EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 23.8.2022. COM(2022) 415 final 2022/0244(NLE) Prijedlog UREDBE VIJEĆA o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koje se primjenjuju u Baltičkome moru za 2023. te o izmjeni Uredbe (EU) 2022/109 u pogledu određenih ribolovnih mogućnosti u drugim vodama



OBRAZLOŽENJE 1.KONTEKST PRIJEDLOGA •Razlozi i ciljevi prijedloga U skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkoj ribarstvenoj politici („osnovna uredba o ZRP-u”), živi morski biološki resursi iskorištavaju se tako da se populacije lovljenih vrsta obnavljaju i održavaju iznad razina koje mogu proizvesti najviši održivi prinos (MSY). Utvrđivanje ribolovnih mogućnosti u obliku ukupnih dopuštenih ulova (TAC-ova) i kvota na godišnjoj osnovi važan je instrument za postizanje tog cilja. Uredbom (EU) 2016/1139 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg plana za Baltičko more (višegodišnji plan) dodatno se utvrđuju ciljani rasponi ribolovne smrtnosti. Ti se rasponi u ovom Prijedlogu upotrebljavaju za postizanje ciljeva zajedničke ribarstvene politike (ZRP), a posebno za postizanje i održavanje MSY-ja. Ovim Prijedlogom nastoje se utvrditi ribolovne mogućnosti država članica za 2023. za gospodarski najvažnije riblje stokove i skupine ribljih stokova u Baltičkome moru. Ovim Prijedlogom nastoji se urediti i morski rekreacijski ribolov u mjeri koja je potrebna kako bi se očuvali riblji stokovi na koje se odnosi ova Uredba. Radi pojednostavnjenja i pojašnjenja godišnjih odluka o TAC-ovima i kvotama, ribolovne mogućnosti u Baltičkome moru utvrđuju se od 2006. zasebnom uredbom. •Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području Prijedlogom se utvrđuju kvote na razinama koje su u skladu s ciljevima osnovne uredbe o ZRP-u. •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije Prijedlog je u skladu s ciljevima i pravilima ZRP-a te politikom Unije o održivom razvoju. 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST •Pravna osnova Članak 43. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost) Prijedlog je u isključivoj nadležnosti Unije kako je navedeno u članku 3. stavku 1. točki (d) UFEU-a. Stoga se načelo supsidijarnosti ne primjenjuje.

•Proporcionalnost Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti zbog razloga navedenih u nastavku. ZRP je jedna od zajedničkih politika. U skladu s člankom 43. stavkom 3. UFEU-a Vijeće mora donositi mjere o utvrđivanju i raspodjeli ribolovnih mogućnosti. Ovim Prijedlogom uredbe Vijeća ribolovne mogućnosti raspodjeljuju se među državama članicama. Na temelju članka 16. stavaka 6. i 7. te članka 17. osnovne uredbe o ZRP-u države članice slobodne su te mogućnosti raspodijeliti među regijama ili gospodarskim subjektima u skladu s kriterijima utvrđenima u navedenim člancima. Države članice stoga imaju širok manevarski prostor za odlučivanje o svojem najpoželjnijem socioekonomskom modelu za iskorištavanje ribolovnih mogućnosti koje su im dodijeljene. Prijedlog nema nikakve nove financijske posljedice za države članice. Ovakvu uredbu Vijeće donosi svake godine, a javna i privatna sredstva potrebna za njezinu provedbu već su na raspolaganju. •Odabir instrumenta Predloženi instrument: uredba. Riječ je o prijedlogu za utvrđivanje i raspodjelu ribolovnih mogućnosti koji se temelji na članku 43. stavku 3. UFEU-a. 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA •Savjetovanja s dionicima Na temelju Komunikacije Komisije „Prema održivijem ribarstvu u Uniji: trenutačno stanje i smjernice za 2023.” (COM(2022) 253 final) provedeno je savjetovanje sa Savjetodavnim vijećem za Baltičko more. Prijedlog se temelji na znanstvenim savjetima Međunarodnog vijeća za istraživanje mora (ICES). Preliminarna stajališta dionika izražena u vezi sa svim predmetnim ribljim stokovima uzeta su u obzir u najvećoj mjeri te se vodilo računa o tome da nisu proturječna postojećim politikama i da ne dovode do pogoršanja stanja osjetljivih resursa. O znanstvenim savjetima o ograničenjima ulova i stanju stokova raspravljalo se i s državama članicama na regionalnom forumu BALTFISH u lipnju 2022. •Prikupljanje i primjena stručnog znanja Provedeno je savjetovanje s ICES-om, koji je znanstvena organizacija. Unija svake godine od ICES-a traži znanstvene savjete o stanju važnih ribljih stokova. Primljeni savjeti odnose se na sve baltičke stokove, a TAC-ovi se predlažu za komercijalno najvažnije stokove. •Procjena učinka

Prijedlog je dio dugoročnog pristupa da se ribolov prilagodi dugoročno održivim razinama i na tim razinama zadrži. Očekuje se da će taj pristup dovesti do stabilnog ribolovnog pritiska i većih kvota, a time i boljih prihoda za ribare i njihove obitelji. Očekuje se da će veći broj iskrcaja koristiti ribarskoj industriji, potrošačima, prerađivačkoj industriji i sektoru maloprodaje te ostalim sektorima povezanima s gospodarskim i rekreacijskim ribolovom. U tom kontekstu, a osobito za Baltičko more, treba istaknuti povezanost održivog ribarstva i zdravog morskog okoliša. Strategija za bioraznolikost i povezane inicijative, ponajprije budući Akcijski plan za ribarstvo i morski okoliš, instrumenti su za postizanje tog cilja. Do 2019. odlukama o ribolovnim mogućnostima na Baltiku ribolovna smrtnost stokova za koje je izdan savjet o MSY-ju uspjela se uskladiti s rasponima MSY-ja u trenutku utvrđivanja TAC-a za sve stokove osim za haringu u zapadnom Baltiku. Osim toga, čini se da su se tim odlukama uspijevali obnoviti stokovi i uskladiti ribolovni kapacitet s ribolovnim mogućnostima. Međutim, 2019. postalo je očito da je bakalar u istočnom Baltiku pod velikim pritiskom. ICES procjenjuje da će taj stok najvjerojatnije i dalje biti osiromašen idućih godina. U 2021. postalo je očito da je i stok bakalara u zapadnom Baltiku već više godina zapravo na razinama koje su ispod održivih razina (tj. ispod razine Blim), a ICES je istaknuo i da je više populacija lososa u vrlo slabom stanju. Konačno, od 2020. biomasa haringe u središnjem Baltiku ispod je zdravih razina (tj. ispod razine Btrigger) te je 2022. haringa u Botničkom zaljevu došla vrlo blizu toj granici. Stoga je potreban