Tematsko izvješće Kako institucije i tijela 
EU‑a izračunavaju, 
smanjuju i neutraliziraju 
svoje emisije stakleničkih 
plinova? HR 2014  BR. 14
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD
EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-pošta: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2014.
ISBN 978-92-872-0867-5
doi:10.2865/67818
© Europska unija, 2014.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Printed in Luxembourg
HR 2014  BR. 14
Tematsko izvješće Kako institucije i tijela 
EU‑a izračunavaju, 
smanjuju i neutraliziraju 
svoje emisije stakleničkih 
plinova?  
(u skladu s člankom 287. stavkom 4., drugim podstavkom 
UFEU‑a)
02
 Sadržaj
Odlomak
 Pojmovnik
I. – VII. Sažetak
1. – 7. Uvod
1. – 2. Politika Europske unije o zaštiti okoliša ima za cilj visoku razinu zaštite
3. – 4. Sprečavanje opasnih klimatskih promjena prioritet je Europske unije
5. – 7. Javne uprave imaju važnu ulogu u postizanju klimatskih ciljeva
8. – 11. Revizijski opseg i pristup
12. – 101.  Opažanja
12. – 61. Institucije i tijela EU‑a nemaju zajedničke politike za nadzor i ublažavanje svojih emisija 
stakleničkih plinova
12. – 29. Puni ugljični otisak institucija i tijela EU‑a nije poznat, a dostupne nepotpune informacije podrivaju 
vjerodostojnost izvješćivanja
30. – 43. Postoje dokazi o padu emisija koje uzrokuju institucije i tijela EU‑a kao cjelina, no samo u vezi s potrošnjom 
energije u zgradama
44. – 51. Više od polovice institucija i tijela EU‑a obuhvaćenih revizijom nije odredilo mjerljive ciljeve za smanjenje 
svojih emisija, a samo su dva tijela posjedovala mjerljive ciljeve za 2020. godinu
52. – 61. Neutraliziranje radi nadoknade rezidualnih emisija upotrebljava se ograničeno, a institucije i tijela EU‑a 
nemaju zajednički pristup
62. – 101.  Institucije i tijela EU‑a ne koriste se u cijelosti alatima za upravljanje okolišem koje 
promiče Komisija
62. – 76. Uvođenje sustava za upravljanje okolišem i neovisno ocjenjivanje (EMAS) sporo napreduje
77. – 89. Prema postojećim pravilima zelena nabava predviđena je kao mogućnost, a ne obveza, te ju je samo 
nekoliko institucija upotrebljavalo sustavno
90. – 101.  Standardi zelene gradnje za energetsku učinkovitost ne upotrebljavaju se sustavno za nove zgrade 
i projekte opsežnije obnove
03 Sadržaj
102.  – 114.  Zaključci i preporuke
 Prilog  — Revizijski pristup za procjenu zelene javne nabave
 Odgovori
 — Europsko vijeće i Vijeće Europske unije
 — Europska komisija
 — Sud Europske unije
 — Europska središnja banka
 — Europski revizorski sud
 — Europska služba za vanjsko djelovanje
 — Europski g ospodarski i socijalni odbor i Odbor regija Europske unije
 — Europska investicijska banka
 — Europska agencija za sigurnost zračnog prometa
 — Europska agencija za okoliš
 — Europska agencija za lijekove
 — Ured za usklađivanje na unutarnjem tržištu  (žigovi i dizajni) 
04
 Pojmovnik
Ugljični dioksid (CO2): Plin koji se javlja u prirodi, ali i kao nusproizvod izgaranja fosilnih goriva poput nafte, plina 
i ugljena, izgaranja biomase, promjena u uporabi tla i industrijskih postupaka (npr. proizvodnja cementa). Glavni je 
antropogeni staklenički plin i referentni plin u usporedbi s kojim se mjeri učinak ostalih stakleničkih plinova.
Ugljični otisak : Pojam koji se uvriježeno upotrebljava i odnosi se na cjelokupnu količinu CO2 i drugih emisija 
stakleničkih plinova izravno ili neizravno uzrokovanih proizvodom ili aktivnošću ili povezanih s aktivnostima nekog 
pojedinca ili organizacije. Ne postoje obvezujuća pravila EU‑a za izračunavanje ugljičnih otisaka.
Ugljična neutralnost : Stanje kada su neto ugljične emisije povezane s proizvodom ili aktivnošću jednake nuli 
nakon provođenja neutralizacije neizbježnih emisija.
Klimatske promjene : U skladu s Okvirnom konvencijom Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama, to označava 
promjene klime koje su izravno ili neizravno povezane s ljudskom aktivnošću koja mijenja sastav globalne atmosfere 
te koje se pridodaju prirodnoj promjenjivosti klime uočenoj tijekom usporedivih razdoblja.
Ekvivalent CO2 (CO2e): Univerzalna mjerna jedinica za emisije stakleničkih plinova koja odražava njihov različit 
potencijal globalnog zatopljenja.
EMAS : Dobrovoljni sustav Europske unije za upravljanje okolišem i neovisno ocjenjivanje. Ovaj je sustav 
kompatibilan sa sustavom ISO 14001, ali prelazi taj standard u smislu udovoljivanja potrebnim zahtjevima.
Energetska učinkovitost : Nešto je energetski učinkovitije ako pruža više za isti energetski unos ili isto za manji 
energetski unos. Unapređenje energetske učinkovitosti način je smanjenja potrošnje energije ili obuzdavanja rasta 
potrošnje energije.
Energija iz obnovljivih izvora : Definirana Direktivom 2009/28/EZ o poticanju uporabe energije iz obnovljivih 
izvora kao energije iz nefosilnih izvora, tj. energija vjetra, sunčeva energija, aerotermalna, geotermalna, 
hidrotermalna energija i energija oceana, hidroenergija, biomasa, deponijski plinovi, plinovi iz postrojenja za 
pročišćavanje otpadnih voda i bioplinovi.
Europski kodeks ponašanja za upravljanje podatkovnim centrima na energetski učinkovit način : Dobrovoljni 
kodeks ponašanja koji Europska komisija promiče za bavljenje potrošnjom energije u podatkovnim centrima 
i potrebom za smanjenjem povezanih okolišnih, ekonomskih i sigurnosnih učinaka opskrbe energijom.
Ekvivalent punog radnog vremena (FTE) : jedinica za mjerenje broja osoba na usporediv način, iako oni mogu 
raditi različiti broj sati tjedno.
Protokol o stakleničkim plinovima : Opsežno upotrebljavan dobrovoljni standard izračunavanja i izvješćivanja 
o emisijama stakleničkih plinova koji je razvijen u okviru Inicijative za protokol o stakleničkim plinovima. Ova 
je inicijativa partnerstvo između više dionika iz poduzeća, nevladinih organizacija, vlada i drugih organizacija 
okupljenih u okviru Svjetskog instituta za resurse, nevladine organizacije za okoliš sa sjedištem u Washingtonu 
i Svjetskog poslovnog vijeća za održivi razvoj, koalicije međunarodnih poduzeća sa sjedištem u Ženevi.
Potencijal globalnog zatopljenja (GWP) : Definira učinak koji će staklenički plin imati na globalno zatopljenje 
u određenom razdoblju u usporedbi s učinkom ugljičnog dioksida.
05 Pojmovnik
Program zelene gradnje (GBP) : Dobrovoljni program Europske komisije za potporu isplativih mjera za poboljšanje 
energetske učinkovitosti i uvođenje obnovljivih izvora energije u nestambene zgrade.
Zelena javna nabava (GPP) : Postupak kojim javna tijela teže nabaviti robu, usluge i radove smanjena učinka na 
okoliš tijekom njihova životnog vijeka u usporedbi s robom, uslugama i radovima iste primarne funkcije koje bi 
inače nabavili.
Priručnik za zelenu javnu nabavu (GPP) : Praktične upute koje pruža Glavna uprava za okoliš Europske komisije 
o načinu uključivanja zelenih zahtjeva u natječajnu dokumentaciju kao dijela tehničkih specifikacija, kriterija odabira 
i/ili dodjele te klauzula o učinku.
Staklenički učinak : Akumuliranje topline u atmosferi blizu Zemljine površine (troposferi) koje uzrokuju staklenički 
plinovi. Poput staklenih zidova staklenika koji povećavaju temperaturu zraka unutar staklenika staklenički učinak 
zagrijava površinu našega planeta. Bez prirodnog stakleničkog učinka temperatura bi bila ispod točke smrzavanja. 
No, ljudi su svojim djelovanjem znatno pojačali prirodni staklenički učinak te su time uzrokovali globalno 
zatopljenje i pokrenuli klimatske promjene.
Staklenički plinovi (GHG) : Ugljični dioksid (CO2), metan (CH4), dušikov suboksid (N2O) i hidrofluorougljici (HFCs) 
primjeri su stakleničkih plinova koji upijanjem solarnih radijacija pridonose stakleničkom učinku. Uzimajući u obzir 
njihov različit potencijal globalnog zatopljenja, emisije stakleničkih plinova najčešće se izračunavaju i izražavaju 
u ekvivalentima ugljičnog dioksida (CO2e).
ISO 14001 : Ovim standardom, koji je razvila Međunarodna organizacija za normizaciju, utvrđuju se kriteriji za sustav 
upravljanja okolišem i omogućuje se certificiranje. On ne diktira zahtjeve za okolišni učinak, ali skicira okvir koji 
poduzeće ili organizacija mogu slijediti kako bi uspostavili učinkovit sustav upravljanja okolišem.
Istjecanje : Onaj dio smanjenja emisija stakleničkih plinova u zemljama koje pokušavaju udovoljiti obveznim 
ograničenjima koji se može pojaviti u drugim zemljama koje nemaju takva ograničenja. Primjerice, poduzeća mogu 
izmjestiti proizvodnju iz razvijenih zemalja u zemlje u razvoju kako bi izbjegle ograničenja u pogledu emisija.
Ublažavanje : Napori za smanjenje emisija ili pojačanje amortizacije stakleničkih plinova. Primjeri su toga 
učinkovitija uporaba fosilnih goriva, prijelaz na energiju iz obnovljivih izvora, poboljšanje izolacije zgrada te širenje 
amortizera poput šuma kako bi se uklonile veće količine ugljičnog dioksida iz atmosfere.
06 Pojmovnik
Zgrada približno nulte energije : Definirana u Direktivi 2010/31/EU o energetskoj učinkovitosti zgrada kao zgrada 
koja ima vrlo visoku energetsku učinkovitost. Ta približno nulta ili vrlo niska količina energije trebala bi se u znatnoj 
mjeri pokrivati energijom iz obnovljivih izvora, uključujući energijom iz obnovljivih izvora koja se proizvodi u krugu 
zgrade ili u njezinoj blizini.
Neutraliziranje : Ugljično neutraliziranje mehanizam je kojim pojedinci ili organizacije nadoknađuju svoje emisije 
stakleničkih plinova ili dio njih plaćajući ekvivalent uštede stakleničkih plinova ostvaren negdje drugdje u svijetu, 
npr. uštede emisija putem vjetroelektrana koje zamjenjuju energane na ugljen. Neutralizacije se izračunavaju 
na temelju polazišne crte koja predstavlja hipotetički scenarij za moguće razine emisija u nedostatku projekta 
ublažavanja koji stvara neutralizacije.
