojima su zabranjene određene vrste ribolova. Utvrđuje se i zabrana za ribolov lebdećim (plovućim) mrežama. Trenutačno se preispituje i bit će zamijenjena ako se usvoji Komisijin prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o očuvanju ribolovnih resursa i zaštiti morskih ekosustava putem tehničkih mjera, o izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 1967/2006, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1224/2009 i uredbi (EU) br. 1343/2011 i (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te o ostavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EZ) br. 894/97, (EZ) br. 850/98, (EZ) br. 2549/2000, (EZ) br. 254/2002, (EZ) br. 812/2004 i (EZ) br. 2187/2005. Godišnjim uredbama Vijeća o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i popratnih uvjeta za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koje se primjenjuju na Sjeverno more utvrđene su razine TAC-a za predmetne stokove (najnovija je i trenutačno obvezujuća Uredba Vijeća (EU) 2016/72 od 19. studenoga 2013. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2016. za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koje se primjenjuju u vodama Unije te za ribarska plovila Unije u određenim vodama izvan Unije i o izmjeni Uredbe (EU) 2015/104). Uredbom Vijeća (EZ) br. 1224/2009 o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike, o izmjeni uredbi (EZ) br. 847/96, (EZ) br. 2371/2002, (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 768/2005, (EZ) br. 2115/2005, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007, (EZ) br. 676/2007, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1300/2008, (EZ) br. 1342/2008 i o stavljanju izvan snage uredbi (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1627/94 i (EZ) br. 1966/2006 (u nastavku teksta Uredba Vijeća 1224/2009) utvrđeni su opći uvjeti za kontrolu ribarstva, kao i specifični zahtjevi za kontrolu višegodišnjih planova. Usklađenost s drugim politikama Unije Prijedlog i njegovi ciljevi u skladu su s pravilima Unije, posebno s okolišnim, socijalnim, tržišnim i trgovinskim politikama. 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST Pravna osnova Članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Načelo supsidijarnosti Odredbe prijedloga odnose se na očuvanje morskih bioloških resursa, mjere koje su u isključivoj nadležnosti Unije. Stoga se načelo supsidijarnosti ne primjenjuje. Načelo proporcionalnosti Predložene mjere u skladu su s načelom proporcionalnosti, budući da su prikladne i potrebne, a druge manje restriktivne mjere nisu na raspolaganju za postizanje željenih ciljeva politike. Odabir instrumenta Predloženi instrument: Uredba Europskog parlamenta i Vijeća. 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA Savjetovanje je održano na različitim razinama, odnosno s dionicima, znanstvenicima, javnošću (i s javnim upravama) te sa službama Komisije. Uslijedilo je nakon cjelovitog postupka evaluacije za koji je GU MARE utvrdio početne zadaće i pitanja koja treba riješiti, a znanstvenici i ostali stručnjaci te dionici koji su aktivno sudjelovali u cijelom postupku utvrdili su ključne ulazne parametre u svim koracima u postupku. Savjetovanja s dionicima

