IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU Godišnje izvješće o aktivnostima istraživanja i tehnološkog razvoja u Europskoj uniji u 2012. /* COM/2013/0713 final */





IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU Godišnje izvješće o aktivnostima istraživanja i tehnološkog razvoja u Europskoj uniji u 2012. 1. Pozadina godišnjeg izvješća o aktivnostima RTD-a Godišnje izvješće o aktivnostima istraživanja i tehnološkog razvoja Europske unije priprema se u skladu s člankom 190. Ugovora u funkcioniranju Europske unije (UFEU). Svrha je ovog izvješća dati sažet pregled ključnih mjera provedenih u predmetnoj godini. Iako službeno nisu u području primjene ovog Izvješća, uključeni su i neki podaci koji se odnose na Ugovor o Euratomu. 2. Širi politički kontekst u 2012. Strategija Europske unije za rast i zapošljavanje Europa 2020. glavni je temelj pristupa Unije strukturnim reformama i unapređenju konkurentnosti u 2012. Prioriteti za djelovanje u 2012. istaknuti su u Godišnjem pregledu rasta za 2012.[1]. Godina je započela u teškim uvjetima. Povjerenja u euro je bilo je sve manje, gospodarski rast se usporio, a što je najvažnije, naši građani nikada nisu imali toliko malo povjerenja u sposobnost Europe da riješi vlastite probleme[2]. Europska unija nastavila se boriti s krizom. U Komisijinom prijedlogu nacrta za dovršetak ekonomske i monetarne unije utvrđena je dugoročna vizija te konkretni koraci koje je potrebno poduzeti u bližoj i daljoj budućnosti. Komisija je zaključila da je potrebno promijeniti način funkcioniranja europskog gospodarstva – to je promjena kojom će se osloboditi brojne prednosti kojima Europa može doprinijeti budućem gospodarstvu temeljenom na visokoj stopi inovacija, znanja i vještina. Zbog toga Europa 2020. stavlja istraživanje, tehnologiju i inovacije na prvo mjesto kao aktivnosti koje će pomoći Europi da izađe iz trenutne gospodarske krize i ostvari pametan, održiv i uključiv rast. Tu leže neiscrpne mogućnosti za razvoj europskog gospodarstva prema inovativnijem, produktivnijem i konkurentnijem gospodarstvu uz korištenje manje resursa i smanjenje učinka na okoliš[3]. Komisija je najavila završni i najveći niz poziva na podnošenje ponuda u okviru svog Sedmog okvirnog programa (FP7). Financijska sredstva - koja su dostupna organizacijama i poduzećima u svim državama članicama EU-a i partnerskim zemljama - čine velik dio predloženog proračuna EU-a za istraživanje za 2013. koji iznosi 10,8 milijardi EUR. To je objavljeno samo par dana nakon što su vođe EU-a naglasili važnost istraživanja i razvoja u Paktu za rast i zapošljavanje[4] kao sastavni dio odgovora Europske unije na gospodarsku i financijsku krizu. 3. Unija inovacija Uniju inovacija pokrenula je Komisija u listopadu 2010. kao dio strategije Europa 2020. u cilju stvaranja vitalnog gospodarstva koje se temelji na inovacijama i pokreću ga ideje i kreativnost te se sposobno povezati u globalne vrijednosne lance, iskoristiti prilike, obuhvatiti nova tržišta i stvarati visokokvalitetna radna mjesta. 3.1. Praćenje napretka u inovacijama Općenito govoreći, ostvaren je pozitivan napredak prema uspostavi okvira politika za Uniju inovacija: više od 80% inicijativa odvija se po planu, uključujući produbljivanje Europskog istraživačkog prostora (ERA) i Obzor 2020. Načelo „pametne fiskalne konsolidacije” - tj. zaštita ili, ako je moguće, povećanje rashoda u korist rasta, kao što su rashodi za R&D - sada je ugrađeno u Europski semestar. Poslovno okruženje u Europi postat će otvorenije prema inovacijama zahvaljujući mjerama Jedinstvenog tržišta kao što su jedinstveni patent, brža normizacija, modernizirana pravila javne nabave u EU-u te Europska putovnica za fondove rizičnog kapitala. Europska partnerstva