ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.1

Svemirsku strukturu za Copernicus/GMES ESA je razvijala od 2005. do danas, kroz samostalno financiranje u iznosu od gotovo 2 milijarde eura, uz podršku fondova EU-a za temu „Svemir“ Sedmog okvirnog programa te fondova za početnu operativnost s još otprilike milijardu eura, tako da je do danas potrošeno ili se do kraja 2013. planira potrošiti sveukupno 3 milijarde eura.
1.10

Kako bi pokazala svoju vodeću ulogu i imala veći utjecaj na međunarodne pregovore, EU se treba čvrsto obvezati na zahtjevnije ciljeve za 2020. i 2030. i pokazati da je provedba takvih ciljeva sastavni dio njezinih planova gospodarskoga oporavka i prijelaza k održivijoj budućnosti. Odbor stoga nastavlja zahtijevati punu provedbu svih postojećih s ugljikom povezanih ciljeva za 2020. i ponovno razmatra pooštrenje cilja za stakleničke plinove za 2020. na smanjenje od 25 %, u okviru dogovora o smanjenju od 80-95 % do 2050. Odbor nastavlja zahtijevati od EU-a da usvoji okvirni cilj za smanjenje stakleničkih plinova za 40 % do 2030. a za 60 % do 2040., te da nastavi provoditi zakonski obvezujuće politike kojima bi se ta smanjenja ostvarila. Takvi su dugoročni okvirni ciljevi nužni kao mjerila koja će ulagačima i donositeljima odluka pružiti predvidljivost i postojanost. Oni će također međunarodnim pregovorima pružiti snažnu referentnu razinu ambicioznosti.
2.3.2

Prijedlozi Komisije potječu iz raznih dokumenata, posebno iz studija Europske agencije za okoliš: — Za učinkovitu upotrebu vodnih resursa Europe /Towards efficient use of water ressources in Europe/, Izvješće br. 1/2012, 68 stranica — Europske vode - ocjena statusa i pritisaka /European waters – assessment of status and pressures/, Izvješće br. 8/2012, 96 stranica — Europske vode - trenutni status i budući izazovi /European waters – current status and future challenges/, sažetak, 51 stranica — Vodni resursi u Europi u kontekstu osjetljivosti/Water resources in Europe in the context of vulnerability/, Izvješće br. 11/2012, 92 stranice
4.4.3

Sporan aspekt tog prijedloga je opravdanost ograničenja cestovnog dijela prijevoza predviđenog člankom 11.: Manje od 300 km ili do najbližeg terminala do kojeg postoji redovan prijevoz. Takvu odredbu teško je tumačiti i kontrolirati. Spornim se čini i različit odnos prema cestovnim putovanjima do ili od europske priobalne plovidbe gdje nisu ustanovljene nikakve granice a dozvoljene su, po svemu sudeći, i veće cestovne udaljenosti, čime se vrši diskriminacija nad drugim prometnim kombinacijama.
1.7

Uvođenje pojednostavljenog okvira za prihvaćanje određenih javnih dokumenata do razine lokalne javne uprave treba smatrati važnim političkim instrumentom jer on također: — smanjuje troškove poslovne i javne uprave: prema podacima iz 2010. g. gotovo 30 % malih i srednjih poduzeća sudjeluje u uvozu i izvozu, a 2 % ima neposredna strana ulaganja u inozemstvu. Nadalje, otprilike 7 % malih i srednjih poduzeća EU-a uključeno je u međunarodnu praksu podugovaranja, pri čemu otprilike 26 % njih ima stranke u drugim državama članicama (3). — povećava jednostavnost interakcije s javnom upravom i smanjuje troškove za građane i poduzeća: prosječni godišnji trošak za žig Apostille iznosi 13,20 eura. Procjenjuje se da će troškovi građana i poduzeća EU-a za dobivanje žiga Apostille doseći iznos od 25 milijuna eura. Uz to, trošak legalizacije javnih dokumenata koje nisu obuhvaćene Haškom konvencijom je značajan i njegov prosječni iznos je 16,50 eura. Nadalje, trošak ovjerenih prijevoda računa se prema standardu od 30 eura po stranici, stoga trošak ovjerenih prijevoda potrebnih za prekogranično vjenčanje doseže iznos od 120 eura za većinu država članica (4). — ukidanjem žiga Apostille postiže neto uštedu država članica koja se kreće između 5 i 7 milijuna eura i od dodatno procijenjenih 500 000 do 1 milijun eura zbog ukidanja legalizacije (5). — Uklanja neizravnu diskriminaciju državljana drugih država članica u odnosu na državljane određene zemlje članice u prekograničnim situacijama, budući da vlasti država članica općenito nisu upoznate sa zahtjevima za javne dokumente koji vrijede u pojedinim državama članicama, uključujući njihove potpise, žigove i pečate.
4.5