Savjetovanje s dionicima provodilo se ciljano tijekom pripremnih radnji i savjetovanja sa Savjetodavnim vijećem za Sjeverno more (NSAC). Savjetodavna su vijeća organizacije dionika uspostavljene u okviru prethodne reforme ZRP-a iz 2002. koje okupljaju predstavnike industrije (iz sektora ribarstva, prerade i stavljanja na tržište) te ostale zainteresirane skupine, kao što su organizacije za zaštitu okoliša i potrošača. Savjetodavna su vijeća podijeljena po morskim bazenima. U Prilogu III. Osnovnoj uredbi predviđeno je savjetodavno vijeće za područje Sjevernog mora – Savjetodavno vijeće za Sjeverno more (NSAC) i točno utvrđeno da područje njegove nadležnosti obuhvaća potpodručje IV. i zonu III.a ICES-a. GU MARE organizirao je dvije pripremne radionice. Prva je održana 27. veljače 2014. u Bruxellesu. Među sudionicima bili su pozvani znanstveni stručnjaci i predstavnici država članica na Sjevernome moru te savjetodavnih vijeća za Sjeverno more i ribolov pelagijskih vrsta. Na toj je radionici otvorena rasprava o izradi i provedbi višegodišnjeg plana mješovitog ribolova u Sjevernome moru. Zatim je druga pripremna radionica održana u Bruxellesu od 29. do 30. rujna 2014. Među sudionicima bili su pozvani znanstveni stručnjaci, predstavnici država članica na Sjevernome moru te Savjetodavnog vijeća za Sjeverno more. Glavni ciljevi te radionice bili su postići zajedničko razumijevanje novog pravnog i političkog okvira za višegodišnje planove, raspraviti nacrt prijedloga višegodišnjeg plana za Sjeverno more te na temelju rada u skupinama zajednički osmisliti moguće sastavnice budućeg plana. Rasprave su vođene i s predstavnicima NSAC-a tijekom sastanaka njegove radne skupine za mješoviti ribolov koji su održani u listopadu 2015. u Amsterdamu te u ožujku 2015. u Kopenhagenu11. Opsežno javno savjetovanje provedeno je s pomoću interneta od 9. veljače do 4. svibnja 2015. Države članice, savjetodavna vijeća, organizacije predstavnika industrije, nevladine organizacije te građani doprinijeli su s ukupno 25 detaljnih primjedbi. Glavni su zaključci bili sljedeći: postojeći planovi upravljanja odviše su preskriptivni i složeni. Treba ih zamijeniti zakonodavstvom koje se temelji na strateškim ciljevima i općim načelima, pri izradi novih planova upravljanja treba uzeti u obzir interakciju mješovitog ribolova, obveza iskrcavanja najveći je izazov i to ne samo za ribarsku industriju već i za države članice u pogledu dodjele kvota flotama, detaljna pravila treba donijeti na regionalnoj razini, ali je potrebna i usklađenost s planovima upravljanja za susjedna područja, brojni sudionici slažu se da su glavne ciljane vrste bakalar, koljak, ugljenar, pišmolj, list, iverak zlatopjeg i škamp. Različita su mišljenja o uključivanju dodatnih ciljanih vrsta i razini zaštite ostalih vrsta. Općenito govoreći, države članice i ribarska industrija zagovaraju usmjerenost na glavne ciljane vrste, dok nevladine organizacije žele uspostaviti posebne ciljeve za sve vrste koje se love u Sjevernome moru, tehničke mjere uvedene na temelju plana upravljanja treba dogovoriti na regionalnoj razini. Prikupljanje i primjena stručnih znanja Znanstvenici koji rade pod okriljem Znanstvenog, tehničkog i gospodarskog odbora za ribarstvo (STECF) i Međunarodnog vijeća za istraživanje mora (ICES) te Skupina za procjenu morskih resursa (MRAG) koja djeluje na temelju okvirnog ugovora s Komisijom obavili su većinu poslova i savjetovanja potrebnih za evaluaciju postojećeg zakonodavstva. Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva Prije reforme ZRP-a, STECF, ICES i MRAG proveli su brojne evaluacije postojećeg plana upravljanja stokovima bakalara2 (dalje u tekstu „plan za bakalar”) i plana upravljanja za list i iverak zlatopjeg u Sjevernome moru3(dalje u tekstu „plan za plosnatice”). Kada je riječ o planu za plosnatice, MRAG je 2009. obavio procjenu učinka opcija od prve „faze oporavka” do druge „faze upravljanja” u planu budući da je takva revizija predviđena u samom planu nakon što se utvrdi da su oba stoka dvije godine zaredom unutar sigurnih bioloških granica. Stručna skupina STECF-a koja se u listopadu 2010. sastala u Vigu također je ocijenila plan za plosnatice. Dva su sastanka održana u 2011. radi retrospektivnog pregleda nekoliko planova upravljanja, uključujući i plan za bakalar2: na tim su sastancima sudjelovali članovi stručnih skupina STECF-a i ICES-a, a održani su u veljači/ožujku 2011. u Kopenhagenu te u lipnju 2011. u Hamburgu5. Oba sastanka bila su otvorena za sudjelovanje predstavnika NSAC-a i uprava iz država članica. Među zaključcima tih analiza bio je i zaključak o tome da bi bilo dobro povezati plan za bakalar2 s planovima za škamp i koljak, pišmolj, ugljenar, list i iverak zlatopjeg u Sjevernome moru te da se planom ne nadzire ribolovna smrtnost, kako je bilo predviđeno. Službe Komisije nisu tada sudjelovale u reviziji tih planova zbog međuinstitucijskog spora o upravljačkim nadležnostima. Nakon što je međuinstitucijska radna skupina za rješavanje spora iznijela zaključke i nakon donošenja novog ZRP-a novi je politički kontekst uzet u obzir u rad na evaluacijama. Sastanak stručne skupine STECF-a održan je u Vareseu u Italiji od 10. do 14. ožujka 2014. radi pripreme retrospektivne evaluacije plana za plosnatice7. STECF je proveo reviziju evaluacije na plenarnom zasjedanju u Bruxellesu krajem ožujka 2014.. Države članice, ribarska industrija, znanstvenici,,,,,,,,,, te organizacije za zaštitu okoliša smatraju da su postojeći planovi upravljanja neučinkoviti, odviše preskriptivni, nepotrebno zahtjevni i ekonomski štetni za ribarsku industriju EU-a. Posebno je kritiziran režim „broja dana na moru”. STECF je u svojoj evaluaciji plana za bakalar2 zaključio da se planom ne nadzire ribolovna smrtnost, kako je bilo predviđeno, te da nisu jasni kratkoročni ekonomski učinci plana upravljanja. Kada je riječ o planu za plosnatice, STECF-ov je zaključak da nije vjerojatno da ograničen broj dana na moru utječe na oporavak lista i iverka zlatopjega25. Plan za bakalar2 bio je također predmet žestokih kritika budući da su njime predviđena dodatna ograničenja iako je proteklih godina započeo oporavak stoka bakalara u Sjevernome moru. Njime ne samo da se ograničava ribolov bakalara u Sjevernome moru, koji čini oko 5 % ulovljene ribe, nego se i ribarskim plovilima onemogućuje da napuste luku čak i kada imaju ribolovnu kvotu za 95 % drugih riba. Takvo se stanje u cijelom sektoru ribarstva kritički smatra krajnje nepoštenim i nerazmjernim.