za inovacije objedinjuju sredstva i usmjeravaju mjere sa strane ponude i potražnje na ključne društvene izazove. Europa još uvijek ima prilično snažan položaj za globalnom tržištu. EU je među najboljima u proizvodnji visokokvalitetnih znanstvenih i inovativnih proizvoda. Udio njegovih prihoda u globalnim proizvođačkim vrijednosnim lancima još uvijek je najveći. EU je od 2008. popravila svoje rezultate u području inovacija i smanjila gotovo za polovicu inovacijski jaz koji ju dijeli od SAD-a i Japana. EU zadržava i značajno vodstvo u inovacijama ispred Brazila, Indije, Rusije i Kine, iako ju ova potonja odlučno dostiže. Osim toga, vodstvo Južne Koreje u području inovacija u odnosu na EU povećalo se gotovo tri puta od 2008. i ona se pridružila SAD-u na vodećem mjestu. Nadalje, dok je javna potrošnja na R&D u EU-u rasla za vrijeme krize jer su vlade nastojale zadržati ulaganja u R&D i tako poticati poduzeća da čine isto, noviji podaci ukazuju na moguće promjene tog trenda. Ukupan javni proračun za R&D u 27 država članica EU-a po prvi puta od početka krize se malo smanjio u 2011. Međutim, iznimno trajanje i težina postojeće krize mogli bi utjecati na opadanje konsenzusa u EU-u u odnosu na zaštitu ulaganja u R&D. Osim toga, kriza je ukazala na strukturne slabosti u odnosu na inovacije u Europi i istakla potrebu za sveobuhvatnim reformama u cilju povećanja djelotvornosti i učinkovitosti nacionalnih sustava istraživanja i inovacija. To se može ostvariti putem pametnih strategija specijalizacije, bolje povezanosti između javnog istraživanja i poslovnih inovacija i boljih okvirnih uvjeta za poslovna ulaganja. Semafor Unije inovacija za 2013.[5] pokazuje da je proces konvergencije u inovacijskim rezultatima država članica zastao. Budući da je od uvođenja Semafora u 2011. prevladavala konvergencija, to je znak rastućeg jaza u inovacijama. S produženjem i produbljenjem krize i povećanjem razlika među europskim regijama, javlja se sve veća potreba za brzom provedbom Unije inovacija i njezinim produbljenjem u područjima koja su od ključne važnosti za inovacije, kao što su visoko obrazovanje, poduzetništvo temeljeno na inovacijama i mjere na strani potražnje. Mora se zadržati i zalet u područjima kao što su društvene inovacije. Osim toga, u tijeku su pripreme za ostvarivanje najvećih mogućih sinergija između Obzora 2020. i Strukturnih fondova, u kontekstu Pametne specijalizacije. 3.2. Svladavanje društvenih izazova: Europska partnerstva za inovacije Pristup Europskih partnerstava za inovacije (EIP) ubrzanju razvoja i primjeni inovacija na društvene izazove ušao je u novu fazu u 2012. Pilot partnerstvo o Aktivnom i zdravom starenju (AHA) prešlo je iz faze planiranja u fazu provedbe te je isti pristup predložen za još četiri nova područja. Poziv AHA partnerstva na preuzimanje obveza imao je ohrabrujući rezultat s 261 preuzetnih obveza za određene aktivnosti, više od 50 regija i općina koje su se ponudile kao referentne lokacije i stotine partnera koji su se prijavili na Sajam inovacija na internetu. Nakon prihvaćanja Strateškog plana provedbe za pilot, Komisija je pripremila prijedloge za nove EIP-ove u područjima „Poljoprivredne produktivnosti i održivosti”, „Sirovina”, „Vode” i „Pametnih gradova i zajednica”. Nakon što je prihvaćen u Vijeću, EIP „Voda” dostavio je svoj Strateški plan provedbe (SIP) u prosincu 2012., a očekuje se da će SIP-ovi za „Poljoprivredu”, „Sirovine” i „Pametne gradove i Zajednice” biti dostavljeni tijekom 2013. kako bi se što prije moglo početi s provedbom. 