3.2 Ex post evaluacije

3 Osiguravanje pravilne upotrebe sredstava makrofinancijske pomoći: operativne procjene, ex post evaluacije i revizije

-Ukrajina (treći program makrofinancijske pomoći): suzakonodavci su u travnju 2015. odobrili treći program u iznosu od najviše 1,8 milijardi EUR. Uz dva programa koja su provedena od svibnja 2014. do travnja 2015., Ukrajini je od početka krize na raspolaganje stavljena makrofinancijska pomoć u iznosu od ukupno 3,4 milijarde EUR. Nakon što je prvi obrok (600 milijuna EUR) isplaćen u srpnju 2015., drugi obrok od 600 milijuna EUR u okviru programa isplaćen je u travnju 2017. kao odgovor na mjere koje su vlasti donijele krajem 2016. i početkom 2017. Brojne političke obveze povezane s trećim i posljednjim obrokom u iznosu od 600 milijuna EUR, među ostalim u vezi s borbom protiv korupcije, nisu provedene do isteka razdoblja raspoloživosti pomoći u siječnju 2018. Komisija zbog toga nije mogla isplatiti posljednji obrok u okviru trećeg programa makrofinancijske pomoći te je on 17. siječnja 2018. službeno otkazan.

Kako bi se riješila postojana geopolitička i gospodarska nestabilnost u toj regiji, maksimalni opseg pozajmljivanja za zajmove makrofinancijske pomoći povećan je sa 0,5 milijardi EUR na 2 milijarde EUR godišnje do kraja višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014.–2020.

Osim toga, u pripremi su bila dva nova programa makrofinancijske pomoći:

·Gruzija (treći program makrofinancijske pomoći): Komisija je 29. rujna 2017. na zahtjev gruzijske vlade donijela prijedlog o novom programu makrofinancijske pomoći u iznosu od najviše 45 milijuna EUR. Predloženi program makrofinancijske pomoći, koji su Europski parlament i Vijeće donijeli u travnju 2018., sastoji se od 35 milijuna EUR u zajmovima i 10 milijuna EUR u bespovratnim sredstvima, a isplatit će se u dva obroka tijekom 2018.

·Ukrajina (četvrti program makrofinancijske pomoći): Komisija je 29. studenoga 2017. primila službeni zahtjev za novi program makrofinancijske pomoći u Ukrajini. Komisija je 9. ožujka 2018. podnijela prijedlog o pružanju dodatne makrofinancijske pomoći Ukrajini u iznosu od 1 milijarde EUR u obliku zajmova, koja će biti isplaćena u dva obroka u razdoblju 2018.–2019.

2.2Pojedinačni programi makrofinancijske pomoći zemljama korisnicama 2017.

2.2.1Gruzija

Makroekonomska prognoza za Gruziju i dalje je nepovoljna. Unatoč povećanom rastu BDP-a tijekom 2017., gospodarstvo se suočava s rizicima zbog vanjskih neravnoteža (posebno zbog velikog deficita tekućeg računa i znatnog vanjskog duga) i međunarodnih pričuva koje su ispod odgovarajuće razine.

Gruzijski BDP povećao se za 4,8 % od siječnja do studenoga 2017. i očekuje se da se do kraja 2017. povećao za više od 4 % kao rezultat oporavka vanjske i domaće potražnje te povećanja ulaganja. Prošlogodišnji neočekivano brz gospodarski rast uslijedio je nakon dvije godine usporavanja zbog vanjskih šokova, osobito gospodarskog pada u regiji. Očekuje se da su ti iznimno uspješni rezultati koji se temelje na neočekivano brzom gospodarskom rastu omogućili smanjenje fiskalnog deficita opće države na 3,5 % BDP-a 2017., u usporedbi s 4,1 % 2016. Očekuje se da se gruzijski javni dug 2017. smanjio na približno 42 % BDP-a (u usporedbi s 45 % 2016.). No stanje bilance plaćanja u Gruziji i dalje je osjetljivo zbog velikog deficita tekućeg računa (očekuje se da je 2017. iznosio približno 10 %) i visokog vanjskog duga (očekuje se da je 2017. iznosio 107 %). Gruzijske su međunarodne pričuve od 2011. uglavnom stabilne u apsolutnom smislu i krajem 2017. iznosile su 3 milijarde USD (približno tri mjeseca pokrivenosti uvozom), ali potrebe za pričuvama povećavaju se i trenutačno su ispod razine koju MMF smatra odgovarajućom.

Gruzija i MMF u tom su kontekstu u travnju 2017. dogovorili trogodišnji produženi aranžman (2017.–2020.) u okviru proširenog instrumenta za financiranje u iznosu od 285 milijuna USD. MMF je nakon prve revizije programa u listopadu 2017. potvrdio da program dobro napreduje i da je Gruzija ispunila sve odgovarajuće ciljeve. Druga revizija programa u okviru MMF-a za Gruziju predviđena je za travanj 2018.

Prvi i drugi program makrofinancijske pomoći za Gruziju zajamčeni su na Međunarodnoj donatorskoj konferenciji održanoj u listopadu 2008. u Bruxellesu nakon vojnog sukoba Gruzije i Rusije u kolovozu 2008. Drugi program u iznosu od 46 milijuna EUR, od čega polovina u bespovratnim sredstvima, a polovina u zajmovima, proveden je od 2015. do 2017., a posljednji obrok isplaćen je u svibnju 2017.