Neki dionici kritiziraju režim broja dana na moru jer smatraju da se njime ne štite riblji stokovi, već da taj režim naprotiv ima negativne učinke kojima se nanosi šteta okolišu jer primjerice plovila s ograničenim brojem dana na moru moraju loviti u blizini obale, gdje je najviše nedorasle ribe. Isto tako su i predstavnici ribarske industrije Sjevernog mora tijekom javnog savjetovanja o toj inicijativi tvrdili da im stroga ograničenja vremena na moru otežavaju potragu za ribolovnim područjima u kojima bakalara nema u tolikom izobilju, tako da se zbog ograničenja pogoršava problem neželjenog izlova bakalara u mješovitom ribolovu. Štoviše, programom broja dana na moru stvoreno je znatno administrativno opterećenje za Komisiju i tijela država članica. Procjena učinka Procjena učinka višegodišnjeg plana za Sjeverno more provedena je u kontekstu novog ZRP-a i izrade novih nacrta uredbi o tehničkim mjerama. Novim ZRP-om obuhvaćeni su, među ostalim, nova obveza iskrcavanja, rok za postizanje najvišeg održivog prinosa (MSY) te regionalizacija. S obzirom na te okolnosti, brojna su izvješća, studije i ugovori poslužili kao izvor dodatnih informacija o tim pitanjima. To uključuje: reformu ZRP-a,24 učinke uvođenja obveze iskrcavanja,25,26 socioekonomske dimenzije ZRP-a,27,28 izradu nove uredbe o tehničkim mjerama,29 problematiku mješovitog ribolova u EU-u30, što obuhvaća i učinke vrsta koje ograničavaju ribolov,31 pitanja područja upravljanja u vezi s novim višegodišnjim planovima,32 pitanja upravljanja s pomoću najvišeg održivog prinosa.33 Detaljno su ispitane dvije zakonodavne opcije: (prva opcija - upravljanje na temelju Osnovne uredbe, druga opcija - izrada jedinstvenog višegodišnjeg plana za mješoviti ribolov). Osim toga, u okviru druge opcije razmatrano je nekoliko dodatnih mogućnosti u pogledu: i. razgraničenja područja, ii. odabira načina olakšanog uvođenja obveze iskrcavanja, iii. odabira raspona vrijednosti FMSY, iv. odabira vrsta koje će biti obuhvaćene planom, v. datuma do kojeg se postiže FMSY te vi. razdoblja za oporavak stokova do razina predostrožnosti. Najpovoljnija opcija za prve četiri varijable mogla bi se utvrditi na temelju kvalitativne analize. Dvije preostale varijable ispitane su na temelju kvantitativne analize učinaka, a zatim su te varijable uspoređene s prvom opcijom. Prednost se daje drugoj opciji (jedinstveni višegodišnji plan za mješoviti ribolov) u okviru koje se vrijednost FMSY postiže najkasnije do 2020., uz brzi oporavak stokova do razina predostrožnosti. Nakon što se postigne FMSY za određeni stok, iskorištavanje ne bi smjelo premašiti FMSY za taj stok. Ta je opcija (jedinstveni višegodišnji plan za mješoviti pridneni ribolov u Sjevernome moru) znatno učinkovitija od prve (Osnovna uredba) u pogledu ostvarenja ciljeva inicijative. Za razliku od prve opcije, druga opcija ima pozitivne učinke na okoliš. Druga opcija, isto tako, u prosjeku ima pozitivne ekonomske i socijalne učinke za razliku od prve opcije. Pozitivni učinci još su i bolji zahvaljujući odabranim dodatnim mogućnostima „ostvariti FMSY najkasnije do 2020.” i „razdoblje brzog oporavka”. Kada je riječ o ekonomskim učincima, profitabilnost će u prosjeku biti povećana i to uglavnom zbog smanjenja promjenjivih troškova te zbog dostupnosti ribolovnih resursa. Kada je riječ o socijalnim učincima, smanjit će se administrativno opterećenje za MSP-ove i očuvati radna mjesta. Kada je riječ o zaštiti okoliša, zahvaljujući „razdoblju brzog oporavka” smanjuje se rizik izlovljenosti stoka i povećava prosječna biomasa. Osim toga, ukidanjem nepopularnog režima broja dana na moru i zahtjeva za jedinstveno područje ribolova pojednostavnit će se pravni okvir i smanjiti administrativno opterećenje za države članice i industriju. Primjerenost i pojednostavnjenje propisa Iako taj plan nije povezan s programom REFIT, njime se smanjuje regulatorno opterećenje budući da se izvan snage stavljaju dvije uredbe koje bi tim planom bile objedinjene. Uredbom Vijeća (EZ) br. 1342/2008 od 18. prosinca 2008. o donošenju dugoročnog plana za stokove bakalara i ribolov koji iskorištava te stokove i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 423/2004 utvrđena su pravila za održivo iskorištavanje stokova bakalara u Sjevernome moru i susjednim vodama2. Uredbom Vijeća (EU) br. 676/2007 od 11. lipnja 2007. o utvrđivanju višegodišnjeg plana za ribarstvo kojim se iskorištavaju stokovi iverka i lista u Sjevernom moru utvrđena su pravila za održivo iskorištavanje stokova iverka zlatopjega i lista u Sjevernome moru3. Poduzetnici koji posluju u sektoru pridenog ribolova i prerade u Sjevernome moru većinom (98 %) su MSP-ovi ili mikropoduzetnici. Postojećim sustavom poduzetnicima i posebno MSP-ovima nameću se znatni ekonomski troškovi; zbog složenih propisa nastaju gubici, ali će ubuduće biti spriječeni (izravna korist od pojednostavnjenja). Održivim iskorištavanjem ostvarit će se veća profitabilnost, a stoga i bolji poslovni rezultati. Ribari će slobodnije odlučivati o mjestu i vremenu ribolova. Uklanjanjem režima ribolovnog napora ne samo da će se smanjiti administrativno opterećenje za industriju koje se odnosi i na obvezu intenzivnog izvješćivanja, nego i opterećenje za nacionalne uprave koje obrađuju i prate takva izvješća. Temeljna prava Nije primjenjivo.

4.UTJECAJ NA PRORAČUN Nema utjecaja na proračun. 5.OSTALE SASTAVNICE Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja Uredbom Vijeća 1224/200910 predviđen je zakonodavni okvir za kontrolu, inspekciju i izvršenje kako bi se osigurala usklađenost s pravilima ZRP-a. U skladu s člankom 43. te Uredbe, višegodišnjim planovima treba utvrditi pragove iznad kojih se ulovi stokova koji su obuhvaćeni višegodišnjim planovima moraju iskrcati u određenim lukama. Osim toga, planom se uvode pravila specifična za područja i ribarstva u pogledu zahtjeva za prethodnu obavijest utvrđenog u članku 17. Uredbe Vijeća 1224/2009. Planom je predviđena povremena evaluacija njegova učinka na predmetne stokove na temelju znanstvenog mišljenja. Iznimno je važno utvrditi odgovarajuće razdoblje za tu evaluaciju: razdoblje kojim se omogućuju donošenje i provedba regionaliziranih mjera, ali i prikaz učinaka na stokove i ribarstvo. U obzir treba uzeti i način rada znanstvenih tijela te njihovu redovitu usporednu analizu. U zadnje vrijeme nije bilo moguće dati znanstveno mišljenje zbog nedostatnih podataka ili trendova koje je trebalo ocijeniti, kada se evaluacija odnosila na trogodišnje razdoblje. Stoga bi plan trebalo ocjenjivati svakih pet godina. U tom pogledu treba napomenuti da povremena evaluacija učinka plana nije prepreka za zakonodavnu izmjenu plana, ako se ona pokaže potrebnom zbog promjena u znanstvenom, političkom ili socioekonomskom području. Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga U skladu s općim ciljem ZRP-a o očuvanju ribolovnih resursa i uz poseban osvrt na članke 9. i 10. Osnovne uredbe kojima se zahtijeva izrada višegodišnjih planova, glavni su elementi plana sljedeći: područje primjene plana jesu pridneni stokovi i ribarstvo kojim se iskorištavaju ti stokovi u Sjevernome moru; ciljevi i ciljane vrijednosti (postići razinu ribolovne smrtnosti u skladu s načelom najvišeg održivog prinosa). U skladu s člankom 10. Osnovne uredbe, ti ciljevi trebaju biti mjerljivi. Predložene ciljane vrijednosti izražene su kao ribolovna smrtnost koja je u rasponu vrijednosti FMSY, u skladu s preporukom ICES-a. Ti rasponi vrijednosti FMSY omogućuju upravljanje koje se temelji na najvišem održivom prinosu za predmetne stokove te se smatra da omogućuju prilagodbe u slučaju promjene znanstvenog mišljenja, dok istodobno održavaju visoku razinu predvidljivosti; referentne točke očuvanja koje su uvrštene u plan i izražene u tonama biomase u mrijestu ili razinom brojnosti utvrđuje ICES i to obično na temelju svoje usporedne analize. U nedostatku upute o razini biomase u mrijestu ili referentne točke na razini brojnosti, mjeru treba poduzeti u trenutku kada se na temelju znanstvenog mišljenja utvrdi da je stok u opasnosti; zaštitne mjere i posebne mjere očuvanja povezane su s referentnim točkama očuvanja. Kada se na temelju znanstvenog mišljenja utvrdi da je stanje bilo kojeg predmetnog stoka ispod te točke, TAC za taj stok treba smanjiti. Ta se mjera prema potrebi može nadopuniti primjerice tehničkim mjerama te hitnim mjerama Komisije ili države članice; odredbe koje se odnose na obvezu iskrcavanja i koje treba donijeti u okviru regionalizacije potrebne su zbog mogućih budućih izuzeća od obveze iskrcavanja za vrste za koje se na temelju znanstvenog mišljenja utvrde visoke stope preživljavanja te izuzeća de minimis, u skladu s promjenama znanstvenog mišljenja; odredbe o kontroli uvrštene su u odredbe o prethodnoj obavijesti, očevidnicima i određenim lukama. Kada je riječ o zahtjevima u vezi s prethodnom obavijesti i očevidnicima, opća pravila iz Uredbe 1224/2009 treba prilagoditi posebnim obilježjima Sjevernog mora i pridnenog ribolova u Sjevernome moru. Kada je riječ o određenim lukama, Uredbom 1224/2009 propisano je da se u višegodišnjim planovima navedu pragovi iznad kojih se ulovi pridnenih stokova smiju iskrcati u lukama samo uz pojačanu kontrolu; povremena evaluacija plana na temelju znanstvenih mišljenja: plan bi trebalo ocjenjivati svakih pet godina. Tim se razdobljem u početku omogućuje potpuna provedba obveze iskrcavanja te donošenje i provedba regionaliziranih mjera i utvrđivanje njihova učinka na stokove i ribolov. To je ujedno i najkraće razdoblje koje zahtijevaju znanstvena tijela. U zadnje vrijeme nije bilo moguće dati znanstveno mišljenje zbog nedostatnih podataka ili trendova koje je trebalo ocijeniti, kada se evaluacija odnosila na trogodišnje razdoblje. 2016/0238 (COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o utvrđivanju višegodišnjeg plana za pridnene stokove u Sjevernome moru i za ribarstvo kojim se iskorištavaju ti stokovi i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 676/2007 i Uredbe Vijeća (EZ) br. 1342/2008