4. Dovršetak Europskog istraživačkog prostora Na temelju zaključaka Europskog vijeća o dovršetku ERA-e, Komisija je donijela Komunikaciju o pojačanim partnerstvima ERA-e za izvrsnost i rast[6], predlažući učinkovite nacionalne istraživačke timove, optimalnu transnacionalnu suradnju i tržišno natjecanje, otvoreno tržište rada za istraživače, ravnopravnost spolova i uvođenje rodno osjetljive politike u istraživanja te pristup znanstvenom znanju i njegovo širenje. Naglasak je na pristupu pojačanog partnerstva između država članica, Komisije i istraživačkih zainteresiranih organizacija. Pristup je prihvatilo Vijeće[7]. ERA je dio Unije inovacija i Obzor 2020. na različite načine podupire njegovo osnivanje. To je jedna od najvažnijih strukturnih reformi za poticanje rasta u Europi – i sve više ju priznaju kao takvu. Zajednički učinak cilja od 3% BDP-a u EU posvećenog istraživanju, Obzora 2020. i sve većeg udjela transnacionalnog financiranja (trenutno 0.8%), zahvaljujući dovršetku ERA-e, mogao bi donijeti čak 445 milijardi EUR GDP-a više i 7,2 milijuna novih radnih mjesta do 2030.[8]. Bitan element ovog partnerskog pristupa je Zajednička izjava od 17. srpnja 2012. Komisije i pet glavnih istraživačkih organizacija[9], zajedno s pismenim obvezama iz Memoranduma o razumijevanju. U skladu s tim dokumentima, organizacije će ostvariti značajan napredak do kraja 2013. Provedbu Komunikacije o ERA podržat će Nadzorni mehanizam za ERA (EMM) koji ima za cilj prikupiti informacije u svrhu praćenja napretka na razini država članica i povezanih zemalja. Komisija će igrati ključnu ulogu u osnivanju i provedbi EMM-a za nacionalne vlasti i zainteresirane istraživače. Kao prvi korak, Komisija je provela istraživanje o ERA-u u cilju utvrđivanja ostvarenog napretka u provedbi mjerodavnih aktivnosti utvrđenih u Komunikaciji o ERA u okviru javnih istraživačkih organizacija. 4.1. Istraživači Važan dio ovog procesa bila je provedba šesnaest predviđenih mjera za promicanje mobilnosti, osposobljavanja i napretka u karijeri za istraživače s naglaskom na vidove kao što su: otvoreno, transparentno zapošljavanje temeljeno na zaslugama; pokretanje portala "EURAXESS - Glas istraživača" kako bi se osigurala izravna komunikacija s pojedinim istraživačima; osnivanje Radne skupine za predlaganje rješenja za moguće paneuropske dodatne mirovinske fondove za istraživače; suradnja sa zainteresiranim stranama u istraživanju kako bi se odredila i provela načela za pristup i prenosivost nacionalnih bespovratnih sredstava; i poseban postupak za prihvaćanje državljana trećih zemalja u svrhu znanstvenog istraživanja. Upravljačka skupina ERA-e za ljudske potencijale i mobilnost pomogla je u pripremi i praćenju predmetnih inicijativa, posebno putem: pripreme završnog izvješća i preporuka Radne skupine za pitanja ljudskih potencijala, uključujući Strategiju ljudskih potencijala za istraživače (HR4R); osnivanje novih radnih skupina o inovativnim doktorskim studijima i stručnom usavršavanju istraživača; dostava izvješća istraživača za 2012. u kojem se pratio napredak. 4.2. Zajedničko programiranje Kako bi podržala proces Zajedničkog programiranja, Komisija je 2012. pokrenula aktivnosti koordinacije i potpore kojima će se podržati pet od šest Inicijativa za zajedničko programiranje (JPI) iz drugog vala: Povezivanje klimatskog znanja za Europu, Zdrava i produktivna mora i oceani, Više godina, bolji život – Mogućnosti i izazovi demografskih promjena, Mikrobski izazov - Nastajuća opasnost za ljudsko zdravlje i Vodni izazovi za svijet koji se mijenja. Objavljen je još jedan poziv za moguću potporu 6. JIP-ja Urbana Europa - Globalni urbani izazovi, Zajednička europska rješenja u 2013. Tri od četiri JPI-ja iz prvog vala - pilot JPI o Neurodegenerativnim bolestima - uključujući Alzheimerovu bolest; Poljoprivreda, sigurnost hrane i klimatske promjene i Zdrava prehrana za zdravi život donijeli su u 2012. svoje Strateške planove istraživanja (SRA) u kojima su utvrdili aktivnosti koje će se provoditi narednih godina. U okviru JPI-ja o kulturnom nasljeđu i globalnim promjenama, novi izazov za Europu objavljen je pilot zajednički poziv i SRA bi trebao biti donesen početkom 2013. Kako bi se olakšao tekući proces zajedničkog programiranja o prekograničnoj istraživačkoj suradnji, Komisija je predložila dvije nove akcije za države članice i zainteresirane strane - ERA–Mark i sinkronizirani poziv. Komisija je započela pregovore sa zainteresiranim stranama oko pokretanja pilot aktivnosti do 2014. 