Ovo su odgovori EGSO-a na pitanja iz ovog odjeljka Zelene knjige na koja još nije odgovoreno: — Pitanje 11: Zakoni koji reguliraju nepoštenu trgovačku praksu usvojeni u nekim državama članicama nisu dosada postigli zadovoljavajuće rezultate. Prema mišljenju EGSO-a, razlog za to leži djelomično u činjenici da je većina tih zakona tek nedavno usvojena, na primjer u Italiji, Slovačkoj, Češkoj Republici, Mađarskoj i Rumunjskoj, no i činjenici da se njihova zakonska hipoteza nije izričito temeljila na izostanku ugovorne slobode, iako već i samo priznanje primjene nepoštenih trgovačkih praksi neizravno ukazuje na to da na području ugovorne slobode nije sve u najboljem redu. Bilo bi, međutim, pogrešno reći da ti zakoni nisu postigli ništa. U zemljama u kojima su oni usvojeni više se ne nameću sramotni ugovorni uvjeti, a trgovački lanci moraju koristiti sofisticiranije metode ako žele osigurati pogodnosti na koje nemaju pravo. Najveći napredak postignut je u Francuskoj gdje je pritisak zakonodavstva i kaznenih mjera doveo do smanjenja rabata dobavljača na prihvatljivu razinu (10 do 15 % umjesto nekadašnjih 50 do 60 %) (6). Rezultat je puno veća transparentnost u distribuciji koristi u lancu opskrbe hranom. — Pitanje 12: Hitnost usvajanja odgovarajućeg zakona ovisi, i o stupnju korištenja nepoštenih trgovačkih praksi, koji se razlikuje od zemlje do zemlje. Situacija u južnoj Europi razlikuje se od one u zemljama središnje i istočne Europe koja se, pak, razlikuje od situacije u sjevernoj Europi. Svaka regija ima malo drugačiju pravnu kulturu i tradiciju. Zbog toga neke zemlje već imaju regulatorni, ili samoregulatorni, okvir, a neke ne. — Pitanje 14: EGSO je uvjeren da bi se nove mjere usklađivanja trebale usvojiti na razini EU-a (vidi točke 4.2, 4.3 i 4.4). — Pitanje 15: Određeni pozitivan učinak zakona već je vidljiv (vidi gore) Postoji određena bojazan u vezi s usvajanjem zakona na ovom području, no ona je povezana s pretpostavkom postojanja ugovorne slobode. No s obzirom da ona u biti ne postoji u ugovornim odnosima o kojima je ovdje riječ, ta bojazan je neutemeljena.
3.

