(22)Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Ulaganja u istraživanje i inovacije, digitalizaciju, povezivost i zelenu tranziciju potiču rast i pridonijet će oporavku portugalskog gospodarstva i preusmjeriti ga prema dugoročnom održivom rastu. Ulaganjima u prometnu infrastrukturu, ponajviše dovršetkom željezničke mreže prema Španjolskoj i iskorištavanjem nedovoljno iskorištenog potencijala portugalskih luka, mogli bi se ublažiti nedostaci povezani s perifernim položajem Portugala. U Nacionalnom energetskom i klimatskom planu Portugala navode se velike potrebe za ulaganjima u energetsku i klimatsku tranziciju. I dalje postoji velik prostor za poboljšanje energetske učinkovitosti u zgradama i smanjenje potrošnje energije u poslovnom sektoru. Boljom energetskom povezanošću Pirenejskog poluotoka moglo bi se omogućiti veće tržišno natjecanje i olakšati uvođenje obnovljive energije. Ulaganja mogu pomoći i da se preduhitre negativni učinci klimatskih promjena, kao što su poplave i šumski požari, da se poboljša gospodarenje vodom i otpadom te da se razvije potencijal kružnoga gospodarstva. Portugal bi izradom programa za korištenje sredstava iz Fonda za pravednu tranziciju u razdoblju 2021.–2027. mogao lakše odgovoriti na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D Izvješću za Portugal. To bi mu omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

(20)Zbog pandemije bolesti COVID-19 i mjera ograničavanja socijalnih kontakata povećani su zahtjevi za upotrebu digitalnih tehnologija za kontinuirani pristup obrazovanju i poslovnoj aktivnosti. Portugalske škole i centri za osposobljavanje zatvoreni su i prekinuto je tradicionalno obrazovanje koje zahtijeva fizičko prisustvo. Oko 6 % kućanstava još nema pristup internetu, odnosno oko 50 000 učenika, a urbana i ruralna područja znatno se razlikuju po pristupu internetu i pokrivenosti telekomunikacijskom mrežom. Učenici boljeg socioekonomskog položaja imaju veće izglede za prevladavanje problema koje donosi učenje na daljinu. Portugal usto ima i izražen manjak digitalnih vještina. U 2019. 48 % stanovništva nije imalo osnovne digitalne vještine, među njima je oko 26 % bilo sasvim bez digitalnih vještina, a udio onih koji se nikada nisu koristili internetom bio je dvostruko veći od prosjeka EU-a. Trenutačne okolnosti zahtijevaju intenzivnu provedbu e-osposobljavanja, a onima koji su „digitalno isključeni” treba pomoći da svladaju prepreke koje im otežavaju učenje na daljinu. Usvajanjem digitalnih tehnologija u poduzećima kako bi se ponudili alternativni načini rada i digitalne usluge omogućio bi se kontinuitet poslovanja poduzećima čije se usluge mogu pružati na internetu i tako bi se ublažio učinak ograničenja u nekim sektorima. To je posebno važno u Portugalu čije gospodarstvo uglavnom karakteriziraju mikropoduzeća koncentrirana u tradicionalnim sektorima. Nedovoljna digitalna znanja uvelike ometaju digitalizaciju MSP-ova, a posljedica su općenito niske razine digitalne pismenosti među rukovoditeljima i zaposlenicima.

(16)Pandemija bolesti COVID-19 pogodila je Portugal početkom ožujka 2020. te je njegov zdravstveni sustav izložila velikom pritisku. Vlada je od 18. ožujka 2020. do 2. svibnja uvela izvanredno stanje i brzo provela stroge i opsežne mjere protiv širenja zaraze kako bi što bolje smanjila mogućnost širenja bolesti i gubitka života. Poduzetim mjerama Portugal je omogućio zdravstvenom sustavu da bolje reagira i da se krivulja broja zaraženih izravna, kako bolnice ne bi bile preopterećene. Nacionalnim i globalnim mjerama sprečavanja širenja zaraze ozbiljno su ograničene gospodarske aktivnosti u većini sektora, što je najteže pogodilo turizam i povezane aktivnosti te pokvarilo socijalne i gospodarske izglede Portugala, a posebno njegovih mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća (MSP). U 2020. predviđa se pad gospodarstva za 6,8 % te oporavak od 5,8 % u 2021.

