Prijedlog PROVEDBENE ODLUKE VIJEĆA o izmjeni Provedbene odluke 2011/344/EU o dodjeli financijske pomoći Unije Portugalu /* COM/2014/055 final - 2014/0028 (NLE) */





OBRAZLOŽENJE Vijeće je 17. svibnja 2011. na zahtjev Portugala odobrilo financijsku pomoć Portugalu (Provedbena odluka Vijeća 2011/344/EU) za potporu programu jakih gospodarskih reformi, kojemu je cilj ponovna uspostava povjerenja i održivog rasta gospodarstva te zaštita financijske stabilnosti u Portugalu, europodručju i EU-u. U skladu s člankom 3. stavkom 10. Odluke 2011/344/EU, Komisija je zajedno s MMF-om i u suradnji s ESB-om provela desetu reviziju kako bi ocijenila napredak u provedbi usuglašenih mjera, kao i njihovu djelotvornost te gospodarski i socijalni učinak. Uzimajući u obzir nedavne gospodarske, fiskalne i financijske trendove i mjere politike, Komisija smatra da su za ostvarenje ciljeva programa potrebne određene promjene uvjeta gospodarske politike na kojoj se pomoć temelji, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama predloženih izmjena Provedbene odluke Vijeća. 2014/0028 (NLE) Prijedlog PROVEDBENE ODLUKE VIJEĆA o izmjeni Provedbene odluke 2011/344/EU o dodjeli financijske pomoći Unije Portugalu VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 407/2010 od 11. svibnja 2010. o uspostavi Mehanizma za europsku financijsku stabilnost[1], a posebno njezin članak 3. stavak 2., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, budući da: (1) Vijeće je 17. svibnja 2011. na zahtjev Portugala odobrilo financijsku pomoć Portugalu Provedbenom odlukom Vijeća 2011/344/EU[2]. Takva je financijska pomoć odobrena za potporu programu jakih gospodarskih i financijskih reformi („Program”) kojemu je cilj ponovna uspostava povjerenja i održivog rasta gospodarstva te zaštita financijske stabilnosti u Portugalu, europodručju i Uniji. (2) U skladu s člankom 3. stavkom 10. Provedbene odluke 2011/344/EU, Komisija je zajedno s Međunarodnim monetarnim fondom (MMF) i u suradnji s Europskom središnjom bankom (ESB) u razdoblju od 4. do 16. prosinca 2013. provela desetu reviziju napretka koji su državna tijela Portugala ostvarila u provedbi usuglašenih mjera u okviru Programa. (3) I u trećem tromjesečju 2013. nastavljena je pozitivna stopa rasta tromjesečnog bruto domaćeg proizvoda (BDP), a kratkoročni pokazatelji ukazuju na predviđeni gospodarski oporavak. Na godišnjoj razini i dalje se predviđa da će se realni BDP smanjiti za 1,6 % u 2013., no postati pozitivan u 2014. i 2015. te ostvariti rast od 0,8 % u 2014. i 1,5 % u 2015. Prognoze za tržište rada poboljšale su se, no stopa nezaposlenosti i dalje je velika, a očekuje se da će doseći najvišu vrijednost i iznositi 16,8 % u 2014. te zatim postepeno padati. I dalje postoje rizici od pada stopa u pogledu makroekonomskih prognoza s obzirom na to da predviđeni oporavak uvelike ovisi o pozitivnim trgovinskim trendovima i trendovima na financijskim tržištima, koji ovise i o prognozama za šire europsko područje. (4) Do studenoga 2013. zabilježeno je poboljšanje gotovinskog deficita države od 0,25 % BDP-a (ne uključujući izvanredne čimbenike) u usporedbi s istim razdobljem prethodne godine, a do tog je došlo na temelju porasta prihoda koji je nadmašio porast rashoda. Oporavak gospodarske aktivnosti u proteklim mjesecima te poboljšanje u pogledu učinkovitosti porezne uprave, a posebno borbe protiv utaje, odražavaju se u ubrzanom rastu poreznih prihoda. Kad je riječ o rashodovnoj strani proračuna, izvršenje proračuna sveukupno je u skladu s ciljevima drugog dodatnog proračuna. (5) Ciljni deficit opće države u vrijednosti od 5,5 % BDP-a (ne uključujući dokapitalizaciju banaka) u 2013. vjerojatno će biti ostvaren, a konačni deficit možda čak i ispod zacrtane razine. To je posljedica materijalizacije pozitivnih rizika u posljednjim mjesecima godine uz istodobno nestajanje većine negativnih rizika. Naime, očekuje se da će naplata poreza premašiti implicitne ciljeve drugog dodatnog proračuna. Osim toga, prinos na temelju jednokratnih mjera za uređenje potraživanja od poreza i socijalnih doprinosa, koje su poduzete na kraju 2013., bio je za oko 0,3 % BDP-a viši od predviđenog. Očekuje se da će i povlačenje