Mnoge su države članice potvrdile praktične prednosti otisaka prstiju kao načina za sigurnu identifikaciju osobe. To je zaista jedini način kojim se može sigurno potvrditi identitet osobe. To je posebno važno jer su sudska tijela odgovorna za točnost podataka u kaznenoj evidenciji. Neke države članice postavile su pitanje ustavnih prava i upozorile na probleme s praktičnom provedbom obveznih otisaka u ECRIS-u. Središnja tijela mnogih država članica trenutačno ne pohranjuju otiske prstiju u svojim nacionalnim kaznenim evidencijama i nisu povezana s nacionalnim sustavom automatizirane identifikacije otisaka prstiju (AFIS). Neke države članice zabrinute su zbog mogućih dvostrukih standarda za građane EU-a, s jedne strane i državljane trećih zemalja, s druge strane. Situacija u pogledu državljana trećih zemalja drugačija je jer neki od njih dolaze iz država u kojima se državne matice ne vode na prikladan ili ažuran način. U tom kontekstu uključivanje otisaka prstiju postaje prioritet.

Dionici za temeljna prava u načelu su priznali pozitivne učinke budućeg sustava središnje evidencije državljana trećih zemalja sa stajališta općeg pravosuđa jer će se njime pomoći osigurati odgovarajuće kažnjavanje i zaštita djece od zlostavljanja, a imat će i pozitivan učinak na državljane trećih zemalja jer će im se omogućiti da u cijeloj Uniji dokažu da nisu kažnjavani. Oni zagovaraju decentralizirani sustav popraćen odgovarajućim tehnikama anonimizacije.

Ti su dionici istaknuli da je uvođenje posebnog sustava za državljane trećih zemalja moguće sa stajališta jednakosti, uz uvjet da je nužno i razmjerno. Europski nadzornik za zaštitu podataka smatrao je da je potrebno na odgovarajući način opravdati uvođenje različitog sustava za spremanje i razmjenu podataka o državljanima trećih zemalja, s jedne strane i o državljanima država članica, s druge strane. Dionici su upozorili na potrebne zaštitne mjere u pogledu posebne situacije u kojoj se, u kontekstu migracija, nalaze državljani trećih zemalja , u pogledu aspekata povezanih sa stvaranjem filtra za indekse i upotrebe otisaka prstiju, u pogledu prava djeteta i prava osoba čiji se podaci obrađuju te u pogledu potrebe za učinkovitim pravnim lijekovima.

U tom kontekstu treba napomenuti da trenutačni prijedlog ne bi trebao biti alat za zakonsko uređivanje migracija. Njime se ne mijenjaju postojeće odredbe i jamstva u ovom području. U uvodnim izjavama predloženog pravnog instrumenta izričito se potvrđuje poštovanje jamstava sadržanih u zakonodavstvu EU-a i nacionalnom zakonodavstvu o azilu i migracijama. Ona se moraju poštovati u budućem sustavu.

Određena kaznena djela, kao što je nezakonit ulazak ili boravak, ili putovanje s krivotvorenom vizom ili krivotvorenim putnim ispravama, specifična su za državljane trećih zemalja i buduća središnja evidencija državljana trećih zemalja ne bi trebala imati nerazmjeran utjecaj na prava državljana trećih zemalja osuđenih za takva kaznena djela. Agencija Europske unije za temeljna prava u tom je pogledu predložila da se osuđujuće presude koje se odnose na nezakoniti ulazak i boravak ne bi trebale u okviru središnje evidencije državljana trećih zemalja obrađivati u druge svrhe osim u svrhe kaznenog postupka. Međutim, Komisija smatra da nacionalnim zakonodavstvom mora biti uređeno na koji se način podaci iz kaznene evidencije mogu obrađivati u druge svrhe osim u svrhe kaznenih postupaka, kao što je trenutačno slučaj s građanima EU-a.

