EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 27.2.2019. COM(2019) 201 final KOMUNIKACIJA KOMISIJE EMPTY Pojačani nadzor – Grčka, veljača 2019.

{SWD(2019) 201 final}



Kontekst Grčka je uključena u europski semestar za usklađivanje ekonomske politike nakon završetka programa potpore stabilnosti u okviru ESM-a. Kako bi odgovorila na konkretne potrebe i izazove s kojima se Grčka suočava, Komisija je aktivirala i pojačani nadzor u skladu s Uredbom (EU) br. 472/2013 , koja je stupila na snagu 21. kolovoza 2018. i Odlukom Komisije od 20. veljače 2019. produljena za dodatnih šest mjeseci. Pojačani nadzor pruža sveobuhvatan okvir za praćenje razvoja u gospodarstvu i provedbu politika koje su potrebne da se zajamči održiv gospodarski oporavak. Tim je postupkom predviđena redovita procjena nedavnog gospodarskog i financijskog razvoja događaja u Grčkoj te praćenja uvjeta financiranja državnog duga i ažuriranja analize održivosti duga. Pojačani nadzor ujedno je osnova za procjenu opće obveze prema Euroskupini koju je Grčka preuzela 22. lipnja 2018. radi nastavka i dovršetka reformi donesenih u okviru programa potpore stabilnosti iz Europskog stabilizacijskog mehanizma i zaštite ciljeva reformi koje su donesene u okviru tog programa i programa koji su mu prethodili. U tom je smislu pojačani nadzor temelj za praćenje provedbe posebnih reformskih obveza priloženih Izjavi Euroskupine od 22. lipnja 2018. u području i. fiskalne i fiskalno-strukturne politike, ii. socijalne skrbi, iii. financijske stabilnosti, iv. tržišta rada i proizvoda, v. privatizacije i vi. javne uprave . Ovo je drugo izvješće o pojačanom nadzoru za Grčku i doneseno je zajedno s Izvješćem za Grčku u okviru europskog semestra. Komisija u okviru pojačanog nadzora zajedno s Europskom središnjom bankom (ESB) i, prema potrebi, Međunarodnim monetarnim fondom (MMF), provodi redovite revizijske misije radi provjere ostvarenog napretka, a ESM u tome sudjeluje u kontekstu svojeg sustava ranog upozoravanja i u skladu s Memorandumom o razumijevanju o radnim odnosima između Komisije i ESM-a, koji je potpisan 27. travnja 2018. Tijekom pripreme tog izvješća u Ateni je od 21. do 25. siječnja 2019. provedena zajednička misija. Ovo bi izvješće moglo poslužiti kao osnova za odluku Euroskupine o pokretanju prvog skupa mjera razduživanja uvjetovanih politikama u vrijednosti od 970 milijuna EUR. Euroskupina se 22. lipnja 2018. dogovorila da bi paket mjera za otpis duga namijenjen Grčkoj trebao sadržavati poticaje za odlučnu i trajnu provedbu reformskih mjera utvrđenih programom. Stoga će određene mjere razduživanja uvjetovane politikama Grčkoj biti dostupne na polugodišnjoj osnovi sve do sredine 2022., uz uvjet da ona ispuni preuzete obveze koje se odnose na kontinuitet i dovršenje provedbe reformi te ako izvješća u okviru pojačanog nadzora budu pozitivna. Te mjere razduživanja uključuju: i. povrat iznosa koji su jednaki dobiti koju su od grčkih državnih obveznica ostvarile središnje banke u okviru programa za tržišta vrijednosnim papirima i sporazuma o neto financijskoj imovini i ii. odustajanje od povećanja kamatne marže za određene zajmove iz Europskog instrumenta za financijsku stabilnost. Gospodarski izgledi Komisija očekuje rast realnog BDP-a po stopi od 2 % u 2018. i njegovo ubrzanje na oko 2,2 % u 2019. i 2,3 % u 2020 . Domaći pokretači rasta (privatna potrošnja i ulaganja) trebali bi ojačati, dok bi se doprinos vanjskih pokretača rasta mogao usporiti zbog predviđenog usporavanja gospodarstva EU-a i povećanja uvoza. Uvjeti na tržištu rada poboljšavaju se i u drugoj polovini 2018. Stopa nezaposlenosti smanjila se u studenome 2018. na 18,5 %, sa 20,8 % koliko je iznosila krajem 2017. i s najviše razine od 27,5 %, koju je dosegnula sredinom 2013. Međutim, stopa dugotrajne nezaposlenosti (13,5 % u trećem tromjesečju 2018.) i stopa nezaposlenosti mladih (39,1 % u studenome 2018.) i dalje su visoke. Dosadašnja su kretanja plaća usporena. Ukupno gledano, ravnoteža rizika pomiče se u smjeru negativnog rizika. Rast potrošnje u 2019. mogao bi biti veći od očekivanog ako nedavno povećanje minimalne plaće dovede do veće potrošnje. Međutim, u prognozi prevladavaju negativni rizici. Mogući pritisci na plaće stvaraju negativne rizike za oporavak ulaganja i za izvozne rezultate zbog gubitka konkurentnosti. Rizik za ulaganja pogoršan je visokom razinom loših kredita, što i dalje negativno utječe na kapacitet banaka kao posrednika. Konačno, usporavanje gospodarstva na globalnoj razini i u EU-u moglo bi dodatno otežati oporavak Grčke. Fiskalne i fiskalno-strukturne politike Grčka će vjerojatno premašiti cilj primarnog suficita od 3,5 % BDP-a u 2018., što bi bila četvrta godina zaredom u kojoj su ciljevi premašeni. Pritom se u obzir uzima povrat dijela plaće uniformiranom osoblju i drugim javnim službenicima na temelju sudske presude te plaćanje provjerenog tekućeg transfera („socijalne dividende”), koji su izvršeni krajem 2018. Na temelju najnovijih dostupnih informacija, primarni suficit mogao bi premašiti razinu od 3,7 % iz Komisijine jesenske prognoze 2018. Stvarni podaci za 2018. bit će dostupni u travnju 2019., a opseg prekoračenja primarnog suficita ovisit će, među ostalim, o neiskorištenosti sredstava u proračunu za javna ulaganja, što je nepoželjno kretanje kojim se umanjuje potencijal rasta. Predviđa se da će se proračunom za 2019., koji je donesen u prosincu 