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 2., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima, uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, budući da: (1)Konvencijom Ujedinjenih naroda od 10. prosinca 1982. o pravu mora, čija je Unija ugovorna stranka, predviđene su obveze očuvanja, koje uključuju održavanje ili obnovu populacija izlovljenih vrsta na razinama koje mogu proizvesti najviši održivi prinos (MSY). (2)Na Svjetskom sastanku na vrhu o održivom razvoju u New Yorku 2015. Unija i njezine države članice obvezale su se do 2020. djelotvorno regulirati izlov i okončati prelov, nezakonit, neprijavljen i nereguliran ribolov i štetne ribolovne prakse te provesti znanstveno utemeljene planove upravljanja radi obnove ribljih stokova u najkraćem roku, najmanje do razina koje mogu proizvesti MSY određen njihovim biološkim značajkama. (3)Uredbom (EZ) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđena su pravila zajedničke ribarstvene politike (ZRP) u skladu s međunarodnim obvezama Unije. ZRP bi trebao pridonijeti zaštiti morskog okoliša, održivom upravljanju svim komercijalno iskorištavanim vrstama, a posebno postizanju dobroga stanja okoliša do 2020., kako je utvrđeno u članku 1. stavku 1. Direktive 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća. (4)Ciljevi su ZRP-a, među ostalim, osigurati da ribarstvo i akvakultura budu dugoročno ekološki održivi, da se na upravljanje ribarstvom primjenjuje načelo opreznog pristupa te provodi pristup upravljanja ribarstvom koji se temelji na ekosustavu. (5)Za postizanje ciljeva ZRP-a potrebno je donijeti niz mjera očuvanja, pojedinačno ili u kombinaciji ako je primjenjivo, primjerice u obliku višegodišnjih planova i tehničkih mjera ili pri utvrđivanju i dodjeli ribolovnih mogućnosti. (6)U skladu s člancima 9. i 10. Uredbe (EZ) br. 1380/2013, višegodišnji se planovi trebaju temeljiti na znanstvenim, tehničkim i gospodarskim mišljenjima te sadržavati opće ciljeve, mjerljive ciljeve s jasnim rokovima, referentne točke očuvanja i zaštitne mjere. (7)Uredbama Vijeća (EZ) br. 1342/2008 i (EZ) br. 676/2007 utvrđena su pravila za održivo iskorištavanje stokova bakalara, iverka i lista u Sjevernom moru i susjednim vodama. Ti i drugi pridneni stokovi love se u mješovitom ribolovu. Stoga je potrebno utvrditi jedinstveni višegodišnji plan u kojem će se uzeti u obzir takve tehničke interakcije. (8)Osim toga, taj višegodišnji plan trebao bi se primjenjivati na sve pridnene stokove i s njima povezano ribarstvo u Sjevernome moru. (9)Neki pridneni stokovi iskorištavaju se i u Sjevernome moru i u njemu susjednim vodama (pogranični stokovi). Stoga bi područje primjene odredbi plana koje se odnose na ciljeve i zaštitne mjere za stokove koji se uglavnom iskorištavaju u Sjevernome moru trebalo proširiti na područja izvan Sjevernog mora. Također, za pogranične stokove koji se uglavnom iskorištavaju izvan Sjevernog mora u višegodišnjim je planovima potrebno utvrditi ciljeve i zaštitne mjere za područja izvan Sjevernog mora gdje se uglavnom iskorištavaju te područje primjene proširiti na Sjeverno more. (10)Cilj tog plana trebao bi biti doprinos ostvarivanju ciljeva ZRP-a, posebno postizanja i održavanja MSY-ja za predmetne stokove, provedbe obveze iskrcavanja za pridnene stokove koji podliježu ograničenjima ulova i provedbe pristupa upravljanja ribarstvom temeljenog na ekosustavu. (11)Člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013 propisano je da se ribolovne mogućnosti utvrđuju u skladu s ciljevima navedenima u višegodišnjim planovima. (12)Ciljanu stopu ribolovne smrtnosti (F) koja odgovara cilju postizanja i održavanja MSY-a trebalo bi utvrditi kao raspone vrijednosti koji su u skladu s postizanjem najvišeg održivog prinosa (FMSY). Ti rasponi, utemeljeni na znanstvenom mišljenju, potrebni su kako bi se omogućila fleksibilnost u pogledu promjena znanstvenog mišljenja, pridonijelo provedbi obveze iskrcavanja i u obzir uzele karakteristike mješovitog ribolova. Raspone FMSY-a izračunalo je Međunarodno vijeće za istraživanje mora (ICES) i određeni su tako da omogućuju dugoročno smanjenje prinosa za najviše 5 % u usporedbi s MSY-em. Gornja granica raspona jest ograničena, tako da je mogućnost da stok padne ispod granične referentne točke biomase stoka u mrijestu (Blim ili Abundancelimit ) najviše 5 %. Ta je gornja granica u skladu s ICES-ovim „pravilom za izdavanje mišljenja”u kojem se navodi da, kad je biomasa stoka u mrijestu ili brojnost u lošem stanju, F treba smanjiti na vrijednost koja ne prelazi gornju granicu koja je jednaka najvišoj vrijednosti FMSY-a pomnoženoj s biomasom stoka u mrijestu ili brojnošću u godini za ukupni dopušteni ulov (TAC) podijeljenoj s vrijednošću MSY Btrigger ili Abundancelimit. ICES primjenjuje te podatke i navedeno pravilo pri izradi znanstvenog mišljenja o ribolovnoj smrtnosti i opcijama ulova. (13)Radi utvrđivanja ribolovnih mogućnosti trebao bi postojati gornji prag za raspone FMSY-a pri normalnoj upotrebi i, ako se smatra da je predmetni stok u dobrom stanju, gornja granica za određene slučajeve. Ribolovne mogućnosti trebalo bi moći utvrditi do gornje granice samo ako je to na temelju znanstvenog mišljenja ili dokaza potrebno za postizanje ciljeva iz ove Uredbe u mješovitom ribolovu ili ako je to nužno kako bi se izbjegla šteta za pojedini stok zbog dinamike unutar stoka ili među stokovima različitih vrsta, ili kako bi se ograničile promjene ribolovnih mogućnosti koje se ponavljaju iz godine u godinu.