Metoda ekološkog otiska organizacije (OEF) : Metoda koju Europska komisija preporučuje za mjerenje 
i priopćavanje učinka na okoliš neke organizacije tijekom njezina životnog ciklusa. Uključuje izvješćivanje 
o emisijama stakleničkih plinova, ali nije na to ograničena.
Održivi razvoj : Prema „Brundlandtovu izvješću” iz 1987. godine za Opću skupštinu Ujedinjenih naroda, održivi 
razvoj je razvoj koji zadovoljava sadašnje potrebe bez ugrožavanja sposobnosti budućih generacija da zadovolje 
vlastite potrebe.
Uzlazne emisije : Prema protokolu o stakleničkim plinovima, uzlazne su emisije neizravne emisije stakleničkih 
plinova povezane s kupljenim ili stečenim proizvodima i uslugama. One se događaju do točke primitka 
u organizaciji koja izvješćuje te se stoga nazivaju i emisijama ciklusa „od kolijevke do vrata” (engl. „cradle‑to‑gate”, 
tj. u razdoblju od dobivanja sirovina i materijala do otpreme konačnih proizvoda do izlaznih vrata proizvođača).
07
I
Kako bi klimatska politika Europske unije bila vjero ‑
dostojna, potrebno je da institucije i tijela EU‑a budu 
predvodnici, kao javne uprave, u osmišljavanju i pro ‑
vedbi politika smanjenja emisija stakleničkih plinova 
(„ugljični otisak”). Nakon 2005., institucije i tijela EU‑a 
uspjeli su preokrenuti trend povećanja emisija u vezi 
sa zgradama. No, propustili su priliku za razvoj i pro ‑
vedbu zajedničke politike kako bi se pridonijelo cilju 
Unije za 2020. godinu u odnosu na smanjenje emisija 
za 20 % ispod razine iz 1990. godine.
II
Šest od 15 institucija i tijela EU‑a obuhvaćenih revizi ‑
jom nisu 2012. izvijestili o svojim emisijama, a oni koji 
su to učinili nisu u punoj mjeri izračunali ili objavili te 
emisije. Puni ugljični otisak stoga nije poznat, a dostu ‑
pne nepotpune informacije podrivaju vjerodostojnost 
izvješćivanja te napore ublažavanja.
III
Dokazi o padu emisija koje uzrokuju institucije i tijela 
EU‑a kao cjelina postoje samo u vezi s potrošnjom 
energije u zgradama. Podatci dostupni o drugim emisi ‑
jama, prije svega onima izazvanima mobilnošću, ne 
dopuštaju uočavanje jasnog trenda.
IV
Dosad postignuta ukupna smanjenja u velikoj se mjeri 
mogu pripisati kupnji električne energije iz obnovljivih 
izvora, što se u izračunima ugljičnog otiska računa kao 
nulta emisija.V
Institucije i tijela EU‑a ne koriste se u cijelosti alatima 
za upravljanje okolišem koje promiče Komisija. Uvođe ‑
nje europskog sustava za upravljanje okolišem i neovi ‑
sno ocjenjivanje (EMAS) napreduje sporo. EMAS regi ‑
stracija za javne uprave moguća je od 2001. , a u lipnju 
2014. sedam od 15 institucija i tijela EU‑a obuhvaćenih 
revizijom bilo je registrirano. Zelena nabava smatra 
se mogućnošću, a ne obvezom, te ju je samo nekoliko 
institucija i tijela sustavno upotrebljavalo.
VI
Nadolazeći cilj EU 2030. godine za smanjenje emisija 
stakleničkih plinova pruža institucijama i tijelima 
EU‑a novu mogućnost razvoja i provedbe zajedničke 
politike.
VII
Sud preporučuje Komisiji da predloži zajedničku 
politiku za smanjenje ugljičnog otiska institucija i tijela 
EU‑a. Takva politika trebala bi sadržavati cilj ukupnog 
mjerljivog smanjenja emisija stakleničkih plinova za 
2030. Institucije i tijela EU‑a trebali bi:
(a) uvesti usklađeni pristup izvješćivanju o emisijama 
te uključiti i sve relevantne neizravne emisije;
(b) razviti zajednički pristup kako bi se dobrovoljno 
nadoknadile emisije stakleničkih plinova koje se 
ne mogu izbjeći;
(c) se u cijelosti koristiti alatima za upravljanje oko ‑
lišem koje promiče Komisija, posebice u vezi sa 
zelenom javnom nabavom.Sažetak
08
 Uvod
Politika Europske unije 
o zaštiti okoliša ima za cilj 
visoku razinu zaštite
01 
Člankom 11. Ugovora o funkcioniranju 
Europske unije (UFEU) propisano je da 
zahtjevi o zaštiti okoliša moraju biti 
uključeni u definiciju i provedbu politi ‑
ka i aktivnosti Unije, pogotovo u svrhu 
promicanja održivog razvoja.
02 
Politika Unije o zaštiti okoliša ima za 
cilj visoku razinu zaštite. Temelji se na 
načelu opreznosti te načelu preven ‑
tivnog djelovanja, načelu da se šteta 
nanesena okolišu popravlja ponajprije 
na samom izvoru i načelu da onečišći ‑
vač plaća1.
Sprečavanje opasnih kli ‑
matskih promjena priori ‑
tet je Europske unije
03 
Za 2020. godinu EU se čvrsto obvezao2 
dostići najmanje 20 % smanjenja svojih 
emisija stakleničkih plinova (GHG) 
u usporedbi s 1990. godinom3.
04 
Za 2030. godinu Europska komisija 
predložila je odrediti cilj smanjenja 
emisija stakleničkih plinova za domaće 
emisije unutar EU‑a za 40 % u uspored ‑
bi s emisijama iz 1990. godine4. Europ ‑
ski parlament pozvao je na smanjenje 
od najmanje 40 %5.Javne uprave imaju važnu 
ulogu u postizanju klimat ‑
skih ciljeva
05 
Dva najvažnija izvora emisija staklenič ‑
kih plinova u Europi jesu proizvodnja 
energije izgaranjem goriva i prijevoz6. 
Javne uprave na svim razinama mogu 
utjecati na opseg ovih i drugih emisija 
promjenom svojeg načina funkcionira ‑
nja. Javnom nabavom u vezi s potreb ‑
nim radovima, proizvodima i uslugama 
mogu promicati rješenja održiva za 
okoliš.
06 
Kako bi klimatska politika EU‑a bila 
vjerodostojna, važno je da institucije, 
tijela, uredi i agencije EU‑a (u daljnjem 
tekstu „institucije i tijela EU‑a”) vode 
svojim primjerom i djeluju kao pred ‑
vodnice u razvoju i provedbi strategija 
za ublažavanje ugljičnog otiska javnih 
uprava. Okvir 1.  prikazuje informaci ‑
je o načinu izračuna ugljičnog otiska 
neke organizacije.
07 
U smislu načela određenih Ugovorom 
postoje dva komplementarna načina 
ublažavanja učinka emisija stakleničkih 
plinova na okoliš koje uzrokuju institu ‑
cije i tijela EU‑a:
(a) ponajprije, smanjenjem tih emisija;
(b) nadoknađujući rezidualne emisije 
neutraliziranjem.1 Vidjeti članak 191. UFEU‑a.
2 Vidjeti Zaključke 
predsjedništva Europskog 
vijeća od 8. i 9. ožujka 2007., 
stavak 32.
3 Europsko vijeće predložilo je 
povećanje te obveze za 
apsolutno smanjenje emisija 
od 30 % ako se ostala važna 
gospodarstva slože i preuzmu 
svoj pravedni dio napora za 
smanjenje globalnih emisija.
4 COM(2014) 15 final od 
22. siječnja 2014. – Okvir za 
klimatsku i energetsku politiku 
u razdoblju od 2020. do 
2030. godine.
5 Rezolucija Europskog 
parlamenta od 5. veljače 2014. 
o okviru za klimatsku 
i energetsku politiku do 
2030. godine (2013/2135(INI)).
6 Izdanje Eurostata, Energija, 
prijevoz i pokazatelji okoliša , 
izdanje 2013. g.
09 Uvod
Izračun ugljičnog otiska neke organizacije
Ugljični otisak odgovara ukupnoj količini emisija stakleničkih plinova (GHG) izravno ili neizravno povezanih 
s aktivnostima neke organizacije. Izvori su tih emisija, primjerice, proizvodnja električne energije u elektrana ‑
ma, grijanje fosilnim gorivima te aktivnosti prijevoza.
Staklenički plinovi poput ugljičnog dioksida (CO2), metana (CH4), dušikovog suboksida (N2O) i hidrofluorou ‑
gljika (HFCs) imaju različite potencijale globalnog zatopljenja. Primjerice, jedna tona metana istovrijedna je 
količini od 25 tona CO2. Kako bi se to uzelo u obzir, količina svakog ispuštenog plina pretvara se u ekvivalent 
ugljičnog dioksida (CO2e) kako bi ukupni učinak iz svih izvora mogao biti združen u jednu brojku.
Uvriježeno upotrebljavani Protokol o stakleničkim plinovima razlikuje tri kategorije izvora emisija („opsezi”). 
Dijagram u nastavku prikazuje izvore koji su najvažniji za javne uprave.
Prvobitno je fokus izvješćivanja organizacija bio na emisijama iz 1. i 2. opsega. Sve se više, međutim, uzimaju 
u obzir emisije iz 3. opsega kako bi se sveobuhvatno upravljalo rizicima i mogućnostima povezanima sa stakle ‑
ničkim plinovima.
Izvor:  Europski revizorski sud.Okvir 1.
Staklenički plinovi
2. opseg – neizravne emisije
Kupnja električne energije
Gradsko grijanje i hlađenje3. opseg – neizravne emisije
Dnevna putovanja
Poslovna putovanja
Zalihe i usluge
Dugotrajna imovina1. opseg – izravne emisije
Sagorijevanje vlastita goriva
Vozila u vlasništvu
10
 Revizijski opseg  
i pristup
08 
U revizijski opseg uključene su sve 
institucije i tijela EU‑a s više od 500 
zaposlenih u 2012. Usto je uključena 
i Europska agencija za okoliš zbog 
svojih specifičnih zadataka izravno po ‑
vezanih s temom revizije. U  tablici 1.  
naveden je popis 15 institucija i tijela 
EU‑a obuhvaćenih revizijom. U svrhu 
revizije, Europsko vijeće i Vijeće Europ ‑
ske unije (u daljnjem tekstu također 
„Vijeće”) smatraju se jedinstvenim 
subjektom jer Europsko vijeće nema 
vlastito tajništvo, nego mu pomaže 
Glavno tajništvo Vijeća EU‑a. Isto tako, 
Europski gospodarski i socijalni odbor 
te Odbor regija (u daljnjem tekstu 
također „Odbori”) smatraju se jedin ‑
stvenim subjektom jer dijele zgrade, 
logistiku i prevoditeljske usluge te 
zajednički upravljaju njima. Revizija je 
posebnu pozornost posvetila Europ ‑
skoj komisiji ne samo zbog njezine 
veličine nego i zbog njezine uloge kao 
institucije EU‑a koja ima moć zakono ‑
davne inicijative.
