NACRT IZMJENE PRORAČUNA BR. 9 ZA OPĆI PRORAČUN ZA 2013. IZVJEŠTAJ O PRIHODIMA PO ODJELJCIMA IZVJEŠTAJ O RASHODIMA PO ODJELJCIMA Odjeljak III. – Komisija /* COM/2013/0691 final - 2013/ () */





NACRT IZMJENE PRORAČUNA BR. 9 ZA OPĆI PRORAČUN ZA 2013. IZVJEŠTAJ O PRIHODIMA PO ODJELJCIMA IZVJEŠTAJ O RASHODIMA PO ODJELJCIMA Odjeljak III. – Komisija Uzimajući u obzir: – Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 314., u vezi s Ugovorom o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegovim člankom 106.a, – Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije[1], a posebno njezin članak 41., – opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2013. donesen 12. prosinca 2012.[2], – izmjenu proračuna br. 1/2013, donesenu 4. srpnja 2013., – izmjenu proračuna br. 2/2013, donesenu 11. rujna 2013., – izmjenu proračuna br. 3/2013, donesenu 11. rujna 2013., – izmjenu proračuna br. 4/2013, donesenu 11. rujna 2013., – izmjenu proračuna br. 5/2013, donesenu 11. rujna 2013., – nacrt izmjene proračuna br. 6/2013[3], donesen 10. srpnja 2013., kako je izmijenjen 18. rujna 2013.[4], – nacrt izmjene proračuna br. 7/2013[5], donesen 25. srpnja 2013., – nacrt izmjene proračuna br. 8/2013[6], donesen 25. rujna 2013., Ovime Europska komisija proračunskom tijelu podnosi nacrt izmjene proračuna br. 9 za proračun za 2013. PROMJENE IZVJEŠTAJA O PRIHODIMA I RASHODIMA PO ODJELJCIMA Promjene izvještaja o prihodima i rashodima po odjeljcima dostupne su na EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm). Verzija na engleskom jeziku ovog izvještaja priložena je za informaciju kao prilog proračunu. SADRŽAJ 1. Uvod.. 5 2. Aktivacija Fonda solidarnosti EU-a.. 5 2.1 Suša u Rumunjskoj 5 2.2 Poplave u srednjoj Europi 6 2.2.1. Njemačka.. 6 2.2.2. Austrija.. 8 2.2.3. Češka Republika.. 9 3. Financiranje. 10 4. Sažeta tablica po naslovima financijskog okvira.. 11 1. Uvod Nacrtom izmjene proračuna br. 9 za 2013. obuhvaćena je aktivacija Fonda solidarnosti EU-a u iznosu od 400,5 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za plaćanje i odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza. Aktivacija je u korist Rumunjske povezano sa sušom i šumskim požarima u ljeto 2012. te u korist Njemačke, Austrije i Češke Republike povezano s poplavama u svibnju i lipnju 2013. 2. Aktivacija Fonda solidarnosti EU-a 2.1 Suša u Rumunjskoj Tijekom ljeta 2012. veliki dijelovi Rumunjske bili su pogođeni nedostatkom oborina i ponovljenim valovima iznimno visokih temperatura, što je izazvalo sušu s bitnim smanjenjem prinosa poljoprivrednih kultura, brojnim šumskim požarima i požarima raslinja, nestašicom vode za stanovništvo i posljedičnim problemima za opskrbu vodom i hidroenergetske proizvodne sustave. Stoga su u studenome 2012. rumunjske vlasti odlučile podnijeti zahtjev za financijsku pomoć iz Fonda solidarnosti EU-a. Službe Komisije taj su zahtjev podrobno ispitale u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 2012/2002, a posebno njezinim člancima 2., 3. i 4. Najvažniji elementi ocjene mogu se sažeti kako slijedi: (1) Komisija je zahtjev Rumunjske primila 2. studenoga 2012. Kako bi upotpunila ocjenu Komisija je zatražila dodatne i revidirane informacije, koje je i primila 