2018., osigurati ostvarenje cilja primarnog suficita od 3,5 % BDP-a i time ispuniti posebna obveza do kraja 2018. U srednjoročnoj fiskalnoj strategiji, koja će se ažurirati u svibnju 2019., trebat će se uzeti u obzir učinak mjera koje su poduzete od donošenja proračuna za 2019. i koje će se ocijeniti u okviru trećeg izvješća o pojačanom nadzoru. Iako propisano povećanje minimalne plaće od veljače 2019. pobuđuje određenu zabrinutost s obzirom na širi učinak na gospodarstvo, očekuje se da će u 2019. imati kratkoročni pozitivni neto fiskalni učinak. S druge strane, nadležna su tijela produljila trajanje smanjenja PDV-a za pet egejskih otoka na kojima su smješteni centri za izbjeglice, a ukidanje tog smanjenja povezuju s ublažavanjem migracijskih pritisaka. Iako je ukidanje smanjenja bila obveza u okviru programa ESM-a, fiskalni trošak produljenja ograničen je na iznos neznatno veći od 50 milijuna EUR. Osim toga, postoje naznake povećanja pritiska na plaće u javnom sektoru zbog prekomjernog zapošljavanja, i to je potrebno ispraviti. Vlada je obavijestila europske institucije da u bližoj budućnosti ne namjerava nastaviti reviziju programa obročnog plaćanja poreznog duga i duga po osnovi socijalnog osiguranja zato što mora provesti dodatnu tehničku analizu i razmotriti stanje. Važno je izbjeći negativne rizike za javne prihode i sačuvati kulturu plaćanja jer je riječ o ključnim ciljevima reformi naplate javnih prihoda provedenih u okviru programa financijske pomoći. Grčka tijela započela su s pripremnim radom na procjeni fiskalnog učinka i rizikâ koji proizlaze iz sudskih presuda o reformama koje su provedene u okviru programa financijske pomoći. Na temelju informacija koje su dostavila grčka tijela, presuda Državnog vijeća iz 2015. kojom se osporavaju važni elementi mirovinske reforme iz 2012. podrazumijeva zanemarive fiskalne troškove s obzirom na vrlo mali broj podnositelja zahtjeva. Međutim, predmet još nije konačno riješen jer su određeni niži sudovi presudili protiv ograničavanja prihvatljivosti za kompenzacijska plaćanja, stoga pravomoćna presuda o ključnim elementima mirovinske reforme iz 2016. još nije donesena. Osim toga, postupak pred Državnim vijećem o povratu sezonskog bonusa na plaće državnim službenicima još nije okončan. Ako Državno vijeće donese odluku u korist povrata, to bi moglo dovesti do znatnih fiskalnih troškova u iznosu od 1,3 % BDP-a, od čega se 1,1 % BDP-a odnosi na retroaktivnu odgovornost, a 0,2 % BDP-a na redovne troškove. Bez obzira na dobrodošle nedavne napore grčkih vlasti, potrebni su trajni napori i nadzor. Grčka tijela trebala bi i dalje pratiti fiskalne rizike, uključujući sudske presude, i prema potrebi poduzimati protumjere kako bi se ostvarili srednjoročni fiskalni ciljevi u kontekstu srednjoročne fiskalne strategije i njezinih godišnjih ažuriranja. U slučaju sudskih odluka kojima se ukidaju ključni strukturni elementi reformi dogovorenih u okviru programa, fiskalne posljedice tih odluka trebalo bi općenito rješavati reformama, odnosno mjerama u istom području politike. Grčka ostvaruje napredak u reformi postupka procjene vrijednosti za potrebe jedinstvenog poreza na nekretnine (ENFIA) u skladu sa svojom posebnom obvezom do sredine 2019. Uspostavljen je pravni okvir za novi sustav procjene vrijednosti nekretnina, osnovana je jedinica za procjenu vrijednosti za potrebe poreza na nekretnine i pokrenuta su dva ključna IT projekta za elektroničko utvrđivanje katastarskih zona i za sustavno prikupljanje podataka o nekretninama. Iako nije ispunjena posebna obveza do kraja 2018. prema kojoj je broj osoblja u Nezavisnom tijelu za javne prihode (IAPR) trebao dosegnuti 12 000 stalnih zaposlenika, ima prostora za dodatno zapošljavanje osoblja u narednim mjesecima. Broj osoblja smanjio se tijekom 2018. s 11 682 na 11 492. Uzroci tog manjka uglavnom su kašnjenja u postupcima zapošljavanja poreznih/carinskih dužnosnika koji su u tijeku i veći broj odlazaka od očekivanog (uglavnom zbog umirovljenja), ali i relativno visoka stopa odbijanja ponuda koje je IAPR dao uspješnim kandidatima. Osim toga, nedavno uspostavljen program mobilnosti još nije doveo do očekivanog broja premještaja u IAPR. Grčka tijela dala su jamstva da će provesti posebne mjere kako bi ispunile posebnu obvezu o zapošljavanju 12 500 stalnih zaposlenika do kraja 2019. To uključuje mjere kojima se dodatno olakšava premještaj osoblja u IAPR u okviru programa mobilnosti i dovršetak reforme u području ljudskih resursa kojom će se IAPR-u pomoći da privuče i zadrži svoje osoblje. Kako bi se osiguralo ispunjavanje kadrovskih obveza, uloženi su dodatni napori u širu reformu naplate prihoda, a grčka tijela donijela su niz dopunskih mjera kako bi povećala ukupnu operativnu sposobnost i učinkovitost IAPR-a u nizu područja: ·IAPR je donio svoj akcijski plan za reforme („Plan”) za razdoblje 2019.–2021. U Planu su utvrđene posebne mjere i ulaganja koji će biti potrebni za nastavak preobrazbe IAPR-a u modernu, fleksibilnu i učinkovitu organizaciju. Grčka su se tijela obvezala da će osigurati potrebna dodatna sredstva za sve mjere koje treba provesti (jednokratni iznos od 75 milijuna EUR i godišnji redovni troškovi od 5 milijuna EUR). ·Glavno tajništvo za informacijske sustave (dio Ministarstva financija) i IAPR postigli su dogovor o ukupnom godišnjem iznosu (5 milijuna EUR u 2019.) za nabavu IT infrastrukture / alata za IAPR.