4.3. Istraživačke infrastrukture Europska komisija nastavila je usko surađivati s Europskim strateškim forumom za istraživačke infrastrukture (ESFRI) u cilju dovršetka ili pokretanja 60% projekata iz Plana za ESFRI do 2015. U 2012. je objavljeno 15 nacionalnih planova i sedam je u pripremi. Tijekom 2012. nastavili su se napori za povećanje korištenja Strukturnih fondova za izgradnju ESFRI projekata s naglaskom na prva dva objekta koja uključuju ELI (Extreme-Light-Infrastructure) i provest će se do 2016. u Češkoj Republici (290 milijuna EUR) i Rumunjskoj (180 milijuna EUR). Komisija je 2012. predložila izmjene uredbe kojom se uspostavlja pravni okvir za Europski konzorcij za istraživačku infrastrukturu (ERIC) koji je osmišljen u cilju lakšeg uspostavljanja i rada velikih istraživačkih infrastruktura koje uključuju nekoliko europskih zemalja. Iako je ujednačenu i pravovremenu provedbu te uredbe u različitim državama članicama još uvijek teško postići, uspostavljena je Zajednička infrastruktura za jezične resurse i tehnologiju (CLARIN ERIC) i Komisija preispituje primjenu sedam drugih projekata (ECRIN, EURO-ARGO, ESS survey, BBMRI, EATRIS, DARIAH, C-ERIC). Vijeće[10] je 11. prosinca 2012. naglasilo potrebu za obnovom i prilagodbom ESFRI-jevog mandata u skladu s postojećim izazovima te kako bi se osigurao nastavak ESFRI-jevih projekata nakon sveobuhvatne ocjene i davanje prednosti infrastrukturnim projektima navedenim u planu za ESFRI. U svrhu ocjenjivanja napretka potpore EU-a u okviru Obzora 2020., Komisija je osnovala Stručnu skupinu na visokoj razini. Osim toga, Komisija je pokrenula savjetovanje o budućim istraživačkim aktivnostima u cilju šire i učinkovitije transnacionalne primjene postojećih istraživačkih infrastruktura. 4.4 Sveučilišta: Plan modernizacije Provedena je studija u cilju uspostave strukturiranih Inovativnih programa doktorskih studija na temelju kojeg će se pripremiti smjernice za strukturirane programe u cijeloj Europi. Pokrenut je pilot poziv za "ERA Chairs" za konvergencijske regije kako bi se olakšale strukturne promjene na sveučilištima i drugim istraživačkim organizacijama u cilju poticanja izvrsnosti i boljih rezultata u okviru konkurentnog financiranja istraživanja. Priprema se i studija izvedivosti u cilju ocjene najboljeg načina za uspostavu Europskog mehanizma za akreditaciju za upravljanje ljudskim potencijalima temeljeno na "Povelji i Kodeksu"na sveučilištima i istraživačkim institucijama koje se financiraju iz državnog proračuna. 4.5. Otvoreni pristup, prijenos znanja i digitalan ERA Otvoren pristup utjelovljen je u 2020. Od država članica tražilo se da imenuju nacionalnu referentnu točku radi lakše razmjene podataka i omogućavanja uzajamnog učenja. Komisija planira organizirati prvi sastanak nacionalnih referentnih točaka za razmjenu naučenih lekcija i najbolje prakse. U 2012. osnovana je stručna skupina o prijenosu znanja sa zadaćom provedbe dubinskih analiza i pripremanja preporuka. Komisija je pokrenula studiju za razvoj smjernica u vezi glavnih pitanja koja bi sudionici mogli postaviti u okviru svojih konzorcijskih ugovora. Radna skupina ERAC-a o prijenosu znanja dala je smjernice i povratne informacije za praćenje napretka studije u provedbi Preporuke Komisije o intelektualnom vlasništvu i Etičkog kodeksa[11]. Digitalni ERA podržat će pružanje e-infrastrukture, besprijekornog prekograničnog pristupa digitalnim istraživačkim uslugama i bavljenje e-znanošću i razvojem povezanih politika. Ta je suradnja počela 2012. integracijom Digitalnog ERA u strukture i aktivnosti za praćenje ERA-e, uključujući interakcije zainteresiranih strana na platformi i sustavno praćenje komunikacijskih aktivnosti ERA-e. E-infrastrukture omogućuju stvaranje, cirkulaciju i korištenje znanja u Europi te potiču suradnju među znanstvenicima. Naglasak u 2012. bio je na znanost i inženjering omogućene podacima (EUDAT, OpenAIRE), računalnoj infrastrukturi (PRACE, EGI, Helix Nebula), mreži za istraživanje i obrazovanje GÉANT, virtualnim istraživačkim zajednicama i e-znanosti. Najvažnija postignuća uključuju objavu Europske strategije o računarstvu visoke učinkovitosti (Komunikacija Parlamentu i Vijeću), razvoj infrastrukture koja će podržati Otvoreni pristup i globalne Udruge za istraživačke podatke (RDA) te pokretanje projekta Africa Connect povezujući Europu s Subsaharskom Afrikom. 5. Međunarodna suradnja Najvažnije postignuće godine bila je Komunikacija o "Jačanju i usmjeravanju međunarodne suradnje EU-a u području istraživanja i inovacija: strateški pristup"[12]. U toj Komunikaciji Komisija predlaže novu strategiju za međunarodnu suradnju u istraživanju i inovacijama, posebno u cilju pripreme za Obzor 2020. Međunarodna suradnja u istraživanju i inovacijama nije sama sebi cilj - ona je sredstvo Unije za ostvarivanje ciljeva na visokoj razini. To se posebno odnosi na jačanje izvrsnosti i privlačnosti Unije u području istraživanja i inovacija te njezinu gospodarsku i industrijsku konkurentnost; svladavanje globalnih društvenih izazova i potpora vanjskim politikama Unije. Kako bi ostvarila te ciljeve, strategija definira dvostruki pristup: Obzor 2020. bit će otvoren za suradnju subjektima iz cijelog svijeta iako će se preispitati pristup financiranju tih subjekata iz proračuna Unije. Putem tog općeg otvaranja, europski istraživači moći će surađivati s partnerima u trećim zemljama na temama po vlastitom izboru. Razvijat će se ciljane aktivnosti i tražit će se suradnja po određenim temama i s utvrđenim zemljama ili regijama. One će biti objedinjene u višegodišnje planove. Sastavni dio strategije bit će i niz pitanja koja utječu na više područja. · Ojačat će se partnerstvo s državama članicama nastavljajući se na rad Strateškog foruma za međunarodnu suradnju u području znanosti i tehnologije (S&T); · Razvijat će se zajednička načela za provedbu međunarodnih aktivnosti istraživanja i inovacija i promicati s našim međunarodnim partnerima u cilju stvaranja jednakih uvjeta igre na globalnoj razini. To će olakšati nedavno osnovano Globalno istraživačko vijeće, dobrovoljni forum osnovan u cilju razmjene najbolje prakse i uspostavljanja zajedničkih načela; · Postojat će bliska suradnja s drugim politikama Unije sa snažnom vanjskom dimenzijom te aktivnostima međunarodnih organizacija i multilateralnih foruma. Provedba strategije bit će usklađena s Obzorom 2020. Kako bi ojačala upravljanje Komisija se obvezala svake dvije godine izdavati izvješće o napretku počevši na počeku 2014. Oko 350 vrhunskih znanstvenika i zakonodavaca iz više od 30 zemalja Europske unije i mediteranskih regija sastalo se u Barceloni, Španjolska, u travnju 2012. u cilju pokretanja novog partnerstva u istraživanju i razvoju. Europska komisija je predložila novo partnerstvo kao dio odgovora Unije na političke promjene u regiji južnog Mediterana i u svjetlu Obzora 2020. Konferencija je pokrenula postupak prema pokretanju Europsko-mediteranskog programa istraživanja i inovacija. 