sredstava iz EU fondova biti učinkovitije nego što je navedeno u prethodnim procjenama. Nadalje, smanjeni su negativni rizici od ponovnih ugovaranja javno-privatnih partnerstava. No, unatoč tomu, i dalje je prisutna nekolicina negativnih rizika, posebno su prihodi od poreza na imovinu niži od predviđenih, a istodobno nije moguće izuzeti prekoračenja po određenim rashodovnim stavkama, posebno troškove osoblja, intermedijarne potrošnje i davanja za mirovine. (6) Državni proračun za 2014. i drugo prateće zakonodavstvo u skladu su s ciljnim deficitom od 4 % BDP-a u 2014. Kako bi cilj bio ostvaren, provode se konsolidacijske mjere koje iznose oko 2,3 % BDP-a, kojima se pokrivaju i proračunski pritisci i potreba za ponovnim utvrđivanjem privremenih proračunskih sredstava za 2014. Mjere su prvenstveno stalne naravi i pretežito se temelje na uštedama u potrošnji. Veći dio konsolidacije u 2014., oko 1,8 % BDP-a, temelji se na reviziji javne potrošnje, koja je provedena prošle godine kako bi se povećala pravednost i učinkovitost pružanja socijalnih transfera i javnih usluga. Glavne mjere revizije javne potrošnje bit će provedene na temelju triju glavnih čimbenika: (a) ograničenja izdataka za plaće u javnom sektoru smanjivanjem radne snage u javnom sektoru, usmjeravajući njegov ustroj u korist visokokvalificiranih radnika, posebno programom prekvalifikacije radnika i dobrovoljnim raskidom ugovora; daljnjim usklađivanjem propisa o uvjetima rada u javnom i privatnom sektoru te revizijom ljestvice plaća i racionalizacijom dodataka na plaću, povećanjem doprinosa korisnika posebnom sustavu javnog zdravstvenog osiguranja radi samofinanciranja ovih sustava; (b) ograničenja izdataka za javni mirovinski sustav, s obzirom na postojanje potrebe za ponovnom ocjenom njegove održivosti pri uvjetima postojećih demografskih kretanja, no istovremeno štiteći stanovništvo s najnižim mirovinama i to povećanjem zakonske dobi za umirovljenje promjenama faktora održivosti, ponovnim izračunom „izvanrednog solidarnog doprinosa”, smanjenjem minimalnog praga za primjenu progresivne stope te pragova za primjenu viših stopa, racionalizacijom obiteljskih mirovina u mirovinskom sustavu državnih službenika i u općem mirovinskom sustavu u slučajevima; smanjenjem cjeloživotnih mirovina političarima; (c) ušteda u intermedijarnoj potrošnji i programima potrošnje resornih ministarstava. (7) Imajući u vidu ostvarenje ciljnog deficita od 4 % BDP-a, paket revizije javne potrošnje nadopunjuje se daljnjim stalnim mjerama koje donose manje prinose u iznosu od 0,4 % BDP-a te kojima je cilj daljnje poboljšanje učinkovitosti i pravednosti trenutačnog sustava poreza i davanja. Nadalje, provest će se niz jednokratnih mjera u ukupnoj vrijednosti od 0,2 % BDP-a, kojima se i u većoj mjeri kompenziraju troškovi koji proizlaze iz jednokratnih avansnih plaćanja povezanih s uvođenjem sustava sporazumnog raskida ugovora u javnom sektoru. (8) Većina prethodno spomenutih mjera donesena je u okviru Zakona o proračunu za 2014. ili promjenom posebnog zakonodavstva. Neke od predviđenih konsolidacijskih mjera nisu još do danas u potpunosti ozakonjene. Među njima su pooštravanje uvjeta za dobivanje obiteljskih mirovina (povrh promjena zamjenskih stopa u slučaju kad se tim mirovinama pridodaju druge mirovine); prodaja dozvola za internetske igre na sreću; prijenos općoj državi zdravstvenog fonda poštanskih usluga (portug. CTT) i prodaja koncesija za luke. (9) Parlament je u prosincu 2013. donio sveobuhvatnu reformu poreza na dobit kojoj je cilj promicati pojednostavnjenje te stimulirati internacionalizaciju i tržišno natjecanje portugalskih poduzeća, a stupila je na snagu 1. siječnja 2014. Ključna značajka reforme očituje se u sniženju stope poreza na dobit s 25 % na 23 % te u sniženoj stopi od 17 % koja se primjenjuje na prvih 15 000 EUR oporezive dobiti za mala i srednja poduzeća. Kao dodatak postojećim prirezima, na oporezivu dobit čiji iznos prelazi 35 milijuna EUR primjenjuje se treći nacionalni prirez od 7 %. Druge ključne odredbe ove reforme odnose se na osvježavanje poreznih poticaja, promjene sustava oporezivanja dividendi i dobitka od kapitala, sustav oporezivanja grupe povezanih