09 
Sud je revizijom procijenio posjeduju li 
institucije i tijela EU‑a politike za sma ‑
njenje učinka svojih administrativnih 
djelovanja na okoliš te provode li se te 
politike djelotvorno. Sud je ispitao:
(a) izračunavaju li institucije i tijela 
EU‑a svoje emisije stakleničkih 
plinova, smanjuju li te emisije 
i nadoknađuju li rezidualne emisije 
neutraliziranjem;
(b) koriste li se institucije i tijela EU‑a 
u cijelosti alatima za upravljanje 
okolišem koje promiče Komisija 
s ciljem smanjenja navedenih 
emisija.10 
Revizija se temeljila na upitnicima 
i intervjuima te na analizi dokumenata 
i statističkih podataka objavljenih ili 
dostupnih pri institucijama i tijelima 
EU‑a obuhvaćenima revizijom. Također 
je uključivala i pregled uzorka postu ‑
paka nabave.
11 
Revizija nije bila revizija ugljika, tj. cilj 
nije bio provesti ili ponovno provesti 
izračun emisija CO2 institucija i tijela 
EU‑a obuhvaćenih revizijom ili pro ‑
vjeriti točnost povezanih podataka. 
Ako nije drugačije naznačeno, podatci 
citirani u ovom izvješću odnose se na 
2012. godinu.
11 Revizijski opsegi pristup Tablica 1.15 institucija i tijela EU‑a obuhvaćenih revizijom
Broj mjesta u planu radnih 
mjesta za 2012. (2014.)Lokacije
Europska komisija25 065  
(24 901 )Bruxelles, Luxembourg, Ispra, Geel, Karlsruhe, Petten, Sevilla, 
Grange, predstavništva u državama članicama
Europski parlament6 684  
(6 773 )Bruxelles, Luxembourg, Strasbourg, informacijski uredi 
u državama članicama
Europsko vijeće13 153  
(3 101 )Bruxelles
Vijeće Europske unije Bruxelles, Luxembourg
Europska investicijska banka2 2 1853 
(2 369 )3 Luxembourg
Sud Europske unije1 952  
(1 991 )Luxembourg
Europska služba za vanjsko djelovanje1 670  
(1 661 )Bruxelles4
Europska središnja banka1 448  
(2 602 )Frankfurt na Majni
Europski gospodarski i socijalni odbor51 255  
(1 252 )BruxellesOdbor regija Europske unije5
Europski revizorski sud6 887 
(882)Luxembourg
Ured za usklađivanje na unutarnjem tržištu775 
(861)Alicante
Europska agencija za sigurnost zračnog prometa634 
(685)Köln
Europska agencija za lijekove590 
(599)London
Europska agencija za okoliš136 
(135)Kopenhagen
1 Europskom vijeću pomaže Glavno tajništvo Vijeća EU‑a.
2 Europska investicijska banka (EIB) dobrovoljno je sudjelovala u reviziji.
3 Broj radnih mjesta odnosi se na kraj 2012. i kraj 2013.
4 Sjedišta.
5 Odbori dijele zgrade, logistiku i prevoditeljske usluge te zajednički upravljaju njima.
6 Nalazi Europskoga revizorskog suda nisu potvrđeni izvana.
12
 Opažanja
Institucije i tijela EU‑a 
nemaju zajedničke poli ‑
tike za nadzor i ublažava ‑
nje svojih emisija stakle ‑
ničkih plinova
Puni ugljični otisak 
institucija i tijela EU‑a 
nije poznat, a dostupne 
nepotpune informacije 
podrivaju vjerodostojnost 
izvješćivanja
12 
Prema mišljenju Suda, pouzdane 
i sveobuhvatne informacije o stvarnoj 
veličini ugljičnog otiska institucija i ti ‑
jela EU‑a osnovni su preduvjet za raz ‑
voj i provedbu djelotvornih strategija 
ublažavanja koje bi bile vjerodostojan 
i uvjerljiv primjer koji treba slijediti. 
Takve informacije trenutačno nisu 
dostupne za većinu institucija i tijela 
EU‑a.
Ne postoji zajednički pristup pri 
izračunavanju ugljičnog otiska 
institucija i tijela EU‑a
13 
Ne postoji obvezujuće zakonodavstvo 
EU‑a o izračunavanju ugljičnih otisaka 
javnih uprava. U načelu, institucije 
i tijela EU‑a slobodno odlučuju žele li 
izvješćivati o emisijama koje uzrokuju 
svojim aktivnostima te, ako žele, odlu ‑
čuju i o načinu njihova izračunavanja 
i nadziranja.One mogu, međutim, biti podložne 
nekim obvezama izvješćivanja u poje ‑
dinim zemljama domaćinima, primjeri ‑
ce u vezi s energetskom učinkovitošću 
svojih zgrada. Takve obveze izvješći ‑
vanja nisu, međutim, usklađene diljem 
EU‑a.
14 
Za razliku od rastuće prakse u privat ‑
nom sektoru7, Financijska uredba EU‑a 
(FR)8 ne zahtijeva uvrštavanje infor ‑
macija o okolišu u izvješća koja treba 
podnijeti u skladu s Glavom IX. („Finan ‑
cijsko izvještavanje i računovodstvo”)9. 
U ovom pogledu ne postoje ni među ‑
institucijski sporazumi.
15 
Organizacije koje sudjeluju u dobro ‑
voljnom sustavu EU‑a za upravljanje 
okolišem i neovisno ocjenjivanje 
EMAS10 moraju izvješćivati o „emi ‑
sijama” temeljnog pokazatelja koji 
uključuje godišnje emisije stakleničkih 
plinova izražene u tonama ekvivalenta 
CO2. Međutim, u skladu s odlukom Ko ‑
misije o korisničkom vodiču za sudjelo ‑
vanje u EMAS‑u11, pristup određivanju 
količine emisija još treba razjasniti. 
Vodič u svakom slučaju preporučuje 
da organizacije ne izvješćuju samo 
o izravnim, nego i o važnim neizravnim 
emisijama stakleničkih plinova (vidje ‑
ti okvir 1. ).7 Četvrta Direktiva Vijeća 
78/660/EEZ od 25. srpnja 1978. 
koja se temelji na članku 54. 
stavku 3. točki (g) Ugovora 
o godišnjim financijskim 
izvješćima za određene vrste 
trgovačkih društava (SL L 222, 
14.8.1978., str. 11.) predviđa da, 
po potrebi i u mjeri potrebnoj 
za razumijevanje razvoja, 
učinka ili pozicije trgovačkog 
društva, godišnje izvješće 
mora sadržavati i nefinancijske 
informacije, uključujući 
informacije povezane 
s pitanjima okoliša. U travnju 
2013. g. Komisija je podnijela 
zakonodavni prijedlog 
(COM(2013) 207 završna verzija 
od 16. travnja 2013.) kako bi 
takvo izvješćivanje postalo 
obvezno za poduzeća 
u kojima prosječan broj 
zaposlenih prelazi 500 ljudi.
8 Uredba (EU, Euratom) 
br. 966/2012 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
25. listopada 2012. 
o financijskim pravilima koja 
se primjenjuju na opći 
proračun Unije i stavljanju 
izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, 
Euratom) br. 1605/2002 
(SL L 298, 26.10.2012., str. 1.). 
Uredba se ne primjenjuje na 
Europsku središnju banku 
i Europsku investicijsku banku. 
Agencije EU‑a imaju 
financijska pravila koja slijede 
pravila primjenjiva za opći 
proračun Unije.
9 Godišnje izvješće Europske 
središnje banke sadrži odjeljak 
o pitanjima okoliša. Europska 
investicijska banka izvještava 
o pitanjima okoliša u svom 
Izvješću o korporativnoj 
odgovornosti, koje je dio 
godišnjeg izvješća grupe 
EIB‑a.
10 Više pojedinosti o EMAS‑u 
pogledajte u stavcima od 62. 
do 76.
11 Vidjeti stranice 25. i 26. Odluke 
Komisije 2013/131/EU od 
4. ožujka 2013. kojom se 
uspostavlja korisnički vodič 
u kojem su navedeni koraci 
potrebni za sudjelovanje 
u EMAS‑u sukladno Uredbi 
(EZ) br. 1221/2009 Europskog 
parlamenta i Vijeća 
o dobrovoljnom sudjelovanju 
organizacija u sustavu 
Zajednice za upravljanje 
okolišem i neovisno 
ocjenjivanje (EMAS) (SL L 76, 
19.3.2013., str. 1.).
13 Opažanja
16 
U preporuci usvojenoj 9. travnja 2013.12 
Komisija potiče uporabu metode 
ekološkog otiska organizacije (OEF) za 
mjerenje i priopćavanje učinka na oko ‑
liš životnog ciklusa javnih organizacija, 
što uključuje i izvješćivanje o emisija ‑
ma stakleničkih plinova. Metodu OEF 
razvio je Zajednički istraživački centar 
Komisije uzimajući u obzir preporuke 
postojećih i općeprihvaćenih organi ‑
zacijskih računovodstvenih metoda 
i smjernica na području zaštite okoliša.
17 
Prema Komisiji, razvoj metode OEF bio 
je potaknut činjenicom da „trenutačna 
proliferacija različitih metoda i inicija ‑
tiva za procjenjivanje i priopćavanje 
okolišnog učinka dovodi do zbunje ‑
nosti i nepovjerenja u informacije 
o okolišnom učinku”.13 Kako je pokaza ‑
la revizija Suda, ova analiza odnosi se 
i na izvješćivanje institucija i tijela EU‑a 
o njihovim ugljičnim otiscima.Šest od 15 institucija i tijela 
EU‑a obuhvaćenih revizijom 
nisu 2012. izvijestili o svojim 
emisijama stakleničkih 
plinova, a oni koji su to učinili 
nisu izračunali ili objavili sve 
elemente
18 
Revizija je ispitala odmah dostupne 
informacije u institucijama i tijelima 
EU‑a o njihovim pojedinačnim emisija ‑
ma stakleničkih plinova 2012. Europsko 
vijeće i Vijeće Europske unije, Europski 
revizorski sud, Europska služba za vanj ‑
sko djelovanje, Europska agencija za 
sigurnost zračnog prometa i Europska 
agencija za lijekove 2012. nisu objavili 
podatke o svojim emisijama. Ostali su 
priopćili samo nepotpune informacije.
19 
U nedostatku obvezujućih pravila o na ‑
činu izračunavanja ugljičnog otiska 
pojedine organizacije, revizija je kao 
mjerilo iskoristila izvješće o ugljičnom 
otisku Europskog parlamenta zbog 
njegova najšireg opsega. Tablica 2.  
prikazuje usporednu podjelu izvora 
emisija koji jesu ili nisu uzeti u obzir te 
prijavljene razine emisija.12 Preporuka Komisije 
2013/179/EU od 9. travnja 2013. 
o uporabi zajedničkih metoda 
za mjerenje i priopćavanje 
učinka na okoliš životnog 
ciklusa proizvoda 
i organizacija (SL L 124, 
4.5.2013., str. 1.).