6. Obzor 2020. − Okvirni program za istraživanje i inovacije (2014. − 2020.) Obzor 2020., koji po prvi puta u okviru istog programa objedinjuje financijska sredstva za istraživanje i inovacije u EU-u, usredotočit će se na tri ključna prioriteta: jačanje industrijskog vodstva u inovacijama i pomoć za rješavanje glavnih problema koje dijele svi Europljani, preko niza ključnih društvenih izazova. Odbor Europskog parlamenta za industriju, promet i istraživanje (ITRE) prihvatio je 28. studenog 2012. godine, apsolutnom većinom, tri od četiri izvješća paketa Obzor 2020. Vijeće EU-a dogovorilo je Djelomični opći pristup o Uredbi o okvirnom programu (31. svibnja 2012.), o Pravilima za sudjelovanje i širenje Uredbe (10. listopada 2012.) i Odluci o posebnom programu (11.prosinca 2012.) Navedeno predstavlja vrlo dobru osnovu za trostrane pregovore među institucijama EU-a u cilju zaključivanja redovnog zakonodavnog postupka o paketu Obzor 2020. u prvom čitanju do kraja 2013. 7. Sedmi okvirni program 7.1 Provedba programa rada za 2012. U 2012. zaključena su 53 poziva na podnošenje prijedloga za ukupan indikativni proračun od 4,4 milijarde EUR. Primljeno je 17 374 prihvatljiva prijedloga od kojih je 3 089 zadržano za financiranje što znači da je stopa uspjeha u odnosu na prijedloge bila 17,78%. U sve prihvatljive prijedloge bilo je uključeno ukupno 70 059 podnositelja prijedloga za ukupan trošak projekta od 36,99 milijardi EUR i ukupan zatraženi doprinos EU-a od 30,78 milijardi EUR. U sve zadržane prijedloge bilo je uključeno ukupno 14 821 podnositelja prijedloga za ukupan trošak projekta od 6,92 milijardi EUR i ukupan zatraženi doprinos EU-a od 4,98 milijardi EUR. Ukupna stopa uspješnosti bila je 21,16 % u odnosu na podnositelje prijava te 16,18 % u odnosu na zatraženi doprinos EU-a. 7.2 Programi rada za 2013. Poziv na podnošenje prijedloga za 2013. koji je donesen u srpnju 2012. i vrijedi oko 8,1 milijardi EUR podržavat će projekte i ideje za povećanje konkurentnosti Europe i baviti se pitanjima kao što su ljudsko zdravlje, zaštita okoliša i pronalaženje novih rješenja za sve veće izazove povezane s urbanizacijom i gospodarenjem otpadom. Programi rada uključuju neke od sljedećih značajki: – Pozivi su usmjereni na inovacije i niz društvenih izazova gradeći most prema Obzoru 2020. – Ukupan iznos od 4,8 milijardi EUR posvećen je tematskim istraživačkim prioritetima. Industrijske inovacije podržavat će se kroz aktivnosti bliske tržištu kao što su usmjeravanje, predstavljanje, normizacija i prijenos tehnologije. Tri javno-privatna partnerstva pokrenuta u okviru Europskog plana za gospodarski oporavak provode se putem poziva na podnošenje ponuda i privatnih ulaganja. Pozivi na podnošenje prijedloga vrlo su relevantni u industriji jer više od 50% industrijske suradnje i oko 30% ukupnih financijskih sredstava EU-a odlazi MSP-ima. – Posebnu pozornost treba posvetiti Malim i srednjim poduzećima (MSP) u paketu vrijednom do 1,2 milijarde EUR. To uključuje mjere od 150 milijuna EUR za jamstva za zajmove od 1 milijarde EUR za MSP-ove i srednje kapitalizirana poduzeća. – Oko 2,7 milijuna EUR pomoći će Europi da učvrsti položaj vrhunskog odredišta za istraživače uglavnom kroz pojedinačna bespovratna sredstva iz Europskog vijeća za istraživanje (1,75 milijardi EUR) i akcije Marie Skłodowska-Curie (963 milijuna EUR) za istraživanje, osposobljavanje i mobilnost. – U cilju rješavanja problema inovacijskog jaza, pokrenuta je nova inicijativa „Čelnici Europskog gospodarskog područja”. Pilot pozivom u vrijednosti od 12 milijardi EUR odabrat će se ukupno pet Čelnika ERA-e koje će primiti sveučilišta ili druge prihvatljive istraživačke institucije u manje razvijenim regijama u pet različitih