(13)Portugal je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorio donošenjem proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pomoć osobito ugroženim građanima i sektorima. U Programu stabilnosti za 2020. navode se procjene utjecaja tih mjera na proračun na mjesečnoj ili godišnjoj osnovi, a ne navodi se predviđeni ukupni godišnji iznos za 2020. Mjere uključuju, među ostalim, jednokratnu posebnu potporu poduzećima za nastavak poslovanja (508,0 milijuna EUR ili 0,3 % BDP-a), pojednostavnjeni program privremenog prekida rada („otpuštanje”, 373,3 milijuna EUR ili 0,2 % BDP-a po mjesecu primjene) te kupnju osobne zaštitne opreme u zdravstvenom sustavu (0,1 % BDP-a po mjesecu primjene). Komisija procjenjuje da iz tih mjera u 2020. može proizaći ukupni izravni proračunski trošak od oko 2,5 % BDP-a. Osim toga, Portugal je najavio mjere koje će pridonijeti potpori likvidnosti poduzeća, u pravilu bez izravnog proračunskog učinka, koje se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na skoro 25,2 milijarde EUR, odnosno 12,5 % BDP-a. Te mjere uključuju odgodu plaćanja poreza na dodanu vrijednost, poreza na osobni dohodak i poreza na dobit te socijalnih doprinosa (7,9 milijardi EUR ili 3,9 % BDP-a), kao i kreditne linije za koje jamči država te druge slične inicijative (4,0 milijardi EUR ili 2,0 % BDP-a). Mjere koje je Portugal poduzeo općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije o koordiniranom gospodarskom odgovoru na pandemiju bolesti COVID-19. Puna provedba tih mjera uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, pridonijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

(12)Vlada u Program stabilnosti za 2020. nije uključila makroekonomski scenarij i planove za saldo opće države i udio duga u BDP-u barem za 2020. Ali u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuje se da svakih 30 radnih dana, odnosno oko mjesec i pol ograničenja kretanja, u prosjeku može izazvati negativan učinak na godišnji BDP od 6,5 postotnih bodova. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost izazvana pandemijom bolesti COVID-19. Neke rizike specifične za Portugal treba uzeti u obzir pri proračunskim projekcijama, a povezani su s naglim povećanjem nepredviđenih javnih obveza koje su povezane s javnim poduzećima i s mjerama koje se odnose na pandemiju bolesti COVID-19, a usmjerene su na privatni sektor. To je povrh onih već velikih postojećih obveza koje su dijelom povezane s mogućim dodatnim utjecajem na proračun dodatnih mjera za pomoć bankama.

(7)Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju jedinstveno tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodnog kretanja robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprječavaju normalno funkcioniranje jedinstvenog tržišta moraju se ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvu potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije, uz poboljšane strategije nabave, diversificirane lance opskrbe i strateške rezerve osnovne medicinske opreme. Ključni su to elementi za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

(23)Zbog niza mjera koje se i dalje provode portugalski pravosudni sustav posljednjih je godina postao učinkovitiji. Međutim, pandemija i posljedična recesija mogu dovesti do povećanja broja sporova, što bi moglo pogoršati preostala uska grla, a to se posebno odnosi na dugotrajne postupke i velik broj neriješenih predmeta na upravnim i poreznim sudovima. Veća učinkovitost i otpornost pravosudnog sustava poboljšala bi poslovnu klimu, najviše u korist domaćih MSP-ova i ulagača.

(24)Iako se ove preporuke prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za Hrvatsku iz 2019. koje je Vijeće usvojilo 9. srpnja 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za uklanjanje srednjoročnih i dugoročnih strukturnih nedostataka. Te su preporuke i dalje relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom godišnjeg ciklusa europskog semestra sljedeće godine. Isto vrijedi i za preporuke koje se odnose na investicijske politike. O tim potonjim preporukama trebalo bi voditi računa pri izradi strateških programa financiranja kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i pri izradi mjera ublažavanja i strategija izlaska iz aktualne krize.

(25)Proteklih je godina zabilježeno nekoliko ukupnih poboljšanja u portugalskom bankarskom sustavu. Parametri profitabilnosti popravili su se zahvaljujući naporima da se poveća učinkovitost tog sektora te smanje rezervacije i umanjenja vrijednosti. Zahvaljujući povećanoj profitabilnosti bankarski je sustav nastavio jačati stope kapitala. No razina vlastitih sredstava i dalje je ispod prosjeka EU-a. Udio neprihodonosnih kredita nastavio je s višegodišnjim trendom smanjenja, ali je i dalje dvostruko veći nego u EU-u. Kapacitet generiranja dohotka i dalje je problematičan jer su kamatne stope niske, a portugalsko gospodarstvo još karakterizira velika zaduženost. Oslabljeno gospodarstvo, kriza koju je izazvala pandemija bolesti COVID-19 te niske kamatne stope otežat će poslovanje bankarskom sektoru i to će se odraziti na kreditnu kvalitetu odobrenih zajmova. Osim toga, portugalske banke još su izložene određenim geografskim područjima koja umnogome ovise o kretanju cijena robe, točnije nafte. Izloženost tim geografskim područjima karakterizira osjetljivost na tržišni, valutni i kreditni rizik te to može utjecati na kreditnu kvalitetu zajmova odobrenih poduzećima izloženima tim geografskim područjima.

(26)Kao jedan od ključnih čimbenika zbog kojih banke ne mogu brzo rješavati problem neprihodonosnih kredita utvrđeni su dugotrajni stečajni postupci. Oni uvelike utječu i na određivanje cijena te imovine na sekundarnom tržištu jer su rezultati, s aspekta isplata vjerovnicima, nezadovoljavajući. Raščlambom neprihodonosnih kredita pokazuje se da je i dalje visok udio korporativnih kredita (oko dvije trećine), a oni su najmanje prikladni za brzi i standardizirani pristup. Posljednjih je godina uvedeno više izmjena i u stečajnom i u građanskom ovršnom postupku. Daljnje prilagodbe, posebno radi sprečavanja neopravdanih odgoda, pomogle bi i vjerovnicima i zajmoprimcima, a zajmoprimcima bi omogućile nov početak.

(27)Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može pridonijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja. Osigura li punu provedbu preporuka navedenih u nastavku, Portugal će pridonijeti napretku u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji zajamči konkurentna održivost.

(28)Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnog gospodarskog učinka bolesti COVID-19. Kao država članica čija je valuta euro i s obzirom na političke smjernice Euroskupine, Portugal bi svoje politike trebao uskladiti s preporukama za europodručje i koordinirati s politikama drugih država članica europodručja.

(29)Komisija je u okviru Europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Portugala i objavila je u Izvješću za Portugal za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020. i Nacionalni program reformi za 2020. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Portugalu prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Portugalu nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se s razine Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

(30)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

(31)Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. U ovim se preporukama vodilo računa o tome da je potrebna pomoć u borbi protiv pandemije i olakšanju gospodarskog oporavka prvi korak u pravcu korekcije neravnoteža. Preporuke koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 2., 3. i 4.

PREPORUČUJE da Portugal u 2020. i 2021. poduzme djelovanje kojemu je cilj:

1.U skladu s općom klauzulom o odstupanju, poduzeti sve potrebne mjere i učinkovito odgovoriti na pandemiju, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Ojačati otpornost zdravstvenog sustava i omogućiti jednak pristup kvalitetnoj zdravstvenoj i dugotrajnoj skrbi.

2.Potaknuti zapošljavanje i naglasiti važnost mjera za očuvanje radnih mjesta. Osigurati dovoljnu i učinkovitu socijalnu zaštitu i potporu dohotku. Potaknuti upotrebu digitalnih tehnologija radi jednakog pristupa kvalitetnom obrazovanju i osposobljavanju te povećanja konkurentnosti poduzeća.

3.Provesti privremene mjere kojima će poduzećima omogućiti pristup likvidnosti, posebno malim i srednjim poduzećima. Dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, posebno u čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije, željezničku infrastrukturu i inovacije.

4.Povećati učinkovitost upravnih i poreznih sudova.

Sastavljeno u Bruxellesu