13 Vidjeti uvodnu izjavu 2. 
u Preporuci Komisije 
2013/179/EU.
14 Opažanja Tablica 2.  
Europski parlamentSud Europske unijeEuropska investicijska 
bankaEuropska središnja bankaUred za usklađivanje na 
unutarnjem tržištuEuropska agencija za okolišEuropska komisijaOdbori (EESC i CoR) Europsko vijeće 
i Vijeće Europske unijeEuropski revizorski sudEuropska služba za vanjsko 
djelovanjeEuropska agencija za 
sigurnost zračnog prometaEuropska agencija za 
lijekove
Emisije 2012. (u tonama CO2e) 91 893 18 801 16 441 17 793 2 145 704 42 911 1 066Nije 
dostupnoNije 
dostupnoNije 
dostupnoNije 
dostupnoNije 
dostupno
OPSEG IZVJEŠĆIVANJA uključuje emisije iz:
Energije utrošene u zgradama1 2 2x x x x x
Istjecanje rashladnih plinova x x x x x x x x x x
Prijevoz proizvoda () x x x x x x x x x x x
Prijevoz osoba 
Dnevna putovanja x x x x x x x x x x
Poslovna putovanja3 4x x x x x x
Posjetitelji x x x x x x x x x
Kupnja zaliha i usluga ()5 5x x x x x x x x x
Otpad x x x x x x x x x x
Dugotrajna imovina6
Izgradnja zgrada () x x x x x x x x x x x
Uredski namještaj () x x x x x x x x x x x
Informacijska oprema () x x x x x x x x x x x
Ostala oprema () x x x x x x x x x x x
1 Nije objavljena godišnja brojka, samo globalna brojka za razdoblje od 2010. do 2012.
2 Samo zgrade unutar opsega sustava za upravljanje okolišem EMAS.
3 Nisu uključena putovanja članova Parlamenta na sastanke u Bruxelles i Strasburg.
4 Uključena samo službena vozila.
5 Uključen samo papir.
6 Emisije stvorene tijekom izgradnje ili proizvodnje trajnih dobara.
Napomena:  Većina podataka o emisijama dolazi iz različitih godišnjih izjava o okolišu koje podnose institucije i tijela EU‑a odgovorna za izvješćivanje. U slučaju Suda 
Europske unije, podaci dolaze iz vanjske studije o ugljičnom otisku. U slučaju EIB‑a, podaci potječu iz njegova izvješća o ugljičnom otisku za 2012.Prijavljene emisije CO 2e za 2012. godinu (samo objavljene informacije ili informacije 
za objavu, opseg izvješćivanja Europskog parlamenta iskorišten kao mjerilo)
Legenda :
 Obuhvaćeno
() Obuhvaćeno procjenom
 Djelomično obuhvaćeno
x Nije obuhvaćeno
N/A – Nedostupno
15 Opažanja
20 
Kao što se može vidjeti iz tablice 2. , 
Europski parlament uzeo je u obzir 
širok opseg izvora emisija pri izvješ ‑
ćivanju o svojim ukupnim godišnjim 
emisijama. Zahvaljujući tom širokom 
opsegu, količina emisija o kojima 
je izvijestio Parlament gotovo da je 
jednako visoka kao emisije koje su 
prijavile sve ostale institucije i tijela 
EU‑a zajedno. Iako su kategorije izvora 
emisija koje je Parlament uzeo u ob ‑
zir u načelu sveobuhvatne, Europski 
parlament odlučio je ne izvijestiti 
o emisijama uzrokovanim putovanjima 
članova Parlamenta iz njihovih matič ‑
nih zemalja na sastanke u Bruxelles 
i Strasbourg.
21 
Izvješće Komisije o emisijama stakle ‑
ničkih plinova u smislu ekvivalenata 
CO2 u njezinoj godišnjoj izjavi o okolišu 
za 2013. bilo je ograničeno na informa ‑
cije o emisijama uzrokovanima po ‑
trošnjom energije u zgradama unutar 
opsega EMAS‑a u Bruxellesu, Luxem ‑
bourgu i Pettenu14 te uporabom služ ‑
benih automobila na tim lokacijama.
22 
Europski gospodarski i socijalni odbor 
te Odbor regija izvijestili su samo 
o emisijama uzrokovanima potrošnjom 
energije u zgradama. Odbori su objas ‑
nili da su spremni razmotriti hoće li 
izračunati sveobuhvatni ekološki otisak 
kada usklađena metodologija bude 
spremna u skladu sa standardom EU‑a, 
a na temelju pristupa OEF.Tri institucije i tijela EU‑a 
nastojala su poboljšati 
izvješćivanje
23 
Opseg izvještaja Europske središnje 
banke postupno se širio od 2008. Me ‑
đutim, nisu izračunane emisije uzroko ‑
vane dnevnim putovanjima osoblja od 
kuće do posla te emisije uzrokovane 
izgradnjom novog sjedišta Banke.
24 
Počevši s izvještajem za 2012., Europ ‑
ska investicijska banka primijenila je 
metodologiju protokola o stakleničkim 
plinovima15. Ipak, emisije uzrokovane 
proizvodnjom kupljenih proizvoda 
(osim papira), emisije uzrokovane kup ‑
ljenim uslugama te emisije stvorene 
tijekom proizvodnje kapitalnih dobara 
(poput opreme i vozila) nisu uključene 
u opseg izvještaja.
25 
Ured za usklađivanje na unutarnjem tr ‑
žištu planirao je proširiti svoje izvješći ‑
vanje od 2013. nadalje na temelju stu ‑
dije vanjskog konzultanta. Međutim, 
opseg te studije nije uključio uzlazne 
emisije iz kupljenih dobara i usluga te 
iz kapitalnih dobara. Nadalje, obuhva ‑
ćene su samo emisije proizašle iz leto ‑
va, ali ne i drugih poslovnih putovanja 
ili putovanja osoblja nacionalnih tijela 
u posjetu OHIM‑u.14 Vidjeti tablicu 6 .
15 Svjetsko poslovno vijeće za 
održivi razvoj / Svjetski institut 
za resurse, Poslovni standard 
protokola o stakleničkim 
plinovima .
16 Opažanja
Tri institucije EU‑a moraju se 
pripremiti za izvješćivanje 
o emisijama jer su pokrenule 
postupak priključenja EMAS‑u
26 
Glavno tajništvo Vijeća (GSC) planira 
naručiti studiju kako bi se utvrdio 
ugljični otisak Vijeća. Studija će po ‑
krivati samo aktivnosti u Bruxellesu. 
Emisije koje su uzrokovali predstavnici 
država članica koji su putovali iz svojih 
zemalja i u njih kako bi nazočili na 
sastancima koje je organiziralo Glavno 
tajništvo Vijeća ne spadaju u opseg 
planirane studije. Neće se uzeti u obzir 
ni sastanci Vijeća u Luxembourgu ili 
u državama članicama.
27 
Sud Europske unije dobio je sveobu ‑
hvatnu vanjsku studiju svojega ugljič ‑
nog otiska u 2010. Pristup izračunu 
otiska bio je istovjetan pristupu Parla ‑
menta. Za velike izvore emisija pripre ‑
mljeni su ažurirani podatci za 2011. 
i 2012. Podatci su objavljeni u lipnju 
2014.
28 
U studenom 2013. Revizorski sud 
zaključio je ugovor s vanjskim konzul ‑
tantom kako bi se pripremio za EMAS. 
Odluka o tome kako nastaviti s izvješ ‑
ćivanjem o emisijama još nije bila 
donesena u trenutku revizije.Komisija još nije odlučila 
hoće li u svojem izvješćivanju 
primijeniti metodu ekološkog 
otiska organizacije
29 
Studija o metodi OEF provedena 
u Ispri, sjedištu Zajedničkog istraživač ‑
kog centra, pokazala je da se metoda 
može primijeniti na javnu upravu. No, 
Komisija još nije pokrenula postu ‑
pak pripreme podrobnijih sektorskih 
pravila o metodi OEF za javne uprave. 
Nadalje, mogućnost šireg uvođenja 
metode, prema stajalištu Komisije, 
podliježe daljnjoj analizi, posebice 
u pogledu sredstava potrebnih za pro ‑
vedbu metode.
Postoje dokazi o padu 
emisija koje uzrokuju 
institucije i tijela EU‑a kao 
cjelina, no samo u vezi 
s potrošnjom energije 
u zgradama
30 
U nedostatku sveobuhvatnih i pouz ‑
danih informacija o stvarnoj veličini 
ugljičnog otiska institucija i tijela 
EU‑a, teško je utvrditi opće trendove 
njihovih emisija stakleničkih plinova. 
Kako bi to učinila, revizija se ponekad 
trebala osloniti na vjerojatne pretpo ‑
stavke, ali s ograničenim potkrepljuju ‑
ćim dokazima.
17 Opažanja
16 Primjerice, ukupna potrošnja 
energije u zgradama Komisije 
u Bruxellesu bila je 2005. oko 
60 % iznad razine dosegnute 
2000., najranije godine za koju 
su podatci dostavljeni Sudu.
17 Ukupna razina potrošnje 
energije u zgradama pod 
utjecajem je različitih 
čimbenika, a posebice 
sljedećih: broja i veličine 
zgrada, intenziteta njihove 
zauzetosti u smislu broja 
korisnika i razdoblja uporabe, 
energetske učinkovitosti 
u tehničkom smislu, 
učinkovitosti upravljanja 
zgradama, ponašanja osoblja 
te klimatskih fluktuacija.
18 Zelena električna energija 
mora udovoljavati kriterijima 
jamstva o podrijetlu iz 
Direktive 2009/28/EZ 
Europskog parlamenta i Vijeća 
od 23. travnja 2009. 
o promicanju uporabe 
energije iz obnovljivih izvora 
te o izmjeni i kasnijem 
stavljanju izvan snage 
direktiva 2001/77/EZ 
i 2003/30/EZ (SL L 140, 
5.6.2009., str. 16.).
19 Zelena električna energija nije 
navedena s nultim emisijama 
u godišnjoj izjavi o okolišu 
Komisije za zgrade 
u Bruxellesu.31 
Donesene ili predložene odluke EU‑a 
o smanjenju emisija uzimaju 1990. 
kao referentnu godinu (vidjeti stavke 
3. i 4.). Ne postoje, međutim, poseb ‑
ni podatci o emisijama za institucije 
i tijela EU‑a koji sežu do 1990. godine. 
Shodno tomu, nije moguće procijeniti 
njihov trenutačni učinak u usporedbi 
sa stvarnim emisijama iz 1990.
32 
Ipak, postoje neki dokazi koji naznaču ‑
ju da su njihove ukupne emisije znatno 
porasle u razdoblju nakon 1990. pa do 
najmanje 2005.16. Povećanje je uzroko ‑
vano proširenjem EU‑a, rastućim aktiv ‑
nostima postojećih institucija i tijela te 
stvaranjem novih.