30. svibnja 2013. Prijevod tih informacija s izvornika na rumunjskom jeziku postao je dostupan 3. srpnja. (2) Kao odgovor na katastrofalne suše na Cipru 2008., Komisija je utvrdila da, iako Uredba (EZ) br. 2012/2002 nije namijenjena za rješavanje sporo razvijajućih katastrofa, ipak se može aktivirati kao odgovor na sve prirodne katastrofe velikih razmjera s ozbiljnim posljedicama za životne uvjete, prirodni okoliš ili gospodarstvo u državi korisnici kako je utvrđeno u članku 2. stavku 1., pod uvjetom da katastrofa zadovoljava uvjete iz članka 2. stavka 2. i da se zahtjev za pomoć podnese pravovremeno u skladu s člankom 4. stavkom 1. (3) U članku 4. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 2012/2002 zahtijeva se da se zahtjev podnese najkasnije deset tjedana nakon prvih šteta izazvanih katastrofom. U slučaju sporo razvijajućih katastrofa kao što je suša, to nailazi na objektivne poteškoće. U Rumunjskoj je dugo razdoblje obilježeno niskom količinom oborina, sve višim temperaturama i brojnim požarima tijekom nekoliko mjeseci dovelo do nastajanja uvjeta teške suše koja je pogodila područje od 2,764 milijuna hektara zemlje u 35 od 41 rumunjske oblasti, a vrhunac je dosegnulo 25. kolovoza 2012. izbijanjem velikih šumskih požara i požara raslinja. Komisija stoga smatra da se 25. kolovoza 2012., kao što su podnijele rumunjske vlasti, tj. tek nešto manje od 10 tjedana prije nego što je zaprimljen zahtjev, može prihvatiti kao datum početka katastrofe velikih razmjera. Stoga zahtjev podnesen Komisiji 2. studenoga 2012. udovoljava vremenskim ograničenjima iz članka 4. stavka 1. (4) Suša i njezine posljedice prirodnog su podrijetla i stoga su obuhvaćeni glavnim područjem primjene Fonda solidarnosti EU-a. (5) U svom prvotnom zahtjevu rumunjske vlasti procijenile su ukupne izravne štete uzrokovane sušom i šumskim požarima na iznos od preko 1,9 milijardi EUR. Taj je iznos 263 % normalnog praga za mobilizaciju Fonda solidarnosti primjenjivog na Rumunjsku u 2012., a koji je iznosio 735,5 milijuna EUR (tj. 0,6 % BND-a na temelju podataka iz 2010.). Međutim, u taj je iznos bila uključena šteta u poljoprivredi nastala prije utvrđenog datuma početka, a koja se ne može uključiti u ukupan iznos štete. Pored toga, procjena štete u poljoprivredi temeljila se na nerealnim očekivanjima u vezi s prinosima poljoprivrednih kultura i tržišnim cijenama. Nakon zahtjeva Komisije Rumunjska je stoga revidirala svoju procjenu štete. Revidirana ukupna šteta koju je Rumunjska podnijela iznosi 872,8 milijuna EUR. Međutim, taj iznos još uvijek uključuje gospodarske gubitke u sektoru proizvodnje hidroenergije u iznosu od 66,1 milijun EUR, koji se ne može prihvatiti kao izravna šteta i treba se isključiti. Komisija stoga smatra da se ukupna izravna šteta treba procijeniti na 806,7 milijuna EUR. Kako taj iznos prelazi normalni prag za mobilizaciju Fonda solidarnosti, ta se suša smatra prirodnom katastrofom velikih razmjera u smislu članka 2. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 2012/2002. Ukupna izravna šteta temelj je za izračun iznosa financijske pomoći. Financijska pomoć može se koristiti samo za neophodne hitne operacije kako je definirano u članku 3. te Uredbe. (6) Preko 99 % štete odnosi se na poljoprivredu i šumarstvo koje nije prihvatljivo za pomoć iz Fonda solidarnosti jer nije obuhvaćeno vrstama prihvatljivih hitnih operacija na temelju članka 3. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 2012/2002. Rumunjske vlasti trošak operacija prihvatljivih u okviru članka 3. stavka 2. procjenjuju na 2,5 milijuna EUR. Ti troškovi odnose se na hitne operacije službi za spašavanje, a posebno vatrogasne mjere i transport vode, te operacije sanacije vodoopskrbne infrastrukture. Pomoć iz Fonda solidarnosti ne smije premašiti ukupan trošak prihvatljivih operacija. (7) Pogođena regija prihvatljiva je kao konvergencijska regija u okviru strukturnih fondova (2007. – 2013.). (8) Rumunjske vlasti ukazale su na to da prihvatljivi troškovi nisu pokriveni osiguranjem. Dakle, iz prethodno navedenih razloga, suša i požari iz zahtjeva smatraju se katastrofom velikih razmjera u smislu Uredbe te udovoljavaju uvjetima iz članka 2. stavka 2. prvog podstavka Uredbe 2012/2002 u vezi s aktivacijom Fonda solidarnosti. 2.2 Poplave u srednjoj Europi U svibnju i lipnju 2013. srednja Europa bila je pogođena meteorološkim uvjetima vrlo sličnim onima koji su doveli do stogodišnje poplave u 2002. te, kao posljedica toga, stvaranja Fonda solidarnosti EU-a. Njemačka, Austrija i Češka Republika ponovno su bile pogođene ekstremnim poplavama. Unatoč djelomično većim razinama poplava, ukupna šteta bila je manja od one iz 2002., iako još uvijek vrlo velika, a posebno u Austriji i Češkoj Republici, dijelom i zbog učinkovitosti zaštite od poplava i mjerama kontrole rizika uvedenima od 2002. Stoga je Njemačka podnijela zahtjev za financijsku pomoć iz Fonda solidarnosti Europske unije u okviru kriterija za katastrofe velikih razmjera, dok su zahtjevi Austrije i Češke Republike bili utemeljeni na takozvanom „kriteriju susjedne zemlje”. Službe Komisije te su zahtjeve podrobno ispitale u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 2012/2002, a posebno njezinim člancima 2., 3. i 4. Najvažniji elementi ocjene mogu se sažeti kako slijedi: 2.2.1. Njemačka (1) Komisija je zahtjev Njemačke zaprimila 24. srpnja 2013., što je unutar roka od 10 tjedana od kada su zabilježene prve štete 18. svibnja 2013. (2) Od sredine svibnja 2013., veliki dijelovi Njemačke bili su pogođeni izuzetno velikim količinama kiše koja je u nekim područjima dosegla 300 % mjesečnog prosjeka. U kombinaciji s već natopljenim tlom i, u slučaju sliva rijeke Dunav, topljenjem snijega s Alpa, to je uzrokovalo brojne poplave. Na mnogim rijekama razina vode dosegla je povijesne rekorde. Poplave su bile obilnije i teže nego u kolovozu 2002. i prethodnim najgorim zabilježenim ljetnim poplavama iz srpnja 1954. Dana 18. svibnja snažne oluje i ekstremni pljuskovi uzrokovali su prve štete od poplava u Bavarskoj i Tiringiji. Rijeke Dunav, Lech i Regen i područje Inn-Salzacha bili su posebno teško pogođeni poplavama između 1. i 16. lipnja 2013. Od 30. svibnja nadalje, stalne kiše uzrokovale su poplave uzduž Rajne i u cijelom njezinom slivu u pokrajinama Baden-Württembergu, Bavarskoj, Hessenu, Rheinland-Pfalzu i Tiringiji. Područja uz rijeke Labu i Saale u Saskoj, Tiringiji, Saskoj-Anhalt, Brandenburgu, Donjoj