Sukladno članku 142. Komisija se ovlašćuje za usvajanje delegiranih akata kako bi omogućila uspostavu Europskog kodeksa ponašanja te podržala države članice i olakšala im organizaciju partnerstava u skladu sa stavcima 1. i 2. Kodeks ponašanja uspostavlja okvir unutar kojeg države članice provode partnerstvo u skladu sa svojim institucionalnim i pravnim okvirom, kao i svojim nacionalnim i regionalnim nadležnostima. Poštujući u potpunosti načela supsidijarnosti i proporcionalnosti kodeks ponašanja utvrđuje sljedeće elemente: a) glavna načela transparentnih postupaka kojih se treba pridržavati pri identificiranju odgovarajućih partnera uključujući, gdje je to primjereno, njihove krovne organizacije kako bi se državama članicama pomoglo pri imenovanju odgovarajućih najreprezentativnijih partnera u skladu s njihovim institucionalnim i pravnim okvirom; b) glavna načela i najbolje prakse u vezi s uključivanjem različitih kategorija odgovarajućih partnera iz stavka 1. u pripremu ugovora o partnerstvu i programa te informacije koje im se trebaju pružiti pri uključivanju i u različitim fazama provedbe; c) najbolje prakse u vezi s oblikovanjem pravila članstva i međunarodnih postupaka odbora za praćenje o kojima, kako je to primjereno, odlučuju države članice ili odbori za praćenje u skladu s odgovarajućim odredbama ove Uredbe i pravilima za pojedine fondove; d) glavne ciljeve i najbolje prakse u slučajevima u kojima upravno tijelo odgovarajuće partnere uključi u pripremanje poziva za podnošenje prijedloga te posebice najbolje prakse za izbjegavanje mogućih sukoba interesa u slučajevima u kojima su odgovarajući partneri potencijalni korisnici, za uključivanje odgovarajućih partnera u pripremu izvješća o napretku u vezi s praćenjem i ocjenjivanjem programa u skladu s odgovarajućim odredbama ove Uredbe i pravilima za pojedine fondove; e) okvirna područja, teme i najbolje prakse kako bi nadležne vlasti država članica mogle upotrijebiti fondove ZSO-a, uključujući tehničku pomoć, za ojačavanje institucijskih mogućnosti odgovarajućih partnera u skladu s odgovarajućim odredbama ove Uredbe i pravilima za pojedine fondove; f) ulogu Komisije u širenju dobrih praksi; g) glavna načela i najbolje prakse koji će državama članicama olakšati ocjenjivanje provođenja partnerstva i njegovih dodanih vrijednosti. Odredbe kodeksa ponašanja ni na koji način neće osporavati relevantne odredbe ove Uredbe ili pravila za pojedine fondove.
4.8

Glavna masa industrijskih politika, koje pokreću nacionalne strategije, i dalje ostaje u državama članicama. Te su strategije dio šireg područja politike sigurnosti i obrane što također objašnjava usku vezu između vlada, nacionalnog istraživanja i industrija. To vodi do unutarnjih prepreka te na taj način do fragmentacije i rascjepkanosti kao i do zaostajanja Europe.
1.6

U okviru horizontalnih pravila za financiranje ZPP-a odgoda primjene novog programa izravnih plaćanja ukazuje na to da su prijelazne mjere potrebne za Službu za savjetovanje poljoprivrednika (Farm Advisory Service, FAS), Integrirani sustav upravljanja i kontrole (Integrated Administration and Control System, IACS) te višestruku sukladnost. EGSO stoga smatra ključnim da Vijeće i Europski parlament usvoje posebna prijelazna pravila do kraja godine, uz izmjene temeljnih akata ZPP-a gdje je to potrebno.
3.3.2