daljnji napredak kako bi se svi stokovi obnovili i uskladili s MSY-jem. ICES je 31. svibnja 2022. objavio svoje znanstvene savjete za stokove u Baltičkome moru, osim savjeta za haringu u zapadnom Baltiku, koji je objavljen 30. lipnja 2022. ICES procjenjuje da je biomasa haringe u zapadnom Baltiku i bakalara u istočnom i zapadnom Baltiku i dalje ispod sigurnih bioloških granica. Biomasa haringe u središnjem Baltiku i dalje je ispod zdravih granica. Za bakalar u istočnom Baltiku i losos u Finskom zaljevu izdan je savjet utemeljen na načelu predostrožnosti. Za preostalih osam stokova izdan je savjet o MSY-ju: ·papalina, haringa u Riškom zaljevu i iverak zlatopjeg na zdravim su razinama, ·haringa u Botničkom zaljevu pala je na razine koje su tek neznatno više od zdravih, a ·bakalar u zapadnom Baltiku te haringa u zapadnom i središnjem Baltiku ispod su zdravih razina, ·stanje raznih populacija lososa u glavnom bazenu i dalje je vrlo raznoliko. Uzimajući u obzir prethodno navedeno, predlaže se zadržavanje: i. ribolovnih mogućnosti za lososa u Finskom zaljevu; ii. regionaliziranog pristupa primijenjenog na lososa u glavnom bazenu; i iii. TAC-ova za usputni ulov za haringu u zapadnom Baltiku te bakalar u zapadnom i istočnom Baltiku. Prijedlogom bi se ribolovne mogućnosti za haringu u središnjem Baltiku povećale za 14 %, a za iverka zlatopjega za 25 %. Prijedlogom bi se ribolovne mogućnosti za haringu u Botničkom zaljevu smanjile za 28 %, za haringu u Riškom zaljevu za 4 %, a za papalinu za 20 %. Stoga će gospodarski učinak prijedloga za 2023. biti smanjenje ribolovnih mogućnosti za sve države članice. Sve u svemu, ovim Prijedlogom ribolovne mogućnosti na Baltiku smanjuju se na razinu od približno 402 000 tona, odnosno za 15,6 % u odnosu na ribolovne mogućnosti za 2022. •Primjerenost i pojednostavnjenje propisa U prijedlogu se zadržava fleksibilnost u okviru mehanizama razmjene kvota već utvrđenih uredbama o ribolovnim mogućnostima u Baltičkome moru iz prethodnih godina. Ne predlažu se nova pravila ni novi administrativni postupci za javna tijela (na razini Unije ili na nacionalnoj razini) kojima bi se povećalo administrativno opterećenje. Prijedlog se odnosi na godišnju uredbu koja se primjenjuje na 2023. te ne uključuje klauzulu o reviziji. 4.UTJECAJ NA PRORAČUN Prijedlog ne utječe na proračun Unije. 5.DRUGI ELEMENTI •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja Praćenje iskorištavanja ribolovnih mogućnosti u obliku TAC-ova i kvota uvedeno je Uredbom Vijeća (EZ) br. 1224/2009.

•Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga Prijedlogom se utvrđuju ribolovne mogućnosti za 2023. za određene stokove ili skupine stokova za države članice koje love ribu u Baltičkome moru. Uredba (EU) 2016/1139 o utvrđivanju višegodišnjeg plana za Baltičko more („višegodišnji plan”) stupila je na snagu 20. srpnja 2016. Tim višegodišnjim planom određuje se da se ribolovne mogućnosti moraju utvrđivati u skladu s ciljevima tog plana i biti u skladu s ciljanim rasponima vrijednosti ribolovne smrtnosti navedenima u najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima, osobito savjetima ICES-a ili sličnog neovisnog znanstvenog tijela. Za stokove za koje je izdan savjet o MSY-ju, u članku 4. stavku 3. višegodišnjeg plana predviđa da se TAC u načelu određuje na razini ribolovne smrtnosti koja dovodi do MSY-ja (tj. na razini „vrijednosti FMSY-ja”) ili ispod nje (tj. u „donjem rasponu FMSY-ja”). Međutim, u skladu s člankom 4. stavkom 4. višegodišnjeg plana, TAC se uvijek može utvrditi i ispod rasponâ FMSY-ja. Pod uvjetima utvrđenima u članku 4. stavku 5. višegodišnjeg plana, TAC za zdrave stokove može se utvrditi iznad vrijednosti FMSY-ja („gornji raspon FMSY-ja”). Za stokove s biomasom ispod zdravih granica, tj. ispod granične referentne točke za biomasu stoka u mrijestu, ispod koje je potrebno poduzeti mjere kako bi se stok obnovio iznad razina koje mogu proizvesti MSY („Btrigger”), člankom 5. stavkom 1. višegodišnjeg plana propisuje se da se moraju poduzeti odgovarajuće korektivne mjere kako bi se osigurao brz povratak stoka na zdrave razine. Ponajprije se mora utvrditi TAC na razini smanjenoj ispod gornjeg raspona FMSY-ja, uzimajući u obzir smanjenje biomase. U skladu s člankom 5. stavkom 2. višegodišnjeg plana, ako je biomasa stoka čak ispod sigurnih bioloških granica, tj. referentne točke za biomasu stoka u mrijestu, ispod koje može doći do smanjene reproduktivne sposobnosti stoka („Blim”), trebaju se poduzeti daljnje korektivne mjere. Korektivne mjere konkretno mogu uključivati obustavu ciljanog ribolova predmetnog stoka i odgovarajuće smanjenje ribolovnih mogućnosti za te ili druge stokove u toj vrsti ribolova. Mogu se donijeti i druge korektivne mjere, koje bi trebale biti funkcionalno povezane s ribolovnim mogućnostima. Mjere bi trebalo odabrati u skladu s prirodom, ozbiljnošću, trajanjem i ponavljanjem stanja. U skladu s osnovnom uredbom o ZRP-u ribolovne mogućnosti za stokove za koje je izdan savjet utemeljen na načelu predostrožnosti moraju se utvrditi na razinama kojima se osigurava barem usporediv stupanj očuvanja. U uvodnoj izjavi 8. osnovne uredbe o ZRP-u navodi se da bi se u odlukama o upravljanju za mješoviti ribolov trebale uzeti u obzir poteškoće izlova svih stokova u mješovitom ribolovu uz istodobno ostvarivanje razine MSY-ja, osobito ako znanstveni savjeti pokazuju da je vrlo teško izbjeći fenomen „vrsta koje ograničavaju ribolov” (engl. choke species) povećanjem selektivnosti ribolovnih alata koji se koriste. Ribolovne mogućnosti predlažu se u skladu s člankom 16. stavkom 1. (o načelu relativne stabilnosti) i člankom 16. stavkom 4. (o ciljevima ZRP-a i pravilima predviđenima višegodišnjim planovima) osnovne uredbe o ZRP-u. Radi utvrđivanja kvota Unije za stokove koje Unija dijeli s Ruskom Federacijom, odgovarajuće količine tih stokova oduzete su od TAC-ova koje je preporučio ICES. TAC-ovi i kvote dodijeljeni državama članicama navedeni su u Prilogu ovom Prijedlogu. Prema procjeni ICES-a veličina stoka haringe u zapadnom Baltiku blago se povećala, ali i dalje iznosi samo 59 % Blim. Nadalje, ICES procjenjuje