Međutim, grčka tijela trebaju provesti preostale dopunske mjere za jačanje IAPR-a. ·Naime, uvođenje sustava platnih razreda, plaća i ocjena učinkovitosti koji su prilagođeni IAPR-u smatra se ključnom mjerom kojom bi se povećali izgledi IAPR-a da privuče visokokvalificirane zaposlenike i omogući im razvoj i napredovanje. U tijeku su intenzivni razgovori s grčkim tijelima. Ako se uspješno zaključe, očekuje se da će Parlament do početka ožujka 2019. donijeti izmjene zakonodavnog okvira IAPR-a. Navedenom će se izmjenom omogućiti donošenje sekundarnog zakonodavstva za uvođenje novog sustava platnih razreda koji je izravno povezan s opisom radnog mjesta. Za posljednji korak uvođenja posebnog sustava plaća za IAPR bit će potrebno primarno zakonodavstvo kojim će se utvrditi odredbe ljestvice dodatnih plaća, a to bi zakonodavstvo trebalo biti doneseno do kraja 2019. Ta je reforma blisko povezana s reformom javne uprave, a posebno s imenovanjem viših rukovoditelja u javnom sektoru. ·Dogovorene su izmjene propisa o zaštiti od odgovornosti i olakšavanju mobilnosti, koje će biti donesene početkom ožujka 2019. ·Očekuje se da će se zajednička ministarska odluka o nabavi markera za gorivo donijeti do početka ožujka, čime će se znatno pridonijeti borbi protiv krijumčarenja. Grčka nakon završetka programa potpore stabilnosti Europskog stabilizacijskog mehanizma i dalje smanjuje svoja neto nepodmirene dospjele obveze (neakumulacija dospjelih obveza trajna je posebna obveza), no stopa smanjenja znatno se smanjila, a nastaju i nove nepodmirene dospjele obveze. Stanje neto nepodmirenih dospjelih obveza iznosilo je krajem prosinca 2018. 1,4 milijarde EUR, a to je 0,3 milijarde EUR niže od stanja krajem kolovoza 2018., što je referentna vrijednost za procjenu neakumulacije neto nepodmirenih dospjelih obveza. Financiranje programa i vlastita sredstva koriste se za podmirenje nepodmirenih dospjelih obveza. Međutim, izvorni cilj programa ESM-a, naime potpuno podmirenje, nije ostvaren do kraja tog programa te od kraja kolovoza 2018. nastaju nove nepodmirene dospjele obveze, što usporava podmirivanje nagomilanih obveza. Iako reforme radi rješavanja strukturnih uskih grla u vezi s upravljanjem nepodmirenim dospjelim obvezama i njihovim podmirenjem napreduju, potrebno je i dalje jačati sustav za podmirenje tih obveza i istodobno ukloniti njihove uzroke. Moderan i održiv sustav socijalne skrbi: napredak u ispunjavanju reformskih obveza Uvođenje sustava primarne zdravstvene skrbi napreduje, premda nešto sporijim ritmom od predviđenog. Na temelju najnovijih izvješća na cijelom državnom području otvoreno je oko 112 jedinica primarne zdravstvene skrbi, neznatno ispod nominalnog cilja od 120 jedinica, što je posebna obveza do kraja 2018. Riječ je o znatnom napretku ključne, ali vrlo složene reforme; neznatni podbačaj nije bitan i uglavnom je posljedica rješavanja poteškoća i zabrinutosti koje su izrazili vanjski dionici. Vlasti ulažu napore u daljnje otvaranje jedinica primarne zdravstvene skrbi u cijeloj zemlji, među ostalim dodatnim zapošljavanjem obiteljskih liječnika. Centralizirana aktivnost nabave nastavila se jer je u skladu s posebnom obvezom do kraja 2018. glavno tijelo odgovorno za središnju javnu nabavu, EKAPY, počelo djelovati, iako je još potrebno osigurati odgovarajući broj osoblja. Na temelju dostupnih informacija nadležna tijela ostvarila su prve uštede, iako je riječ o dovršetku starih natječaja od 2014. Poduzimaju se mjere za povećanje broja osoblja i kapaciteta organizacije EKAPY radi ostvarivanja ciljeva javne nabave za naredne godine. Napredak u drugim aspektima reforme zdravstvene skrbi neujednačen je s obzirom na to da su vlasti revidirale neke mjere donesene u okviru programa potpore stabilnosti ESM-a, što je dovelo do neizvjesnosti u pogledu učinkovitosti sustava. To se odnosi na učestalost i način izmjene cijena farmaceutskih proizvoda, što može smanjiti učinkovitost okvira za ograničavanje cijena i izmjenu programa povrata preplaćenih sredstava za prethodne godine, što bi moglo smanjiti učinkovitost povrata preplaćenih sredstava. Budući da je potrošnja i dalje znatno viša od propisanih gornjih granica, kasna naplata viška u obliku prihoda putem povrata sredstava može smanjiti likvidnost nacionalnog zdravstvenog osiguranja (EOPYY). Nastavlja se reforma mreža socijalne sigurnosti. Revizija sustava invalidskih davanja (posebna obveza za sredinu 2019.) napreduje, ali uz