Nakon dovršetka drugog programa makrofinancijske pomoći gruzijska je vlada u lipnju 2017. od EU-a zatražila dodatnu makrofinancijsku pomoć. Komisija je u rujnu 2017. podnijela prijedlog Europskom parlamentu i Vijeću za makrofinancijsku pomoć od najviše 45 milijuna EUR, od čega će 35 milijuna EUR biti u obliku bespovratnih sredstava, a 10 milijuna EUR u obliku zajmova. Nakon odluke Europskog parlamenta i Vijeća te potpisivanja memoranduma o razumijevanju predviđeno je da se makrofinancijska pomoć Gruziji isplati u dva obroka tijekom 2018.

2.2.2Jordan

Jordansko gospodarstvo nastavilo je trpjeti zbog posljedica krize u Siriji i Iraku: blokirane trgovinske rute, manji iznos izravnih stranih ulaganja i vanjskih prihoda usporili su rast i opteretili vanjski i fiskalni položaj Jordana. Osim toga, u Jordan je zbog sukoba u Siriji došlo približno 1,3 milijuna sirijskih izbjeglica, što je povećalo pritisak na njegov fiskalni položaj, javne usluge i infrastrukturu.

Rast je 2017. ostao na niskim razinama (približno 2,2 %), dok se nezaposlenost u trećem tromjesečju 2017. povećala na 18,5 % u odnosu na 15,3 % 2016. Ukupni fiskalni deficit (uključujući bespovratna sredstva) smanjio se na 2,6 % BDP-a na temelju fiskalnih mjera od 1,5 % BDP-a koje su vlasti provele početkom 2017. Unatoč tom napretku, fiskalni položaj i dalje ovisi o inozemnim potporama koje su 2017. iznosile 2,9 % BDP-a. Slično tome, unatoč prilagodbi tijekom posljednjih godina, deficit tekućeg računa i dalje je vrlo visok (približno 11,7 % BDP-a 2017.), isključujući inozemne potpore.

Odbor MMF-a odobrio je 24. kolovoza 2016. trogodišnji program proširenog instrumenta za financiranje u iznosu od 723 milijuna USD (150 % kvote), što je znatno manji iznos od 2 milijarde USD (ili 800 % kvote) u okviru trogodišnjeg stand-by aranžmana koji je dovršen u kolovozu 2015. Prva revizija programa MMF-a uspješno je dovršena u lipnju 2017. Druga revizija programa prvotno je bila predviđena za rujan 2017., no još nije dovršena jer su se odužile rasprave o ispunjenju određenih uvjeta MMF-a.

Osim toga, Europski parlament i Vijeće donijeli su 14. prosinca 2016. odluku o drugom programu makrofinancijske pomoći u iznosu od 200 milijuna EUR u zajmovima. Drugi program makrofinancijske pomoći, koji se nadovezuje na 180 milijuna EUR iz prvog programa makrofinancijske pomoći isplaćene 2015., pomoći će Jordanu da se suoči sa sve većim potrebama za vanjskim i fiskalnim financiranjem koje su velikim dijelom povezane s nestabilnošću u regiji, što uključuje prisutnost velikog broja sirijskih izbjeglica u Jordanu.

Memorandum o razumijevanju i sporazum o jamstvenom instrumentu u okviru drugog programa makrofinancijske pomoći potpisani su 19. rujna 2017. Memorandumom o razumijevanju utvrđuje se ambiciozan program reformi povezanih sa svakim od dvaju obroka koji će se isplatiti u okviru makrofinancijske pomoći. Područja u kojima su postavljeni uvjeti uključuju sljedeće reforme: i. povećanje transparentnosti poreznog sustava i veće prikupljanje poreza; ii. jačanje upravljanja javnim financijama, mreže socijalne sigurnosti i tržišta rada; iii. olakšavanje ulaganja i trgovine i iv. poboljšanje učinkovitosti vodnog sektora.

Komisija je 25. listopada 2017. isplatila prvi obrok u iznosu od 100 milijuna EUR. Isplata drugog obroka nije bila moguća zbog nedovoljnog napretka u pogledu četiriju mjera politike (o zakonu o porezu na dohodak, poreznim izuzećima, javnoj nabavi i zakonu o uredu za reviziju).

2.2.3Moldova

U studenome 2014. izbio je velik skandal zbog prijevara u bankarstvu, čime su razotkriveni ozbiljni problemi u upravljanju praćeni političkom nestabilnošću. Ti su događaji doveli do usporavanja gospodarskog rasta, obustave proračunske potpore koju su međunarodni partneri pružali Moldovi te slabljenja fiskalnog položaja i bilance plaćanja. Moldovski BDP smanjio se 2015. za 0,5 % i gospodarstvo je tek 2016. naraslo za 4,1 %. Očekuje se da će gospodarstvo u razdoblju 2017.–2019. ostati u rasponu od 3,5 % do 4,0 % na temelju potrošnje i fiskalnih poticaja. Inflacijski je pritisak pod nadzorom i očekuje se da će godišnja inflacija ostati stabilna i 2017. iznositi 6,5 % prije nego što se 2018. uspori na 4,4 %. Poboljšanje u vanjskoj potražnji i cijenama pridonijelo je povećanju rasta izvoza. No povratak višim uvoznim cijenama robe i oporavak domaće potražnje rezultirali su pogoršanjem deficita tekućeg računa, koji je 2017. iznosio 6 % BDP-a. Novčane doznake radnika počele su se oporavljati 2017. u odnosu na 2016. Održana je financijska stabilnost i odvijaju se opsežna nastojanja za čišćenjem sektora, što uključuje nastojanja za poboljšanjem transparentnosti dionika i analiza koje se odnose na banke.

Nakon krize tijekom 2014. Moldova je zatražila potporu od MMF-a koji je u studenome 2016. odobrio trogodišnji prošireni kreditni instrument (ECF) i prošireni instrument za financiranje (EFF) u iznosu od 183 milijuna USD. Nakon dovršetka druge revizije programa u prosincu 2017. MMF je potvrdio da program uglavnom napreduje prema planu.