Dionici u području temeljnih prava potvrdili su da sigurna identifikacija državljana trećih zemalja može biti teža od identifikacije građana EU-a. Međutim, prema Agenciji Europske unije za temeljna prava, treba uzeti u obzir nužnost i razmjernost upotrebe otisaka prstiju za indeks za filtriranje te alternative upotrebi putovnica i/ili dozvola boravka te mogućnosti postojećih baza podatka EU-a i nacionalnih baza podataka. Njih treba promotriti u odnosu na uključivanje otisaka prstiju svih ili određenih kategorija državljana trećih zemalja.

Međutim, u prijedlogu nije predviđeno obvezno pohranjivanje otisaka prstiju državljana trećih zemalja u cilju prevladavanja problema njihove identifikacije. Problemi se razlikuju od problema povezanih s identifikacijom građana EU-a jer se u tom slučaju podaci mogu lakše dobiti od države članice državljanstva.

Dionici su također utvrdili da posebno djeca državljana trećih zemalja mogu biti izložena opasnostima koje proizlaze iz razmjene podataka o njihovim osuđujućim presudama. Agencija Europske unije za temeljna prava predložila je da zbog ranjivosti djece treba razmotriti mogućnost isključivanja djece iz područja primjene ECRIS-a u cjelini ili iz filtra za indekse ili ograničavanje razmjene na teška kaznena djela koja su počinila djeca. Dionici bi istovremeno željeli osigurati da bi se prijedlogom trebalo omogućiti poslodavcima da na učinkovit način provjere je li određenom državljaninu treće zemlje zbog prethodnih osuđujućih kaznenih presuda zabranjeno obavljanje djelatnosti koje uključuju izravan i redovit kontakt s djecom.

U ovom kontekstu treba napomenuti da je ECRIS decentralizirani alat za razmjenu podataka sadržanih u kaznenoj evidenciji država članica. O nacionalnom zakonodavstvu država članica ovisi hoće li se osuđujuće presude protiv djece unositi u nacionalnu kaznenu evidenciju i tako moći razmjenjivati između država članica. U odnosu na pristup podacima iz kaznene evidencije preko ECRIS-a u postupku zapošljavanja na radna mjesta koja uključuju izravne i redovite kontakte s djecom provedbom Direktive olakšat će se provjera prethodnih osuđujućih presuda državljana trećih zemalja u ovom području.

Neki su dionici istaknuli potrebu osiguravanja da državljani trećih zemalja imaju pravo pristupiti vlastitim podacima i ispraviti te podatke jer bi netočnosti u kaznenoj evidenciji mogle biti češće u slučajevima koji uključuju državljane trećih zemalja. Međutim, pravnim instrumentima o ECRIS-u obuhvaćena je samo razmjena podataka iz kaznene evidencije, a nisu obuhvaćena prava pojedinaca na pristup podacima koji su o njima pohranjeni na nacionalnoj razini. Ovo područje uređeno je zakonom o zaštiti podataka na nacionalnoj razini i razini EU-a.

•Prikupljanje i primjena stručnog znanja

Studijom izvedivosti o „Uspostavi europskog indeksa osuđenih državljana trećih zemalja” osigurano je bolje razumijevanje budućeg mehanizma za razmjenu podataka o osuđenim državljanima trećih zemalja i ocijenjen je učinak indeksa s tehničkog, pravnog i ustrojstvenog stajališta. Studijom o ocjeni učinka koji zakonodavni prijedlog o sustavu središnje evidencije državljana trećih zemalja ima na IKT osiguran je pregled troškova koji bi u EU-u i državama članicama nastali provedbom različitih mogućnosti. Statistički podaci Eurostata o migracijama i stanovništvu služe kao dokaz o veličini problema. Održani su i iscrpni razgovori s predstavnicima poduzeća FIU.net, posebno o programskoj opremi Match, inteligentnom programu za razmjenu podataka na temelju anonimnog filtra za indeks koji je razvijen a FIU.net.