(14)Ako ciljevi koji se odnose na MSY nisu dostupni, treba primjenjivati načelo opreznog pristupa. (15)Za stokove za koje su oni dostupni te radi primjene zaštitnih mjera potrebno je utvrditi referentne točke očuvanja izražene kao razina granične vrijednosti biomase u mrijestu za riblje stokove i razina granične brojnosti za škampe. (16)Za funkcionalne jedinice škampa za koje su oni dostupni treba upotrebljavati sljedeće razine granične brojnosti: minimalna brojnost (Abundancebuffer) koja odgovara referentnoj točki Bbuffer u Dugoročnom planu upravljanja za škampe Nephrops iz Sjevernog mora koji je izradilo Savjetodavno vijeće za Sjeverno more i granična brojnost (Abundancelimit) koja odgovara MSY-u Btrigger brojnosti (jednaka Blim) po definiciji ICES-a7. (17)Trebalo bi predvidjeti odgovarajuće zaštitne mjere za slučaj da veličina stoka padne ispod tih razina. Zaštitne mjere trebale bi obuhvaćati smanjenje ribolovnih mogućnosti i konkretne mjere očuvanja kad se u znanstvenom mišljenju navede da su potrebne korektivne mjere. Te bi mjere trebalo nadopuniti ostalim prikladnim mjerama, kao što su mjere Komisije u skladu s člankom 12. Uredbe (EU) br. 1380/2013 ili mjere država članica u skladu s člankom 13. Uredbe (EU) br. 1380/2013. (18)Potrebno je donijeti određene dodatne mjere kako bi se osiguralo da se ne premaše dodijeljeni TAC-ovi za sve stokove u mješovitom ribolovu. (19)TAC za škampe u zonama ICES-a II.a i IV. trebalo bi odrediti kao zbroj ograničenja ulova utvrđenih za svaku funkcionalnu jedinicu i statističkih pravokutnika izvan funkcionalnih jedinica u okviru tog područja TAC-a. Međutim, to ne isključuje donošenje mjera za zaštitu određenih funkcionalnih jedinica. (20)Planom bi trebalo predvidjeti dodatne mjere upravljanja, kako bi bio u skladu s obvezom iskrcavanja iz članka 15. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1380/2013, (21)Trebalo bi utvrditi rok za podnošenje zajedničkih preporuka država članica koje imaju izravni upravljački interes kako je propisano Uredbom (EU) br. 1380/2013. (22)Kako bi se osigurala usklađenost s mjerama utvrđenima u ovoj Uredbi, trebalo bi donijeti posebne kontrolne mjere, uz one predviđene Uredbom Vijeća (EZ) br. 1224/2009. (23)Imajući u vidu da u Sjevernome moru brojna mala plovila obavljaju kratka ribolovna putovanja, primjena sustava prethodne obavijesti propisana člankom 17. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 trebala bi se proširiti kako bi obuhvatila sva plovila s duljinom preko svega od osam metara ili više, a prethodne obavijesti trebalo bi dostaviti najmanje jedan sat prije predviđenog vremena dolaska u luku. Ipak, uzimajući u obzir ograničeni učinak ribolovnih putovanja koja uključuju vrlo male količine ribe predmetnih stokova i administrativno opterećenje prethodnih obavijesti koje se odnose na njih, prikladno je uspostaviti prag za takve prethodne obavijesti. (24)Isto tako, upotrebu očevidnika o ribolovu kako je propisano člankom 14. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 potrebno je proširiti na plovila čija je ukupna duljina preko svega osam metara ili više. (25)Trebalo bi utvrditi pragove za pridnene stokove koje ribarsko plovilo mora iskrcati u određenoj luci ili na mjestu u blizini obale u skladu s člankom 43. Uredbe (EZ) br. 1224/2009. Osim toga, kod određivanja tih luka ili mjesta u blizini obale države članice trebale bi primijeniti kriterije iz članka 43. stavka 5. te Uredbe tako da se osigura učinkovita kontrola stokova iz ove Uredbe. (26)U skladu s člankom 10. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1380/2013 trebalo bi utvrditi odredbe za periodičnu procjenu Komisije o primjerenosti i učinkovitosti primjene ove Uredbe. Takva procjena trebala bi uslijediti nakon periodične evaluacije plana utemeljenog na znanstvenom mišljenju i temeljiti se na toj evaluaciji. Plan bi trebalo evaluirati svakih pet godina. To razdoblje omogućuje potpunu provedbu obveze iskrcavanja te donošenje i provedbu regionaliziranih mjera i utvrđivanje njihova učinka na stokove i ribarstvo. To je ujedno i najkraće razdoblje koje zahtijevaju znanstvena tijela. (27)Kako bi se pravodobno i na razmjeran način prilagodilo tehničkom i znanstvenom napretku te kako bi se osigurala fleksibilnost i omogućio razvoj određenih mjera, trebalo bi Komisiji delegirati ovlasti donošenja akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu dopune ove Uredbe korektivnim mjerama i provedbe obveze iskrcavanja. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Treba napomenuti da, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće sve dokumente dobivaju istodobno kad i stručnjaci iz država članica te da njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije zaduženih za pripremu delegiranih akata. (28)Uredbu Vijeća (EZ) br. 1342/2008 i Uredbu Vijeća (EZ) br. 676/2007 treba staviti izvan snage. (29)U skladu s člankom 9. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013, prije izrade nacrta plana primjereno je procijenjen njegov vjerojatni ekonomski i socijalni učinak. DONIJELI SU OVU UREDBU: POGLAVLJE I.