da će biomasa ostati ispod razine Blim barem do 2025., čak i uz potpuni prestanak ribolova. Razina novačenja godinama je niska te je i dalje na dosad najnižoj razini. Budući da se ni u jednom scenariju ulova biomasa ne bi u bliskoj budućnosti povećala iznad razine Blim, ICES ponovno, petu godinu zaredom, savjetuje da se dopusti nulta stopa ulova. Vijeće je 2021. odlučilo zabraniti usmjereni ribolov, osim isključivo znanstvenog ribolova i malog obalnog ribolova, u skladu s člankom 5. stavkom 2. i člankom 4. stavkom 4. višegodišnjeg plana. Vijeće je tad odlučilo i utvrditi TAC za neizbježne usputne ulove kako bi se izbjeglo ograničavanje drugih vrsta ribolova. Budući da još nije prošlo dovoljno vremena da se tim korektivnim mjerama poboljša stanje stoka, Komisija predlaže da se zadrži zabrana usmjerenog ribolova i da se zadrži ista razina TAC-a. Za bakalar u istočnom Baltiku ICES i dalje ne može utvrditi vrijednosti raspona FMSY-ja. Stoga je za 2023. izdao savjet utemeljen na načelu predostrožnosti. ICES četvrtu godinu zaredom savjetuje da se dopusti nulta stopa ulova. ICES procjenjuje da je veličina stoka i dalje ispod razine Blim i da će srednjoročno ostati ispod nje čak i uz potpuni prestanak ribolova. Nadalje, ICES procjenjuje da se biomasa 2021. povećala tek u zanemarivoj mjeri te da je novačenje i dalje na rekordno niskoj razini. S obzirom na iscrpljenost stoka, od 2019. donesene su stroge mjere. Zabranjen je usmjereni ribolov bakalara u istočnom Baltiku, osim isključivo znanstvenog ribolova, a TAC je ograničen na neizbježne usputne ulove kako bi se izbjeglo ograničavanje većine drugih vrsta ribolova u Baltičkome moru. Donesene su dodatne korektivne mjere funkcionalno povezane s ribolovnim mogućnostima u obliku zabrane ribolova na području mrijestilišta za vrijeme vrhunca razdoblja mriješćenja i na potencijalnim mrijestilištima. Dopuštene su iznimke za isključivo znanstveni ribolov, određene vrste malog obalnog ribolova pasivnim ribolovnim alatima i ribolova pelagičnih vrsta za ljudsku potrošnju izvan glavnih potencijalnih mrijestilišta. Osim toga, rekreacijski ribolov zabranjen je na glavnom području rasprostranjenosti od 2020. jer bi ulovljene količine bile znatno veće od TAC-a za usputni ulov. Budući da još nije prošlo dovoljno vremena da se korektivnim mjerama poboljša stanje stoka, Komisija predlaže da se zadrže te mjere i da se zadrži ista razina TAC-a. Kad je riječ o bakalaru u zapadnom Baltiku, ICES već više godina procjenjuje da je stanje tog stoka osjetljivo i da mu je veličina ispod Btrigger. Stoga su ribolovne mogućnosti znatno smanjene te su donesene popratne mjere, kao što su zabrane ribolova na području mrijestilišta i ograničenja rekreacijskog udičarskog ribolova. Svake se godine prognoziralo da će se sljedeće godine stok obnoviti, no to se zasad nije dogodilo. ICES je 2021. primijetio postojanje znatnih neusklađenosti u svojim prethodnim procjenama. Stoga je proveo detaljniju procjenu. U toj se procjeni pokazalo da je stok zapravo bio na razini ispod razine Blim tijekom većine razdoblja od posljednjih deset godina. Stoga je ICES savjetovao da se znatno smanje ukupni ulovi. Vijeće je odlučilo zabraniti usmjereni ribolov, osim isključivo znanstvenog ribolova, i ograničiti TAC na neizbježne usputne ulove kako bi se izbjeglo ograničavanje drugih vrsta ribolova. Postojeće dodatne korektivne mjere funkcionalno povezane s ribolovnim mogućnostima zadržane su ili pojačane. Zadržana je zabrana ribolova na području mrijestilišta za vrijeme vrhunca razdoblja mriješćenja i na potencijalnim mrijestilištima, uz iznimku isključivo znanstvenog ribolova, određenih vrsta malog obalnog ribolova pasivnim ribolovnim alatima, ribolova pelagičnih vrsta za ljudsku potrošnju izvan glavnih potencijalnih mrijestilišta i lova školjkaša dredžama u određenim plitkim vodama. Nadalje, zabrana ribolova na području mrijestilišta proširena je kako bi se njome obuhvatio rekreacijski udičarski ribolov. Izvan tog razdoblja dnevno ograničenje ulova za rekreacijski udičarski ribolov smanjeno je na jednu ribu dnevno po ribiču. U ovogodišnjem savjetu ICES navodi da se procjenjuje da će novačenje 2022. biti nešto više nego prethodnih godina. Međutim, biomasa stoka dodatno se smanjila i trenutačno se nalazi na svega 38 % razine Blim. Unatoč tomu, u savjetu o ulovu za vrijednost FMSY-ja navodi se da se povećaju ukupni ulovi (kao ni 2021., ICES nije u mogućnosti izdati zasebne savjete o ulovu za gospodarske i rekreacijske ulove) te se procjenjuje da će biomasa 2024. biti iznad razine Blim. ICES istodobno ističe da je njegova kratkoročna prognoza mnogo neizvjesnija nego inače jer se u okviru modela procjene ne uzimaju u obzir određeni (vjerojatno znatni) nepoznati čimbenici smrtnosti. Stoga ICES ističe da u situaciji u kojoj su ulovi na razini vrijednosti FMSY-ja postoji velika opasnost da će biomasa 2024. zapravo ostati ispod razine Blim. S obzirom na vrlo nisku veličinu stoka, procjene ICES-a i povijest neizvjesnosti pri procjeni stokova, Komisija predlaže primjenu opreznog pristupa zadržavanjem iste razine TAC-a i postojećih korektivnih mjera. ICES je 2020. procijenio da je biomasa haringe u središnjem Baltiku pala ispod razine Btrigger. Dodatno se smanjila i 2021. te približila razini Blim. Ribolovne mogućnosti znatno su se smanjile, dok se stok ponovno povećao, ali je i dalje ispod razine Btrigger. Znatnog novačenja nije bilo od 2015., a glavni je pokretač postojećih ribolovnih mogućnosti veličina godišta 2019. Međutim, postoje razlike u procjeni za ovogodišnje godište. ICES je 2020. procijenio da je godište 2019. bilo veliko, prošle godine procijenio je da je bilo ispodprosječno, a ove godine da je bilo natprosječno. Na osnovi toga ICES savjetuje da se ribolovne mogućnosti znatno povećaju, ali pritom ističe da se stok temelji na samo jednom godištu, čija je veličina neizvjesna. Stoga Komisija predlaže, u skladu s člankom 5. stavkom 1. višegodišnjeg plana, da se primijeni oprezni pristup i da se ribolovne mogućnosti utvrde na najnižoj vrijednosti raspona FMSY-ja. Procjena za haringu u Botničkom zaljevu posljednjih je godina bila povezana s