33 
Napori za ublažavanje emisija stakle ‑
ničkih plinova počeli su u većoj mjeri 
2006. Preokret se usredotočio na emi ‑
sije uzrokovane potrošnjom energije 
u zgradama. Opseg tih emisija ovisi 
o ukupnoj razini potrošnje energije 
za grijanje, hlađenje, rasvjetu, kuha ‑
nje, električne i elektroničke aparate 
i podatkovne centre17 te o udjelu 
potrošene energije koja je proizvedena 
s niskom ili nultom emisijom staklenič ‑
kih plinova.Uporaba zelene električne 
energije pomogla je 
preokrenuti trend povećanja 
emisija uzrokovanih 
potrošnjom energije 
u zgradama...
34 
Institucije i tijela EU‑a počeli su 
2007. kupovati električnu energiju iz 
obnovljivih izvora („zelena električna 
energija”18) za dio svojih potreba koje 
nisu bile pokrivene vlastitom proizvod ‑
njom. Sve institucije i tijela EU‑a obuh ‑
vaćeni revizijom sada pokrivaju svoju 
cjelokupnu vanjsku opskrbu električ ‑
nom energijom, ili barem njezin znatan 
dio, zelenom električnom energijom.
35 
Pri izračunu ugljičnog otiska zelena 
električna energija uobičajeno se 
računa kao nulta u smislu emisija19. 
Učinak ublažavanja zelene električne 
energije na cjelokupni izračun otis ‑
ka procjenjuje se na oko 20 %, pod 
pretpostavkom da je sva električna 
energija iz obnovljivih izvora te da se 
primjenjuje iscrpan opseg izvješćiva ‑
nja o emisijama stakleničkih plinova. 
Prelazak na zelenu električnu energiju 
stoga ima učinak smanjenja ukupnih 
emisija, osim ako usporedo ne dođe do 
velikog povećanja potrošnje energije 
iz neobnovljivih izvora koja se ne može 
ublažiti zelenom električnom energi ‑
jom. Ipak, takav scenarij nije zabilježen 
u institucijama i tijelima EU‑a obuhva ‑
ćenima revizijom.
18 Opažanja
… ali zelena električna energija 
vanjskih dobavljača ima 
ograničenja kao alat smanjenja 
emisija stakleničkih plinova
36 
Većina zelene električne energije koju 
troše institucije i tijela EU‑a nabavlja 
se od vanjskih dobavljača u Bruxellesu 
i Luxembourgu putem međuinstitu ‑
cijskih ugovora. No, zelena električna 
energija vanjskih dobavljača ima dva 
važna ograničenja u smislu smanjenja 
emisija stakleničkih plinova: trenu ‑
tačno nije svima dostupna i nije alat 
za stalno poboljšanje energetske 
učinkovitosti.
37 
Količina zelene električne energije na 
tržištu trenutačno je ograničena. Stoga 
kupnja zelene električne energije 
smanjuje globalnu emisiju staklenič ‑
kih plinova samo ako se zbog takve 
kupnje električna energija proizvedena 
iz fosilnih goriva zamjenjuje proizvod ‑
njom iz novih, dodatnih pogona za 
proizvodnju električne energije iz ob ‑
novljivih izvora. No, povećana potraž ‑
nja za zelenom električnom energijom 
vjerojatno će potaknuti povećanje 
opskrbe, barem na dulji rok.
38 
Zelena električna energija jednokratna 
je mjera za postizanje brzog i vidlji ‑
vog smanjenja emisija, ali nije alat za 
trajno unapređenje. Prelazak na zelenu 
električnu energiju kupuje dodatno 
vrijeme prije uvođenja daljnjih mje ‑
ra smanjenja ukupne potražnje za 
energijom.Dostupni podatci o emisijama 
uzrokovanima mobilnošću ne 
dopuštaju uočavanje jasnog 
trenda
39 
Zbog posebne naravi institucija i tijela 
EU‑a, emisije uzrokovane mobilnošću 
imaju veću važnost nego što je to 
slučaj u većini administracija u drža ‑
vama članicama. Kako bi se napravio 
sveobuhvatni izračun emisija uzroko ‑
vanih mobilnošću, treba uzeti u obzir 
sljedeće izvore:
(a) dnevno putovanje od kuće do 
posla i natrag;
(b) poslovna/službena putovanja;
(c) posjetitelji i vanjski sudionici na 
sastancima i konferencijama koje 
organiziraju institucije i tijela.
40 
Kad bi se uključili ovi izvori, emisije 
povezane s mobilnošću tvorile bi 
najmanje polovicu ukupnih emisija 
koje bi institucije i tijela EU‑a trebale 
prijaviti. Međutim, većina podataka 
o emisijama uzrokovanima mobilnošću 
trenutačno je nepotpunija i nepouzda ‑
nija od podataka o potrošnji energije 
u zgradama. Na primjer, u vezi s dnev ‑
nim putovanjima osoblja između doma 
i posla, podatci koji služe kao temelj 
za izračun imaju često visoku granicu 
dopuštene pogreške. Samo podatci 
Europskog parlamenta i Europske 
investicijske banke dopuštaju procjenu 
trenda tijekom duljeg razdoblja, a od ‑
nosni rezultati u apsolutnom smislu 
pokazuju u različitim smjerovima.
19 Opažanja
20 Uzeta su u obzir samo 
putovanja koja je 
subvencionirao Parlament.
21 Za 2012. Parlament je izvijestio 
da je putovanje osoblja 
između triju glavnih sjedišta 
odgovorno za 2,5 % ugljičnog 
otiska. Putovanja osoblja 
u druga odredišta (većinom 
zrakoplovom) čine 6,9 % 
otiska.
22 Koncept Parlamenta 
o „ekvivalentu punog radnog 
vremena” (vidjeti Pojmovnik) 
uključuje ne samo članove 
i osoblje Parlamenta, već 
i posjetitelje.
Manje emisija uzrokovanih putovanjem između Bruxellesa, Luxembourga 
i Strasburga
Emisije stakleničkih plinova zbog putovanja osoblja Europskog parlamenta između Bruxellesa, Luxembourga 
i Strasburga pale su za 34 % u 2012. u usporedbi s 2006. To je većinom stoga što su putovanja zrakoplovom 
u velikoj mjeri zamijenjena putovanjem vlakom.
Kilometri
(u milijunima )2006. 2012. Razvoj
Automobilom 10,4 9,3 - 10 %
Vlakom 3,0 7,1 + 139 %
Zrakoplovom 4,8 0,5 - 90 %
Ukupno 18,1 16,9 - 7 %
Izvor:  Izračuni Suda na temelju podataka koje je pružio Parlament.  
Napomena:  Pojedinačne brojke možda ne daju ukupni zbroj zbog zaokruživanja.Okvir 2.41 
Europski parlament izvijestio je o emi ‑
sijama povezanima s mobilnošću koje 
su bile u apsolutnom smislu približno 
20 % više u 2012. od onih iz 2006. Rast 
je ponajviše uzrokovan povećanjem 
emisija zbog putovanja posjetitelja 
Parlamenta20 u Bruxelles i Strasburg, 
ali i zato što su uštede na putovanju 
osoblja između Bruxellesa, Luxem ‑
bourga i Strasburga (vidjeti okvir 2. ) 
bile nadmašene rastom povezanim 
s poslovnim putovanjima izvan tih triju 
odredišta21. No, Parlament je u rela ‑
tivnom smislu ostvario smanjenje od 
3,3 % u emisijama povezanima s mo ‑
bilnošću po ekvivalentu punog radnog 
vremena22.42 
Europska investicijska banka izvijestila 
je da su 2012. njezine emisije povezane 
s mobilnošću bile 6 % niže nego 2007. 
Emisije povezane s mobilnošću per 
capita  pale su za 36 %.
20 Opažanja
Dugotrajna imovina te zalihe 
i usluge često se previde kao 
izvori emisija, iako su vrlo važni
43 
Zalihe (poput hrane i uredske opreme) 
ili usluge (poput čišćenja i ugostitelj ‑
skih usluga) uzrokuju emisije koje se 
rijetko procjenjuju, s iznimkom emisija 
povezanih s papirom. Isto vrijedi i za 
emisije nastale u proizvodnji trajnih 
dobara (poput informacijske opreme) 
te izgradnji ili obnovi zgrada. Samo je 
Europski parlament izvijestio o punom 
učinku dugotrajne imovine, zaliha 
i usluga na njegov ugljični otisak, što 
je iznosilo 30 % od ukupnog iznosa 
prijavljenoga za 2012. U slučaju Suda 
Europske unije učinak je procijenjen na 
temelju podataka za 2010.
Više od polovice institucija 
i tijela EU‑a obuhvaćenih 
revizijom nije odredilo 
mjerljive ciljeve za smanjenje 
svojih emisija, a samo su dva 
tijela posjedovala mjerljive 
ciljeve za 2020.
44 
Prema mišljenju Suda, određivanje 
mjerljivih ciljeva smanjenja važno je 
za planiranje i osiguravanje održivosti 
upravljanja okolišem neke organizacije. 
Javno priopćavanje tih ciljeva i njihovo 
postizanje važno je za vjerodostojnost 
napora za smanjenje emisija staklenič ‑
kih plinova.45 
Godine 2013. više od polovice institu ‑
cija i tijela EU‑a obuhvaćenih revizi ‑
jom nije odredilo mjerljive ciljeve za 
smanjenje emisija stakleničkih plinova. 
Ostali su odredili ciljeve povezane 
s određenim aktivnostima ili izvorima 
emisija ili ukupne ciljeve, a Europski 
parlament kombinirao je oboje (vidjeti 
tablicu 3. ).
Prioritet su dobili kratkoročni 
ciljevi…
46 
U većini se slučajeva kratkoročni ciljevi 
upotrebljavaju s razdobljem od jedne 
do tri godine. Revizijom je utvrđeno da 
ti kratkoročni ciljevi mogu biti korisni 
sve dok omogućuju „brze dobitke”, 
primjerice u slučaju smanjenja emi ‑
sija prelaskom na zelenu električnu 
energiju. Najveći rizik povezan s krat ‑
koročnim ciljevima jest da ne pružaju 
prikladno razdoblje za korake koji 
iziskuju veće pripreme i koji rezultiraju 
uštedama emisija tek nekoliko godina 
nakon prvotne odluke (ponajprije gra ‑
đevinski projekti). Nadalje, revizijom 
je utvrđeno da postoji opasnost da će 
kratkoročni ciljevi određeni godinu za 
godinom za potrošnju energije u zgra ‑
dama biti narušeni zbog klimatskih 
fluktuacija.
21 Opažanja Tablica 3.Mjerljivi ciljevi smanjenja emisija stakleničkih plinova
Sektorski ciljevi
Ukupni ciljevi
Apsolutni ciljevi
Relativni ciljevi
Kratkoročni ciljevi (od 
jedne do tri godine)
Srednjoročni cilj 
(do 2020.)
Dugoročni cilj 
(do 2030.)