PREDMET, PODRUČJE PRIMJENE I DEFINICIJE Članak 1. Predmet i područje primjene

1. Ovom Uredbom utvrđuje se višegodišnji plan („plan”) za pridnene stokove u vodama Unije u zonama ICES-a II.a, III.a i IV. („Sjeverno more”) i za ribarstvo kojim se iskorištavaju ti stokovi. 2. Ne dovodeći u pitanje stavak 1., članci 4., 5., 6. i 8. primjenjuju se na područja stokova za skupine stokova 1. do 4. iz članka 2. Članak 2. Definicije Za potrebe ove Uredbe, osim definicija iz članka 4. Uredbe (EZ) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća, članka 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 i članka 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 850/98, primjenjuju se sljedeće definicije: (1) „pridneni stokovi” znači ribe okruglog tijela i plosnatice te škampi koji žive na dnu ili pri dnu vodenog stupca; (2) „skupina 1.”: znači pridneni stokovi za koje su ciljevi, kao što su rasponi FMSY i zaštitne mjere povezane s biomasom, utvrđeni u ovom planu kako slijedi: (a)bakalar (Gadus morhua) u potpodručju IV. i zonama VII.d i III.a zapad (Sjeverno more, istočni dio kanala La Manche, Skagerrak), dalje u tekstu „bakalar u Sjevernome moru”; (b)koljak (Melanogrammus aeglefinus) u potpodručju IV. i zonama VI. a i III. a zapad (Sjeverno more, zapadno od Škotske, Skagerrak), dalje u tekstu „koljak”; (c)iverak zlatopjeg (Pleuronectes platessa) u potpodručju IV. (Sjeverno more) i zoni III. a (Skagerrak), dalje u tekstu „iverak u Sjevernome moru”; (d)koljuška (Pollachius virens) u potpodručjima IV. i VI. i zoni III. a (Sjeverno more, Rockall i zapadno od Škotske, Skagerrak i Kattegat), dalje u tekstu „koljuška”; (e)list (Solea solea) u potpodručju IV. (Sjeverno more), dalje u tekstu „list u Sjevernome moru”; (f)list (Solea solea) u zoni III. a i podzonama 22 – 24 (Skagerrak i Kattegat, zapadno Baltičko more), dalje u tekstu „list iz Kattegata”; (g)pišmolj (Merlangius merlangus) u potpodručju IV. i zoni VII.d (Sjeverno more i istočni dio kanala La Manche), dalje u tekstu „pišmolj u Sjevernome moru”. (3) „skupina 2.” znači funkcionalne jedinice (FU) škampa (Nephrops norvegicus) za koje su ciljevi, kao što su rasponi FMSY i zaštitne mjere povezane s brojnošću, utvrđeni u ovom planu koji se sastoji od sljedećeg: i.škamp u zoni III. a (FU 3–4), ii.škamp u potpodručju IV. (Sjeverno more) po FU-u, -škamp u području Farn Deeps (FU 6), -škamp u području Fladen Ground (FU 7), -škamp u području Firth of Forth (FU 8),

-škamp u području Moray Firth (FU 9). (4) „skupina 3.” znači pridneni stokovi koji podliježu ograničenjima ulova osim onih iz skupine 1. u Sjevernome moru; (5) „skupina 4.” znači funkcionalne jedinice škampa (Nephrops norvegicus) i statistički pravokutnici izvan funkcionalnih jedinica u zoni II.a i potpodručju IV. ICES-a koji podliježu ograničenjima ulova osim onih iz skupine 2.; (6)„skupina 5.” znači pridneni stokovi koji ne podliježu ograničenjima ulova u Sjevernome moru; (7)„skupina 6.” znači zabranjene vrste za koje je ribolov zabranjen i koje su kao takve utvrđene u pravnom aktu Unije donesenom u području zajedničke ribarstvene politike u Sjevernome moru; (8) „skupina 7.” znači pridneni stokovi za koje su ciljevi, kao što su raspon FMSY i zaštitne mjere povezane s biomasom, utvrđeni drugim zakonodavstvom Unije, a ne ovom Uredbom; (9) „ukupni dopušteni ulov” (TAC) znači količina svakog stoka koja se smije uloviti tijekom razdoblja od jedne godine; (10) „MSY Btrigger” znači referentna točka za biomasu stoka u mrijestu ispod koje se moraju početi poduzimati konkretne i odgovarajuće mjere upravljanja kako bi se osiguralo da stope iskorištavanja u kombinaciji s prirodnim promjenama dovedu do obnove stokova iznad razina koje dugoročno mogu proizvesti MSY. POGLAVLJE II.