određena kašnjenja pilot-projekta zbog određenih početnih problema koje je trebalo riješiti. Program za prihode u okviru socijalne solidarnosti ulazi u svoju zrelu fazu, a ostvaren je napredak u provedbi njegovih dijelova koji se odnose na socijalnu uključenost i (ponovno) uključenje na tržište rada, što bi trebalo ostvariti do kraja 2019. (posebna obveza). Koncept doplatka za stanovanje revidiran je u odnosu na izvorne planove i obuhvaća samo potpore za najam. Razmatra se uvođenje posebne potpore za korisnike hipotekarnih kredita u poteškoćama u okviru novog programa za zaštitu u slučaju stečaja kućanstva. Iako još nije u potpunosti osmišljen, na temelju preliminarnih rasprava čini se da bi ta potpora bili usmjerena isključivo na loše hipotekarne kredite. Time bi se penalizirala kućanstva s niskim dohotkom koja i dalje otplaćuju svoje hipotekarne kredite, što bi za posljedicu moglo imati odvraćanje od redovite otplate kredita. Financijski sektor Unatoč napretku postignutom u okviru programa financijske pomoći i poboljšanoj likvidnosti grčkih banaka, grčki financijski sustav i dalje je suočen s važnim izazovima, posebno u pogledu vrlo visoke razine loših kredita. Uzimajući u obzir visoku razinu odgođene porezne imovine u bilancama banaka, povezanost između države i banaka i dalje je jaka, a kontrola kapitala i dalje se primjenjuje, no postupno se ublažavaju (provedba dogovorenog plana trajna je obveza, koja je ispunjena). Reforme financijskog sektora glavni su cilj pojačanog nadzora zbog njegove ključne uloge u stvaranju uvjeta potrebnih za održivi rast. Nastavlja se smanjenje loših kredita, iako je uvođenje alata za njihovo rješavanje sporije od očekivanja. Loši krediti postupno se smanjuju, ali je njihova razina i dalje visoka, a prema posljednjim dostupnim podacima u rujnu 2018. iznosila je 85 milijardi EUR ili oko 47 % ukupnih izloženosti. Banke ispunjavaju svoje ciljeve smanjenja loših kredita, što će tijekom sljedećih godina predstavljati sve veći izazov. Istovremeno, profitabilnost banaka je pod pritiskom, što u kombinaciji s visokom razinom odgođenih poreznih odbitaka u bilancama banaka ograničava tempo smanjivanja loših kredita. Broj elektroničkih dražbi rastao je i u četvrtom tromjesečju 2018., a pokrivenost državnog područja gotovo je potpuna; međutim, neuspješnost dražbi i dalje je visoka, a u velikom dijelu uspješnih dražbi predmetnu imovinu i dalje kupuje banka koja je pokrenula dražbu. Potrebni su dodatni napori kako bi se ti nedostaci uklonili u okviru mjera za ispunjavanje posebne obveze do kraja 2018. radi potpore sanaciji loših kredita. U tom je smislu od ključne važnosti ostvariti dodatni napredak u rješavanju prepreka koje se mogu odnositi na zakonodavne mjere i operativna poboljšanja sustava. Osim toga, nedavna velika reforma zakona o nesolventnosti poduzeća još nije dovela do očekivanog povećanja njezine primjene među dionicima. S obzirom na ulogu koju imaju u nastojanjima banaka da ubrzaju smanjenje loših kredita, nadležna tijela trebala bi dodatno istražiti potrebu veće pravne jasnoće i sigurnosti s obzirom na opseg svakog pojedinačnog zakona o servisiranju/prodaji i sekuritizaciji loših kredita te da olakšaju širu primjenu tih alata. Upotreba mehanizma za izvansudsko rješavanje sporova nakon sporog početka polagano napreduje. Infrastruktura se modernizira kako bi se osiguralo neometano djelovanje mehanizma uz sve veći stupanj automatizacije. U prosincu 2018. grčke su vlasti produžile zakon o izvansudskom rješavanju sporova za jednu godinu, do kraja 2019. Iako je to produljenje dobrodošlo, tijela su donijela i neke izmjene okvira, što izaziva zabrinutost u pogledu njihova učinka na multilateralno restrukturiranje i trajanja postupaka restrukturiranja javnog sektora te bi ih trebalo ponovno procijeniti. Hitno treba poboljšati nisku stopu obrade aktiviranih državnih jamstava povezanih s bankovnim kreditima. Zaostaci pri obradi jamstava znatno opterećuju banke. Tijela su potvrdila da taj problem postoji te da bi trebala poduzeti konkretne mjere kako bi ubrzala obradu i isplatu. Donijela su i propis za uklanjanje neizvjesnosti u pogledu izvršivosti jamstava koji se trenutačno ocjenjuje. Očekivani istek zaštite primarnog boravišta u okviru zakona o stečaju kućanstava i nagađanja o mogućim novim sustavima zaštite dužnika doveli su do naglog povećanja broja zahtjeva u četvrtom tromjesečju 2018. Iako se povećala i stopa obrade, porast broja