–ažuriranje predviđanja vlastitih sredstava za proračun za 2022. koja je Savjetodavni odbor za vlastita sredstva (ACOR) dogovorio 23. svibnja 2022. To se ažuriranje obično predstavlja nedugo nakon sastanka ACOR-a o predviđanjima, u skladu s očekivanjima država članica da se ažuriranja ACOR-a unesu u proračun što je prije moguće;

–Predviđa se da će ukupne carine koje se trebaju naplatiti u 2022., umanjeno za 25 % troškova naplate, iznositi 20 479,8 milijuna EUR, što je povećanje od 14,3 % u odnosu na predviđeni iznos od 17 912,6 milijuna EUR iz proračuna za 2022. Komisija je usporedila rezultate ACOR-ove tradicionalne metode predviđanja (koja se temelji na predviđenim stopama rasta uvoza iz zemalja izvan EU-a) s rezultatima metode ekstrapolacije (koja se temelji na najnovijim podacima o realizaciji za naplaćene carine, tj. podacima za razdoblje od siječnja do travnja 2022.). Tradicionalna metoda čini se prikladnijom za obuhvaćanje učinka aktualnih događaja od metode ekstrapolacije. Primjenom potonje metode prikazuje se učinak rata u Ukrajini tek od svibnja 2022. Stoga će ekstrapolirani podaci koji se temelje na prva četiri mjeseca vjerojatno precijeniti iznos carina u ovoj iznimnoj godini. Očekuje se da će rezultati dobiveni tradicionalnom metodom, na temelju povijesnih podataka za 2021. prilagođenih plaćanjima u odnosu na provedbenu strategiju i proljetnu gospodarsku prognozu, biti primjereniji za predviđanje učinka nedavnih događaja. Stoga je na sastanku ACOR-a dogovoreno da će se revizija predviđanja TVS-a za 2022. temeljiti na tradicionalnoj metodi. Ona je primjerenija za osiguravanje dobrog proračunskog upravljanja u kontekstu velike gospodarske nesigurnosti i mogućih poremećaja u trgovinskim tokovima.

Revizija se odnosi na predviđanja tradicionalnih vlastitih sredstava (TVS) koja u 2022. treba uplatiti u proračun te na predviđanja osnovica PDV-a, PPW-a i BND-a za 2022. Predviđanja uključena u proračun za 2022. dogovorena su na 181. sastanku ACOR-a održanom 26. svibnja 2021. i 183. sastanku ACOR-a, koji je održan pisanim postupkom od 3. do 9. rujna 2021. U reviziji iznesenoj u ovom NIP-u br. 4/2022 u obzir se uzimaju dogovorena predviđanja sa 185. sastanka ACOR-a, koja se temelje na Odluci o vlastitim sredstvima iz 2020. Primjenom ažuriranih predviđanja vlastitih sredstava poboljšava se točnost predviđanja prihoda te stoga i točnost plaćanja koja države članice trebaju izvršiti u proračun EU-a tijekom proračunske godine.

AT

IT

BE

Nadalje, iznos drugih prihoda ažurira se kako bi se u obzir uzeli revidirani doprinos Ujedinjene Kraljevine, novčane kazne i financijske sankcije konačno naplaćene do lipnja 2022. te doprinos Europske zajednice za ugljen i čelik (EZUČ) u vezi s nadoknadom Ujedinjenoj Kraljevini udjela Ujedinjene Kraljevine u neto imovini (vidjeti odjeljke 2.3., 2.4. i 2.5.).

– prilagodbu proračunske nomenklature u skladu s novim mogućnostima da države članice prenesu sredstva iz svojih početnih dodijeljenih sredstava iz Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR), Kohezijskog fonda (KF), Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) i Europskog fonda za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu (EFPRA) u poglavlje o planu REPowerEU u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost, na temelju prijedloga Komisije za REPowerEU od 18. svibnja 2022.;

Od 1. siječnja do 1. lipnja 2022. naplaćene su novčane i kazne i financijske sankcije u iznosu od 440,5 milijuna EUR, od čega:

Doprinos Ujedinjene Kraljevine temelji se na udjelu Ujedinjene Kraljevine , koji se izračunava kao omjer između vlastitih sredstava koja je Ujedinjena Kraljevina stavila na raspolaganje od 2014. do 2020. i vlastitih sredstava koja su tijekom tog razdoblja na raspolaganje stavile sve države članice, uključujući Ujedinjenu Kraljevinu. Udio Ujedinjene Kraljevine prilagođen je u 2022. u skladu s člankom 139. Sporazuma o povlačenju. Konačni udio Ujedinjene Kraljevine utvrđen je na 12,431681219587700 %.