Oxfam smatra da u raspravama koje se vode o razdoblju nakon 2015. nije jasno definirana uloga koju bi taj okvir morao imati i način na koji bi on mogao konkretno promijeniti situaciju osoba koje žive u siromaštvu. Da bi se to moglo precizno definirati, od presudne je važnosti da se postigne dogovor o načinu postizanja ciljeva. Takvi ciljevi moraju biti usmjereni na jačanje političke volje i javnih inicijativa čiji je cilj iskorijeniti siromaštvo i nejednakosti te zaštititi planetu. Zato moraju: — izraziti zajedničku viziju i prioritete za javne vlasti i međunarodnu zajednicu, koji će poslužiti kao osnova za radikalne promjene; — omogućiti građanima aktivizam, taj moćni instrument pomoću kojeg će zahtijevati političke promjene, obvezati javnu vlast i privatni sektor da polažu račune za svoje djelovanje i pokrenuti vlastite inicijative za promjene; — potaknuti promjene na nacionalnoj političkoj razini i nacionalnoj razini donošenja odluka, i to pomoću aktivizma, financija, pritiska okoline (na primjer od strane drugih zemalja ili na regionalnoj razini), kao i veće transparentnosti i boljeg prikupljanja podataka, koji moraju popratiti nove ciljeve; — olakšati dijalog i ojačati preuzimanje odgovornosti na svim razinama: između država i njihovih građana, država i privatnog sektora, država i međuvladinih tijela, između partnera u suradnji za razvoj te između građana i odgovornih poduzeća; — ojačati prikladnost, dosljednost i transparentnost aktivnosti međunarodnih ustanova, kao što su Ujedinjeni narodi i međunarodne financijske ustanove.
2.7

Zabrinutost koju je izrazio velik dio civilnog društva o neusklađenosti između vještina koje mladi danas posjeduju i zahtjeva poslodavaca, kao i problemima prijelaza od škole do radnog mjesta ili prijelaza od nezaposlenosti do zaposlenja, opravdana je i o tome bi trebalo povesti računa. EGSO prema tome posebice pozdravlja odluku Komisije o nastavku suradnje između sustava obrazovanja i zapošljavanja, o promociji zajedničke inicijative i mjera za olakšavanje prelaska iz škole do radnog mjesta, smanjivanje prepreka u mobilnosti u EU-u, odlučno poboljšanje aktivnosti tržišta rada i garanciju jednakih mogućnosti. EGSO potiče Komisiju i države članice da slijede ovaj pristup u nastojanju da podrže Europski socijalni model i jačanje socijalne kohezije.
i)

zalaže se za novi program za umanjivanje nepotrebnih opterećenja propisima i osiguravanje da pametnije donošenje propisa ne izuzima poduzeća iz propisa o zaštiti radnika, ravnopravnosti spolova ili ekološkim standardima. Stoga se snažno zalaže za to da skupina Stoiber dobije novi mandat do 2020. godine u kojem će, u suradnji s organizacijama MSP-a, pratiti i provoditi politike, osobito one vezane uz mikro i mala poduzeća;
3.3

Države članice smatraju da ESA ne pruža dovoljno jamstva za postupanje s osjetljivim podacima, kojima bi se, stoga, trebao baviti Svemirski centar. Međutim, napominje se da pojedinačne države, one koje posjeduju službe za nadzor i utvrđivanje lokacije (kao što su Ujedinjena Kraljevina, Francuska i Njemačka) to ostvaruju u sklopu suradnje između svemirskih i obrambenih agencija, na temelju čega se može zaključiti da je u praksi model suradnje među svemirskim i obrambenim agencijama uistinu učinkovit. Stoga nije jasno zašto je ESA isključena iz takvog programa usluga, uzimajući u obzir da već sudjeluje u globalnoj usluzi upozoravanja o svemirskim nesrećama i nesrećama velikih razmjera te njihovo nadilaženje, pod nazivom Međunarodna povelja o svemirskim i velikim nesrećama, International Charter on Space and Major Disasters.
3.4.2

Rizični kapital Komisija predlaže tzv. "fondove fondova" (funds of funds) za stvaranje kritične mase sredstava za financiranje iz fondova rizičnog kapitala. Pored toga, predloženi jamstveni fond za institucionalne ulagače mogao bi proširiti tržište. EGSO je već predložio da se uloga EIF-a proširi s davanja zajmova na osiguravanje rizičnog kapitala. (3) To je i prvotno zamišljeno 1994. g. prilikom osnivanja EIF-a. Ako bi se EIF, kao i EIB, na odgovarajući način rekapitalizirao, on bi mogao postati jedan od glavnih izvora rizičnog financiranja za MSP-ove.
4.2.1