zahtjeva upućuje na to da se broj neriješenih predmeta nije znatno smanjio u četvrtom tromjesečju. To će nužno negativno utjecati na brzinu obrade predmeta u sudskom postupku. U tom bi smislu trebalo dodatno ažurirati akcijski plan za smanjenje broja neriješenih predmeta u okviru zakona o stečaju kućanstava i utvrditi njegove konkretne elemente, čime bi se pridonijelo vjerodostojnosti dobro definiranog djelovanja u cilju uklanjanja zaostataka do kraja 2021., kao što se navodi u grčkim obvezama nakon provedbe programa. Istovremeno je povećan kapacitet sudova imenovanjima novog osoblja i financijskim osposobljavanjem sudaca, pri čemu je potonje posebna obveza za kraj 2018.. Grčka tijela dostavila su zakonodavne prijedloge o novom sustavu zaštite primarnog boravišta, ali je znatan broj važnih pitanja i dalje otvoren. Prema dogovoru, zaštita primarnog boravišta na temelju zakonskog okvira o stečaju kućanstava bila je privremena mjera koja se trebala primjenjivati do kraja 2018. Međutim, zaštita je u prosincu 2018. jednostrano produljena za dva mjeseca tijekom kojih su nadležna tijela predstavila novi sustav zaštite kojim se zajmoprimcu nudi i ograničena potpora države. Na temelju preliminarne ocjene prijedlog je izazvao ozbiljnu zabrinutost u pogledu učinka na kulturu plaćanja i profitabilnost banaka, a njegov cjelokupni koncept mogao bi dovesti do strateškog neispunjavanja obveza od strane dužnika. Konkretno: i. predloženi opseg prihvatljivosti trebao bi biti znatno širi od onoga utvrđenog sadašnjom zaštitom primarnog boravišta, uključujući poslovne kredite; ii. prijedlogom bi se stvorio dodatni sustav zaštite koji bi se primjenjivao paralelno s postojećim zakonom o stečaju kućanstava; iii. čini se da bi banke na temelju tog zamjenskog sustava bile obvezne prihvatiti unaprijed utvrđeno restrukturiranje dugova za veliku skupinu prihvatljivih zajmoprimaca; iv. prijedlog nije dovoljno usmjeren na najranjivije skupine i izravno utječe na druge postupke, kao što su stečajna/posebna uprava, izvansudsko rješavanje sporova, zaključena prodaja i sekuritizacija loših kredita; v. prijedlog bi mogao dovesti do daljnjih kašnjenja prema dužnicima čiji se zahtjevi već obrađuju u okviru postojećeg sustava zaštite i koji podnose zahtjev za novi sustav jer bi se svi postupci u tijeku trebali obustaviti do dovršetka novog postupka restrukturiranja duga; vi. nije dostavljena procjena učinka novog prijedloga, npr. mogući učinak na kapitalnu osnovu banaka; vii. široko područje primjene ugrožava izvršavanje obveze grčkih vlasti da do 2021. riješe sve neriješene zahtjeve za stečaj kućanstava; viii. može se očekivati da će novi rokovi odgode ovrhe koji se uvode prijedlogom utjecati na buduće dražbovne i ovršne postupke; ix. potrebno je dodatno pojasniti fiskalne aspekte sustava. U tijeku su pregovori s institucijama radi rješavanja otvorenih pitanja. Grčka su tijela pokrenula i formalno savjetovanje s ESB-om o svojem pravnom prijedlogu, a za svaki novi program bit će potrebno odobrenje Komisije za državnu potporu. Unaprijeđen je i rad Grčkog fonda za financijsku stabilnost (HSFS). Konkretno, GFFS je u skladu s posebnom obvezom do kraja 2018., razvio svoju izlaznu strategiju za prodaju svojih udjela u četirima sistemskim bankama. Iako će GFFS provoditi strategiju kao neovisna institucija, potencijalno uključenje tijela u završnu fazu prodaje i dalje je predmet razmatranja. Grčka su tijela pojasnila da za usklađivanje mandata povjerenstva za odabir s mandatom GFFS-a (posebna obveza do kraja 2018.) prema njihovu mišljenju nije potrebna zakonodavna izmjena; usklađivanje podliježe potvrdi od strane Državnog vijeća. U skladu sa Zakonom o GFFS-u ministar financija trebao bi na temelju užeg popisa koji je sastavilo povjerenstvo za odabir imenovati zamjenika predsjednika uprave GFFS-a i kandidata za ispražnjeno mjesto u Glavnom vijeću. Izrada operativnog okvira za četiri sistemske banke nakon njihovih planova restrukturiranja i izlazne strategije usko su povezani, stoga GFFS istovremeno radi na ta dva pitanja. Grčka tijela razmatraju dodatne inicijative za potporu naporima za smanjenje loših kredita, u suradnji s dionicima, uključujući GFFS i Središnju banku Grčke. Tijela su nedavno službama Komisije poslala nacrt prijedloga o sustavu zaštite prema vrsti imovine čiji je cilj ubrzati postojeće napore za saniranje loših kredita. Prijedlog je potrebno ocijeniti iz perspektive državnih potpora.

Reforme tržišta rada i proizvoda Reforme institucija tržišta rada i okvira za pregovaranje o plaćama posljednjih su godina pridonijele povećanju troškovne konkurentnosti Grčke te pridonose povećanju stope zaposlenosti i smanjenju razine nezaposlenosti. Provedba tih reformi tijekom duljeg razdoblja od ključne je važnosti da Grčka ostvari održivi gospodarski rast. Funkcioniranju tržišta rada pridonose provedba akcijskog plana za suzbijanje neprijavljenog rada i trajni napori za jačanje aktivnih politika tržišta rada. Vlada je povećala propisanu minimalnu plaću za 10,9 % od 1. veljače 2019. i ukinula plaću manju od minimalne za osobe mlađe od 25 godina (što za tu skupinu podrazumijeva povećanje od 27 %). Pri reviziji tijela su formalno slijedila postupak (posebna obveza do kraja 2018.) utvrđen člankom 103. Zakona 4172/2013 koji obuhvaća prikupljanje analiza različitih institucija, savjetovanje sa socijalnim partnerima i objavu izvješća s preporukama odbora neovisnih stručnjaka koji su posebno imenovani u tu svrhu. Komisija ipak smatra da je stečeno iskustvo važno primijeniti u sljedećoj reviziji minimalne plaće, koja je predviđena za lipanj 2020.. Mogla bi se poboljšati kvaliteta dijaloga sa socijalnim partnerima, a odbor stručnjaka trebao bi uzeti u obzir zabrinutost institucija zbog znatnih analitičkih nedostataka procjene udjela radnika s minimalnim plaćama. Osim toga, transparentnost i vjerodostojnost postupka dodatno bi se povećale ako bi se pružila objašnjenja u slučaju da konačno povećanje na temelju odluke vlade odstupi od preporuke odbora stručnjaka. Dvoznamenkasto postotno povećanje može imati srednjoročne posljedice za rast i konkurentnost. Moglo se očekivati određeno povećanje propisane minimalne plaće i ono je štoviše dobrodošlo jer se njezina visina nije mijenjala od 2012. To povećanje može imati kratkoročan pozitivan učinak u obliku većeg raspoloživog dohotka i potrošnje, no moglo bi i negativno utjecati na mogućnosti zapošljavanja određenih skupina. Njegove srednjoročne posljedice vrijedilo je vrlo pomno razmotriti zbog nekoliko razloga: ·Visina minimalne plaće u Grčkoj bila je i prije velikog propisanog povećanja na razini koja je uočena u drugim zemljama europodručja, i u apsolutnom iznosu i kao udio medijalne plaće. Povećanje od gotovo 11 % znatno je iznad predviđene stope rasta produktivnosti za Grčku u nadolazećim godinama i stoga će uzrokovati osjetni gubitak relativne troškovne konkurentnosti u odnosu na europodručje i druge usporedive zemlje. ·Premda se procjene u ekonomskim studijama razlikuju, opseg povećanja te činjenica da relativno mali udio radnika u Grčkoj zarađuje minimalnu plaću povećavaju rizik od negativnih učinaka na zapošljavanje, posebno u slučaju niskokvalificiranih i mladih radnika. Vrijedi podsjetiti da Grčka ima niže stope zaposlenosti i puno više stope nezaposlenosti (mladih) od ostalih zemalja europodručja te da su druge zemlje koje su prethodno sudjelovale u programu usvojile razboritiji i postupniji pristup revidiranju visine minimalne plaće ubrzo nakon napuštanja programa. Povećanjem minimalne plaće potencijalno se može povećati udio neprijavljenog i djelomično prijavljenog rada, koji se i dalje smatraju raširenom pojavom u Grčkoj. ·Ključno je pitanje koje će učinke prelijevanja skok minimalne plaće imati na širu distribuciju plaća, posebno na temelju kolektivnih pregovora o plaćama i produljenja sektorskih kolektivnih ugovora. Vlada bi trebala procijeniti izravne posljedice povećanja minimalne plaće za tržište rada i pritom pratiti širi razvoj kolektivno ugovorenih plaća. To uključuje potpisivanje novih sektorskih ugovora koji se mogu produljiti te ishode arbitražnih pravorijeka. Reforme tržišta roba napreduju. U okviru reforme izdavanja dozvola za ulaganje, donesen je propis o postupcima izdavanja dozvola za ugradnju i rad okolišne infrastrukture objavom zajedničke ministarske odluke, čime je ispunjena posebna obveza do kraja 2018. Nadležna tijela nastavila su s pripremnim radom za ispunjenje obveza s rokovima u zaključnim godinama. Rad na katastru i planovima šuma dobro napreduje. Međutim, nova nacionalna agencija za katastar još nije osnovana zbog kašnjenja u imenovanju rukovoditelja i integracije ureda za upis hipoteka. Potrebno je uložiti više napora u te mjere (koje su posebne obveze za zaključne godine programa). Općenito, moglo bi biti prostora i za ambicioznije, šire reforme tržišta roba kako bi se poboljšalo stanje poslovanja u Grčkoj i privukla ulaganja. Unatoč sporom tempu i neriješenim pitanjima, reforma energetskog tržišta napreduje. Kasni se s prodajom javnog poduzeća za električnu energiju (posebna obveza do kraja 2018.) jer u okviru natječaja nije bilo uspješnih ponuda. S Komisijom treba dogovoriti mjere za popravljanje tog stanja, a nadležna tijela najavila su da će novi prijedlog dostaviti početkom ožujka 2019. Komisija poziva nadležna tijela da dostave dovoljno detaljan novi prijedlog kako bi se mogla provesti informirana procjena napretka u pogledu usklađivanja s protumonopolskim mjerama i ispunjenja posebne obveze do kraja 2018. Vlada je poduzela važne prve korake prema provedbi ciljnog modela za električnu energiju (posebna obveza do sredine 2019.) objavom pravilnika o promptnom (dan unaprijed i unutardnevnom) tržištu i tržištu uravnoteženja. Iako je projekt kasnio u odnosu na izvorne planove dogovorene u lipnju 2018., čini se da provedba ciljnog modela teče u skladu s ciljem da se do listopada 2019. u potpunosti pokrene tržište za dan unaprijed, unutardnevno tržište i tržište uravnoteženja. Trebalo bi izbjeći daljnja kašnjenja. Dražbe električne energije (NOME) napreduju u skladu s donesenim mehanizmom za ispravak količina koje se prodaju na dražbi. Budući da su ispravak količina koje se prodaju na dražbi i prodaja lignita usko povezani, planirana zajednička procjena započet će kasnije od predviđenog, a u tom kontekstu razmotrit će se potencijalna potreba za drugom politikom ili strukturnim mjerama. HCAP i privatizacija Provedba strateškog plana Grčkog društva za imovinu i udjele (HCAP) nastavlja se po planu (trajna posebna obveza). HCAP je u prosincu 2018. započeo izradu svojeg poslovnog plana za razdoblje 2019.–2021. provedbom strateškog plana i određivanjem kvantitativnih i kvalitativnih ključnih pokazatelja za svoja izravna društva kćeri i druga društva kćeri koja ne kotiraju na burzi. HCAP je nastavio napredovati u pogledu portfelja svoje imovine i restrukturiranja društava kćeri. Restrukturiranje društva kćeri za nekretnine (ETAD), što je bila posebna obveza do kraja 2018., dovršeno je u skladu s planom. HCAP nastavlja rad u području upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu, posebno kad je riječ o preispitivanju (i prema potrebi zamjeni) njihovih odbora, te na poboljšanju kapaciteta unutarnje i vanjske revizije. Pokrenuta je provedba mehanizma koordinacije kojim se utvrđuju postupci i očekivani rezultati interakcija između države, HCAP-a i poduzeća u državnom vlasništvu. Nadležna tijela pristala su riješiti pitanje propisane gornje granice naknade članova odbora poduzeća u državnom vlasništvu koja stvara prepreke privlačenju kandidata tako da donesu izmjenu zakona prije trećeg izvješća o pojačanom nadzoru. Prijenos Olimpijskog centra (OAKA) (posebna obveza do kraja 2018.) ipak će trajati znatno dulje od prvotnog plana, djelomično zbog složenosti projekta, a djelomično zbog kašnjenja na koje je vlada mogla utjecati. Nadležna tijela izradila su plan za posebne mjere koje se trebaju poduzeti u 2019. kako bi se riješila otvorena tehnička pitanja, što se s obzirom na složenost projekta čini primjerenim korakom. Nadležna tijela nastavila su provoditi plan za razvoj imovine, a ostvaren je i solidan napredak u vezi s transakcijama uključenima u posebne obveze koje treba ispuniti do kraja 2018. Plan za razvoj imovine ažuriran je u prosincu 2018., kako je predviđeno. Transakcija operatora prijenosnog sustava za transport plina (DESFA) i koncesija za Međunarodnu zračnu luku u Ateni uspješno su zaključene, čime se ostvario ukupni prihod od privatizacije u vrijednosti od oko 1,4 milijarde EUR. Nadležna tijela nastavila su ulagati napore u ispunjenje uvjeta potrebnih za prijenos dionica Hellinikona na nositelja projekta. Izvedba projekta ipak kasni zbog razloga koji su izvan kontrole vlade, kao što su kašnjenja u postupku izdavanja dozvola za rad kasina i odobrenju određenih urbanističkih studija i studija zaštite okoliša. Glavni međukoraci uključivali su objavu zahtjeva za dostavu prijedloga za dozvolu za rad kasina i dostavu urbanističkih studija i studija zaštite okoliša koje je izradio ulagač. Treba pohvaliti napredak u pogledu nekih privatizacijskih transakcija koje se trebaju zaključiti do kraja 2019., ali opći dojam kvare stalna kašnjenja u pogledu drugih transakcija. Ostvaren je zadovoljavajući napredak u natječaju za dodjelu dugoročne koncesije za marinu Alimos i poduzeti su daljnji koraci za pripremu zajedničke prodaje (zajedno s drugim strateškim dioničarom, PanEuropean Oil and Industrial Holdings S.A.) većinskog udjela u društvu Hellenic Petroleum. Osim toga, uklonjene su prepreke privatizaciji regionalnih luka koje su navedene u prvom izvješću o pojačanom nadzoru. S druge strane, dodjela koncesije za autocestu Egnatia i dalje nailazi na česte prepreke: u siječnju 2019. nadležna tijela odobrila su niz mjera koje su ta tijela i društvo Egnatia S.A. trebali brzo provesti kako bi se prepreke uklonile. Međutim, dosad je provedena tek nekolicina tih mjera, dok znatan dio mjera za uklanjanje prepreka tek treba provesti, posebno kako bi se društvu Egnatia S.A. osigurali odgovarajući financijski i ljudski resursi. Javna uprava i pravosudni sustav Provedba reformi javne uprave neravnomjerno napreduje. Kad je riječ o posebnoj obvezi do kraja 2018. koja se odnosi na zapošljavanje viših rukovoditelja u javnoj upravi, dovršen je postupak imenovanja 90 glavnih direktora. Međutim, dosad nije zaposlen nijedan od 69 predviđenih administrativnih tajnika. S obzirom na znatno odstupanje u odnosu na cilj, nadležna tijela donijela su niz dopunskih mjera kojima se nastoji zajamčiti ostvarivanje temeljnih ciljeva reforme. Te mjere uključuju donošenje iznimno potrebnog zakona radi uvođenja dugoročnijeg planiranja zapošljavanja koje će biti usko povezano sa srednjoročnom fiskalnom strategijom. Nadalje, tijela su povećala napore u pogledu modaliteta neovisne procjene postupka odabira koji se planira dovršiti do sredine 2019., a daljnje mjere na temelju preporuka trebaju se poduzeti do rujna 2019. U kolovozu 2018. pokrenut je treći ciklus programa mobilnosti kako bi se ispunila posebna obveza do sredine 2019., a četvrti ciklus mobilnosti planira se pokrenuti do kraja veljače 2019. Iako se primjena programa mobilnosti stalno povećava, tek treba zaključiti premještaje na temelju prethodna dva ciklusa. Nadležna tijela nastavila su ostvarivati znatan napredak prema uspostavi integriranog sustava upravljanja ljudskim resursima u okviru posebne obveze do kraja 2019.) Na kraju, tijela napreduju u provedbi važne reforme ljudskih resursa u području upravljanja javnim prihodima kojim je započela provedba usklađivanja razreda s opisom posla. To će poslužiti kao pripremna faza za provedbu šire reforme javne uprave u okviru koje će se vještine i zadaće uskladiti sa sustavom dodatnih naknada. Zapošljavanjem koje su nedavno najavila nadležna tijela dovodi se u pitanje ostvarenje ciljeva tijela u pogledu zapošljavanja i iz propisa o plaćama. Gornje granice zapošljavanja stalnog osoblja utvrđene za 2018. na temelju pravila o smanjenju 1:3 neznatno su premašene za oko 1 000 zaposlenika. Iako je to malo odstupanje rezultat nepredviđenih događaja (uglavnom manji broj umirovljenja od očekivanog) i može se apsorbirati tijekom vremena, zapošljavanje stalnog osoblja u 2019. koje su nadležna tijela najavila moglo bi, ako se u potpunosti provede, dovesti do daljnjeg premašivanja pravila o smanjenju za gotovo 1 800 zaposlenika. Značajnije je bilo povećanje privremenog osoblja, pri čemu je gornja granica za 2018. premašena za 1 500 radnih mjesta, dok je u drugim kategorijama koje nisu uključene u gornju granicu, kao što su javni subjekti privatnog prava, zabilježeno znatno povećanje broja zaposlenika od 2016. Stoga će biti ključno da nadležna tijela i dalje pomno prate razvoj broja zaposlenika u javnom sektoru i drže se pravila o zamjeni (1:1 od 2019. nadalje) za stalno osoblje te da obuzdaju trend povećanja privremenog osoblja kako bi izbjegla prekomjeran broj javnih službenika prije krize i povezani pritisak na fiskalne ciljeve. Ostvaren je djelomičan napredak u povećanju učinkovitosti pravosudnog sustava. Prva faza integriranog sustava upravljanja sudskim predmetima (OSDDY/PP), posebna obveza do kraja 2018., dovršena je na vrijeme i slijedi druga faza. Međutim, što prije treba ukloniti nedostatke u funkcioniranju novog okvira za izvansudski postupak mirenja, važne reforme donesene u okviru programa potpore stabilnosti ESM-a. Ključno je i da se napori usmjere u brzu i temeljitu provedbu svih aktivnosti u okviru projekta i, u širem smislu, tekućeg trogodišnjeg strateškog plana za pravosuđe. Nadležna tijela nastavljaju borbu protiv korupcije u nekoliko područja uključenih u nacionalni akcijski plan za borbu protiv korupcije za razdoblje 2018.–2021. Tijela dovršavaju zakonodavne prijedloge koje će dostaviti parlamentu tijekom sljedeća tri mjeseca i koji se odnose na i. uspostavu pravnog okvira za zaštitu zviždača u javnom i privatnom sektoru; ii. unutarnju reviziju u cijeloj javnoj upravi; i iii. ažuriranje mandata glavnog tajništva za borbu protiv korupcije. Uspostava mehanizma koordinacije za slučajeve korupcije zaslužuje posebnu pozornost u narednim mjesecima. U skladu sa zahtjevom Euroskupine od 22. lipnja 2018., Komisija je nastavila pratiti razvoj događaja u vezi sa sudskim postupcima protiv članova Odbora stručnjaka (CoEx) Fonda za razvoj imovine Helenske Republike (TAIPED) i bivšeg predsjednika i višeg osoblja Grčkog zavoda za statistiku (ELSTAT). Kad je riječ o Odboru stručnjaka, Vijeće Vrhovnog suda prihvatilo je žalbu na presudu kojom se predmet upućuje na javno suđenje i ponovno ga uputilo vijeću Žalbenog suda. U siječnju 2019. tužitelj potonjeg vijeću je dostavio svoj prijedlog za odbacivanje optužbi protiv optuženika. Predmet je u postupku pred Žalbenim sudom. U predmetu koji se vodi protiv bivšeg predsjednika ELSTAT-a Georgioua u vezi s objavom fiskalnih statističkih podataka nije bilo daljnjeg razvoja događaja osim onog koji je opisan u prethodnom izvješću o pojačanom nadzoru. Predmet i dalje izaziva ozbiljnu zabrinutost i primjer je važnosti pružanja odgovarajuće zaštite dužnosnicima koji su odgovorni za statistička izvješća kako bi se učvrstilo povjerenje u integritet statističkih podataka. Komisija će nastaviti pomno pratiti razvoj u oba postupka i o tome izvješćivati u kontekstu pojačanog nadzora.