društava i nematerijalne imovine, uvođenje sustava izuzeća na temelju dioništva, produženje razdoblja tijekom kojeg se mogu prenijeti gubici te daljnje ograničenje za umanjenja za kamate. (10) Predviđa se da će udjel duga u BDP-u u 2013. biti ispod najviše vrijednosti od 129,5 %, a da će nakon toga početi padati. Povećanje duga u usporedbi s kombiniranom osmom i devetom revizijom, unatoč boljem izvršenju proračuna od očekivanog, u velikoj se mjeri objašnjava značajnim porastom gotovinskog salda državne riznice te odgađanjem za 2014. kratkoročnih aktivnosti smanjenja duga za koje je odgovoran Fond za stabilizaciju socijalne sigurnosti. U skladu s time, predviđa se da će neto zaduženje, bez gotovinskih depozita IGCP-a (Agencija za upravljanje javnim dugom Portugala), doseći najvišu vrijednost i iznositi oko 120 % BDP-a, što je nešto manje od razine predviđene posljednjom revizijom. Predviđa se da će udjel duga u BDP-u opće države početi padati u 2014., što će biti poduprijeto predviđenim gospodarskim oporavkom, kao i padom gotovinskih depozita te realizacijom kratkoročnih aktivnosti smanjenja duga koje provodi Fond za stabilizaciju socijalne sigurnosti. (11) Postupak proračunske prilagodbe popraćen je nizom fiskalnih strukturnih mjera s ciljem poboljšanja kontrole državne potrošnje i naplate prihoda. Napreduje provedba sveobuhvatne reforme Okvirnog zakona o proračunu u odnosu na niz važnih područja. Međutim, s obzirom na područje primjene reforme i potrebu za savjetovanjem s velikim brojem svih relevantnih dionika, očekuje se da će se postupak odvijati u dvije faze. Novi sustav kontrole obveza pokazuje se uspješnim, i to na temelju ograničenja nagomilavanja novih nepodmirenih dospjelih dugovanja, no treba pomno pratiti provedbu kako bi se osiguralo pokrivanje obveza dostupnim financijskim sredstvima. Bit će formirana radna skupina za ocjenu i unaprjeđenje tog postupka. Provode se reforme javne uprave s ciljem modernizacije i racionalizacije zapošljavanja u javnom sektoru te javnih tijela. Nastavljaju se reforme u smjeru suvremenog modela upravljanja rizicima od neispunjenja obveza za potrebe upravljanja prihodima. Nedavno je osnovana nova jedinica za procjenu rizika koja će uskoro početi s radom, a usmjerit će se prvenstveno na poboljšanje ispunjenja obveza određenih skupina poreznih obveznika, poput samozaposlenih i vrlo bogatih pojedinaca. Odgođene su neke druge reforme poput smanjenja broja lokalnih poreznih ureda. Iako je ostvaren napredak u ponovnom ugovaranju javno-privatnih partnerstava (JPP), nije ih moguće sklopiti do kraja 2013. Ipak se očekuju značajne uštede u 2014. i kasnije. Poduzeća u državnom vlasništvu dosegla su u prosjeku operativni saldo do kraja 2012. te se predviđaju dodatne reforme kako bi se izbjeglo ponovno slabljenje njihovih rezultata. Ostvaren je dobar napredak u pogledu privatizacije, a prihodi premašuju cilj postavljen u sklopu programa. Reformama u sektoru zdravstva ostvaruju se znatne uštede te se nastavlja provedba­, uglavnom u skladu s ciljevima. (12) Provedbom politike i reformama u sektoru zdravstva nastavlja se ostvarivanje napretka i stvaranje ušteda povećanjem učinkovitosti. Konsolidirani deficit sektora zdravstva značajno je smanjen od 2010. Međutim, preostala masa nepodmirenih dospjelih dugovanja, restriktivna proračunska linija i povećanje troškova za osoblje zbog ponovnog uvođenja isplata bonusa u obliku 13. i 14. plaće bili su uzrok na temelju kojeg su državna tijela bila prisiljena požuriti s provođenjem postojećih reformi. Važan dio nepodmirenih dospjelih dugovanja usko (no ne i isključivo) je povezan s učestalim nedovoljnim izdvajanjem sredstava za bolnice u državnom vlasništvu u odnosu na usluge koje one pružaju. Državna tijela i dalje su obvezana provoditi trenutne reforme bolnica te redovito usklađivati skup mjera koje se odnose na farmaceutske proizvode, središnji sustav nabave i primarnu zaštitu. (13) U pogledu vlastitog kapitala banke su s lakoćom nastavile ispunjavati regulatorne zahtjeve Europskog nadzornog tijela za bankarstvo o zaštitnom kapitalu, kao i programski cilj od 10 % temeljnog kapitala (Core Tier 1). Taj zaštitni kapital i dalje je adekvatan u