Saskoj, Mecklenburg-Vorpommernu i Schleswig-Holsteinu pretrpjela su dugotrajne poplave, koje su počele 2. lipnja 2013. te se nastavile do kraja mjeseca. (3) Poplave i njihove posljedice prirodnog su podrijetla i stoga su obuhvaćene glavnim područjem primjene Fonda solidarnosti EU-a. (4) U pogledu učinka i posljedica poplava, njemačke vlasti prijavile su smrt osam osoba, dok je najmanje 128 ljudi ozlijeđeno. Više od 100 000 ljudi evakuirano je iz pogođenih područja, a ukupno je gotovo 600 000 ljudi pogođeno katastrofom. Posljedice su se osjetile u gotovo 1 700 mjesta. Mnogi gradovi i gradska središta bili su djelomično ili u potpunosti prekriveni vodom (npr. Passau, Deggendorf, Bad Schandau, Pirna, Meissen, Dresden, Grimma, Döbeln, Waldheim). Oštećeno je ili potpuno uništeno više od 32 000 kuća. Ukupna šteta koju su pretrpjela privatna kućanstva iznosila je gotovo 1,5 milijarde EUR. U mnogim mjestima opskrba pitkom vodom, kanalizacijski sustavi i mreže električne energije prekinuti su, dok su škole i vrtići bili zatvoreni. Oštećeno je ili potpuno uništeno više od 170 mostova i oko 700 km ceste. Ključna željeznička veza između Berlina i Stendala i dalje je zatvorena. Javna obrana od poplave pretrpjela je strukturna oštećenja i više neće biti funkcionalna u slučaju budućih poplava. Poslovni sektor pretrpio je štetu procijenjenu na preko 1,3 milijarde EUR, s ozbiljnim posljedicama za desetke tisuća poduzeća. Proizvodnja je djelomično prekinuta zbog štete na proizvodnim pogonima ili logističkih problema. Više od 430 000 hektara poljoprivrednog i šumskog područja poplavljeno je, a znatna izravna šteta u rasponu je od gubitka prinosa poljoprivrednih kultura do potpunog uništenja zgrada i opreme. (5) Njemačke vlasti procijenile su ukupnu izravnu štetu na preko 8,2 milijarde EUR. Taj iznos u velikoj mjeri nadilazi prag od 3,7 milijarde EUR za mobilizaciju Fonda solidarnosti koji se primjenjivao na Njemačku u 2013. (3 milijarde EUR u cijenama iz 2002.). Budući da procijenjena ukupna izravna šteta prelazi prag ta se katastrofa smatra „prirodnom katastrofom velikih razmjera”. Ukupna izravna šteta temelj je za izračun iznosa financijske pomoći. Financijska pomoć može se koristiti samo za neophodne hitne operacije kako je definirano u članku 3. te Uredbe. (6) Njemačke vlasti procijenile su trošak operacija prihvatljivih u okviru članka 3. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 2012/2002. na 3,3 milijarde EUR te su ga raščlanile po vrstama operacija. Najveći udio troška hitnih operacija (preko 2,5 milijardi EUR) odnosi se na operacije sanacije prometne infrastrukture. (7) Pogođeni dijelovi Njemačke djelomično su prihvatljivi kao konvergencijske regije, djelomično kao regije u izlaznoj fazi, a djelomično kao regije konkurentnosti i zapošljavanja u okviru strukturnih fondova (2007. – 2013.). Njemačke vlasti namjeravaju upotrijebiti postojeća sredstva iz strukturnih fondova i iz projekata EPFRR-a za rješavanje posljedica katastrofe u pogođenim pokrajinama. Za operacije koje se financiraju iz Fonda solidarnosti ne može se koristiti pomoć iz strukturnih fondova iz članka 6. Uredbe. (8) U trenutku podnošenja zahtjeva detaljne informacije o pokrivenosti osiguranjem prihvatljivog troška nisu bile dostupne. Komisija zadržava pravo ocijeniti te elemente jednom kada postanu dostupni. Trošak treće strane za uklanjanje štete nije prihvatljiv za pomoć iz Fonda solidarnosti. Dakle, iz prethodno navedenih razloga, poplave iz zahtjeva smatraju se katastrofom velikih razmjera u smislu Uredbe te udovoljavaju uvjetima iz članka 2. stavka 2. prvog podstavka Uredbe 2012/2002 u vezi s aktivacijom Fonda solidarnosti. 