1.4.2.Posebni ciljevi

1.4.3.Očekivani rezultati i učinak

Navesti očekivane učinke prijedloga/inicijative na ciljane korisnike/skupine.

Očekuje se da će prijedlog donijeti znatne koristi: procjenjuje se da bi mogao dovesti do smanjenja troškova kiberincidenata za 11,3 milijarde EUR. Sektorsko područje primjene znatno bi se proširilo okvirom za sigurnost mrežnih i informacijskih sustava, no uz navedene koristi, opterećenje koje bi moglo nastati zbog zahtjeva za sigurnost mrežnih i informacijskih sustava, posebno iz perspektive nadzora, uravnotežilo bi se za nove subjekte koji će biti obuhvaćeni tim okvirom, kao i za nadležna tijela. Razlog je tome taj što bi se novim okvirom za sigurnost mrežnih i informacijskih sustava uspostavio dvorazinski pristup, s naglaskom na velikim i ključnim subjektima, i razlikovanje sustava nadzora kojim bi se omogućio samo ex post nadzor za velik broj tih subjekata, posebno onih koji se smatraju „važnima”, ali nisu „ključni”.

Općenito, prijedlog bi doveo do učinkovitih kompromisa i sinergija, uz iskorištavanje potencijala svih analiziranih opcija politike kako bi se osigurala veća i stabilna razina kiberotpornosti ključnih subjekata diljem Unije, što bi u konačnici dovelo do uštede troškova za poduzeća i društvo.

Prijedlog bi doveo i do određenih troškova usklađivanja i provedbe za relevantna tijela država članica (procijenjeno je ukupno povećanje od oko 20–30 % sredstava). Međutim, novi bi okvir donio i znatne koristi zahvaljujući boljem pregledu i interakciji s ključnim poduzećima, pojačanoj prekograničnoj operativnoj suradnji te mehanizmima uzajamne pomoći i istorazinskog ocjenjivanja. To bi dovelo do sveukupnog povećanja kibersigurnosnih kapaciteta u državama članicama.

Kad je riječ o poduzećima koja bi bila obuhvaćena područjem primjene okvira za sigurnost mrežnih i informacijskih sustava, procjenjuje se da će potrebno povećanje iznositi najviše 22 % njihovih trenutačnih rashoda za sigurnost IKT-a tijekom prvih godina nakon uvođenja novog okvira za sigurnost mrežnih i informacijskih sustava (to bi iznosilo 12 % za poduzeća koja su već obuhvaćena područjem primjene postojeće Direktive NIS). Međutim, to prosječno povećanje rashoda za sigurnost IKT-a dovelo bi do razmjerne koristi od takvih ulaganja, posebno zbog znatnog smanjenja troškova kiberincidenata (koji su procijenjeni na 118 milijardi EUR tijekom deset godina).

Mala i mikropoduzeća bila bi izuzeta iz područja primjene okvira za sigurnost mrežnih i informacijskih sustava. Kad je riječ o srednjim poduzećima, može se očekivati povećanje razine rashoda za sigurnost IKT-a u prvim godinama nakon uvođenja novog okvira za sigurnost mrežnih i informacijskih sustava. Istodobno bi se povećanjem razine sigurnosnih zahtjeva za te subjekte potaknulo povećanje njihovih kibersigurnosnih kapaciteta i poboljšalo njihovo upravljanje rizicima u području IKT-a.

To bi utjecalo na nacionalne proračune i uprave: procjenjuje se da bi se povećanje od približno 20–30 % sredstava moglo očekivati u kratkom i srednjem roku.

Ne očekuju se drugi znatni negativni učinci. Očekuje se da će prijedlog dovesti do izgradnje snažnijih kibersigurnosnih kapaciteta te do znatnog ublažavajućeg učinka na količinu i ozbiljnost incidenata, uključujući povrede osobnih podataka. Vjerojatno će pozitivno utjecati i na osiguravanje ravnopravnih uvjeta u svim državama članicama za sve subjekte obuhvaćene područjem primjene okvira za sigurnost mrežnih i informacijskih sustava te na smanjenje asimetričnosti informacija u području kibersigurnosti.