•Procjena učinka

Komisija je provela procjenu učinka. U nastavku su unesene poveznice na sažetak i pozitivno mišljenje Odbora za nadzor regulative:

http://ec.europa.eu/justice/criminal/european-e-justice/ecris/index_en.htm

Ispitane su tri mogućnosti politike: i. održavanje statusa quo; ii. dobrovoljni projekt države članice za uspostavu učinkovitijeg mehanizma razmjene podataka iz kaznene evidencije o državljaninu treće zemlje koji sufinancira Komisija; iii. zakonodavstvo o mehanizmu pretraživanja radi utvrđivanja država članica koje imaju podatke iz kaznene evidencije o državljaninu treće zemlje koja se sastoji od podataka o identitetu osuđenih državljana trećih zemalja (filtar za indekse) koji se mogu pretraživati s pomoću mehanizma „pronađeni rezultati / nisu pronađeni rezultati”. Za potonju mogućnost ispitane su dvije podmogućnosti: decentralizirani filtar za indekse koji će se anonimizirati i proslijediti svim drugim državama članicama omogućujući im neovisno pretraživanje u vlastitim prostorijama ili filtar za indekse koji bi bio pohranjen u središnjem tijelu EU-a.

U odnosu na otiske prstiju razmotrene su tri podmogućnosti: i. obvezna pohrana otisaka prstiju državljana trećih zemalja i njihovo uključivanje u indeks/filtar za indekse; ii. obvezivanje država članica na provjeru identiteta državljanina treće zemlje u postojećim sustavima za razmjenu podataka na temelju otisaka prstiju prije upotrebe ECRIS-a; iii. proširenje ECRIS-a na podupiranje dobrovoljne upotrebe otisaka prstiju državljana trećih zemalja u državama članicama.

Decentralizirana mogućnost filtra za indekse smatra se najboljom jer se njome nudi mehanizam kojim se može učinkovito utvrditi koje države članice posjeduju podatke o kaznenoj evidenciji za određenog državljanina treće zemlje. Budući da ona podrazumijeva pravnu obvezu za sve države članice, njome će se zajamčiti zajednički pristup. Ona ne zahtijeva dodatni sustav na razini EU-a i zato je ekonomičnija od filtra za indekse koji se pohranjuje na središnjoj razini. Radi učinkovitog utvrđivanja državljana trećih zemalja otiske prstiju trebalo bi uključiti u identifikacijske podatke koji će biti pohranjeni u kaznenoj evidenciji osobe i u filtru za indekse. Utvrđivanje identiteta državljanina treće zemlje često je posebno teško, ako ne i nemoguće, primjerice jer ne postoje ili nedostaju pouzdane identifikacijske isprave, ili zbog čestih prezimena.

Ne bi bilo značajnog izravnog učinka na sektore gospodarstva, društva ili okoliša. Ne bi bilo utjecaja na poduzeća, MSP-ove i mikro poduzeća. Utjecaj na proračun EU-a i na nacionalne proračune bio bi sljedeći: jednokratni troškovi za EU u iznosu od otprilike 1 089 000 EUR, za države članice u iznosu od otprilike 768 000 EUR (ukupno otprilike 1 857 000 EUR); tekući troškovi za EU u iznosu od otprilike 668 000 EUR; očekuje se da će se za države članice tekući troškovi postupno povećati tijekom godina, počevši od 5 304 000 EUR do najviše 12 804 000 EUR. To znači da se očekuje da će se ukupni tekući troškovi tijekom godina postupno povećati, počevši od 5 972 000 EUR do najviše 13 472 000 EUR. Dodatni trošak obrade otisaka prstiju iznosio bi otprilike 5 milijuna EUR za troškove uspostave u EU-u i

1 milijun EUR godišnje za tekuće troškove u EU-u. Troškovi uspostave u državama članicama kretali bi se od 2 milijuna EUR do 3 milijuna EUR po državi članici, ovisno o broju osuđujućih presuda protiv državljana trećih zemalja.