CILJEVI Članak 3. Ciljevi 1. Planom se pridonosi ostvarenju ciljeva zajedničke ribarstvene politike navedenih u članku 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013, a posebno primjenom načela opreznog pristupa za upravljanje ribarstvom, te se jamči da se iskorištavanjem živih morskih bioloških resursa oni obnavljaju i da se populacija ulovljenih vrsta održava iznad razina koje mogu proizvesti najviši održivi prinos. 2. Planom se pridonosi eliminiranju odbačenog ulova, tako da se, koliko god je to moguće, izbjegava i smanjuje neželjeni ulov, te provedbi obveze iskrcavanja utvrđene člankom 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013 za vrste koje podliježu ograničenju ulova i na koje se primjenjuje ova Uredba. 3. U okviru plana provodi se pristup upravljanju ribarstvom koji se temelji na ekosustavu kako bi se negativni učinci ribolovnih aktivnosti na morski ekološki sustav sveli na najmanju mjeru. On je u skladu sa zakonodavstvom Unije u području okoliša, a posebno s ciljem postizanja dobrog stanja okoliša do 2020., što je utvrđeno u članku 1. stavku 1. Direktive 2008/56/EZ. 4. Konkretno, cilj plana jest: (a)osigurati da su ispunjeni uvjeti opisani u deskriptoru 3. iz Priloga I. Direktivi 2008/56/EZ; i (b)pridonijeti ispunjenju drugih relevantnih deskriptora iz Priloga I. Direktivi 2008/56/EZ razmjerno ulozi koju ribarstvo ima u njihovu ispunjavanju. POGLAVLJE III.

CILJANE VRIJEDNOSTI Članak 4. Ciljane vrijednosti za skupine 1. i 2.

1. Ciljane vrijednosti ribolovne smrtnosti za stokove iz skupina 1. i 2. moraju se postići što prije, progresivno i postupno do 2020., a potom se održavati unutar raspona utvrđenih u Prilogu I. 2. U skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013, ribolovne mogućnosti moraju biti u skladu s ciljanim rasponima ribolovne smrtnosti iz stupca A Priloga I. ovoj Uredbi. 3. Ne dovodeći u pitanje stavke 1. i 2., ribolovne mogućnosti mogu se utvrditi na razinama koje odgovaraju nižim razinama ribolovne smrtnosti od onih određenih u stupcu A Priloga I. 4. Ne dovodeći u pitanje stavke 2. i 3., ribolovne mogućnosti za pojedini se stok mogu utvrditi u skladu s rasponima ribolovne smrtnosti iz stupca B Priloga I. uz uvjet da je predmetni stok iznad referentne točke za minimalnu biomasu u mrijestu iz stupca A Priloga II.: (a)ako je to na temelju znanstvenog mišljenja ili dokaza potrebno za ostvarenje ciljeva iz članka 3. u slučaju mješovitog ribolova, (b)ako je to na temelju znanstvenog mišljenja ili dokaza potrebno kako bi se izbjegla ozbiljna šteta za pojedini stok zbog dinamike unutar stoka ili među stokovima različitih vrsta; ili (c)kako bi se ograničile promjene ribolovnih mogućnosti između dviju uzastopnih godina na najviše 20 %. Članak 5. Ciljane vrijednosti za skupine 3. i 4. 1. Ribolovne mogućnosti za stokove iz skupina 3. i 4. moraju biti u skladu sa znanstvenim mišljenjem u pogledu najvišeg održivog prinosa. 2. U nedostatku znanstvenog mišljenja o stopi ribolovne smrtnosti u skladu s najvišim održivim prinosom, ribolovne mogućnosti moraju biti u skladu sa znanstvenim mišljenjem kako bi se osigurala održivost stokova u skladu s načelom opreznog pristupa. Članak 6. Ciljane vrijednosti za skupinu 5. Stokovima iz skupine 5. upravlja se primjenom načela opreznog pristupa u skladu sa znanstvenim mišljenjem. POGLAVLJE IV.

ZAŠTITNE MJERE Članak 7. Referentne točke očuvanja za skupine 1. i 2. Referentne točke očuvanja za zaštitu pune reproduktivne sposobnosti predmetnih stokova utvrđene su u Prilogu II. (a) minimalna biomasa stoka u mrijestu (MSY Btrigger) za riblje stokove; (b) granična biomasa stoka u mrijestu (Blim) za riblje stokove;

(c) minimalna brojnost (Abundancebuffer) za škampe; (d) granična brojnost (Abundancelimit) za škampe. Članak 8. Zaštitne mjere za skupine 1. i 2. 1. Ako se u znanstvenom mišljenju upućuje na to da je u određenoj godini biomasa stoka u mrijestu bilo kojeg stoka iz skupine 1. ispod točke MSY Btrigger ili da je brojnost bilo koje funkcionalne jedinice iz skupine 2. ispod točke Abundancebuffer iz stupca A Priloga II. ovoj Uredbi donose se sve odgovarajuće korektivne mjere kako bi se osigurao brz povratak predmetnog stoka ili funkcionalne jedinice na razine koje su iznad razine koja može proizvesti najviši održivi prinos. Treba napomenuti da se odstupajući od članka 4. stavka 2. ribolovne mogućnosti utvrđuju na razinama u skladu s ribolovnom smrtnosti, uzimajući u obzir smanjenje biomase ili brojnosti ispod raspona utvrđenog u stupcu A Priloga I. 2. Ako se u znanstvenom mišljenju upućuje na to da je biomasa u mrijestu bilo kojeg predmetnog stoka ispod točke Blim ili da je brojnost bilo koje funkcionalne jedinice škampa ispod točke Abundancelimit iz stupca B Priloga II. ovoj Uredbi, donose se dodatne korektivne mjere kako bi se osigurao brz povratak predmetnog stoka ili funkcionalne jedinice na razine koje su iznad razine koja može proizvesti najviši održivi prinos. Treba napomenuti da odstupajući od stavaka 2. i 4. članka 4. te korektivne mjere uključuju obustavu ciljanog ribolova za predmetni stok i odgovarajuće smanjenje ribolovnih mogućnosti. Članak 9. Posebne mjere očuvanja za skupine od 3. do 7. Ako se u znanstvenom mišljenju upućuje na to da je za očuvanje bilo kojeg pridnenog stoka iz skupina 3. do 7. potrebno korektivno djelovati ili ako su biomasa u mrijestu ijednog od predmetnih stokova iz skupine 1. ili brojnost ijedne od funkcionalnih jedinica iz skupine 2. u određenoj godini ispod referentnih točaka očuvanja utvrđenih u stupcu A Priloga II. ovoj Uredbi, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 18. ove Uredbe i člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013 u vezi sa sljedećim: (a)karakteristikama ribolovnih alata, osobito veličinom oka mrežnog tega, veličinom udice, konstrukcijom ribolovnog alata, debljinom konca, veličinom alata ili upotrebom selektivnih uređaja kako bi se zajamčila ili poboljšala selektivnost; (b)upotrebom ribolovnih alata, osobito vremenom u moru, dubinom upotrebe alata, kako bi se zajamčila ili poboljšala selektivnost; (c)zabranom ili ograničavanjem ribolova u određenim područjima radi zaštite ribe u mrijestu, mlade ribe i ribe ispod minimalne referentne veličine za očuvanje te neciljanih vrsta riba; (d)zabranom ili ograničavanjem ribolova ili upotrebe određenih vrsta ribolovnog alata u određenim razdobljima radi zaštite ribe u mrijestu i ribe ispod minimalne referentne veličine za očuvanje te neciljanih vrsta riba; (e)minimalnom referentnom veličinom za očuvanje radi zaštite nedoraslih morskih organizama; (f)drugim karakteristikama povezanim sa selektivnošću. Članak 10. Ukupni dopustivi ulov 1. Države članice osiguravaju da sastav kvota po vrstama ribe koje su na raspolaganju ribarskim plovilima u mješovitom ribolovu odgovara sastavu ulova koji će ta plovila vjerojatno ostvariti. 2. Ne dovodeći u pitanje članak 8., TAC za stok škampa u zonama ICES-a II.a i IV. mora biti zbroj ograničenja ulova za funkcionalne jedinice i statističkih pravokutnika izvan funkcionalnih jedinica. POGLAVLJE V.