cijelom sustavu u primjeni pravila iz nove Direktive o kapitalnim zahtjevima (DKZ IV) za procjenu vlastitih sredstava banaka. Ova se nova pravila o kapitalu primjenjuje od siječnja 2014., a prag za udjel najkvalitetnijeg kapitala (Common Equity Tier 1) postavljen je na 7 %. Omjer kredita i depozita u cijelom je sustavu 120,7 % i vjerojatno će do kraja 2014. nastaviti padati, a neke su banke već ispod tog praga. Stalno se ulažu dodatni napori kako bi se provela diversifikacija izvora financiranja korporativnog sektora. Na temelju preporuka vanjske revizije postojećih kreditnih linija koje financira država iz 2013., državna tijela provode mjere kojima je cilj poboljšati uspješnost tih instrumenata i upravljanje njima, uključujući mogućnosti i postupke upravljanja rizicima. Uspostavljen je pravni okvir koji u potpunosti djeluje, a odnosi se na nove instrumente restrukturiranja duga i namijenjen je kućanstvima, a cilj mu je podmirenje dugovanja bez provođenja parničnog postupka. Na sličan se način ocjenjuje učinak promjena zakona o stečajnom postupku i oporavku s obzirom na to da sada funkcioniraju sustavi restrukturiranja duga i povrata duga. Dovršava se paket mjera za upravljanje krizom. Fond za sanaciju banaka funkcionira, uvedene su ovlasti za ranu intervenciju, a zakon o dokapitalizaciji izmijenjen je kako bi odrazio Komunikaciju Komisije o primjeni pravila o državnim potporama za poticajne mjere u korist banaka u kontekstu financijske krize[3]. Provodi se akcijski plan za poboljšanje djelotvornosti sustava državnih jamstava (eng. National Guarantee System – NGS) i upravljanja njima, kako bi bolje služio potrebama financiranja malih i srednjih poduzeća. (14) Ostvaren je daljnji napredak u provedbi strukturnih reformi za poboljšanje rasta i konkurentnosti. Državna tijela donijela su dodatne mjere smanjenja nezaposlenosti i povećanja djelotvornosti tržišta rada, uključujući poboljšanje aktivacijske politike i uspostavljanje plana za provedbu programa Jamstva za mlade. Nakon što je Zakon o radu proglašen neustavnim, u tijeku su pripreme njegovih revizija koje će utjecati na definiciju opravdana otpuštanja. Donesene su dodatne mjere u području obrazovanja, u kojemu je razina napretka općenito zadovoljavajuća. (15) Vlada je odobrila novi namet za operatore tržišta energije u 2014., koji treba pomno pratiti kako bi se izbjeglo narušavanje sustava. Treba provesti daljnje reforme u pogledu uklanjanja carinskog duga u energetskom sektoru i osiguranja održivosti sustava. (16) Mjere su provedene u telekomunikacijskom i poštanskom sektoru radi njihova usklađivanja s pravilima EU-a i potpore ostvarenju ciljeva programa. Pozitivna kretanja očituju se u odabiru pružatelja općih usluga i reviziji ugovora s postojećim operaterom, a usmjerena su prema potpunoj provedbi Direktive o univerzalnim uslugama. Objavom zakonodavstva o utvrđivanju okvira za sklapanje ugovora o koncesiji s nacionalnim pružateljem poštanskih usluga smanjit će se trenutačno razdoblje koncesije, što će pojačati tržišno natjecanje. Državna tijela ostaju obvezanima povećati održivost i učinkovitost prometnog sektora. (17) Napreduje priprema zakonodavstva specifičnog za sektor radi njegova usklađivanja s Direktivom o uslugama, uz poneke odgode donošenja regulatornog okvira za sektor građevinarstva, izmijenjenih podzakonskih akata strukovnih tijela i internih pravila kako bi se donijelo horizontalni okvirni zakon o javnim strukovnim udruženjima. Državna tijela obvezana su na daljnje poboljšanje funkcioniranja jedinstvene točke pristupa. (18) U tijeku je ocjena reforme urbanog najma nakon što je u potpunosti proveden novi zakonodavni okvir. Cilj je državnih tijela povećati napore kako bi suzbili utaju poreza na tržištu najma nekretnina. (19) Napreduje izrada novog okvira nacionalnih regulatornih tijela, a provode se i izmjene relevantnih podzakonskih akata te se očekuje njihovo skoro donošenje. Odgođena je objava novog izvršnog naloga o utvrđivanju doprinosa regulatornih tijela za 2014. (20) Nastavlja se s provođenjem reformi pravosudnog sustava prema planu. Ostvaren je napredak u provedbi Zakona o sudovima kako bi se uredilo ustrojstvo sudova, objavljen je zakon kojim