Europski parlament x x1x
Europska komisija x x x
Europska središnja banka x x x x
Odbori (EESC i CoR) x x x x
Europska investicijska banka x x x x
Europska agencija za okoliš x x x
Europsko vijeće i Vijeće Europske unije x x x x x x x
Sud Europske unije x x x x x x x
Europski revizorski sud x x x x x x x
Europska služba za vanjsko djelovanje x x x x x x x
Ured za usklađivanje na unutarnjem tržištu x x x x x x x
Europska agencija za sigurnost zračnog prometa x x x x x x x
Europska agencija za lijekove x x x x x x x
1 Dodatno su određeni intermedijarni ciljevi smanjenja za 2016. za energiju, papir i otpad.
Mjerljivi  ciljevi određuju količinu smanjenja emisija koju treba postići tijekom vremena. Razlikujemo četiri vrste mjerljivih ciljeva:
 ο Sektorski  ciljevi odnose se na emisije uzrokovane određenim aktivnostima (npr. emisije izazvane grijanjem i hlađenjem zgrada).
 ο Ukupni  cilj odnosi se na ukupne emisije uzrokovane aktivnostima neke institucije/tijela.
 ο Apsolutni  ciljevi teže smanjiti emisije uzrokovane određenim aktivnostima ili djelovanjem institucije/tijela kao cjeline u usporedbi 
s količinom emisija u temeljnoj godini.
 ο Relativni  ciljevi teže smanjiti emisije per capita  ili po četvornom metru u usporedbi s temeljnom godinom.Legenda :
 Da
x Ne
47 
Ciljevi smanjenja određeni su ili u ap ‑
solutnom smislu (smanjenje ukupnih 
emisija) ili u relativnom smislu (smanje ‑
nje emisija per capita  ili po četvornom 
metru) ili kao kombinacija oboga. 
Određivanje apsolutnih ciljeva smanje ‑
nja više je u skladu s klimatskom politi ‑
kom EU‑a koja je posvećena smanjenju 
ukupnih emisija.Nadalje, težiti ciljevima apsolutnog 
smanjenja podrazumijeva da se učinak 
također poboljšava u relativnom smis ‑
lu, osim ako neka institucija ili tijelo 
provode smanjenje aktivnosti.
22 Opažanja
… a ondje gdje postoje ciljevi 
za 2020., relativne su naravi
48 
Ciljeve za 2020. odredili su Europski 
parlament i Europska investicijska 
banka. Ti ciljevi navode se kao relativni 
ciljevi.49 
U izjavi Parlamenta o okolišu cilj je 
smanjiti emisije po ekvivalentu punog 
radnog vremena osoblja za 30 % izme ‑
đu 2006. i 2020. Tablica 4.  uspoređuje 
emisije iz 2006.23 s emisijama iz 2012. 
u apsolutnom i relativnom smislu po 
ekvivalentu punog radnog vremena 
osoblja24.23 Godina 2006. bila je prva 
godina u kojoj je objavljen 
ugljični otisak Parlamenta.
24 Neto emisije (zelena električna 
energija smatra se nultom 
emisijom). Koncept 
Parlamenta o „ekvivalentu 
punog radnog vremena” 
(vidjeti Pojmovnik) uključuje 
ne samo članove i osoblje 
Parlamenta, već i posjetitelje.
25 Neto emisije (zelena električna 
energija smatra se nultom 
emisijom). Treba napomenuti 
da se brojke o emisijama EIB‑a 
ne mogu uspoređivati 
s brojkama o emisijama 
Parlamenta jer se njihovi 
temeljni metodološki koncepti 
razlikuju.Smanjenje emisija stakleničkih plinova Parlamenta 
u apsolutnom i relativnom smislu
2006. 2012. Smanjenje
Ukupne emisije u tonama CO2e 100 138 91 893 - 8,2 %
Emisije po ekvivalentu punog 
radnog vremena9,37 6,89 - 26,4 %
Izvor:  Izjava o okolišu Europskog parlamenta za 2013.Tablica 4. Tablica 5.50 
U izvješću o ugljičnom otisku za 2012. 
Europske investicijske banke cilj sma ‑
njenja ugljičnog otiska per capita  za 
najmanje 20 % do 2020. upotrebljava 
se za nadzor i izvješćivanje o dostig ‑
nućima u usporedbi s 2007. kao temelj ‑
nom godinom. Tablica 5.  uspoređuje 
emisije iz 2007. s emisijama iz 2012. 
u apsolutnom i relativnom smislu po 
zaposleniku25.
Smanjenje emisija stakleničkih plinova EIB‑a u apsolut ‑
nom i relativnom smislu
20 07. 2012. Smanjenje
Ukupne emisije u tonama CO2e 17 932 16 441 - 8,3 %
Emisije po zaposleniku 11,9 7, 5 - 37, 0  %
Izvor:  Izvješće o ugljičnom otisku za 2012. Europske investicijske banke.
23 Opažanja
Dugoročni ciljevi nakon 2020. 
nisu određeni
51 
Nijedna institucija ni tijelo EU‑a nisu 
odredili dugoročne ciljeve nakon 2020. 
Prijedlog Komisije iz siječnja 2014. 
o obvezujućem cilju smanjenja stakle ‑
ničkih plinova u EU‑u do 2030. (vidjeti 
stavak 4.) predviđa mogućnost za insti ‑
tucije i tijela EU‑a da razviju i povedu 
zajednički dugoročni pristup.
Neutraliziranje radi 
nadoknade rezidualnih 
emisija upotrebljava se 
ograničeno, a institucije 
i tijela EU‑a nemaju 
zajednički pristup
52 
Ugljično neutraliziranje26 mehanizam 
je kojim organizacija nadoknađuje 
svoje emisije stakleničkih plinova ili 
dio njih plaćajući ekvivalent ugljičnog 
dioksida za uštede ostvarene negdje 
drugdje u svijetu, npr. uštede emisija 
putem vjetroelektrana koje zamjenjuju 
energane na ugljen. Visokokvalitetno 
neutraliziranje treba biti potvrđeno 
provjerenim sustavom kako bi se 
osiguralo da su smanjenja emisija 
dodatna (tj. isključuju smanjenja koja 
bi se ionako dogodila), trajna, da nisu 
dvostruko uračunana te da se izbje ‑
gava istjecanje. Ako se sve neizbježne 
emisije neutraliziraju, aktivnost se 
može smatrati „ugljično neutralnom”27.53 
Institucije i tijela EU‑a nisu obvezni 
upotrebljavati ugljično neutraliziranje. 
Ipak, neki od njih počeli su ga upo ‑
trebljavati, no najčešće u ograničenoj 
mjeri. Revizijom je utvrđeno da su 
cijene koje su plaćali za neutraliziranje 
bile u rasponu od 3,45 do 24,5 EUR 
po toni CO2e, što je poprilično ispod 
najviše cijene od 40 EUR (prema cijena ‑
ma iz 2007.), koju su odredili Europski 
parlament i Vijeće u Direktivi o čistim 
vozilima28.
Manji broj institucija 
i tijela EU‑a upotrebljava 
neutraliziranje na dobrovoljnoj 
osnovi
54 
Prva institucija koja je upotrebljavala 
neutraliziranje bila je Europska agen ‑
cija za okoliš. Godine 2006. uveden je 
sustav ugljičnog neutraliziranja u vezi 
s poslovnim putovanjima. Putnička 
agencija Europske agencije za okoliš 
izračunava uzrokovane emisije te se 
upotrebljavaju odgovarajuća neutra ‑
liziranja kao potpora projektima ener ‑
getske učinkovitosti u Africi u okviru 
takozvanog „Zlatnog standarda”29. 
Ukupni troškovi neutraliziranja u 2012. 
za 745 tona iznosili su 11 286 EUR, 
po cijeni od 15,15 EUR po toni. Nada ‑
lje, u srpnju 2013. odlučeno je da se 
provede neutraliziranje emisija pove ‑
zanih s grijanjem u 2010., 2011. i 2012. 
u iznosu od 2 420 EUR, po cijeni od 
10 EUR po toni za projekt vjetroelek ‑
trane u Turskoj.26 Ugljično neutraliziranje ne 
smije se zamijeniti sa 
Sustavom trgovanja emisijama 
Europske unije (EU ETS), koji je 
obvezujući sustav gornje 
granice i trgovanja emisijskim 
jedinicama stakleničkih 
plinova za aktivnosti 
s visokom energetskom 
potrošnjom. Vidjeti Direktivu 
2003/87/EZ Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
13. listopada 2003. o uspostavi 
sustava za trgovanje 
emisijskim jedinicama 
stakleničkih plinova unutar 
Zajednice i o izmjeni Direktive 
Vijeća 96/61/EZ (SL L 275, 
25.10.2003., str. 32.).
27 Vidjeti definiciju Ministarstva 
energetike i klimatskih 
promjena Ujedinjene 
Kraljevine u dokumentu 
„Vodič za ugljično 
neutraliziranje u javnom 
sektoru”, 2. verzija, 2011., 
str. 11. „Ugljično neutralan 
znači da su neto ugljične 
emisije kroz transparentni 
postupak izračuna emisija, 
smanjenja tih emisija 
i neutraliziranje rezidualnih 
emisija jednake nuli.”
28 Vidjeti prilog (tablica 2.) 
Direktivi 2009/33/EZ 
Europskog parlamenta i Vijeća 
od 23. travnja 2009. 
o promicanju čistih 
i energetski učinkovitih vozila 
u cestovnom prijevozu 
(SL L 120, 15.5.2009., str. 5.).
29 Zlatni standard, koji je 2003. 
pokrenula skupina nevladinih 
organizacija, opsežno se 
upotrebljava kao dobrovoljni 
sustav certificiranja za projekte 
ugljičnog neutraliziranja.
24 Opažanja
55 
Ured za usklađivanje na unutarnjem 
tržištu upotrebljava neutraliziranje 
od 2010. težeći da postupno postane 
ugljično neutralan, uzimajući u obzir 
da će opseg izvješćivanja o emisijama 
CO2 biti širi u godinama koje dolaze. 
Za 2 145 tona emisija prijavljenih 2012. 
upotrijebljeno je neutraliziranje po 
cijeni od 52 549 EUR, tj. 24,5 EUR po 
toni, kao potpora projektu širenja 
uporabe učinkovitih štednjaka na drvo 
u Nigeriji.
56 
Sustav ugljičnog neutraliziranja Europ ‑
ski parlament prvi je put upotrijebio 
2012. Ured Parlamenta odlučio je neu ‑
tralizirati određene kategorije emisija 
(ponajprije one povezane s potroš ‑
njom energije u zgradama te sa službe ‑
nim putovanjima službenika) koje su 
tvorile oko 27 % ugljičnog otiska Parla ‑
menta prijavljenoga 2011. Zbog pada 
tržišnih cijena za kredite ugljičnog 
neutraliziranja, stvarna cijena za pro ‑
jekt energetske učinkovitosti u čeličani 
u Kini u skladu sa „Zlatnim standar ‑
dom” kvalitete koju je platio Parlament 
bila je 89 558 EUR30 (3,45 EUR po toni), 
umjesto početne predviđene cijene od 
705 000 EUR31.
57 
Europska središnja banka upotrijebila 
je neutraliziranje za poslovna putova ‑
nja vlakom. S 30,9 tona CO2e u 2012., to 
je predstavljalo samo mali dio emisija 
uzrokovanih poslovnim putovanjima. 