nekim neizvjesnostima. Biomasa se od 2010. stalno smanjuje. ICES je 2019. morao stupanj svojeg savjeta smanjiti na savjet utemeljen na načelu predostrožnosti na temelju 3. kategorije podataka ICES-a zbog postojanja jake pristranosti naknadnog uvida. Nakon određenog detaljnog rada, ICES je 2021. stupanj svojeg savjeta ponovno povećao na savjet o MSY-ju na temelju 1. kategorije podataka ICES-a. Procijenio je da se biomasa konačno ponovno počela povećavati te je savjetovao da se ribolovne mogućnosti znatno povećaju. ICES sad procjenjuje da je biomasa stoka zapravo bila mnogo manja prethodnih godina i da je pala na razinu neznatno višu od razine Btrigger. ICES navodi da je to kretanje vjerojatno posljedica sve manje veličine haringe, što je fenomen koji već neko vrijeme primjećuju određeni obalni ribari. Iako je posljednjih 15 godina masa u odnosu na starost bila niska, dodatno se smanjila 2021. Jedini scenarij ulova koji je savjetovao ICES, a kojim bi se stok 2024. zadržao iznad razine Btrigger, scenarij je u kojem su ribolovne mogućnosti utvrđene na najnižoj vrijednosti raspona FMSY-ja. S obzirom na negativno kretanje stoka i kako bi se izbjeglo da stok padne ispod razine Btrigger, Komisija predlaže da se ribolovne mogućnosti utvrde na najnižoj vrijednosti FMSY-ja. Savjet ICES-a za haringu u Riškom zaljevu ne sadržava nikakva posebna ograničenja, pa predloženi TAC odgovara vrijednosti FMSY-ja. Prema podacima ICES-a, biomasa papaline zdrava je, ali je prijašnji ribolovni pritisak bio iznad razine FMSY-ja. Nadalje, ICES savjetuje da se u obzir uzmu interakcije više vrsta jer je papalina važna za prehranu bakalara. Stoga Komisija, u skladu s člankom 4. stavkom 3. višegodišnjeg plana, predlaže da se TAC utvrdi u donjem rasponu FMSY-ja. TAC za iverka zlatopjega predlaže se u skladu sa: i. savjetom o MSY-ju za stok u podzonama 21, 22 i 23; i ii. savjetom o MSY-ju za stok u podzonama 24–32, čiji je stupanj ove godine povećan na savjet o MSY-ju na temelju 2. kategorije podataka ICES-a. Oba stoka dobro se razvijaju, no trebalo bi uzeti u obzir interakcije više vrsta. Bakalar je neizbježan usputni ulov u ribolovu iverka zlatopjega, a razine usputnog ulova mogu biti znatne, osobito ako se ne upotrebljavaju selektivniji ribolovni alati. Komisija predlaže da se ribolovne mogućnosti za oba stoka bakalara u Baltiku zadrže na vrlo niskoj razini. Stoga Komisija predlaže, u skladu s člankom 4. stavkom 3. višegodišnjeg plana, da se TAC za iverka zlatopjega utvrdi u donjem rasponu FMSY-ja. ICES je više godina tvrdio da se stanje riječnih stokova lososa u Baltičkome moru jako razlikuje, pri čemu su neki stokovi zdravi, a drugi vrlo slabi. Za lososa u glavnom bazenu ICES je obično izdavao savjet o MSY-ju, a za lososa u Finskom zaljevu savjet utemeljen na pristupu osmišljenom za stokove za koje su podaci ograničeni. Nakon detaljne procjene ICES je odlučio 2020. taj pristup primijeniti i na glavni bazen. Nakon daljnjeg rada ICES je 2021. ponovno izdao savjet o MSY-ju. Međutim, u tom je savjetu prvi put navedeno da bi, kako bi se zaštitili slabi riječni stokovi, trebalo prestati sa svim gospodarskim i rekreacijskim ulovima lososa u glavnom bazenu, koji su oba sami po sebi mješoviti ribolov u kojem se lovi losos i iz zdravih i iz slabih riječnih stokova. Međutim, ICES je pritom smatrao i da bi nastavak postojećeg usmjerenog ribolova na obalnim područjima Botničkog zaljeva i Alandskog mora za vrijeme ljetne migracije lososa i dalje imao učinak predostrožnosti. Stoga je Vijeće odlučilo zabraniti usmjereni ribolov lososa u glavnom bazenu i utvrditi TAC za usputni ulov za neizbježne usputne ulove, uz iznimku isključivo znanstvenog ribolova, pri čemu se na tim sjevernim obalnim područjima i dalje dopušta usmjereni ribolov lososa u ljetnom razdoblju. Vijeće je donijelo i dodatne korektivne mjere funkcionalno povezane s ribolovnim mogućnostima. Zabranjen je ribolov parangalima na udaljenosti većoj od četiri nautičke milje, mjereno od polaznih crta. Nadalje, u rekreacijskom ribolovu dnevno ograničenje ulova od jednog lososa s odrezanom masnom perajom po ribiču primjenjuje se ako i kad je zabranjen usmjereni gospodarski ribolov. Za lososa u Finskom zaljevu Vijeće je utvrdilo TAC u skladu s ICES-ovim savjetom utemeljenim na načelu predostrožnosti. Odgovarajuća radna skupina ICES-a nije se mogla sastati 2022. zbog ruskog agresivnog rata protiv Ukrajine, pa je ICES odlučio zadržati svoj savjet za lososa u glavnom bazenu i savjet za lososa u Finskom zaljevu. Na osnovi toga Komisija predlaže da se te dvije razine TAC-a zadrže nepromijenjene i da se zadrže postojeće korektivne mjere te se pritom izričito utvrđuje da tehnike rekreacijskog ribolova za ulov i puštanje nisu dopuštene jer ICES smatra da je smrtnost nakon puštanja previsoka da bi se zaštitile slabe populacije. Uredbom Vijeća (EZ) br. 847/96 utvrđeni su dodatni uvjeti za upravljanje TAC-ovima iz godine u godinu, uključujući odredbe o fleksibilnosti iz članka 3. za stokove na koje se primjenjuju zaštitni TAC-ovi i članka 4. za stokove na koje se primjenjuju analitički TAC-ovi. U članku 2. te uredbe propisuje se da Vijeće pri utvrđivanju TAC-ova mora odlučiti na koje se stokove članci 3. i 4. ne bi smjeli primjenjivati, ponajprije na temelju biološkog stanja tih stokova. Nedavno je člankom 15. stavkom 9. osnovne uredbe o ZRP-u uveden mehanizam fleksibilnosti za sve stokove obuhvaćene obvezom iskrcavanja. Stoga bi, radi izbjegavanja prekomjerne fleksibilnosti kojom bi se dovelo u pitanje načelo racionalnog i odgovornog iskorištavanja živih morskih bioloških resursa i omelo ostvarivanje ciljeva ZRP-a, trebalo pojasniti da se članci 3. i 4. Uredbe (EZ) br. 847/96 primjenjuju samo ako se države članice ne koriste fleksibilnošću iz godine u godinu predviđenom u članku 15. stavku 9. osnovne uredbe o ZRP-u. Komisija predlaže i izmjenu Uredbe Vijeća (EU) 2022/109 kako bi se utvrdio TAC za norvešku ugoticu, za koju ribolovna godina počinje 1. studenoga 2022. Razina TAC-a navodi se uz napomenu „pm” (pro memoria) do objave savjeta ICES-a koja se očekuje početkom listopada 2022. i savjetovanja s Ujedinjenom Kraljevinom.