se jača tijelo za ovršitelje i stečajne upravitelje te se dovršava izrada novog izvansudskog postupka kojim se obuhvaća predsudsko ispitivanje radi utvrđivanja stanja stvari i rješavanja predmeta. Ostvaren je napredak u pogledu mjera za poboljšanje okruženja u kojem se izdaju dozvole te za smanjenje administrativnog opterećenja tako što su donesene pravne odredbe o pojednostavnjivanju davanja dozvola u području turizma, industrije i prostornog planiranja. U tijeku je izrada zakonodavstva o dozvolama u komercijalne svrhe, a provodi se revizija pravnog sustava za urbanizam i gradnju. (21) S obzirom na ovaj razvoj događaja, Provedbenu odluku 2011/344/EU treba izmijeniti, DONIJELO JE OVU ODLUKU: Članak 1. U članku 3. Provedbene odluke 2011/344/EU stavci 8. i 9. zamjenjuju se sljedećima: „8. Portugal tijekom 2014. donosi sljedeće mjere u skladu sa zahtjevima iz memoranduma o razumijevanju: (1) deficit opće države u 2014. ne premašuje 4 % BDP-a. Za izračun tog deficita u obzir se ne uzimaju mogući proračunski troškovi poticajnih mjera bankama u okviru vladine strategije za financijski sektor. Kako bi ostvario taj cilj, Portugal provodi konsolidacijske mjere u vrijednosti od 2,3 % BDP-a, kako je definirano u Zakonu o proračunu za 2014. i pratećem zakonodavstvu koje je doneseno u tu svrhu; (2) povrh trenutačno donesenih mjera mirovinske reforme, preinake postojećeg zakonodavstva o mirovinskom osiguranju, kojim se obuhvaća mirovinski sustav državnih službenika, uvodi se do kraja ožujka 2014. kako bi se osiguralo učinkovitu primjenu novih pravila o faktoru održivosti i povećanju zakonske dobi za umirovljenje i na ovaj sustav; Portugal tijekom 2014. priprema i nove sveobuhvatne mjere u okviru tekuće strukturne reforme mirovinskog sustava radi osiguranja njegove održivosti uz jačanje načela jednakosti; (3) kako bi kontrolirala potencijalna odstupanja rashoda, vlada pomno prati poštivanje gornje granice rashoda po ministarstvima dostavljajući Vijeću ministara mjesečno izvješće; (4) Portugal brzo utvrđuje i provodi predviđene promjene uvjeta za stjecanje obiteljskih mirovina te uvjete za prodaju dozvola za internetske igre na sreću. K tomu, Portugal poduzima odlučne korake radi provedbe prodaje koncesija za luke; (5) provodi se sveobuhvatna reforma poreza na dobit u okviru postojeće proračunske omotnice kako bi se poštivalo ciljeve fiskalne konsolidacije; (6) zadržava se pravilo mirovanja u vezi s poreznim izdacima na središnjoj, regionalnoj i lokalnoj razini. Dodatno se povećavaju napori kako bi se suzbila utaja poreza i prevara u pogledu raznih vrsta poreza, između ostalog, nadziranjem novog sustava za elektroničko izdavanje računa. Provodi se studija u prvom tromjesečju 2014. o sivoj ekonomiji na tržištu nekretnina radi pronalaženja načina suzbijanja utaje poreza na najam. (7) ako se materijaliziraju negativni pravni rizici ili drugi rizici od izvršenja proračuna, Portugal provodi kompenzacijske mjere visoke kvalitete kako bi ostvario ciljni deficit; (8) nakon 2014. Portugal ostvaruje deficit opće države u postotku ne većem od 2,5 % BDP-a u 2015. te zaustavlja nagomilavanje domaćih nepodmirenih dospjelih dugovanja. Daje se potpora strategiji postizanja cilja u obliku reforme državnog dokumenta koji se usmjerava na održivost sustava socijalne sigurnosti, reformu javne uprave, veću učinkovitost u zdravstvu i školstvu te oporezivanje povezano sa zaštitom okoliša. U tijeku je savjetovanje s velikim brojem političkih i socijalnih partnera kako bi se pospješilo i utvrdilo reforme. Napredak ostvaren tijekom ovog postupka analiziran je u jedanaestoj reviziji, a utvrđene mjere odražavaju se u dokumentu o fiskalnoj strategiji za 2014. Radi usklađivanja sa zahtjevima EU-a u pogledu proračunskog okvira, u ovom se dokumentu navode i pojedinosti o srednjoročnim proračunskim planovima; (9) Portugal poduzima dodatne mjere daljnjeg jačanja sustava upravljanja javnim financijama. Rascjepkanost proračuna smanjuje se ograničenjem broja proračunskih subjekata i provođenjem revizije klasifikacije vlastitih prihoda. Nastavlja se primjena strategije utvrđivanja i podmirenja dospjelih dugovanja, a zakon kontrole obveza u potpunosti se provodi u