zemalja EU-a. – Prioriteti u okviru inovativnog tematskog istraživanja u tim pozivima uključuju: oko 155 milijuna EUR za "Oceani za budućnost" za potporu održivom razvoju morskog i pomorskog sektora; oko 365 milijuna EUR za tehnologije koje će urbana područja pretvoriti u održive „Pametne gradove i Zajednice”; nekih 147 milijuna EUR za borbu protiv nastanka bakterija otpornih na lijekove; i gotovo 100 milijuna EUR određenih za inovativna rješenja za upravljanje slatkovodnim resursima. – Pozivi podržavaju i ciljeve za financiranje istraživanja u IKT u okviru Digitalne agende s gotovo 1,5 milijarde EUR za tematsko područje informacijskih i komunikacijskih tehnologija. – Očekuje se da će oko 8, 1 milijardi EUR ulaganja donijeti još dodatnih 6 milijardi EUR javnih i privatnih ulaganja u istraživanje uz očekivano povećanje zaposlenosti za nekih 210 000 u skoroj budućnosti i stvaranje dodatnih 75 milijardi EUR rasta u razdoblju od 15 godina. – Ukupan proračun EU-a za istraživanja od 10,8 milijardi EUR za 2013., najveći u povijesti Okvirnih programa Europske unije, uključuje sredstva izvan programa rada, kao što su istraživanje u području nuklearne energije (993 milijuna EUR) u okviru Ugovora o Euratomu, Zajedničke tehnološke inicijative s industrijom (751 milijuna EUR) i javno-privatna partnerstva s državama članicama. Ukupan proračun uključuje i financiranje Zajedničkog istraživačkog centra Europske komisije[13]. 7.3 Istaknuto 7.3.1 Inovacije Program rada 7. okvirnog programa za 2013. uključuje veći broj aktivnosti bližih tržištima i korisnicima te više potpore za rezultate prijenosa iz laboratorija na tržište. Više potpore pruža se inovativnim MSP-ovima i malim srednje kapitaliziranim poduzećima u području pristupa financiranju rizika pokretanjem nove sheme protujamstava u okviru RSFF-a za MSP-ove (RSI) kojom se nadopunjava shema jamstava koja je uspješno pokrenuta 2012. Postoji i veća potpora za javno-privatna partnerstva. Više tema eksperimentira s predkomercijalnim javnim nabavama za sufinanciranje stvarnih zajedničkih nabava ili za potporu umrežavanju i pripremnim radovima. Inovacije u javnom sektoru postaju sve važnije i uključuju potporu inovativnim rješenjima u javnim upravama i uslugama javnog sektora. Društvene inovacije podržavaju se na različite načine velikim brojem tema, uključujući akcije društvenih inovacija i socioekonomska istraživanja. Sve veći broj tema uključuje i specifičnu potporu iskorištavanju obećavajućih postojećih rezultata istraživanja, bez obzira na podrijetlo, uključujući one koje financira EU i koje on ne financira. Akcije uključuju i naknadno izravno financiranje rezultata istraživačkih projekata, te mrežama potpore u cilju lakšeg iskorištavanja. 7.3.2. Širenje Širenje rezultata istraživanja koje financira EU igra ključnu ulogu u uspostavi Europskog istraživačkog prostora, promicanju otvorenosti i iskorištavanju stvaralačkog potencijala u Europi. Komisija podržava širenje rezultata istraživanja financiranjem aktivnog širenja rezultata projekata. Komisija aktivno podiže svijest javnosti o rezultatima financiranih istraživanja i omogućava pristup rezultatima na internetu putem CORDIS-a[14], Komisijine Službe Zajednice za informiranje o znanosti i istraživanjima i putem repozitorija publikacija Zajedničkog istraživačkog centra[15]. Nadalje, Komisija istražuje mogućnost dodatnog unaprjeđenja širenja, priopćavanja i iskorištavanja rezultata istraživanja koje financira EU. 7.3.3. Pojednostavljivanje Aktivnosti u 2012. nastavile su se na poticaj Komunikacije o pojednostavljivanju[16] i povezane rasprave. U praksi je proveden niz mjera kojima je pružena opća potpora. Portal za sudionike u istraživanjima i razvoju dalje je razvijen primjenom novih usluga za