2022/0244 (NLE) Prijedlog UREDBE VIJEĆA o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koje se primjenjuju u Baltičkome moru za 2023. te o izmjeni Uredbe (EU) 2022/109 u pogledu određenih ribolovnih mogućnosti u drugim vodama VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 3., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, budući da: (1)Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća zahtijeva se da se mjere očuvanja donose uzimajući u obzir raspoložive znanstvene, tehničke i gospodarske savjete, uključujući, gdje je to relevantno, izvješća koja su sastavili Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo i druga savjetodavna tijela, savjete primljene od savjetodavnih vijeća osnovanih za odgovarajuća geografska područja ili područja nadležnosti te zajedničke preporuke država članica. (2)Vijeće treba donijeti mjere o utvrđivanju i raspodjeli ribolovnih mogućnosti, uključujući, prema potrebi, određene uvjete koji su s tim ribolovnim mogućnostima funkcionalno povezani. U skladu s člankom 16. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 ribolovne mogućnosti trebale bi se raspodijeliti među državama članicama tako da se osigura relativna stabilnost ribolovnih aktivnosti svake države članice za svaki riblji stok ili svaku vrstu ribolova. (3)Uredbom (EU) br. 1380/2013 predviđa se da je cilj zajedničke ribarstvene politike postići stopu iskorištavanja kojom se osigurava najviši održivi prinos (MSY) do 2015. ako je to moguće, a postupnim povećavanjem najkasnije do 2020. za sve stokove. Cilj prijelaznog razdoblja do 2020. bio je uravnotežiti postizanje MSY-ja za sve stokove s mogućim socioekonomskim posljedicama povezanima s mogućim prilagodbama povezanih ribolovnih mogućnosti. (4)Stoga bi, u skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013, ukupne dopuštene ulove (TAC-ove) trebalo utvrditi na temelju raspoloživih znanstvenih savjeta, tako da se uzimaju u obzir biološke i socioekonomske posljedice, istodobno osigurava pravedno postupanje prema različitim sektorima ribarstva te uzimaju u obzir mišljenja iznesena za vrijeme savjetovanja s dionicima. (5)Uredbom (EU) 2016/1139 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđuje se višegodišnji plan za stokove bakalara, haringe i papaline u Baltičkome moru i za ribarstvo koje iskorištava te stokove („višegodišnji plan”). Višegodišnjim planom želi se osigurati da se iskorištavanjem živih morskih bioloških resursa populacije izlovljavanih vrsta obnavljaju i održavaju iznad razina koje mogu proizvesti MSY. Člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013 predviđa se da bi ribolovne mogućnosti za stokove koji podliježu posebnim višegodišnjim planovima trebalo utvrditi u skladu s pravilima utvrđenima u tim višegodišnjim planovima. (6)U skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1139 ribolovne mogućnosti za stokove navedene u članku 1. te uredbe trebalo je utvrditi kako bi se ribolovna smrtnost na razini MSY-ja izražena u rasponima postigla što prije, a postupnim povećavanjem najkasnije do 2020. Stoga bi se ograničenja ulova koja se primjenjuju 2023. na relevantne stokove u Baltičkome moru trebala utvrditi u skladu s ciljevima višegodišnjeg plana. (7)Međunarodno vijeće za istraživanje mora (ICES) objavilo je 31. svibnja 2022. svoje godišnje savjete za stokove u Baltičkome moru, osim savjeta za haringu u zapadnom Baltiku, koji je objavljen 30. lipnja 2022. ICES navodi da se biomasa haringe u zapadnom Baltiku u podzonama ICES-a 20–24 neznatno povećala, ali je na razini od samo 59 % granične referentne točke za biomasu stoka u mrijestu (Blim), ispod koje može doći do smanjene reproduktivne sposobnosti. Osim toga, novačenje je i dalje na rekordno niskim razinama. Stoga je ICES petu godinu zaredom izdao savjet o nultoj stopi ulova za haringu u zapadnom Baltiku. U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1139 trebalo bi donijeti sve primjerene korektivne mjere kako bi se osigurao brz povratak predmetnog stoka na razine koje su iznad razine koja može proizvesti MSY. Člankom 5. stavkom 2. te uredbe zahtijeva se i donošenje dodatnih korektivnih mjera. Stoga je 2022. zabranjen usmjereni ribolov haringe u zapadnom Baltiku te je utvrđen vrlo nizak TAC za neizbježne usputne ulove haringe u zapadnom Baltiku kako bi se izbjegao fenomen vrsta koje ograničavaju ribolov. Međutim, ciljani ribolov haringe u zapadnom Baltiku bio je dopušten za ribolovne operacije koje se obavljaju isključivo u svrhu znanstvenih istraživanja i koje su potpuno u skladu s uvjetima utvrđenima u članku 25. Uredbe (EU) 2019/1241 Europskog parlamenta i Vijeća te je bio dopušten ribarima koji se bave malim obalnim ribolovom određenim pasivnim ribolovnim alatima. S obzirom na savjet ICES-a i nepromijenjeno stanje stoka, primjereno je zadržati razinu ribolovnih mogućnosti i funkcionalno povezane korektivne mjere. (8)Kad je riječ o stoku bakalara u istočnom Baltiku, ICES je od 2019. svoj savjet utemeljen na načelu predostrožnosti mogao temeljiti na procjeni bogatijoj podacima. ICES procjenjuje da je biomasa stoka bakalara u istočnom Baltiku i dalje ispod razine Blim te da se od 2021. povećala tek u zanemarivoj mjeri. Stoga je ICES četvrtu godinu zaredom izdao savjet o nultoj stopi ulova za bakalar u istočnom Baltiku. Od 2019. u Uniji su donesene stroge mjere očuvanja. U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1139 usmjereni ribolov bakalara u istočnom Baltiku zabranjen je, a TAC za neizbježne usputne ulove bakalara u istočnom Baltiku utvrđen je na vrlo niskoj razini kako bi se izbjegao fenomen vrsta koje ograničavaju ribolov. Nadalje, donesene su dodatne korektivne mjere koje su funkcionalno povezane s ribolovnim mogućnostima u obliku zabrane ribolova na području mrijestilišta i zabrane rekreacijskog ribolova na glavnom području rasprostranjenosti. S obzirom na savjet ICES-a i nepromijenjeno stanje stoka, primjereno je zadržati razinu ribolovnih mogućnosti i funkcionalno povezane korektivne mjere. (9)Kad je riječ o stoku bakalara u zapadnom Baltiku, znanstvene procjene već nekoliko godina pokazuju da je biomasa stoka u mrijestu ispod granične referentne točke, ispod koje treba poduzeti konkretne i prikladne mjere upravljanja (Btrigger). Stoga su posljednjih godina donošene sve strože mjere upravljanja. ICES je 2021. odlučio provesti detaljniju procjenu, kojom je utvrđeno da je tijekom više od deset godina biomasa stoka bakalara u zapadnom Baltiku zapravo uglavnom bila ispod razine Blim. Stoga je, u skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1139, zabranjen usmjereni ribolov bakalara u zapadnom Baltiku te je utvrđen vrlo nizak TAC za neizbježne usputne ulove bakalara u zapadnom Baltiku kako bi se izbjegao fenomen vrsta koje ograničavaju ribolov. Nadalje, donesene su dodatne korektivne mjere koje su funkcionalno povezane s ribolovnim mogućnostima u obliku proširene zabrane ribolova na području mrijestilišta, što obuhvaća i rekreacijski ribolov, te dodatnog smanjenja dnevnog ograničenja ulova u rekreacijskom ribolovu. Ove je godine ICES naniže revidirao biomasu stoka te se, unatoč neznatnom povećanju u prošloj godini, procjenjuje da je biomasa manja od 40 % razine Blim. Zbog neznatno povećanih procjena o novačenju i nejasnih dodatnih čimbenika smrtnosti, koje ICES zasad ne može uključiti u svoj model procjene, u savjetu u pogledu ribolovne smrtnosti koja dovodi do MSY-ja (FMSY) savjetuje se da se povećaju ukupni ulovi. Međutim, ICES ističe da je njegova kratkoročna prognoza izrazito neizvjesna te da je, s obzirom na nejasnu dodatnu smrtnost, moguće da postoji vjerojatnost od 66 % da će biomasa stoka 2024. ostati ispod razine Blim ako se ribolovne mogućnosti utvrde na razini vrijednosti FMSY-ja. Nadalje, kao i 2021., ICES nije u mogućnosti dati zasebne savjete o ulovu za gospodarski i rekreacijski ulov. S obzirom na opadajuće stanje stoka i neizvjesnost u pogledu savjeta o ulovima na razini vrijednosti FMSY-ja, primjereno je primijeniti predostrožni pristup te zadržati razinu ribolovnih mogućnosti i funkcionalno povezane korektivne mjere. (10)ICES je 2020. procijenio da je biomasa haringe u središnjem Baltiku pala ispod razine Btrigger, a 2021. procijenio je da se približila razini Blim. U ovoj godini ICES procjenjuje da se biomasa povećala, ali je i dalje ispod razine Btrigger. Stok se temelji samo na godištu 2019., a od 2020. bilo je znatnih razlika u procjeni njegove veličine. Stoga je primjereno utvrditi ribolovne mogućnosti u skladu s člankom 5. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1139. (11)Biomasa haringe u Botničkom zaljevu stalno se smanjivala od 2010. ICES je 2019. odlučio izdati savjet utemeljen na pristupu osmišljenom za stokove za koje su podaci ograničeni, zbog postojanja jake pristranosti naknadnog uvida u procjeni stoka. Nakon detaljne analize ICES je 2021. ponovno bio u mogućnosti izdati savjet o MSY-ju. U ažuriranom savjetu za 2021. savjetovalo se da se znatno povećaju ribolovne mogućnosti za 2021., što se temeljilo na procjeni da se biomasa konačno počela povećavati. Savjet ICES-a za 2022. bio je da se ribolovne mogućnosti neznatno smanje. Međutim, ICES je u savjetu za 2023. biomasu stoka revidirao znatno naniže. Prema ICES-u, ta manja biomasa najvjerojatnije je posljedica stalnog smanjenja veličine haringe. ICES procjenjuje da je biomasa stoka sad tek nešto viša od razine Btrigger. Jedini scenarij ulova koji je savjetovao ICES, a kojim bi se stok 2024. zadržao iznad razine Btrigger, scenarij je u kojem su ribolovne mogućnosti utvrđene na najnižoj vrijednosti raspona FMSY-ja. S obzirom na negativno kretanje stoka i kako bi se izbjeglo da stok padne ispod razine Btrigger, primjereno je utvrditi ribolovne mogućnosti na najnižoj vrijednosti FMSY-ja.