svim javnim subjektima kako bi se spriječilo stvaranje novih nepodmirenih dospjelih dugovanja. Portugal provodi reviziju Okvirnog zakona o proračunu kako bi u potpunosti prenio relevantno zakonodavstvo EU-a. K tomu, Portugal provodi sveobuhvatniju reviziju Okvirnog zakona o proračunu radi organizacije strukture raspodjele proračunskih sredstava, povećanja mogućnosti uvida u poslovanje i daljnjeg zauzdavanja javnih financija u srednjoročnom razdoblju. Portugal osigurava primjenu mjera za provođenje novog proračunskog okvira na razini središnje države, ali i na regionalnoj i lokalnoj razini; (10) Portugal nastavlja provoditi plan reforme u smjeru modernog i učinkovitijeg upravljanja prihodima u skladu s najboljom međunarodnom praksom. Portugal smanjuje broj općinskih poreznih ureda za najmanje 25 % u prvom tromjesečju 2014. te za daljnjih 25 % do svibnja 2014. Povećava se broj resursa koji se bave revizijom u poreznoj upravi za najmanje 30 % od ukupnog broja zaposlenika. U poreznoj upravi formira se novi odjel za usluge poreznim obveznicima kojim se objedinjuju različite usluge poreznim obveznicima. Jedinica za upravljanje rizicima u potpunosti djeluje u prvom tromjesečju 2014. i usmjerava se u početku na ciljne projekte kojima se poboljšava ispunjenje obveza samozaposlenog stručnog kadra i pojedinaca s velikim neto bogatstvom. Stalno se prati situacija u području izvršenja poreznih obveza; (11) Portugal nastavlja provoditi reforme javne uprave. Nakon što je dvanaestom revizijom provedena sveobuhvatna revizija ljestvice plaća u javnoj upravi, u prvoj polovici 2014. priprema se jedinstvena ljestvica plaća kojoj je cilj racionalizacija i usklađenost politike o plaćama u svim strukama, a nju se dovršava do kraja 2014. Zamjenjuje reviziju plaća obuhvaćenu Zakonom o proračunu za 2014. K tomu, nakon provedena istraživanja o dodacima u gotovini, Portugal priprema izvješće o sveobuhvatnoj reformi dodataka na plaće. U jedanaestoj reviziji predstavlja se nacrt zakonodavstva o jedinstvenoj ljestvici dodataka; (12) Portugal dovršava provedbu strategije zajedničkih usluga u javnoj upravi; (13) Portugal u potpunosti provodi novi pravni i institucionalni okvir za javno-privatna partnerstva (JPP). Nastavlja se s ponovnim ugovaranjem projekata JPP-a u raznim sektorima kako bi se kontroliralo njihov učinak na proračun. Na temelju novog Okvirnog zakona o poduzećima u državnom vlasništvu te u skladu s većom ulogom Ministarstva financija kao dioničara, formira se tehnička jedinica za nadzor poduzeća u državnom vlasništvu. Vlada nastavlja svoj sveobuhvatan program restrukturiranja poduzeća u državnom vlasništvu radi dosezanja održivog operativnog salda. Portugalska vlada nastavlja provoditi već pripremljene projekte privatizacija; (14) Portugal dostavlja izvješće kojim su obuhvaćeni sljedeći ciljevi: i. utvrditi preklapanja usluga i nadležnosti te ostalih izvora neučinkovitosti između središnjih i lokalnih razina vlasti i ii. reorganizirati mrežu decentraliziranih usluga ministarstava uglavnom mrežom „Lojas do Cidadão” (jedinstvene točke pristupa administraciji i uslugama) i drugim pristupima, kojima su obuhvaćena učinkovitija zemljopisna područja i kojima se potiče uporaba zajedničkih usluga i digitalne uprave; (15) Portugal osigurava učinkovitost i djelotvornost sustava zdravstvene skrbi nastavljajući s racionalnom uporabom usluga i kontrolom rashoda te smanjujući javnu potrošnju u pogledu farmaceutskih proizvoda i podmirujući dospjela dugovanja; (16) Portugal nastavlja reorganizaciju i racionalizaciju bolničke mreže specijalizacijom, koncentracijom i smanjenjem bolničkih usluga, zajedničkim upravljanjem bolnicama i zajedničkim poslovanjem bolnica te osigurava provedbu višegodišnjeg akcijskog plana reorganizacije bolnica; (17) nakon donošenja izmjena Zakona 6/2006 o novom urbanom najmu i Uredbe sa zakonskom snagom kojom se pojednostavnjuje administrativni postupak za renovacije, Portugal provodi sveobuhvatnu reviziju funkcioniranja stambenog tržišta; (18) poštujući Odluku Ustavnog suda od 20. rujna 2013., Portugal osmišljava i primjenjuje alternativne mogućnosti reforme tržišta rada sa sličnim učincima; (19) Portugal promiče kretanje