2.2.2. Austrija (1) Komisija je zahtjev Austrije zaprimila 6. kolovoza 2013., što je unutar roka od 10 tjedana od kada su zabilježene prve štete 30. svibnja 2013. (2) Poplave su pogodile 7 od 9 austrijskih pokrajina, a posebno Vorarlberg, Tirol, Salzburg, Donju Austriju i Gornju Austriju s ukupnom populacijom od 4,6 milijuna stanovnika. U slivu nekih rijeka (Saalach, Salzach, Inn i gornji tok Dunava) razine poplave bile su najveće u posljednjih 500 godina. To je uzrokovalo brojne štete na infrastrukturi, a posebno zaštitnoj infrastrukturi uz rijeke, prometnom sektoru te u vodoopskrbi i odvodnji otpadnih voda. Privatne kuće i imovina oštećeni su ili uništeni, a preko 22 000 hektara poplavljenog poljoprivrednog zemljišta rezultiralo je i gubitkom prinosa poljoprivrednih kultura. Preko 300 poduzeća pretrpjelo je izravne štete, uključujući neka u vrlo važnom turističkom sektoru. (3) Ta je katastrofa prirodnog podrijetla i stoga je obuhvaćena glavnim područjem primjene Fonda solidarnosti. (4) Austrijske vlasti procijenile su ukupnu izravnu štetu na preko 866,5 milijuna EUR. Taj je iznos 48 % praga od 1,8 milijardi EUR (tj. 0,6 % austrijskog BND-a), a ta se katastrofa stoga ne smatra „katastrofom velikih razmjera” pod uvjetima iz Uredbe (EZ) br. 2012/2002. Međutim, Austriju je pogodila ista katastrofalna poplava koja je dovela do katastrofe velikih razmjera u Njemačkoj. Stoga su austrijske vlasti svoj zahtjev podnijele u okviru takozvanog „kriterija susjedne zemlje”, prema kojem zemlja pogođena istom katastrofom velikih razmjera kao susjedna zemlja može iznimno iskoristiti pomoć iz Fonda solidarnosti iako nije dosegnut uobičajeni prag za aktivaciju Fonda. Postoje jasni dokazi da poplave u Njemačkoj i Austriji imaju isti uzrok te Komisija stoga smatra da je taj kriterij ispunjen. Osnova za izračun iznosa financijske pomoći ukupna je izravna šteta. Financijska pomoć može se koristiti samo za neophodne hitne operacije kako je definirano u članku 3. te Uredbe. (5) Austrijske vlasti procijenile su trošak operacija prihvatljivih u okviru članka 3. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 2012/2002. na 350,4 milijuna EUR te su ga raščlanile po vrstama operacija. Najveći udio troška hitnih operacija odnosi se na operacije sanacije prometne infrastrukture (164 milijuna EUR) i preventivne infrastrukture (79 milijuna EUR). (6) Austrijske vlasti navele su da ne namjeravaju podnijeti druge zahtjeve za pomoć iz ostalih instrumenata Unije. (7) Austrijske vlasti izjavile su da niti jedna prihvatljiva operacija nije pokrivena osiguranjem. Dakle, iz prethodno navedenih razloga, poplave iz zahtjeva smatraju se katastrofom u susjednoj zemlji u smislu Uredbe te udovoljavaju uvjetima iz članka 2. stavka 2. drugog podstavka Uredbe 2012/2002 u vezi s aktivacijom Fonda solidarnosti. 