sudionike i pojednostavljivanjem sustava za korištenje. Ishod rasprave o pojednostavljivanju utjecao je i na revidiranu Financijsku uredbu i njezina Pravila za provedbu koja su stupila na snagu. Neki najvažniji elementi koji utječu na bespovratna sredstva iz okvirnog programa uključuju: · revidirana pravila o prihvatljivosti PDV-a u cilju pojednostavljivanja financijskog upravljanja bespovratnim sredstvima za istraživanje i inovacije, npr. za sveučilišta i druga javna istraživačka tijela. · ukidanje obveze stvaranja i prijavljivanja interesa. Ta obveza postoji danas i stvorila je značajan administrativan napor i troškove u smislu otvaranja različitih računa i upravljanja njima te upravljanja registrom iznimaka za organizacije koje ne mogu otvoriti račune koji nose kamate zbog nacionalnih propisa. 7.3.4 Ostvarivanje cilja MSP-a Komisija pažljivo prati sudjelovanje MSP-ova u FP7. Posebna pozornost posvećuje se financiranju MSP-ova u okviru Programa suradnje, u skladu s ciljem utvrđenim u zakonodavnom paketu. Cilj je osigurati da barem 15% sredstava Posebnog programa za suradnju odlazi na financiranje MSP-ova. Do kraja 2012. ukupno 18 589 MSP-ova sudjelovalo je u cijelom FP7. Doprinos EU-a za MSP-ove dostigao je oko 4,8 milijardi EUR. Cilj od 15% ostvaren je već krajem 2011. kada su MSP-ovi dobili 15,3% sredstava EU-a u Programu suradnje. Taj se broj 2012. povećao. Na kraju godine, postotak doprinosa EU-a MSP-ovima u Programu suradnje iznosio je 16,6%. Značajno povećanje u udjelu proračuna za SME-ove može se propisati mjerama jačanja MSP-ova u programima rada za 2011. i 2012. S programom rada za 2012. očekuje se daljnji napredak. 8. Planovi za 2013. Komisija će 2013. nastaviti s aktivnostima Unije inovacija. Predstavit će Stanje Unije inovacija u 2012. Ubrzavanje promjena. Međutim, u svjetlu postojeće krize, Europa mora više raditi na tome da Uniju inovacija pretvori u stvarnost. EU i njezine države članice moraju ubrzati zajedničke napore i produbiti Uniju inovacija. Komisija će u 2013. pokrenuti raspravu za pripremu sljedećih koraka za produbljivanje Unije inovacija. Komisija će u 2013. pripremiti prvo Izvješće o napretku za ERA. Ono će se sastojati od usporedbe aktivnosti koje su države članice objavile u svojim Nacionalnim programima reformi (NRP) s početnim vrijednostima iz 2011. Potpuna procjena napretka u provedbi ERA-e provodit će se od 2014. na dalje. Komisija planira dati prijedloge o nizu inicijativa javno-privatnih i javno-javnih partnerstava u srpnju 2013. Donošenje paketa Obzor 2020. očekuje se do kraja 2013. Komisija će obaviti pripremne aktivnosti i napraviti nužne pripreme za nesmetan početka i provedbu programa. [1] COM(2011) 815 završna verzija od 23.11.2011. [2] Standardni Eurobarometer 78, jesen 2012., Javno mnijenje u EU-u [3] Jača europska industrija za rast i gospodarski oporavak - ažurirano priopćenje o industrijskoj politici, COM(2012)582 završna verzija [4] Donijelo Europsko vijeće 27.-28. lipnja 2012. [5] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/innovation/files/ius-2013_en.pdf [6] COM(2012) 392 završna verzija od17.7..2012. [7] Zaključci sa 3208. sastanka Vijeća za konkurentnost od 11.12.2012. [8] SWD(2012)212, Radni dokument službi Komisije – Procjena učinka uz Komunikaciju (2012)392 konačna verzija [9] EARTO, EUA, LERU, NordForsk, i Science Europe [10] Zaključci 3208. Vijeća za konkurentnost: [11] COM(2008) 1329. [12] COM (2012) 497 od 14.15.2012. [13] Podaci o izravnim akcijama FP7 za 2012. mogu se naći u godišnjem izvješću Komisijinog Zajedničkog istraživačkog centra. http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=2530 [14] http://cordis.europa.eu/ [15] http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/ [16] COM(2010) 187.