plaća koje je u skladu s ciljevima poticanja zapošljavanja i poboljšanja konkurentnosti poduzeća kako bi se ispravilo makroekonomske neravnoteže. U programskom razdoblju povećanje minimalne plaće dopušteno je isključivo ako je to opravdano gospodarskim trendovima i trendovima na tržištu rada; (20) Portugal nastavlja poboljšavati djelotvornost aktivnih politika tržišta rada u skladu s rezultatima izvješća o ocjeni i akcijskim planom za bolje funkcioniranje javnih službi za zapošljavanje; (21) Portugal nastavlja provoditi mjere utvrđene akcijskim planovima za poboljšanje kvalitete srednjoškolskog i strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, to jest vlada iznosi planove za učinkovitiji okvir financiranja škola te uspostavlja ljestvicu referentnih strukovnih škola; (22) Portugal dovršava donošenje potrebnih sektorskih izmjena kako bi u cijelosti proveo Direktivu 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća; (23) Portugal objavljuje tromjesečna izvješća o stopama oporavka; trajanju i troškovima stečajnih postupaka poduzeća, trajanju i troškovima poreznih sporova i stopi rješavanja ovršnih postupaka; (24) Portugal unaprjeđuje poslovno okruženje dovršenjem tekućih reformi o smanjenju administrativnog opterećenja (potpuno operativne točke jedinstvenog kontakta predviđene Direktivom 2006/123/EZ i projekti „nultog ovlaštenja”) usklađivanjem značajki reguliranih zanimanja s Direktivama EU-a te daljnjim pojednostavnjenjem postojećih postupaka izdavanja dozvola, uredbi i ostalih administrativnih opterećenja u gospodarstvu, koji su najveća prepreka razvoju gospodarskih aktivnosti; (25) Portugal dovršava reformu sustava upravljanja lukama, uključujući reviziju koncesija za upravljanje lukama; (26) Portugal provodi mjere kojima se poboljšava funkcioniranje prometnog sektora; (27) Portugal nastavlja provoditi prijenos u nacionalno zakonodavstvo željezničkih paketa EU-a; (28) Portugal provodi plan osnivanja neovisnog poduzeća za logističke usluge u sektoru plina i električne energije; (29) Portugal provodi prikladne mjere za uklanjanje carinskog duga u energetskom sektoru i osiguranje održivosti nacionalnog sustava opskrbe električnom energijom; (30) Vlada Parlamentu dostavlja izmijenjene statute strukovnih tijela; (31) Portugal odobrava odgovarajuće izmjene podzakonskih akata o nacionalnim regulatornim tijelima; (32) Portugal nastavlja uklanjati prepreke za ulazak na tržište, ublažavati postojeće zahtjeve za izdavanje odobrenja i smanjivati administrativno opterećenje u sektoru usluga; (33) Portugal objavljuje tromjesečna izvješća o stopama oporavka; trajanju i troškovima stečajnih postupaka poduzeća, trajanju i troškovima poreznih sporova i stopi rješavanja ovršnih postupaka; (34) Portugal donosi Zakon o gradnji i druge izmjene u odnosu na sektor kako bi u cijelosti proveo Direktivu o uslugama; (35) Portugal ocjenjuje učinak neobveznog sustava gotovinskog računovodstva za obračun PDV-a; (36) Portugal sastavlja popis i provodi analizu troškova propisa koji bi mogli imati veći učinak na gospodarsku aktivnost. „9. S ciljem ponovne uspostave povjerenja u financijski sektor, Portugal namjerava zadržati odgovarajuću razinu kapitala u svojem bankarskom sektoru i osigurati redovito razduživanje u skladu s rokovima utvrđenima memorandumom o razumijevanju. U tom pogledu Portugal provodi strategiju za portugalski bankarski sektor, usuglašenu s Komisijom, ESB-om i MMF-om kako bi se očuvalo financijsku stabilnost. Portugal osobito: (1) nadzire prijelaz banaka na novi sustav pravila o kapitalnim zahtjevima utvrđenima Direktivom o kapitalnim zahtjevima (DKZ IV.) te osigurava da zaštitni kapital bude u skladu s promjenjivim poslovnim okruženjem; (2) savjetuje banke da na održivi način jačaju svoj zaštitni kolateral; (3) ostaje obvezan pružati daljnju potporu bankarskom sustavu, ako je potrebno, poticanjem banaka na rješavanje problema privatnim novcem, a resursi instrumenta potpore solventnosti banaka (eng. Bank Solvency Support Facility – BSSF) dostupni su u skladu s nedavno izmijenjenim pravilima EU-a o državnoj potpori kako bi se nastavilo pružati potporu održivim bankama, što podliježe strogim uvjetima; (4) osigurava