(12)Prema savjetu ICES-a o iverku zlatopjegu, bakalar je usputni ulov u ribolovu iverka zlatopjega. Prema savjetu ICES-a o papalini, papalina se lovi u mješovitom ribolovu s haringom i plijen je bakalara. Stoga je primjereno uzeti u obzir te interakcije više vrsta i utvrditi ribolovne mogućnosti za iverka zlatopjega odnosno papalinu u donjem rasponu FMSY-ja. (13)Kad je riječ o lososu u podzonama ICES-a 22–31, ICES već nekoliko godina tvrdi da se stanje pojedinih riječnih stokova jako razlikuje. ICES je 2021., nakon detaljne analize, savjetovao da bi, kako bi se zaštitili slabi riječni stokovi, trebalo prestati sa svim gospodarskim i rekreacijskim ulovima u glavnom bazenu, koji su oba sami po sebi mješoviti ribolov u kojem se lovi losos i iz zdravih i iz slabih riječnih stokova. Međutim, ICES je smatrao da bi se postojeći usmjereni ribolov na obalnim područjima Botničkog zaljeva i Alandskog mora mogao nastaviti za vrijeme ljetne migracije lososa. Stoga je utvrđen poseban TAC za usputne ulove lososa na tim područjima, uz iznimku: i. ribolovnih operacija koje se provode isključivo u svrhu znanstvenih istraživanja i potpuno u skladu s uvjetima utvrđenima u članku 25. Uredbe (EU) 2019/1241; i ii. obalnog ribolova sjeverno od geografske širine 59° 30′ S u razdoblju od 1. svibnja do 31. kolovoza. Donesene su i dodatne korektivne mjere funkcionalno povezane s ribolovnim mogućnostima u obliku ograničenja upotrebe parangala i dnevnog ograničenja ulova u rekreacijskom ribolovu. ICES je svoj savjet iz 2021. zadržao i u 2022. Stoga je primjereno zadržati razinu ribolovnih mogućnosti i funkcionalno povezane korektivne mjere i pritom pojasniti da nisu dopuštene tehnike rekreacijskog ribolova za ulov i puštanje. (14)Kako bi se osiguralo potpuno iskorištavanje mogućnosti obalnog ribolova, 2019. uvedena je ograničena fleksibilnost među područjima za lososa između podzona ICES-a 22–31 i podzone ICES-a 32. S obzirom na nepromijenjene ribolovne mogućnosti za ta dva stoka, primjereno je zadržati postojeću fleksibilnost. (15)Zabrana ribolova morske pastrve na udaljenosti većoj od četiri nautičke milje, mjereno od polaznih crta, i ograničavanje usputnog ulova morske pastrve na 3 % kombiniranog ulova morske pastrve i lososa uvelike su pridonijeli bitnom smanjenju prethodno znatnog pogrešnog izvješćivanja o ulovu u ribolovu lososa, ponajprije kao ulova morske pastrve. Stoga je primjereno zadržati odgovarajuću odredbu kako bi se zadržala niska razina pogrešnog izvješćivanja. (16)Mjerama koje se odnose na rekreacijski ribolov bakalara i lososa te mjerama za očuvanje stokova morske pastrve i lososa ne bi se smjele dovoditi u pitanje strože nacionalne mjere u skladu s člancima 19. i 20. Uredbe (EU) br. 1380/2013. (17)Iskorištavanje ribolovnih mogućnosti utvrđenih u ovoj Uredbi podliježe Uredbi Vijeća (EZ) br. 1224/2009, a posebno njezinim člancima 33. i 34. o evidentiranju ulova i ribolovnog napora odnosno dostavljanju podataka o iscrpljenju ribolovnih mogućnosti Komisiji. Stoga bi ovom Uredbom trebalo utvrditi oznake za iskrcavanja stokova koji podliježu ovoj Uredbi, a koje države članice trebaju upotrebljavati pri dostavljanju podataka Komisiji. (18)Uredbom Vijeća (EZ) br. 847/96 utvrđeni su dodatni uvjeti za upravljanje TAC-ovima iz godine u godinu, uključujući odredbe o fleksibilnosti iz članka 3. za stokove na koje se primjenjuju zaštitni TAC-ovi i članka 4. za stokove na koje se primjenjuju analitički TAC-ovi. U članku 2. Uredbe (EZ) br. 847/96 propisuje se da Vijeće pri utvrđivanju TAC-ova mora odlučiti na koje se stokove članci 3. i 4. ne bi smjeli primjenjivati, ponajprije na temelju biološkog stanja tih stokova. Nedavno je člankom 15. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013 uveden mehanizam fleksibilnosti iz godine u godinu za sve stokove koji podliježu obvezi iskrcavanja. Stoga bi, radi izbjegavanja prekomjerne fleksibilnosti kojom bi se dovelo u pitanje načelo racionalnog i odgovornog iskorištavanja živih morskih bioloških resursa, omelo ostvarivanje ciljeva zajedničke ribarstvene politike i uzrokovalo pogoršanje biološkog stanja stokova, trebalo izričito navesti da se članci 3. i 4. Uredbe (EZ) br. 847/96 primjenjuju na analitičke TAC-ove samo ako se ne iskorištava fleksibilnost iz godine u godinu predviđena člankom 15. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013. (19)Biomasa stoka bakalara u istočnom Baltiku, bakalara u zapadnom Baltiku i haringe u zapadnom Baltiku ispod je razine Blim te su 2023. dopušteni samo usputni ulov, znanstveni ribolov i, za haringu u zapadnom Baltiku, određene vrste malog obalnog ribolova. Stoga su se države članice koje imaju udio u kvoti odgovarajućeg TAC-a obvezale da na te stokove u 2023. neće primjenjivati fleksibilnost iz godine u godinu predviđenu člankom 15. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013 kako ulovi u 2023. ne bi premašili TAC utvrđen za bakalara u istočnom Baltiku, haringu u zapadnom Baltiku i bakalara u zapadnom Baltiku. Nadalje, južno od geografske širine 59° 30′ S biomasa gotovo svih riječnih stokova lososa ispod je granične referentne točke za proizvodnju mlađi lososa (Rlim) te su u 2023. dopušteni samo usputni ulov i znanstveni ribolov. Stoga su relevantne države članice preuzele sličnu obvezu u pogledu fleksibilnosti iz godine u godinu u odnosu na ulove lososa u glavnom bazenu u 2023. (20)Uredbom Vijeća (EU) 2022/109 utvrđuju se ribolovne mogućnosti za norvešku ugoticu do 31. listopada 2022. u zoni ICES-a 3a, vodama Ujedinjene Kraljevine i Unije u potpodručju 4 i vodama Ujedinjene Kraljevine u zoni 2a. Razdoblje ribolova za norvešku ugoticu traje od 1. studenoga do 31. listopada. Kako bi se omogućio početak ribolova od 1. studenoga 2022., a na temelju novih znanstvenih savjeta i nakon savjetovanja s Ujedinjenom Kraljevinom, potrebno je utvrditi preliminarni TAC za norvešku ugoticu u zoni ICES-a 3a, vodama Ujedinjene Kraljevine i Unije u potpodručju 4 i vodama Ujedinjene Kraljevine u zoni ICES-a 2a za razdoblje od 1. studenoga 2022. do 31. prosinca 2022. Taj preliminarni TAC trebalo bi utvrditi u skladu sa savjetom ICES-a objavljenim [7. listopada 2022.]