2.2.3. Češka Republika (1) Komisija je zahtjev Češke Republike zaprimila 8. kolovoza 2013., što je unutar roka od 10 tjedana od kada su zabilježene prve štete 2. lipnja 2013. (2) Od kraja svibnja i tijekom lipnja 2013. Češku Republiku pogodile su obilne, djelomično olujne kiše koje su uzrokovale poplave nezabilježene u posljednjih 50 godina, posebno u slivu rijeka Berounke, Vltave i Labe, a pogodile su pokrajine Južnu Češku, Plzeňski kraj, Središnju Češku, Karlovarski kraj, Liberečki kraj, Ústečki kraj i grad Prag, što predstavlja otprilike 54 % državnog područja Češke Republike, a izravno je utjecalo na više od jedne trećine njezinog stanovništva. Smrtno je stradalo 15 ljudi, a 23 000 moralo je biti evakuirano. Poplave su oštetile ili uništile posebice prometnu infrastrukturu (željeznice, ceste i mostove itd.). telekomunikacijske mreže, vodoopskrbu i sustave odvodnje otpadnih voda te elektroenergetske i plinske mreže. Oštećeno je više od 7 000 domova. Zdravstvene i socijalne službe, brojna poduzeća, od kojih će se neka morati zatvoriti, poljoprivreda i šumarstvo isto su tako pretrpjeli znatne štete. (3) Ta je katastrofa prirodnog podrijetla i stoga je obuhvaćena glavnim područjem primjene Fonda solidarnosti. (4) Češke vlasti procijenile su ukupnu izravnu štetu na preko 637,1 milijun EUR. Taj je iznos 73 % praga od 871,6 milijuna EUR (tj. 0,6 % češkog BND-a), a ta se katastrofa stoga ne smatra „katastrofom velikih razmjera” pod uvjetima iz Uredbe (EZ) br. 2012/2002. Međutim, Češku Republiku pogodila je ista katastrofalna poplava koja je dovela do katastrofe velikih razmjera u Njemačkoj. Stoga su češke vlasti svoj zahtjev podnijele u okviru takozvanog „kriterija susjedne zemlje”, prema kojem zemlja pogođena istom katastrofom velikih razmjera kao susjedna zemlja može iznimno iskoristiti pomoć iz Fonda solidarnosti. Postoje jasni dokazi da poplave u Njemačkoj i Češkoj Republici imaju isti uzrok te Komisija stoga smatra da je taj kriterij ispunjen. Osnova za izračun iznosa financijske pomoći ukupna je izravna šteta. Financijska pomoć može se koristiti samo za neophodne hitne operacije kako je definirano u članku 3. te Uredbe. (5) Češke vlasti procijenile su trošak operacija prihvatljivih u okviru članka 3. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 2012/2002 na 416,4 milijuna EUR te su ga raščlanile po vrstama operacija. Najveći udio troška hitnih operacija odnosi se na radove na cestama i mostovima (158 milijuna EUR), kanalizacijskim sustavima (preko 52 milijuna EUR) i vodenim tokovima (preko 56 milijuna EUR). (6) Pogođeni dijelovi Češke Republike prihvatljivi su kao konvergencijske regije u okviru strukturnih fondova (2007. – 2013.), uz izuzetak Praga, koji je prihvatljiv kao regija u ulaznoj fazi. Češke vlasti navele su da razmatraju korištenje postojećih sredstava iz programâ za sanaciju poplava iz strukturnih fondova i Kohezijskog fonda. Za operacije koje se financiraju iz Fonda solidarnosti ne može se koristiti pomoć iz strukturnih fondova iz članka 6. Uredbe. (7) Češke vlasti navele su da su neke javne zgrade općenito osigurane dok infrastruktura nije osigurana. Komisija zadržava pravo ocijeniti taj element. Trošak treće strane za uklanjanje štete nije prihvatljiv za pomoć iz Fonda solidarnosti. Dakle, iz prethodno navedenih razloga, poplave iz zahtjeva smatraju se katastrofom u susjednoj zemlji u smislu Uredbe te udovoljavaju uvjetima iz članka 2. stavka 2. drugog podstavka Uredbe 2012/2002 u vezi s aktivacijom Fonda solidarnosti. 