uravnoteženo i redovito razduživanje bankarskog sektora, što je ključno za trajno uklanjanje financijskih neravnoteža te smanjenje ovisnosti o financiranju iz Eurosustava u srednjoročnom razdoblju. Provodi se tromjesečna revizija planova banaka o financiranju i kapitalu; (5) nastavlja jačati organizaciju za nadzor portugalske narodne banke „BdP” (portug. Banco de Portugal), provoditi optimizaciju procesa nadzora i izrađivati i provoditi novu metodologiju i instrumente nadzora. BdP će provesti reviziju standarda u pogledu nenaplativih kredita kako bi ih se uskladilo s kriterijima obuhvaćenima relevantnim tehničkim standardom Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (eng. European Banking Authority – EBA) u skladu s vremenskim okvirom koji je utvrđen na razini EU-a; (6) nastavlja s tromjesečnim praćenjem potencijalnih potreba banaka za kapitalom primjenjujući ex-ante sustav pri uvjetima stresa i integracijom u postupak osiguranja kvalitete novog okvira za testiranje otpornosti na stres „odozgo prema dolje”, čime se omogućuje reviziju ključnih čimbenika rezultata; (7) nastavlja racionalizaciju grupacije CGD (portug. Caixa Geral de Depósitos – CGD), koja je u državnom vlasništvu. (8) eksternalizira upravljanje kreditima banke BPN (portug. Banco Português de Negócios –BPN), koji su trenutačno u vlasništvu Parvalorema, poduzećima koje se izabire na temelju postupka prikupljanja ponuda, a kojima je zadatak postupno povratiti imovinu; te prodaje društava kćeri i imovine iz drugih dvaju subjekata posebne namjene koji su u državnom vlasništvu; (9) analizira planove banaka za oporavak i izdaje smjernice o sustavu planova za oporavak u skladu s relevantnim (nacrtom) tehničkih standarda EBA-e i predstojećom Direktivom EU-a o oporavku i rješavanju kreditnih institucija te priprema planove za rješavanje na temelju izvješća koje su banke dostavile; (10) dovršava provedbu okvira koji financijskim institucijama omogućuje primjenu izvansudskog restrukturiranja duga kućanstava i olakšava primjenu okvira za restrukturiranje korporativnog duga; (11) priprema tromjesečna izvješća o provedbi novih instrumenata restrukturiranja; na temelju nedavno provedene ankete istražuje mogućnosti poboljšanja uspješnog oporavka poduzeća, pridržavajući se PER-a (postupak posebnog oporavka poduzeća u teškim financijskim problemima) i SIREVE-a (sustav oporavka poduzeća na temelju izvansudskih sporazuma za poduzeća u teškoj ekonomskoj situaciji ili koja su nesolventna ili bi uskoro mogla postati nesolventna); (12) nastavlja s praćenjem visoke zaduženosti korporativnog sektora i sektora kućanstva, dostavljajući tromjesečna izvješća i provedbe novog okvira za restrukturiranje duga kako bi se osigurala njegova najveća moguća učinkovitost; (13) potiče, na temelju izrađenih prijedloga, diversifikaciju financijskih mogućnosti za korporativni sektor, razvija i provodi rješenja kojima se korporativnim sektoru omogućuju financijske mogućnosti koje zamjenjuju tradicionalne bankarske kredite mjerama kojima je cilj poboljšati njihov pristup tržištima kapitala; (14) na temelju rezultata nedavne vanjske revizije, poboljšava uspješnost postojećih kreditnih linija koje financira država i upravljanje njima. Provodi nedavno revidirani akcijski plan za poboljšanje upravljanja sustavom državnih jamstava (eng. National Guarantee System – NGS) i postiže veću učinkovitost tih programa, istovremeno minimizirajući rizike za državu; (15) osniva financijsku instituciju za razvoj (development financial institution – DFI), kojoj je cilj racionalizacija i centralizacija upravljanja nadoknadivim iznosom financijskih instrumenata strukturnih fondova EU-a u programskom razdoblju 2014. – 2020. Institucija ne prima depozite ili druga otplativa sredstva od javnosti, niti se bavi izravnim pozajmljivanjem. Članak 2. Ova je Odluka upućena Portugalu. Članak 3. Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu Europske unije. Sastavljeno u Bruxellesu Za Vijeće Predsjednik [1] SL L 118, 12.5.2010., str 1. [2] Provedbena odluka Vijeća 2011/344/EU od 17. svibnja 2011. o odobravanju financijske pomoći Unije Portugalu (SL L 159, 17.6.2011., str. 88.). [3] SL C 216, 30.7.2013., str. 1.