Javni tehnički radovi mogu, prema Komunikaciji, činiti do 80 % troškova razvoja mreže širokopojasnog interneta. Procjenjuje se da će u kapitalnim troškovima mrežni operateri izvršenjem predložene Uredbe postići uštede od 20 % do 30 % ukupnih investicijskih troškova, odnosno do 63 milijarde eura do 2020. godine. Ta se ušteda od 63 milijarde eura zatim može uložiti u druge gospodarske grane.
2.14

Ova inicijativa revizije ima sljedeće konkretne ciljeve: — modernizirati i poboljšati važeće odredbe direktive izmjenjujući suvišne odredbe, povećati pravnu zaštitu pojašnjavajući opseg i ograničenja prava žiga; — bolje uskladiti pravne odredbe i nacionalne procedure u vezi s žigovima kako bi se ostvarila veća dosljednost zajedničkog sustava, i to na sljedeći način: a) dodajući nove materijalne odredbe i b) uvodeći u direktivu temeljne proceduralne norme sukladno odredbama koje se nalaze u pravilniku, posebice onih u kojima postojeće razlike uzrokuju važne probleme iz kuta gledanja korisnika, uvijek kada se takvo usklađivanje smatra nezaobilaznim za stvaranje komplementarnog usklađenog sustava zaštite žigova u Europi; c) olakšati suradnju ureda država članica i Ureda za usklađivanje na unutarnjem tržištu kako bi se ojačalo usklađivanje praksi te razvili zajednički alati, i to na način da se stvori prikladna pravna osnova.
0.17.4.

Članovi osoblja za koje se u skladu s njihovim dužnostima smatra da imaju pristup povlaštenim informacijama o monetarnoj ili deviznoj politici ESB-a ili financijskim operacijama ESSB-a dužni su suzdržati se od obavljanja transakcija povezanih s financijskim ulaganjima osim: — transakcija ulaganja u zajedničke investicijske fondove kod kojih nemaju utjecaja na ulagačku politiku, — transakcija ulaganja u izvedene financijske instrumente koji se temelje na indeksima na koje nemaju nikakvog utjecaja, — transakcija ulaganja koje se temelje na pisanom ugovoru o upravljanju imovinom, i — kupnje i držanja utrživih dužničkih instrumenata do dospijeća ili polaganja depozita. Ulaganja koja član osoblja ima u trenutku kada se na njega počinje primjenjivati ova odredba mogu se zadržati ili promijeniti ako član osoblja: — prijavi službeniku za etiku sve promjene u vezi s investicijskim instrumentom, i — dostavi, na vlastitu inicijativu i bez odgađanja, sve pojedinosti o promjenama informacija iz članka 0.17.3. točaka (a) do (c). Obveze članova osoblja određene ovim stavkom nastavljaju se primjenjivati godinu dana nakon što član osoblja prestane pripadati kategoriji osoblja za koje se smatra da ima pristup povlaštenim informacijama o monetarnoj ili deviznoj politici ESB-a ili financijskim operacijama ESSB-a. Članovi osoblja za koje se u skladu s njihovim dužnostima smatra da imaju pristup povlaštenim informacijama o monetarnoj politici ESB-a dužni su suzdržati se od obavljanja transakcija povezanih s financijskim ulaganjima tijekom razdoblja od sedam dana prije prvog sastanka Upravnog vijeća u kalendarskom mjesecu.
(2)

Središnja banka Banco de España izabrala je društvo Mazars Auditores, S.L.P. - Mazars, S.A. kao svoje vanjske revizore za financijske godine od 2018. do 2020. s mogućnošću produljenja mandata za dvije financijske godine od 2021. do 2022., a Upravno vijeće ESB-a je također preporučilo to imenovanje kao i mogućnost produljenja mandate za financijske godine 2021. i 2022 (1).
1.