3. Financiranje Ukupan godišnji proračun dostupan iz Fonda solidarnosti iznosi 1 000 milijuna EUR. Kako je solidarnost bila glavni motiv za osnivanje tog Fonda, Komisija smatra da pomoć iz fonda treba biti progresivna. To znači da, u skladu s prethodnom praksom, dio štete koji prelazi prag (0,6% BND-a ili 3 milijarde EUR u cijenama iz 2002., koji je god iznos manji) treba rezultirati većim intenzitetom pomoći nego šteta do tog praga. Stopa koja se prethodno primjenjivala za određivanje dodjeljenih sredstava za katastrofe velikih razmjera iznosi 2,5 % ukupne izravne štete ispod praga za mobilizaciju Fonda i 6 % iznad tog praga. Metodologija za izračun pomoći iz Fonda solidarnosti prikazana je u Godišnjem izvješću o Fondu solidarnosti za razdoblje 2002. – 2003., te su je prihvatili Vijeće i Europski parlament. U ovome se slučaju predlaže primjena jednakih postotaka i dodjela sljedećih iznosa pomoći: || || || (EUR) Katastrofa || Izravna šteta || Prag (milijuna €) || Ukupan trošak prihvatljivih operacija || Iznos na temelju 2,5 % || Iznos na temelju 6 % || Ukupan iznos predložene pomoći Rumunjska suša || 806 724 312 || 735,487 || 2 475 689 || 18 387 175 || 4 274 239 || 2 475 689 Njemačka poplave || 8 153 500 000 || 3 678,755 || 3 289 400 000 || 91 968 875 || 268 484 700 || 360 453 575 Austrija poplave || 866 462 000 || 1 798,112 || 350 334 000 || 21 661 550 || - || 21 661 550 Češka Republika poplave || 637 131 000 || 871,618 || 416 368 000 || 15 928 275 || - || 15 928 275 UKUPNO || || 400 519 089 Dakle, zbog prethodno navedenih razloga, predlaže se prihvaćanje zahtjeva povezanog s katastrofalnom sušom 2012. koji je podnijela Rumunjska i zahtjevâ koje su podnijele Njemačka, Austrija i Češka Republika u vezi s katastrofalnim poplavama u svibnju i lipnju 2013. te se predlaže aktivacija Fonda solidarnosti u svakom od tih slučajeva. 4. Sažeta tablica po naslovima financijskog okvira Financijski okvir Naslov/podnaslov || Revidirani financijski okvir za 2013. || Proračun za 2013. (uključujući IP 1 do IP 5 + NIP 6 do NIP 8/2013) || NIP 9/2013 || Proračun za 2013. (uključujući IP 1 do IP 5 + NIP 6 do NIP 9/2013) Odobrena sredstva za preuzimanje obveza || Odobrena sredstva za plaćanje || Odobrena sredstva za preuzimanje obveza || Odobrena sredstva za plaćanje || Odobrena sredstva za preuzimanje obveza || Odobrena sredstva za plaćanje || Odobrena sredstva za preuzimanje obveza || Odobrena sredstva za plaćanje 1. ODRŽIVI RAST || || || || || || || || 1a. Konkurentnost za rast i zapošljavanje || 15 670 000 000 || || 16 168 150 291 || 12 886 628 095 || || || 16 168 150 291 || 12 886 628 095 Marža || || || 1 849 709 || || || || 1 849 709 || 1b. Kohezija za rast i zapošljavanje || 54 974 000 000 || || 55 108 049 037 || 56 349 544 736 || || || 55 108 049 037 || 56 349 544 736 Marža[7] || || || 0 || || || || 0 || Ukupno || 70 644 000 000 || || 71 276 199 328 || 69 236 172 831 || || || 71 276 199 