. Uredbu (EU) 2022/109 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. (21)Kako bi se izbjegao prekid ribolovnih aktivnosti, odredbe ove Uredbe koje se odnose na Baltičko more trebale bi se primjenjivati od 1. siječnja 2023. Ograničenja ulova predviđena Uredbom (EU) 2022/109 primjenjuju se od 1. siječnja 2022. Međutim, ova Uredba trebala bi se primjenjivati na norvešku ugoticu u zoni ICES-a 3a, vodama Ujedinjene Kraljevine i Unije u potpodručju ICES-a 4 i vodama Ujedinjene Kraljevine u zoni ICES-a 2a od 1. studenoga 2022. do 31. listopada 2023. jer je to sezona ribolova norveške ugotice. Zbog hitnosti, a s obzirom na potrebu nastavljanja održivih ribolovnih aktivnosti i pravodobnog započinjanja relevantnog ribolova u vrijeme otvaranja sezona ribolova, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu odmah nakon objave, DONIJELO JE OVU UREDBU: POGLAVLJE I. OPĆE ODREDBE Članak 1. Predmet Ovom Uredbom utvrđuju se ribolovne mogućnosti za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova u Baltičkome moru za 2023. i mijenjaju određene ribolovne mogućnosti u drugim vodama utvrđene Uredbom (EU) 2022/109. Članak 2. Područje primjene 1.Ova se Uredba primjenjuje na ribarska plovila Unije koja obavljaju ribolov u Baltičkome moru.

2.Primjenjuje se i na rekreacijski ribolov kad se on izričito navodi u relevantnim odredbama. Članak 3. Definicije Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije iz članka 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Osim toga, primjenjuju se i sljedeće definicije: (1)„podzona” znači podzona Međunarodnog vijeća za istraživanje mora (ICES) u Baltičkome moru kako je određena u Prilogu III. Uredbi (EZ) br. 218/2009 Europskog parlamenta i Vijeća; (2)„ukupni dopušteni ulov” (TAC) znači količina svakog stoka koju se smije uloviti tijekom razdoblja od jedne godine; (3)„kvota” znači udio TAC-a koji je dodijeljen Uniji, državi članici ili trećoj zemlji; (4)„rekreacijski ribolov” znači nekomercijalne ribolovne aktivnosti kojima se morski biološki resursi iskorištavaju u svrhe kao što su rekreacija, turizam ili sport. POGLAVLJE II. RIBOLOVNE MOGUĆNOSTI Članak 4. TAC-ovi i raspodjele TAC-ovi, kvote i, prema potrebi, s njima funkcionalno povezani uvjeti utvrđeni su u Prilogu. Članak 5. Posebne odredbe o raspodjeli ribolovnih mogućnosti Raspodjelom ribolovnih mogućnosti među državama članicama kako je utvrđeno ovom Uredbom ne dovode se u pitanje: (a)razmjene izvršene u skladu s člankom 16. stavkom 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013; (b)smanjenja i preraspodjele na temelju članka 37. Uredbe (EZ) br. 1224/2009; (c)dodatna iskrcavanja dopuštena u skladu s člankom 3. Uredbe (EZ) br. 847/96 ili u skladu s člankom 15. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013;

(d)količine zadržane u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 847/96 ili prenesene u skladu s člankom 15. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013; (e)smanjenja izvršena u skladu s člancima 105. i 107. Uredbe (EZ) br. 1224/2009. Članak 6. Uvjeti za iskrcavanje ulova i usputnog ulova Stokovi neciljanih vrsta unutar sigurnih bioloških granica iz članka 15. stavka 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013 koji ispunjavaju uvjete za odstupanje od obveze oduzimanja ulova od relevantne kvote utvrđeni su u odgovarajućim tablicama s TAC-ovima u Prilogu ovoj Uredbi. Članak 7. Zabrana ribolova radi zaštite mrijestilišta bakalara 1.Zabranjuje se ribolov bilo kojom vrstom ribolovnog alata u podzonama 25 i 26 od 1. svibnja do 31. kolovoza. 2.Odstupajući od stavka 1., ta zabrana ne primjenjuje se u sljedećim slučajevima: (a)za ribolovne operacije koje se provode isključivo u svrhu znanstvenih istraživanja, pod uvjetom da se ta istraživanja provode potpuno u skladu s uvjetima utvrđenima u članku 25. Uredbe (EU) 2019/1241; (b)za ribarska plovila Unije ukupne duljine manje od 12 metara koja ribolov obavljaju mrežama stajaćicama, zaplećućim mrežama ili trostrukim mrežama stajaćicama, stajaćim (pridnenim) parangalima, plutajućim parangalima, ručnim povrazom i opremom za ribolov umjetnim mamcima ili drugim pasivnim alatima na područjima na kojima je dubina vode manja od 20 metara prema koordinatama na službenoj pomorskoj karti koju su izdala nadležna nacionalna tijela; (c)za ribarska plovila Unije koja ribolov pelagičnih stokova za izravnu ljudsku potrošnju, koristeći se alatima veličine oka mrežnog tega 45 mm ili manje, obavljaju u podzoni 25 na područjima gdje je dubina vode manja od 50 metara prema koordinatama na službenoj pomorskoj karti koju su izdala nadležna nacionalna tijela i čiji se iskrcaj sortira. 3.Zabranjuje se ribolov bilo kojom vrstom ribolovnog alata u podzonama 22 i 23 od 15. siječnja do 31. ožujka te u podzoni 24 od 15. svibnja do 15. kolovoza. 4.Odstupajući od stavka 3., ta zabrana ne primjenjuje se u sljedećim slučajevima: (a)za ribolovne operacije koje se provode isključivo u svrhu znanstvenih istraživanja, pod uvjetom da se ta istraživanja provode potpuno u skladu s uvjetima utvrđenima u članku 25. Uredbe (EU) 2019/1241; (b)za ribarska plovila Unije ukupne duljine manje od 12 metara koja ribolov obavljaju mrežama stajaćicama, zaplećućim mrežama ili trostrukim mrežama stajaćicama, stajaćim (pridnenim) parangalima, plutajućim parangalima, ručnim povrazom i opremom za ribolov umjetnim mamcima ili drugim pasivnim alatima na područjima na kojima je dubina vode manja od 20 metara prema koordinatama na službenoj pomorskoj karti koju su izdala nadležna nacionalna tijela; (c)za ribarska plovila Unije koja ribolov pelagičnih stokova za izravnu ljudsku potrošnju, koristeći se alatima veličine oka mrežnog tega 45 mm ili manje, obavljaju u podzoni 24 na područjima gdje je dubina vode manja od 40 metara prema koordinatama na službenoj pomorskoj karti koju su izdala nadležna nacionalna tijela i čiji se iskrcaj sortira; (d)za ribarska plovila Unije koja dredžama love školjkaše u podzoni 22 na područjima na kojima je dubina vode manja od 20 metara prema koordinatama na službenoj pomorskoj karti koju su izdala nadležna nacionalna tijela. 5.Zapovjednici ribarskih plovila iz stavka 2. točke (b) ili (c) i stavka 4. točke (b), (c) ili (d) osiguravaju da njihovu ribolovnu aktivnost u svakom trenutku mogu pratiti kontrolna tijela nadležne države članice. Članak 8.