Doprinos Ujedinjene Kraljevine izračunava se na temelju članka 148. Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije („Sporazum o povlačenju”) i obuhvaća udio Ujedinjene Kraljevine u nepodmirenim obvezama prije 2021. koje treba platiti 2022., kao i udio Ujedinjene Kraljevine u obvezama Unije (kao što su mirovine) i nepredviđenim financijskim obvezama. Ukupni doprinos Ujedinjene Kraljevine uključuje i iznose koje treba isplatiti Ujedinjenoj Kraljevini u vezi s ispravcima vlastitih sredstava i usklađenjima za financijske godine do 2021.

AT

IT

BE

Te se nadoknade u potpunosti kompenziraju prijenosom udjela Ujedinjene Kraljevine u neto imovini EZUČ-a u proračun Unije u obliku godišnjih doprinosa od 2021. do 2025. Predlaže se prilagodba iznosa uključenog u stavku prihoda (6 6 0 4) nakon promjene udjela Ujedinjene Kraljevine. Iznos uključuje razliku između ponovno izračunanih godišnjih obroka i prvog obroka isplaćenog 2021. te drugi obrok uključen u proračun za 2022. Taj doprinos EZUČ-a u likvidaciji ima za cilj u potpunosti kompenzirati učinke odgovarajućih smanjenja obračunanih u doprinosima Ujedinjene Kraljevine godišnjem proračunu Unije, kako je zabilježeno u stavci 6 6 0 2.

U skladu s člankom 145. Sporazuma o povlačenju Unija ima obvezu prema Ujedinjenoj Kraljevini za njezin udio na dan 31. prosinca 2020. u neto imovini Europske zajednice za ugljen i čelik u likvidaciji (184 373 974 EUR). Relevantni iznos nadoknade isplaćuje se u pet jednakih godišnjih obroka (36 874 795 EUR) od 2021. do 2025.

U skladu s odredbama članka 141. Sporazuma o povlačenju Ujedinjena Kraljevina ima pravo primiti svoj udio u iznosu od 281 milijun EUR, koji je uključen u prethodno navedeni popis pod točkama a, c i d.

Država članica 1 % osnovice BND-a upotrijebljene u NIP-u br. 3/2022 Jedinstvena stopa vlastitih sredstava na temelju BND-a (u %) u skladu s NIP-om br. 3/2022. 1 % osnovice BND-a u skladu s (dogovorena predviđanja ACOR-a) Jedinstvena stopa vlastitih sredstava koja se temelje na BDN-u (u %) u skladu s u skladu s NIP-om br. 4/2022 Razlika u BND-u (1) (2) (3) (4) (5) = (3 x 4) - (1 x 2) BE 5 057 284 000 0,7507475 5 413 460 000 0,6962011 - 27 886 549 BG 676 847 000 738 407 000 5 938 568 CZ 2 333 452 000 2 560 375 000 30 702 619 DK 3 504 130 000 3 640 382 000 - 96 278 908 DE 37 668 693 000 39 281 988 000 - 931 514 097 EE 300 834 000 325 480 000 749 158 IE 3 126 811 000 3 452 999 000 56 536 137 EL 1 839 768 000 1 979 223 000 - 3 264 011 ES 13 038 037 000 13 069 981 000 - 688 938 613 FR 25 958 798 000 26 709 170 000 - 893 549 337 HR 570 769 000 605 843 000 - 6 714 841 IT 18 548 436 000 19 072 992 000 - 646 554 066 CY 223 606 000 235 462 000 - 3 942 744 LV 329 013 000 350 263 000 - 3 152 203 LT 527 188 000 582 554 000 9 789 659 LU 463 922 000 580 570 000 55 905 186 HU 1 543 676 000 1 586 788 000 - 54 187 356 MT 135 083 000 146 160 000 343 528 NL 8 753 474 000 9 201 622 000 - 165 469 424 AT 4 140 634 000 4 318 906 000 - 101 743 544 PL 5 622 802 000 6 164 808 000 70 641 524 PT 2 234 579 000 2 250 737 000 - 110 639 036 RO 2 456 853 000 2 624 549 000 - 17 262 364 SI 508 285 000 554 918 000 4 740 825 SK 1 019 441 000 1 047 895 000 - 35 797 137 FI 2 609 882 000 2 697 809 000 - 81 144 811 SE 5 550 585 000 5 743 323 000 - 168 580 059 Ukupno 148 742 882 000 154 936 664 000 -3 801 271 896