ODREDBE KOJE SE ODNOSE NA OBVEZU ISKRCAVANJA

Članak 11. Odredbe koje se odnose na obvezu iskrcavanja za skupine 1. do 7. U pogledu pridnenih stokova skupina 1. – 7. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 18. ove Uredbe i člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013 u vezi sa sljedećim: (a)izuzećima od primjene obveze iskrcavanja za vrste za koje se znanstvenim dokazima potvrde visoke stope preživljavanja, uzimajući u obzir karakteristike alata, ribarskih praksi i ekosustava kako bi se olakšala provedba obveze iskrcavanja; i (b)izuzećem de minimis kako bi se olakšala provedba obveze iskrcavanja; ta izuzeća de minimis predviđena su za slučajeve iz članka 15. stavka 5. točke (c) Uredbe (EU) br. 1380/2013 u skladu s navedenim uvjetima; (c)posebnim odredbama o dokumentaciji o ulovu, osobito radi praćenja provedbe obveze iskrcavanja; i (d)utvrđivanjem minimalnih referentnih veličina za očuvanje radi zaštite nedoraslih morskih organizama. POGLAVLJE VI.

REGIONALIZACIJA Članak 12. Regionalna suradnja 1. Stavci 1. do 6. članka 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013 primjenjuju se na mjere iz članaka 8. i 10. ove Uredbe. 2. Za potrebe stavka 1. ovog članka, države članice koje imaju izravan upravljački interes mogu podnijeti zajedničke preporuke u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 prvi put najkasnije dvanaest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe i potom dvanaest mjeseci nakon svakog podnošenja evaluacije plana u skladu s člankom 17. Države članice takve preporuke mogu podnijeti i kad to smatraju potrebnim, a posebno u slučaju bilo kakvih naglih promjena stanja u vezi s bilo kojim stokom na koji se primjenjuje ova Uredba. Zajedničke preporuke u pogledu mjera za određenu kalendarsku godinu podnose se najkasnije 1. srpnja prethodne godine. 3. Ovlastima koje se dodjeljuju na temelju članaka 9. i 11. ove Uredbe ne dovode se u pitanje ovlasti dodijeljene Komisiji na temelju drugih odredbi prava Unije, uključujući odredbe iz Uredbe (EU) br. 1380/2013. POGLAVLJE VII.

MJERE NADZORA Članak 13. Odnos prema Uredbi (EZ) br. 1224/2009 Mjere nadzora predviđene u ovom poglavlju primjenjuju se uz mjere nadzora za pridnene stokove iz skupina 1. – 7. propisane Uredbom Vijeća (EZ) br. 1224/2009, osim ako je u ovom poglavlju određeno drukčije. Članak 14. Prethodne obavijesti 1. Odstupajući od članka 17. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1224/2009, prethodna obavijest iz tog članka upućuje se najmanje jedan sat prije predviđenog vremena dolaska u luku. Nadležna tijela obalnih država članica mogu, ovisno o slučaju, dati dozvolu za raniji ulazak u luku.

2. Osim obveze prethodne prijave iz članka 17. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1224/2009, zapovjednici ribarskih plovila Unije duljine preko svega od osam do dvanaest metara izvješćuju nadležna tijela obalne države članice najmanje jedan sat prije predviđenog vremena dolaska u luku o podacima navedenima u točkama (a) do (f) stavka 1. članka 17. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 kad na plovilu zadržavaju makar i najmanju količinu sljedećih količina ribe: (a)skupina 1.: 1000 kg i/ili (b)skupine 2. i 4.: 500 kg i/ili (c)skupina 3.: 1000 kg i/ili (d)skupina 7.: 1000 kg. Članak 15.

ZAHTJEVI KOJI SE ODNOSE NA OČEVIDNIK ZA SKUPINE OD 1. DO 7. Odstupajući od članka 14. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1224/2009, zapovjednici ribarskih plovila Unije čija je duljina preko svega osam metara ili više kojima se love pridneni stokovi moraju voditi očevidnik o ribolovu za svoje aktivnosti u skladu s člankom 14. navedene Uredbe. Članak 16. Određene luke za skupine 1., 2., 3., 4. i 7. Prag koji se primjenjuje na živu masu vrsta za koje vrijedi višegodišnji plan, iznad kojega ribarsko plovilo mora iskrcati svoj ulov u određenoj luci ili na mjestu blizu obale, kako je navedeno u članku 43. Uredbe (EZ) br. 1224/2009, iznosi: (a)skupina 1.: 2 tone; (b)skupine 2. i 4.: 1 tona; (c)skupina 3.: 2 tone; (d)skupina 7.: 2 tone. POGLAVLJE VIII.

PRAĆENJE PROVEDBE I DALJNJE MJERE Članak 17. Evaluacija plana Najmanje pet godina nakon stupanja na snagu ove Uredbe i svakih pet godina nakon toga, Komisija osigurava evaluaciju učinka plana na stokove na koje se ova Uredba primjenjuje i na ribarstvo kojim se iskorištavaju ti stokovi. Rezultate te evaluacije Komisija podnosi Europskom parlamentu i Vijeću. POGLAVLJE IX.

POSTUPOVNE ODREDBE Članak 18.