Mjere koje se odnose na rekreacijski ribolov bakalara u podzonama 22–26 1.U rekreacijskom ribolovu u podzonama 22 i 23 te u podzoni 24 unutar šest nautičkih milja, mjereno od polaznih crta, dnevno se smije zadržati najviše jedan primjerak bakalara po ribaru. Međutim, u razdoblju od 15. siječnja do 31. ožujka zabranjen je rekreacijski ribolov bakalara na tim područjima. 2.Rekreacijski ribolov bakalara zabranjen je u podzoni 24 na udaljenosti većoj od šest nautičkih milja, mjereno od polaznih crta, te u podzonama 25 i 26. 3.Ovim člankom ne dovode se u pitanje strože nacionalne mjere u skladu s člancima 19. i 20. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Članak 9. Mjere koje se odnose na rekreacijski ribolov lososa u podzonama 22–31 1.Rekreacijski ribolov lososa, uključujući ribolov lososa za ulov i puštanje, zabranjen je u podzonama 22–31. Svi slučajno ulovljeni primjerci lososa odmah se vraćaju u more. 2.Odstupajući od stavka 1., rekreacijski ribolov lososa dopušta se pod sljedećim kumulativnim uvjetima: (a)dnevno se po ribaru smije uloviti i zadržati samo jedan primjerak lososa s odrezanom masnom perajom; (b)svi primjerci bilo koje riblje vrste iskrcavaju se u komadu. 3.Odstupajući od stavaka 1. i 2., od 1. svibnja do 31. kolovoza dopuštaju se sve vrste rekreacijskog ribolova lososa sjeverno od geografske širine 59° 30’ S na područjima unutar četiri nautičke milje, mjereno od polaznih crta. 4.Ovim člankom ne dovode se u pitanje strože nacionalne mjere u skladu s člancima 19. i 20. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Članak 10. Mjere za očuvanje stokova morske pastrve i lososa u podzonama 22–32 1.Ribarskim plovilima Unije zabranjuje se ribolov morske pastrve na udaljenosti većoj od četiri nautičke milje, mjereno od polaznih crta, u podzonama 22–32 od 1. siječnja do 31. prosinca 2023. U ribolovu lososa u podzoni 32 na udaljenosti većoj od četiri nautičke milje, mjereno od polaznih crta, usputni ulov morske pastrve ne smije premašiti 3 % ukupnog ulova lososa i morske pastrve koji se u bilo kojem trenutku nalazi na plovilu ili je iskrcan nakon svakog izlaska u ribolov. 2.Zabranjuje se ribolov parangalima na udaljenosti većoj od četiri nautičke milje, mjereno od polaznih crta, u podzonama 22–31. 3.Ovim člankom ne dovode se u pitanje strože nacionalne mjere u skladu s člancima 19. i 20. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Članak 11. Fleksibilnost 1.Osim ako je u Prilogu ovoj Uredbi navedeno drukčije, članak 3. Uredbe (EZ) br. 847/96 primjenjuje se na stokove koji podliježu zaštitnim TAC-ovima, a članak 3. stavci 2. i 3. te članak 4. te uredbe primjenjuju se na stokove koji podliježu analitičkom TAC-u.

2.Članak 3. stavci 2. i 3. te članak 4. Uredbe (EZ) br. 847/96 ne primjenjuju se ako se država članica koristi fleksibilnošću iz godine u godinu predviđenom u članku 15. stavku 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Članak 12. Prijenos podataka Kad države članice Komisiji šalju podatke o ulovljenim ili iskrcanim količinama stokova u skladu s člancima 33. i 34. Uredbe (EZ) br. 1224/2009, dužne su upotrebljavati oznake stokova iz Priloga ovoj Uredbi. POGLAVLJE III. ZAVRŠNE ODREDBE Članak 13. Izmjena Uredbe (EU) 2022/109 U dijelu B Priloga I.A Uredbi (EU) 2022/109, tablica s ribolovnim mogućnostima za norvešku ugoticu i povezani usputni ulov u zoni ICES-a 3a, vodama Ujedinjene Kraljevine i Unije u potpodručju ICES-a 4 i vodama Ujedinjene Kraljevine u zoni ICES-a 2a zamjenjuje se sljedećim: „ Vrsta: norveška ugotica i povezani usputni ulov Zona: 3a; vode Ujedinjene Kraljevine i Unije u potpodručju 4; vode Ujedinjene Kraljevine u zoni 2a Trisopterus esmarkii (NOP/2A3A4.) Godina 2022. 2023. Analitički TAC Danska 49 478 (1)(3) pro memoria (pm) (1)(6) Ne primjenjuje se članak 3. Uredbe (EZ) br. 847/96. Njemačka 9 (1)(2)(3) pm (1)(2)(6) Ne primjenjuje se članak 4. Uredbe (EZ) br. 847/96. Nizozemska 36 (1)(2)(3) pm (1)(2)(6) Unija 49 524 (1)(3) pm (1)(6) Ujedinjena Kraljevina 10 204 pm Norveška 0 (4) pm (4) Farski Otoci 0 (5) pm (5) TAC 59 728 (1) Do 5 % kvote smije se sastojati od usputnih ulova koljaka i pišmolja (OT2/*2A3A4). Usputni ulovi koljaka i pišmolja oduzeti od kvote na temelju ove odredbe i usputni ulovi vrsta oduzeti od kvote na temelju članka 15. stavka 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013 zajedno ne smiju premašiti 9 % kvote. (2) Kvota se smije loviti samo u vodama Ujedinjene Kraljevine i Unije u zonama ICES-a 2a, 3a i 4. (3) Smije se loviti samo od 1. studenoga 2021. do 31. listopada 2022. (4) Rabi se odvajajuća rešetka. (5) Rabi se odvajajuća rešetka. Uključuje najviše 15 % neizbježnih usputnih ulova (NOP/*2A3A4), koje treba oduzeti od te kvote. (6) Smije se loviti samo od 1. studenoga 2022. do 31. prosinca 2022. ” Članak 14. Stupanje na snagu Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se od 1. siječnja 2023. Međutim, članak 13. primjenjuje se od 1. studenoga 2022. do 31. listopada 2023. Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu,