Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o nacionalnom programu reformi Švedske za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu konvergencije Švedske za 2014. /* COM/2014/0428 final */





Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o nacionalnom programu reformi Švedske za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu konvergencije Švedske za 2014. VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4., uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika[1], a posebno njezin članak 9. stavak 2., uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža[2], a posebno njezin članak 6. stavak 1., uzimajući u obzir preporuku Europske komisije[3], uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta[4], uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća, uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje, uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora; uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu, uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku, budući da: (1) Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta, Europa 2020., temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom će se usredotočiti na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i konkurentnosti. (2) Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica, koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. (3) Predsjednici država i vlada donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka po državama članicama. (4) Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo preporuku o nacionalnom programu reformi Švedske za 2013. i dalo mišljenje o švedskom ažuriranom programu konvergencije za razdoblje 2012. – 2016. (5) Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta[5], čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2014. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja[6], u kojemu je Švedska utvrđena kao država članica za koju će biti provedeno detaljno preispitivanje. (6) Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave. (7) Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Švedsku[7], u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Na temelju analize Komisije zaključuje se da u Švedskoj još postoje makroekonomske neravnoteže zbog kojih je potrebno praćenje i djelovanje u okviru politika. Daljnje praćenje potrebno je osobito zbog trendova u zaduženosti kućanstava i nedostataka na tržištu nekretnina. Premda veliki suficit tekućeg računa ne predstavlja rizik poput velikog deficita i kako je djelomično povezan s potrebom za razduživanjem, Komisija će u kontekstu europskog semestra pratiti kretanja tekućeg računa u Švedskoj. (8) Švedska je 16. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014. i program konvergencije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena. (9) Cilj je proračunske strategije iz programa konvergencije za 2014. osigurati u prosjeku suficit opće države od 1 % BDP-a tijekom poslovnog ciklusa, kako je predviđeno švedskim fiskalnim okvirom. U programu se potvrđuje srednjoročni cilj utvrđen prethodnim programom za strukturni deficit od 1 % BDP-a, čime se odražavaju zahtjevi Pakta o stabilnosti i rastu. Na temelju (ponovno izračunanog) strukturnog salda u programu konvergencije predviđa se rezultat kojim se tijekom cijelog razdoblja trajanja programa više nego ispunjava srednjoročni cilj. U skladu s programom očekuje se da će se državni dug, koji je i dalje znatno ispod referentne vrijednosti od 60 % BDP-a, smanjiti sa 41,5 % BDP-a u 2014. na 35 % u 2017. Općenito je proračunska strategija iz programa u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Vjerojatan je makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije iz programa. U pogledu dugoročne održivosti javnih financija velik udio BDP-a namijenjen je dugoročnoj skrbi i dugoročno se predviđa znatan rast potrošnje kako bi se u dovoljnoj mjeri uzelo u obzir starenje stanovništva, čime će potrošnja u Švedskoj 2060. dosegnuti 6,4 % BDP-a. Švedska bi to trebala riješiti osiguravanjem dovoljnih primarnih viškova i daljnjim smanjenjem rasta rashoda povezanih sa starenjem kako bi osigurala dugoročnu fiskalnu održivost. Na temelju ocjene programa konvergencije za 2014. i prognoza Komisije, a u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da je švedski program u skladu s pravilima Pakta o stabilnosti i rastu i da su rizici za proračunske ciljeve ograničeni. (10) I dalje postoji zabrinutost oko visoke zaduženosti privatnog sektora, osobito švedskih kućanstava. Štoviše, izloženost financijskog sektora kućanstvima, za razliku od korporativnog sektora, raste u skladu s dugom sektora kućanstava, koji trenutačno iznosi 83 % BDP-a ili otprilike 160 % raspoloživog dohotka. Zaduženost je uzrokovana stalnim kreditnim rastom i sporom otplatom hipotekarnih kredita. Visoka zaduženost sektora kućanstava postala bi faktor rizika ako bi narasle kamatne stope, pale cijene nekretnina i/ili bi došlo do nepovoljnih makroekonomskih trendova. Takvim razvojem događaja utjecalo bi se na kućanstva i njihove potrošačke navike. Povećanjem broja loših kredita i troškova tržišnog financiranja nepovoljno bi se utjecalo i na bankarski sektor. Švedska nije najavila niti donijela mjere kojima bi se riješilo pogodovanje zaduživanju u području oporezivanja povezano s nekretninama, a mogle bi se izvršiti u kontekstu preusmjeravanja poreznog opterećenja, a da se time ne povećava cjelokupno porezno opterećenje. Međutim Švedska je u svibnju 2013. poduzela određene mjere kako bi potakla razborito kreditiranje uvođenjem donje granice pondera rizika za izloženost hipotekarnim kreditima u iznosu od 15 % te najavila i daljnje povećanje. Unatoč tome praksa otplate i dalje je umjerena, rokovi za otplatu vrlo su dugi i ispod 75 % omjera izloženosti i vrijednosti nekretnine, a snažne mjere u tom pogledu nisu poduzete, uzimajući u obzir dobrovoljnu narav preporuke iz listopada 2013. o pojedinačnim planovima otplate. Švedska udruga bankara naglasila je svoju preporuku u ožujku 2014. zahtijevajući da se otplata smanji na 70 % omjera izloženosti i vrijednosti nekretnine. Konačno, Švedska je riješila pogodovanje zaduživanju u području oporezivanja trgovačkih društava daljnjim jačanjem ograničenja plaćanja poreza po odbitku na kamate, koja se od siječnja 2013. primjenjuje na sve vrste zajedničkih kredita unutar grupa i uvela takozvano plaćanje po odbitku ulagača čime bi se moglo smanjiti pogodovanje zaduživanju u području oporezivanja. Od početka 2013. smanjio se i porez na dobit sa 26,3 % na 22 %. (11) Švedsko tržište nekretnina bilježi nagli rast cijena u posljednja dva desetljeća i dalje je mogući izvor nestabilnosti. I dalje postoje nedostaci u ponudi nekretnina koji su osobito posljedica složenih postupaka planiranja, ograničene konkurencije u građevinskom sektoru i visoke razine kontrole iznajmljivanja nekretnina. Zbog tih nedostataka i politike oporezivanja kojom se potiče zaduživanje rastu cijene nekretnina. Švedska je poduzela određene mjere za tržište iznajmljivanja nekretnina, no čini se da te mjere nisu dovoljne kako bi se riješio temeljni strukturni problem povezan s visokom razinom krutosti sustava iznajmljivanja nekretnina. Nacrtom zakona koji je švedska vlada predstavila 9. travnja 2014. nisu obuhvaćene mjere za tržište iznajmljivanja nekretnina. Švedska je donijela mjere kojima se rješavaju nedostaci u postupcima podjele na zone i postupcima prostornog planiranja te općinskom monopolu u području prostornog planiranja zahtijevajući da općine pri utvrđivanju stambenih potreba uzmu u obzir regionalnu perspektivu. Tim se mjerama ide u pravom smjeru, no zasad nisu sve provedene, a za općine koje ih se ne pridržavaju nisu predviđene kazne. (12) Unatoč visokim razinama financiranja u okviru međunarodnog ocjenjivanja znanja i vještina učenika pokazalo se da su ishodi učenja u obveznom školovanju lošiji nego početkom 2000-ih, odnosno da su rezultati Švedske u sva tri područja ocjenjivanja (čitanje, matematika i prirodne nauke) ispod prosjeka EU-a i OECD-a. Štoviše, pojačao se odnos između socioekonomskog statusa i uspješnosti te su se povećale razlike među školama. Premda su vladine mjere korak u pravom smjeru, čini se da će biti potrebne radikalnije strukturne promjene. Kako bi se to postiglo, Švedska će provesti reviziju učinkovitosti obrazovnog sustava radi ponovnog dostizanja visoke razine uspješnosti. (13) Situacija na tržištu rada za mlade, niskokvalificirane radnike i osobe migrantskog podrijetla i dalje je loša. Nezaposlenost mladih i dalje je iznad prosjeka EU-a. Premda je švedska vlada poduzela korake za rješavanje te situacije, čini se da bi ona mogla biti povezana s problemima u području obrazovanja jer švedski sustav ne proizvodi dovoljan broj mladih s vještinama potrebnim za uspješnu integraciju na tržište rada. U pogledu integracije na tržište rada te obrazovanja i osposobljavanja Švedska je donijela mjere za lakši prijelaz iz škole na posao (reforma pripravništva, uključujući „pripravničku plaću”) i pomoć mladima pri stjecanju radnog iskustva („radna mjesta za uvođenje na tržište rada”). Uvođenjem mjera za najpotrebitije taj se prijelaz de facto potaknuo. Međutim, i dalje su slabo obuhvaćene sve neregistrirane osobe koje su nezaposlene i koje nisu uključene u programe obrazovanja ili osposobljavanja, odnosno do njih se teško dopire. Švedska je aktivna u području integracije osoba migrantskog podrijetla, no i dalje postoje izazovi koji su osobito povezani s migrantima čije je podrijetlo izvan EU-a. Konačno, Švedska provodi ocjenu učinkovitosti postojećeg smanjenja stope PDV-a u sektoru ugostiteljstva kojim se podupire otvaranje radnih mjesta. Konačna ocjena očekuje se u siječnju 2016. (14) Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu švedske ekonomske politike. Ocijenila je program konvergencije i nacionalni program reformi. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Švedskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku. (15) Vijeće je u okviru ocjenjivanja preispitalo švedski program konvergencije, a njegovo je mišljenje[8] navedeno u preporuci 1. u nastavku. (16) Vijeće je u okviru Komisijina detaljnog preispitivanja i tog ocjenjivanja preispitalo nacionalni program reformi i program konvergencije. Preporuke Vijeća u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 3. i 4. u nastavku, OVIME PREPORUČUJE Švedskoj da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kako bi: 1. nastavila provoditi fiskalnu politiku koja potiče rast i zadržala dobar fiskalni položaj osiguravajući poštovanje srednjoročnog proračunskog cilja tijekom cijelog razdoblja programa konvergencije imajući u vidu i izazove koje starenje stanovništva predstavlja za dugoročnu održivost javnih financija; 2. smanjila kreditni rast u sektoru kućanstava i privatnu zaduženost; u tu svrhu smanjila utjecaj pogodovanja zaduživanju u području oporezivanja osobnog dohotka postupnim ograničavanjem odbitka poreza na hipotekarne kamate i/ili povećanjem postojećeg poreza na imovinu; poduzela daljnje mjere kojima bi se ubrzala otplata hipotekarnih kredita; 3. stalnim reformama sustava utvrđivanja najamnina nastavila poboljšavati učinkovitost tržišta nekretnina, osobito dajući prednost tržišno orijentiranim najamninama u odnosu na sustav uporabne vrijednosti i daljnjom liberalizacijom određenih segmenata tržišta nekretnina te većom slobodom sklapanja ugovora između stanara i stanodavca; skratila i pojednostavnila postupke prostornog planiranja i žalbene postupke smanjenjem broja administrativnih zahtjeva i njihovim udruživanjem, usklađivanjem građevinskih zahtjeva i standarda u svim općinama te jačanjem transparentnosti u postupcima parceliranja; poticala općine da svoja zemljišta ustupe za izgradnju novih stambenih naselja; 4. poduzela odgovarajuće mjere kako bi poboljšala osnovne vještine i olakšala prijelaz iz obrazovanja na tržište rada, uključujući širu uporabu praksi i pripravništva; pojačala napore da se mjere u području tržišta rada i obrazovanja učinkovitije usmjere na mlade s nižim stupnjem obrazovanja i osobe migrantskog podrijetla; pojačala ranu intervenciju i doprla do mladih koji nisu registrirani u javnim službama za zapošljavanje. Sastavljeno u Bruxellesu Za Vijeće Predsjednik [1] SL L 209, 2.8.1997., str. 1. [2] SL L 306, 23.11.2011., str. 25. [3] COM(2014) 428 završna verzija. [4] P7_TA(2014)0128 i P7_TA(2014)0129. [5] COM(2013) 800 završna verzija. [6] COM(2013) 790 završna verzija. [7] SWD(2014) 90 završna verzija. [8] U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.