Kreditne institucije bi trebale ustanoviti politike dividendi koristeći se konzervativnim i opreznim pretpostavkama s ciljem ispunjavanja važećih kapitalnih zahtjeva nakon svake raspodjele i s ciljem ispunjavanja ishoda postupka nadzorne provjere i ocjene (SREP). (a) Kreditne institucije obvezne su u svakom trenutku ispunjavati važeće minimalne kapitalne zahtjeve („zahtjevi iz stupa I.”). To uključuje stopu redovnog osnovnog kapitala od 4,5%, stopu osnovnog kapitala od 6% i stopu ukupnog kapitala od 8%, kako je predviđeno člankom 92. Uredbe (EU) br. 575/2013. (b) Povrh toga, kreditne institucije obvezne su u svakom trenutku ispunjavati kapitalne zahtjeve koji su određeni kao posljedica važeće Odluke o postupku nadzorne provjere i ocjene (SREP) primjenom članka 16. stavka 2. točke (a) Uredbe (EU) br. 1024/2013 i koji nadilaze zahtjeve stupa I.("zahtjevi stupa II."). (c) Kreditne institucije obvezne su također ispunjavati zahtjev za kombinirani zaštitni sloj definiran člankom.128. točkom (6) Direktive 2013/36/EU (d) Kreditne su institucije također obvezne ispuniti svoju zahtijevanu punu (fully loaded) (7) stopu redovnog osnovnog kapitala, svoju stopu osnovnog kapitala i svoju stopu ukupnog kapitala do datuma određenog za postupno uvođenje stopa. To se odnosi na punu primjenu gore navedenih stopa nakon primjene prijelaznih odredbi i kombiniranog zaštitnog sloja kapitala definiranog u članku 128. stavku 6. Direktive 2013/36/EU. Prijelazne odredbe utvrđene su u glavi XI. Direktive 2013/36/EU i u dijelu desetom Uredbe (EU) br. 575/2013. (e) Kreditne institucije koje su odlučile primijeniti uređenja iz Uredbe (EU) 2017/2395 tijekom prijelaznog razdoblja, također su obvezne ispuniti svoju zahtijevanu punu (eng. fully loaded) stopu redovnog osnovnog kapitala do završetka prijelaznog razdoblja iz te Uredbe. Ovi zahtjevi moraju biti ispunjeni na konsolidiranoj razini, te ako je primjenjivo, također i na pojedinačnoj osnovi, osim ako je došlo do izuzeća od primjene bonitetnih zahtjeva na pojedinačnoj osnovi, kako je predviđeno u članku 7. i članku 10. Uredbe (EU) br. 575/2013.
1.

