3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

·Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

·Savjetovanja s dionicima

Tijekom tog stručnog sastanka Komisija se savjetovala i s državama članicama o mogućim posljedicama aktivnosti Stručne skupine na visokoj razini za informacijske sustave i interoperabilnost na zakonodavstvo čija je izrada u tijeku. Prema mišljenju država članica naglasak bi trebalo staviti na brzo stvaranje sustava ECRIS-TCN. Dok su drugi koncepti bili zanimljivi, a sustav bi trebao biti oblikovan tako da se uzmu u obzir moguće buduće međusobne povezanosti, države članice potvrdile su da bi jedini element koji bi odmah podržale bio upotreba zajedničke usluge uspoređivanja biometrijskih podataka. Osim toga, države članice su navele da bi mogućnost pohranjivanja prikaza lica trebala biti uključena od samog početka tako da se u kasnijoj fazi može primijeniti softver za prepoznavanje lica radi još učinkovitije identifikacije.

·Prikupljanje i primjena stručnih znanja

Osim studija i podataka upotrijebljenih tijekom pripreme prijedloga iz 2016., u ožujku 2016. naručena je i studija izvedivosti i procjena troškova upotrebe otisaka prstiju. Osim toga, dopunska studija o troškovnom učinku centralizirane mogućnosti koja uključuje otiske prstiju omogućila je temeljitu procjenu odabranog scenarija, kao i promišljanja o mogućoj upotrebi zajedničkog sustava uspoređivanja biometrijskih podataka i osiguravanju da centralizirani sustav udovoljava budućim zahtjevima u pogledu interoperabilnosti.

·Procjena učinka

Komisija je provela procjenu učinka koja se prilaže Komisijinom prijedlogu Direktive od 19. siječnja 2016. (COM(2016) 7 final). Trenutačnom dopunskom prijedlogu priložena je analitička obavijest koja se nastavlja na procjenu učinka.

U analitičkoj obavijesti Komisija dalje analizira poželjno rješenje za stvaranje sustava ECRIS-TCN kojim se ispunjavaju funkcionalni zahtjevi uz istodobno izbjegavanje tehničkih poteškoća u pogledu pseudonimiziranih otisaka prstiju. Analiziran je učinak tog rješenja na troškove uspostave, administrativne troškove, temeljna prava i zaštitu podataka, uzimajući u obzir rezultate ciljanog savjetovanja s dionicima koje je provedeno prije donošenja prijedloga Direktive u siječnju 2016. i rezultate prethodno spomenutih dviju studija provedenih 2016. i 2017. Uzeti su u obzir i rezultati Stručne skupine na visokoj razini za informacijske sustave i interoperabilnost, kao i rezultati stručnog sastanka ECRIS-a održanog 10. i 11. siječnja 2017. Provedena je daljnja dubinska procjena troškova, osobito u pogledu poželjnog rješenja te je prikazana u obavijesti.

Centralizirani sustav koji uključuje alfanumeričke podatke i otiske prstiju poželjno je rješenje. Ta mogućnost pokazala se troškovno najučinkovitijom, tehnički manje složenom i lakšom za održavanje u odnosu na ostale. U pogledu nediskriminacije između građana EU-a i državljana trećih zemalja, u toj su mogućnosti podaci o identitetu državljana trećih zemalja centralizirani na razini EU-a, dok se podaci o državljanima EU-a čuvaju i obrađuju na razini države članice, ali to je opravdano i proporcionalno jer različito postupanje ne stavlja državljane trećih zemalja u nepovoljniji položaj. Osim toga, stvaranje centraliziranog sustava nudi dodatne prednosti tako što čini sustav ECRIS-TCN prikladnim za sudjelovanje u budućoj usluzi uspoređivanja biometrijskih podataka i zajedničkom repozitoriju podataka o identitetu, omogućuje izravan pristup Eurojustu, Europolu, [i Uredu europskog javnog tužitelja] te stvara središnju kontaktnu točku za treće zemlje koje traže podatke o osuđenim državljanima trećih zemalja. Omogućava i stvaranje sustava koji s lakoćom može udovoljavati budućim zahtjevima interoperabilnosti s drugim sustavima na razini EU-a, ako tako odluče zakonodavci.

Utjecaj na proračun EU-a i na nacionalne proračune bio bi sljedeći: jednokratni troškovi za EU u iznosu od otprilike 13 002 000 EUR, za države članice u iznosu od otprilike 13 344 000 EUR (ukupno otprilike 26 346 000 EUR); tekući troškovi za EU u iznosu od otprilike 2 133 000 EUR; očekuje se da će se za države članice tekući troškovi postupno povećati tijekom godina, počevši od 6 087 000 EUR do najviše 15 387 000 EUR. To znači da se očekuje da će se ukupni tekući troškovi tijekom godina postupno povećati, počevši od 8 220 000 EUR do najviše 17 520 000 EUR.

Države članice zbog prethodno navedenih razloga trenutačno samo u 5 % slučajeva upotrebljavaju ECRIS za traženje državljana trećih zemalja. Očekuje se da će se zbog koristi predloženog rješenja znatno povećati upotreba ECRIS-a. Kad bi države članice sustavno slale bjanko zahtjeve, utvrđeno je da bi najskuplji element radnog postupka ECRIS-a bilo administrativno opterećenje uzrokovano odgovaranjem na te zahtjeve (procijenjeno u iznosu do 78 milijuna EUR). Predloženim rješenjem uštedjeli bi se ti troškovi.