Za nabavu usluga međunarodnih 
poslovnih putovanja, Smjernice za 
održivu nabavu ESB‑a32 iz prosinca 
2012. preporučuju zahtjev da uspješni 
ponuditelj nadoknadi 100 % emisija 
stakleničkih plinova uzrokovanih služ ‑
benim putovanjima.Smjernice predviđaju da projekti uklju ‑
čeni u provedbu ugljičnog neutralizi ‑
ranja ispunjavaju kriterije dodatnosti 
i trajnosti, da se izbjegavaju istjecanja 
i dvostruka računanja te da neutrali ‑
ziranje potvrdi neovisni ovjerovitelj 
treće strane. U trenutku revizije ova 
preporuka još nije bila provedena.
Dva tijela EU‑a odlučila su 
upotrijebiti neutraliziranje, 
ali su odložila ili obustavila 
provedbu.
58 
Godine 2007. Upravni odbor Europske 
investicijske banke zagovarao je načelo 
ugljične neutralnosti te je odlučio da 
će „neutralizirati rezidualne emisije na ‑
kon poduzimanja odgovarajućih mjera 
za njihovo smanjenje, uz pomoć viso ‑
kokvalitetnih ugljičnih kredita”. Među ‑
tim, u trenutku revizije ova odluka nije 
bila provedena. Europska investicijska 
banka odlučila je da će provedba poče ‑
ti 2014. s neutraliziranjem rezidualnoga 
ugljičnog otiska iz 2013.
59 
Godine 2008. Europska agencija za 
sigurnost zračnog prometa potpisala 
je okvirni ugovor za opskrbu uslugama 
ugljičnog neutraliziranja kako bi neu ‑
tralizirala emisije uzrokovane zračnim 
putovanjima. Prema EASA‑i, ugovor je 
obustavljen 2010. nakon najava rezanja 
proračunskih sredstava za putovanja. 
Godine 2012. EASA je upotrijebila 
neutraliziranje za poslovna putovanja 
vlakom.30 To je bilo manje od 10 % 
dostupnog iznosa prema 
članku 239. proračuna 
Parlamenta za rashode 
povezane s ugljičnim 
neutraliziranjem 
(950 000 EUR). Ipak, preostali 
iznos prema članku 239. nije 
iskorišten za kupnju dodatnih 
kredita za neutraliziranje.
31 Što se tiče zemalja podrijetla 
kredita za neutraliziranje, 
u tehničke specifikacije nisu 
uključeni nikakvi zahtjevi, iako 
su vanjski konzultanti 
Parlamenta to preporučili 
dajući prednost državama 
članicama EU‑a ili najmanje 
razvijenim zemljama.
32 Vidjeti također stavak 88.
25 Opažanja
Komisija ne primjenjuje 
neutraliziranje
60 
Na internetskim stranicama Komisije33 
povjerenik za klimatsku politiku pre ‑
poručuje građanima EU‑a dobrovoljno 
neutraliziranje u vezi s letovima (vidjeti 
okvir 3. ).
61 
Ipak, poput većine institucija i tijela 
EU‑a, Komisija trenutačno ne neutra ‑
lizira svoje emisije, uključujući i one 
uzrokovane zračnim putovanjima svo ‑
jih članova i osoblja. Voditelji instituci ‑
ja i tijela koji trenutačno ne neutralizi ‑
raju svoje emisije koriste se različitim 
argumentima koji se mogu sažeti na 
sljedeći način:
(a) neutraliziranje se ne promatra kao 
dopuna smanjenju vlastitih emisija, 
već kao alternativna mogućnost 
koja je manje vjerodostojna od 
napora za smanjenje vlastitih 
emisija. Stoga bi se sva dostupna 
neiskorištena proračunska sredstva 
trebala investirati u mjere energet ‑
ske učinkovitosti.(b) Neutraliziranje se smatra preura ‑
njenim ako se ne iscrpe sve druge 
mogućnosti eliminiranja ili smanje ‑
nja postojećih emisija.
(c) Politika postajanja ugljično neu ‑
tralnim uz pomoć neutraliziranja 
zahtijeva odgovarajući pravni i fi ‑
nancijski okvir koji bi bio zajednički 
svim institucijama i tijelima EU‑a.
(d) Kvaliteta ugljičnog neutraliziranja 
nije uvijek dovoljno zajamčena.
Prema mišljenju Suda, uporaba viso ‑
kokvalitetnog neutraliziranja uz mjere 
smanjenja emisija (a ne umjesto tih 
mjera smanjenja) riješila bi ta pitanja 
na odgovarajući način.33 Načini kojima se možete boriti 
protiv klimatskih promjena , 
siječanj 2014. 
(http://ec.europa.eu/clima/
citizens/tips/tips_04_en.htm ).
Europski povjerenik za klimatsku politiku preporučuje neutraliziranje za neiz ‑
bježne letove
„Letovi su najbrže rastući izvor emisija CO2 na svijetu. Ako letite, onda razmotrite „neutraliziranje” svojih ugljič ‑
nih emisija. Postoje organizacije koje će izračunati emisije koje ste uzrokovali i investirati novac u obnovljivu 
energiju.”Okvir 3.
26 Opažanja
Institucije i tijela EU‑a ne 
koriste se u cijelosti ala ‑
tima za upravljanje okoli ‑
šem koje promiče 
Komisija
Uvođenje sustava za 
upravljanje okolišem 
i neovisno ocjenjivanje 
(EMAS) napreduje sporo
62 
Komisija podupire promidžbu sustava 
EU‑a za upravljanje okolišem i neovis ‑
no ocjenjivanje diljem država članica. 
Cilj EMAS‑a stalan je napredak učinka 
na okoliš organizacija uz sustavnu 
i redovitu procjenu njihova upravljanja 
svim ekološkim aspektima svojih aktiv ‑
nosti te stoga ne samo onih povezanih 
s emisijama stakleničkih plinova. Akre ‑
ditirani vanjski ovjerovitelji za okoliš 
moraju potvrditi usklađenost organi ‑
zacije s odredbama uredbe EMAS prije 
nego što se registriraju pri nadležnim 
tijelima država članica te redovito na ‑
kon toga prije obnove takve regis ‑tra‑
cije34. Prema mišljenju Komisije, „EMAS 
je najvjerodostojniji i najsnažniji alat 
za upravljanje okolišem koji postoji na 
tržištu”35. Otvoren je i organizacijama 
izvan EU‑a.63 
Sudjelovanje u EMAS‑u dobrovoljno 
je, a oni koji sudjeluju „mogu pribaviti 
dodanu vrijednost u smislu regulator ‑
nog nadzora, ušteda troškova i javnog 
imidža, uz pretpostavku da mogu 
dokazati napredak u svojem učinku na 
okoliš.”36 Uredba o EMAS‑u dopušta 
sudionicima registriranje samo dijela 
neke organizacije.
EMAS registracija za javne 
uprave moguća je od 2001., a u 
lipnju 2014. sedam institucija 
i tijela EU‑a obuhvaćenih 
revizijom bilo je registrirano
64 
Prva Uredba o EMAS‑u, donesena 
1993., bila je ograničena na poduzeća 
u industrijskom sektoru. S prvom revi ‑
zijom Uredbe o EMAS‑u 2001. (EMAS 
II.) sustav je otvoren za sve gospodar ‑
ske sektore, uključujući javne i privatne 
usluge. Institucije EU‑a pozvane su 
„nastojati usvojiti načela Uredbe”37. 
Druga revizija (EMAS III.), donesena 
2009., učinila je sustav privlačnijim ma ‑
lim organizacijama, uključujući i javna 
tijela s manje od 250 zaposlenika.34 U siječnju 2014. u EMAS‑u je 
bilo registrirano više od 4 500 
organizacija te oko 7 800 
lokacija.
35 Vidjeti brošuru EMAS‑a „EMAS 
i ISO 14001: 
komplementarnosti i razlike” 
(http://ec.europa.eu/
environment/emas/pdf/
factsheet/EMASiso14001_
high.pdf ).
36 Vidjeti uvodnu izjavu 8. 
Uredbe (EZ) br. 1221/2009 
Europskog parlamenta i Vijeća 
od 25. studenog 2009. 
o dobrovoljnom sudjelovanju 
organizacija u sustavu 
Zajednice za upravljanje 
okolišem i neovisno 
ocjenjivanje (EMAS) i stavljanju 
izvan snage Uredbe (EZ) br. 
761/2001 i direktiva Komisije 
2001/681/EZ i 2006/193/EZ 
(SL L 342, 22.12.2009., str. 1.).
37 Vidjeti uvodnu izjavu 21. 
Uredbe (EZ) br. 761/2001 
Europskog parlamenta i Vijeća 
od 19. ožujka 2001. 
o dobrovoljnom sudjelovanju 
organizacija u sustavu 
Zajednice za upravljanje 
okolišem i neovisno 
ocjenjivanje (EMAS) (SL L 114, 
24.4.2001., str. 1.).
27 Opažanja
65 
U lipnju 2014. sedam institucija i tijela 
EU‑a obuhvaćenih revizijom bilo je 
registrirano u EMAS‑u, a pet ih se 
pripremalo to učiniti. Tablica 6.  pruža 
pregled stanja.66 
Tri institucije i tijela EU‑a certificirani 
u okviru EMAS‑a iskoristili su moguć ‑
nost registriranja samo dijela svojih 
lokacija ili zgrada. Ova ograničenja 
opsega u većini su slučajeva privreme ‑
na i odnose se na zgrade koje još nisu 
u skladu s EMAS‑om ili koje se planira 
isprazniti u narednim godinama.
Registracija u sustav EU‑a za upravljanje okolišem i neovisno ocjenjivanje
Institucija/tijeloRegistriran u EMAS-u ili planirana 
registracijaPokrivenost površina zgrada u 2013.
Europska agencija za okoliš Od 2005. 100 %
Europska komisija Od 2005. Bruxelles 85 %
Luxembourg 31 %
Petten (ZIC) 100 %
Ostale lokacije ZIC -a 0 %
Ured za publikacije (LUX) 0 %
Grange 0 %
Izvršne agencije 0 %
Predstavništva u državama članicama 0 %
Obuhvaćena UKUPNA POVRŠINA 57 %
Europski parlament O d 20 07.Tri glavna sjedišta 85 %
Uredi u državama članicama 0 %
Ured za usklađivanje na unutarnjem tržištu Od 2008.77 % 
(nije obuhvaćena jedna unajmljena zgrada)
Europska središnja banka Od 2010.100 % 
(isključujući prostor u vanjskom podatkovnom 
centru)
Europski gospodarski i socijalni odbor Od 2011.100 % od pet isključivo zauzetih zgrada
0 % zgrade koju dijele s Komisijom Odbor regija Europske unije
Europsko vijećeU pripremi, registracija planirana za 2015. Nije dostupnoVijeće Europske unije
Europska agencija za lijekove U pripremi, registracija planirana za 2015. Nije dostupno
Sud Europske unije U pripremi, registracija planirana za 2016. Nije dostupno
Europski revizorski sud U pripremi, registracija planirana za 2016. Nije dostupno
Europska investicijska bankaPriprema za sustav upravljanja okolišem
Nema odluke o usvajanju EMAS -a (alternativno se 
razmatra ISO 14001)Nije dostupno
Europska agencija za sigurnost zračnog prometa Nema odluke o pripremi za EMAS Nije dostupno
Europska služba za vanjsko djelovanje Nema odluke o pripremi za EMAS Nije dostupnoTablica 6.