Kreditne institucije bi trebale ustanoviti politike dividendi koristeći se konzervativnim i opreznim pretpostavkama s ciljem ispunjavanja važećih kapitalnih zahtjeva nakon svake raspodjele i s ciljem ispunjavanja ishoda postupka nadzorne provjere i ocjene (SREP). (a) Kreditne institucije obvezne su u svakom trenutku ispunjavati važeće minimalne kapitalne zahtjeve („zahtjevi u sklopu prvog stupa”). To uključuje stopu redovnog osnovnog kapitala od 4,5 %, stopu osnovnog kapitala od 6 % i stopu ukupnog kapitala od 8 %, kako je predviđeno člankom 92. Uredbe (EU) br. 575/2013. (b) Povrh toga, kreditne institucije obvezne su u svakom trenutku ispunjavati kapitalne zahtjeve koji su određeni kao posljedica važeće Odluke o postupku nadzorne provjere i ocjene (SREP) primjenom članka 16. stavka 2. točke (a) Uredbe (EU) br. 1024/2013 i koji nadilaze zahtjeve u sklopu prvog stupa („zahtjevi u sklopu drugog stupa”). (c) Kreditne institucije obvezne su također ispunjavati zahtjev za kombinirani zaštitni sloj definiran člankom 128. točkom (6) Direktive 2013/36/EU. (d) Kreditne su institucije također obvezne ispuniti svoju zahtijevanu punu (eng. fully loaded) (7) stopu redovnog osnovnog kapitala, svoju stopu osnovnog kapitala i svoju stopu ukupnog kapitala do datuma određenog za postupno uvođenje stopa. To se odnosi na punu primjenu gore navedenih stopa nakon primjene prijelaznih odredbi i kombiniranog zaštitnog sloja kapitala definiranog u članku 128. stavku 6. Direktive 2013/36/EU. Prijelazne odredbe utvrđene su u glavi XI. Direktive 2013/36/EU i u dijelu desetom Uredbe (EU) br. 575/2013. (e) Kreditne institucije koje su odlučile primijeniti uređenja iz Uredbe (EU) 2017/2395 tijekom prijelaznog razdoblja, također su obvezne ispuniti svoju zahtijevanu punu (eng. fully loaded) stopu redovnog osnovnog kapitala do završetka prijelaznog razdoblja iz te Uredbe. Ovi zahtjevi moraju biti ispunjeni na konsolidiranoj razini, te ako je primjenjivo, također i na pojedinačnoj osnovi, osim ako je došlo do izuzeća od primjene bonitetnih zahtjeva na pojedinačnoj osnovi, kako je predviđeno u članku 7. i članku 10. Uredbe (EU) br. 575/2013.
(3)

Europska središnja banka izabrala je društvo Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft kao svoje vanjske revizore za financijske godine od 2018. do 2022., s mogućnošću produljenja mandata za do dvije dodatne financijske godine (tj. do 2023. ili do 2024.),
1.

Kreditne institucije bi trebale ustanoviti politike dividendi koristeći se konzervativnim i opreznim pretpostavkama s ciljem ispunjavanja važećih kapitalnih zahtjeva nakon svake raspodjele i s ciljem ispunjavanja ishoda postupka nadzorne provjere i ocjene (SREP). (a) Kreditne institucije obvezne su u svakom trenutku ispunjavati važeće minimalne kapitalne zahtjeve („zahtjevi u sklopu prvog stupa”). To uključuje stopu redovnog osnovnog kapitala od 4,5 %, stopu osnovnog kapitala od 6 % i stopu ukupnog kapitala od 8 %, kako je predviđeno člankom 92. Uredbe (EU) br. 575/2013. (b) Povrh toga, kreditne institucije obvezne su u svakom trenutku ispunjavati kapitalne zahtjeve koji su određeni kao posljedica važeće Odluke o postupku nadzorne provjere i ocjene (SREP) primjenom članka 16. stavka 2. točke (a) Uredbe (EU) br. 1024/2013 i koji nadilaze zahtjeve u sklopu prvog stupa („zahtjevi u sklopu drugog stupa”). (c) Kreditne institucije obvezne su također ispunjavati zahtjev za kombinirani zaštitni sloj definiran člankom.128. točkom (6) Direktive 2013/36/EU (d) Kreditne su institucije također obvezne ispuniti svoju zahtijevanu punu (eng. fully loaded) (6) stopu redovnog osnovnog kapitala, svoju stopu osnovnog kapitala i svoju stopu ukupnog kapitala do datuma određenog za postupno uvođenje stopa. To se odnosi na punu primjenu gore navedenih stopa nakon primjene prijelaznih odredbi i kombiniranog zaštitnog sloja kapitala definiranog u članku 128. stavku 6. Direktive 2013/36/EU. Prijelazne odredbe utvrđene su u glavi XI. Direktive 2013/36/EU i u dijelu desetom Uredbe (EU) br. 575/2013. Ovi zahtjevi moraju biti ispunjeni i na konsolidiranoj razini i na pojedinačnoj osnovi, osim ako je došlo do izuzeća od primjene bonitetnih zahtjeva na pojedinačnoj osnovi, kako je predviđeno u članku 7. i članku 10. Uredbe (EU) br. 575/2013.