3. Ažuriranje rashoda

3.1. Poglavlje o planu REPowerEU u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost

U Komisijinu prijedlogu za plan REPowerEU utvrđeni su dodatni ciljevi za planove za oporavak i otpornost država članica, za koje će se potrebne reforme i ulaganja navesti u posebnom poglavlju. Komisija će zajedno s državama članicama osigurati sinergije i komplementarnosti između mjera koje se financiraju u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost, uključujući njegovo poglavlje o planu REPowerEU, i djelovanja koja se podupiru iz drugih nacionalnih fondova ili fondova Unije.

Točnije, prijedlog uključuje veću fleksibilnost za države članice u pogledu prijenosa sredstava koja su im dodijeljena na temelju Uredbe o zajedničkim odredbama i Uredbe o strateškim planovima u okviru ZPP-a . To bi državama članicama omogućilo da već od 2022. na dobrovoljnoj osnovi prenesu do 7,5 % svojih početnih dodijeljenih sredstava iz EFRR-a, KF-a, ESF-a plus i EFPRA-e u poglavlje o programu REPowerEU u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost. Stoga Komisija predlaže prilagodbu proračunske nomenklature i stvaranje četiriju novih proračunskih linija u okviru relevantnih programa, bez odobrenih sredstava, kako bi se ispunili zahtjevi država članica za dobrovoljni prijenos.

Proračunska linija Naziv Odobrena sredstva za preuzimanje obveza Odobrena sredstva za plaćanje Dio III. Komisija 05 02 11 Mehanizam za oporavak i otpornost – Doprinos iz EFRR-a p.m. p.m. 05 03 09 Mehanizam za oporavak i otpornost – doprinos iz Kohezijskog fonda p.m. p.m. 07 02 14 Mehanizam za oporavak i otpornost – doprinos iz Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) p.m. p.m. 08 04 06 Mehanizam za oporavak i otpornost – doprinos iz Europskog socijalnog fonda p.m. p.m. Ukupno 0 0

Odobrena sredstva zatim će se prenijeti u te nove linije, u skladu sa zahtjevima država članica za prijenos.

3.2. Proširenje mandata Eurojusta na prikupljanje i pohranu dokaza o ratnim zločinima

Uredba o proširenju mandata Eurojusta žurno je donesena kako bi se pružila potpora Ukrajini u cilju prikupljanja, čuvanja i analize dokaza povezanih s ratnim zločinima. Kako bi bez odgode mogao izvršavati svoj novi mandat, Eurojust je potrebno kadrovski ojačati već 2022. s 11 privremenih djelatnika, dva ugovorna djelatnika i tri upućena nacionalna stručnjaka. Stoga se predlaže da se planu radnih mjesta dodaju jedno radno mjesto u razredu AST4, sedam radnih mjesta u razredu AD5 i tri radna mjesta u razredu AD7, u skladu s razredima koji su već uključeni u zahtjev za nacrt proračuna za 2023. U zakonodavnom financijskom izvještaju priloženom prijedlogu Komisije učinak na rashode u 2022. procijenjen je na 1 581 000 EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanje kako bi se pokrili rashodi za plaće i razvoj informatičke baze podataka. Komisija će preispitati potrebno povećanje doprinosa EU-a Eurojustu s obzirom na očekivani rok stvarnog zapošljavanja tijekom 2022. i mogućnosti preraspodjele u okviru ukupnog proračuna Eurojusta, a ostatak namjerava financirati internim preraspodjelom unutar istog područja politike.

Prilog proračunu uključuje ažurirani plan radnih mjesta Eurojusta.





4. Financiranje

U proračunu za 2022. nisu zatražena dodatna odobrena sredstva za preuzimanje obveza i odobrena sredstva za plaćanje. Predlaže se da se prihodovna strana proračuna prilagodi kako je navedeno u ovom NIP-u br. 4/2022.



5. Sažeta tablica po naslovima VFO-a