328 || 69 236 172 831 Marža[8] || || || 1 849 709 || || || || 1 849 709 || 2. OČUVANJE PRIRODNIH RESURSA I UPRAVLJANJE NJIMA || || || || || || || || Od čega rashodi povezani s tržištem i izravna plaćanja || 48 574 000 000 || || 43 956 548 610 || 43 934 188 711 || || || 43 956 548 610 || 43 934 188 711 Ukupno || 61 289 000 000 || || 60 159 241 416 || 58 068 031 826 || || || 60 159 241 416 || 58 068 031 826 Marža || || || 1 129 758 584 || || || || 1 129 758 584 || 3. GRAĐANSTVO, SLOBODA, SIGURNOST I PRAVDA || || || || || || || || 3a. Sloboda, sigurnost i pravda || 1 661 000 000 || || 1 440 827 200 || 1 050 404 650 || || || 1 440 827 200 || 1 050 404 650 Marža || || || 220 172 800 || || || || 220 172 800 || 3b. Građanstvo || 746 000 000 || || 753 287 942 || 664 802 559 || 400 519 089 || 400 519 089 || 1 153 807 031 || 1 065 321 648 Marža || || || 7 320 000 || || || || 7 320 000 || Ukupno || 2 407 000 000 || || 2 194 115 142 || 1 715 207 209 || 400 519 089 || 400 519 089 || 2 594 634 231 || 2 115 726 298 Marža[9] || || || 227 492 800 || || || || 227 492 800 || 4. EU KAO GLOBALNI ČIMBENIK || 9 595 000 000 || || 9 583 118 711 || 6 941 146 336 || || || 9 583 118 711 || 6 941 146 336 Marža[10] || || || 275 996 289 || || || || 275 996 289 || 5. ADMINISTRACIJA || 8 492 000 000 || || 8 430 374 740 || 8 430 049 740 || || || 8 430 374 740 || 8 430 049 740 Marža[11] || || || 147 625 260 || || || || 147 625 260 || 6. NAKNADA || 75 000 000 || || 75 000 000 || 75 000 000 || || || 75 000 000 || 75 000 000 Marža || || || || || || || || UKUPNO || 152 502 000 000 || 144 285 000 000 || 151 718 049 337 || 144 465 607 942 || 400 519 089 || 400 519 089 || 152 118 568 426 || 144 866 127 031 Marža [12],[13],[14] || || || 1 782 722 642 || 0 || || || 1 782 722 642 || 0 [1] SL L 298, 26.10.2012., str. 1. [2] SL L 66, 8.3.2013., str. 1. [3] COM(2013) 518. [4] COM(2013) 655. [5] COM(2013) 557. [6] COM(2013) 669. [7] Iznos od 134,0 milijuna EUR iznad gornje granice financira se aktivacijom instrumenta fleksibilnosti u 2013. [8] Europski fond za prilagodbe globalizaciji (EGF) nije uključen u izračun marže u naslovu 1a (500 milijuna EUR). [9] Iznos za Fond solidarnosti Europske unije (EUSF) unesen je iznad odgovarajućih naslova kako je predviđeno u Međuinstitucijskom sporazumu od 17. svibnja 2006. (SL C 139 od 14.6.2006.). [10] Maržom za 2013. iz naslova 4 ne uzimaju se u obzir odobrena sredstva koja se odnose na pričuvu za pomoć u nuždi (264,1 milijuna EUR). [11] Za izračun marže u okviru gornje granice za naslov 5 uzima se u obzir bilješka (1) financijskog okvira 2007. – 2013. u iznosu od 86 milijuna EUR doprinosa osoblja za mirovinsko osiguranje. [12] Iznos od 134,0 milijuna EUR iznad gornje granice za obveze financira se aktivacijom instrumenta fleksibilnosti u 2013. [13] Globalnom maržom za obveze ne uzimaju se u obzir odobrena sredstva povezana s EGF-om (500 milijuna EUR), EUSF-om (415,1 milijun EUR), EAR-om (264,1 milijun EUR) i doprinosima osoblja za mirovinsko osiguranje (86 milijuna EUR). [14] Globalnom maržom za plaćanje ne uzimaju se u obzir odobrena sredstva povezana s EUSF-om (415,1 milijun EUR), EAR-om (80 milijuna EUR) i doprinosima osoblja za mirovinsko osiguranje (86 milijuna EUR).