28 Opažanja
EMAS trenutačno ima važna 
ograničenja opsega u Komisiji
67 
U slučaju Komisije, trenutačna ogra ‑
ničenja EMAS‑ova opsega važnija su 
nego u drugim institucijama i tijelima. 
Ovo se djelomično može protumačiti 
veličinom Komisije, posebice s obzirom 
na njezina mnoga sjedišta u državama 
članicama te brojne zgrade koje treba 
obuhvatiti. Međutim, kašnjenja se 
mogu pripisati i sporom postupku od ‑
lučivanja te niskom prioritetu u smislu 
dostupnog osoblja.
68 
Nakon uspješnog dovršetka probnog 
projekta EMAS‑a za neke odjele kojim 
je 2005. obuhvaćeno osam zgrada 
u Bruxellesu, tek je u rujnu 2009. Komi ‑
sija odlučila proširiti opseg EMAS‑ove 
registracije na sve svoje aktivnosti 
i zgrade u Bruxellesu i Luxembourgu. 
Nije određen rok za postizanje ovog 
cilja.
69 
Godine 2010. sustavi upravljanja pet 
instituta Zajedničkog istraživačkog 
centra dobili su certifikat ISO 14001. 
Međutim, propuštena je prilika za isto ‑
dobno dobivanje registracije EMAS38.70 
U studenom 2013. Komisija se obveza ‑
la na primjenu EMAS‑a „na sve svoje 
aktivnosti i sjedišta unutar Europske 
unije u dogledno vrijeme”39. U odluci 
se izričito navodi širenje EMAS‑ove 
registracije na aktivnosti i postrojenja 
Zajedničkoga istraživačkog centra 
i Ureda za hranu i veterinarstvo u Gran ‑
geu. Međutim, ne spominju se izvršne 
agencije i predstavništva Komisije 
u državama članicama (u više od 35 
zgrada ukupne površine od otprilike 
38 000 četvornih metara). Uporaba 
sustava u predstavništvima pružila 
bi mogućnost za aktivno promicanje 
EMAS‑a u državama članicama i doka ‑
zivanje da on može biti koristan i za 
male organizacije40.
71 
Slična razmatranja primjenjiva su na 
sve delegacije EU‑a (u više od 140 
zemalja s ukupnom površinom od oko 
250 000 četvornih metara) kojima sada 
upravlja Europska služba za vanjsko 
djelovanje. EEAS se još nije obvezala 
na usvajanje EMAS‑a.38 EMAS uključuje sve zahtjeve 
standarda ISO 14001 i nadilazi 
ih. Oba se sustava mogu 
potvrditi i ovjeriti odjednom. 
Stoga pri istodobnom 
ovjeravanju oba sustava dolazi 
samo do ograničenih 
dodatnih troškova, ako ih 
uopće ima.
39 Odluka C(2013) 7708 završna 
verzija od 18. studenog 2013. 
o primjeni sustava Zajednice 
za upravljanje okolišem 
i neovisno ocjenjivanje (EMAS) 
u službama Komisije.
40 Komisija je objavila „Priručnik 
EMAS‑a za male organizacija” 
te promiče standardiziranu 
metodologiju nazvanu 
„Lagani EMAS”.
29 Opažanja
EMAS podrazumijeva troškove, 
ali potiče poboljšanja u okolišu 
i financijske uštede
72 
Revizijom je utvrđeno da se troškovi 
vođenja EMAS‑a kreću od 50 000 EUR 
do jedan milijun EUR na godinu, ovisno 
o veličini institucije ili tijela EU‑a te 
razini ambicije u vezi s učinkom susta ‑
va. Ova procjena uključuje rashode za 
osoblje, kao i rashode povezane s pro ‑
vjerom i uslugama unutarnje revizije, 
ali ne i investicije potaknute EMAS‑om.
73 
Uobičajeno je da uvođenje EMAS‑a po ‑
tiče poboljšanje učinka koje je vidljivo 
tijekom faze pripreme za prvu regi ‑
straciju EMAS‑a. Primjerice, za 2012. 
Europska središnja banka (registrirana 
u EMAS‑u od 2010.) i Odbori (regi ‑
strirani u EMAS‑u od 2011.) izvijestili 
su o smanjenju potrošnje električne 
energije per capita od otprilike 20 % 
u usporedbi s 2008., a u oba je slučaja 
stalan pad počeo 2009.
74 
Takve uštede nemaju samo pozitivan 
učinak na okoliš, nego i na financije. 
Općenito, institucije i tijela EU‑a koji 
su uveli EMAS ne nadziru posebno 
financijske uštede proizašle iz sustava. 
Ipak, EMAS ima neposredan pozitivni 
financijski učinak jer se uštede u po ‑
trošnji energije i drugih resursa postižu 
bez prethodnih ulaganja, a ponajprije 
zbog boljeg upravljanja zgradama 
(npr. prilagodbom razdoblja grijanja 
i prosječnih temperatura) ili promjena 
u ponašanju osoblja (npr. isključiva ‑
njem elektroničkih uređaja prije napu ‑
štanja ureda).75 
Ondje gdje je potrebno ulagati kako bi 
se postigao poboljšani učinak, po ‑
trebno je više vremena za postizanje 
financijskih ušteda. Primjerice, Ured 
za usklađivanje na unutarnjem tržištu 
procijenio je financijski učinak svojih 
investicija potaknutih EMAS‑om s ci ‑
ljem povećanja energetske učinkovito ‑
sti svoje zgrade (solarni paneli, obnova 
unutrašnjosti, sustav hlađenja) u raz ‑
doblju od 2010. do 2012., što je izno ‑
silo 2,5 milijuna EUR. Prema mišljenju 
Ureda, očekivane uštede u troškovima 
energije upućuju na razdoblje povrata 
investicije od oko sedam godina.
76 
Komisija je izračunala bruto uštede od 
otprilike sedam milijuna EUR koje su 
postignute 2012. zbog mjera EMAS‑a 
za smanjenje potrošnje energije i vode 
u zgradama u Bruxellesu41. Godine 
2012. ukupna potrošnja energije 
u zgradama Komisije u Bruxellesu42 bila 
je otprilike 15 % niža nego 2005.
Prema postojećim pravilima 
zelena nabava predviđena je 
kao mogućnost, a ne obveza, 
te ju je samo nekoliko 
institucija upotrebljavalo 
sustavno
77 
Zelena javna nabava (GPP) definirana 
je u priopćenju Komisije „Javna nabava 
za bolji okoliš”43 kao „postupak kojim 
javna tijela teže nabaviti robu, usluge 
i radove sa smanjenim učinkom na 
okoliš tijekom njihova životnog vijeka 
u usporedbi s robom, uslugama i ra ‑
dovima iste primarne funkcije koje bi 
inače nabavili”.41 U metodologiji koja je 
primijenjena, 2005. bila je 
temeljna godina. „Virtualna 
potrošnja” za 2012. (bez 
provedbe EMAS‑ovih mjera 
štednje energije i vode) 
izračunana je na temelju 
indikatora potrošnje energije 
[kwh/m2] za 2005. te stvarnih 
površina u 2012. „Virtualna 
potrošnja” za 2012. 
uspoređena je sa stvarnom 
potrošnjom za 2012. Troškovi 
te „virtualne potrošnje” po 
cijenama za 2012. zatim su 
uspoređeni sa stvarnim/
istinskim troškovima za 2012. 
kako bi se dobila brojka za 
postignute financijske uštede.
42 Podatci se odnose na zgrade 
koje zauzima Komisija i koje su 
uključene u portfelj 
nekretnina za svaku godinu. 
Izvršne agencije nisu bile 
uključene u opseg izračuna.
43 COM(2008) 400 završna verzija 
od 16. srpnja 2008.
30 Opažanja
78 
Pravila koja su trenutačno primjenjiva 
na javnu nabavu institucija i tijela EU‑a, 
uz jednu iznimku44, ne uključuju ob ‑
vezu nabave roba, usluga i radova sa 
smanjenim učinkom na okoliš. Zelena 
javna nabava smatra se mogućnošću 
i nije obvezujuća.
79 
Financijska uredba EU‑a ne upućuje 
na uporabu zelene javne nabave45. 
Njezina pravila primjene46 dopuštaju 
uporabu pitanja okoliša u javnoj naba ‑
vi te određuju pravila o načinu postu ‑
panja ako se takva pitanja upotreblja ‑
vaju u tehničkim specifikacijama ili kao 
kriteriji odabira ili dodjele ili u odred ‑
bama o ispunjenju ugovora. Odredbe 
pravila primjene u skladu su s prethod ‑
nom Direktivom EU‑a o javnoj nabavi47.
80 
Međutim, odredbe Direktive o promi ‑
canju čistih i energetski učinkovitih 
vozila u cestovnom prijevozu48, koje 
od javnih tijela zahtijevaju razmatra ‑
nje cjeloživotne energije i učinaka 
na okoliš, nisu ugrađene u pravila 
primjene. Isto se odnosi i na Direktivu 
o označivanju potrošnje energije49, 
koja od ugovornih tijela zahtijeva da 
nastoje nabavljati samo proizvode koji 
su u skladu s kriterijima najviših razina 
učinka te koji pripadaju najvišem razre ‑
du energetske učinkovitosti50.Naposljetku, mjerodavne odredbe 
Direktive o energetskoj učinkovitosti51 
također nisu uzete u obzir u pravilima 
primjene Financijske uredbe. Stoga 
su pravne obveze koje se trenutačno 
nameću svim institucijama i tijelima 
EU‑a u vezi sa zelenom nabavom ma ‑
nje zahtjevne od onih koje se nameću 
vlastima država članica.
Komisija promiče zelenu 
nabavu na dobrovoljnoj osnovi
81 
„Vademekum o javnoj nabavi”52, koji 
je izdala Komisijina Glavna uprava 
za proračun te njezine „Instrukcije 
o uključivanju okolišnih pitanja u javne 
ugovore koje dodjeljuju institucije 
EU‑a”53, upućuju čitatelje na dobrovolj ‑
ne preporuke o zelenoj javnoj nabavi54 
te na „Priručnik za zelenu javnu na ‑
bavu”, koji je izdala Komisijina Glavna 
uprava za okoliš (u daljnjem tekstu „GU 
za okoliš”).44 Trenutačno postoji samo 
jedno područje gdje je zelena 
nabava obvezujuća za 
institucije EU‑a: energetski 
učinkovita uredska oprema 
koja ulazi u opseg programa 
Energetska zvijezda. Vidjeti 
članak 6. Uredbe (EZ) br. 
106/2008 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
15. siječnja 2008. o programu 
Zajednice za označavanje 
energetske učinkovitosti 
uredske opreme (SL L 39, 
13.2.2008., str. 1.).
45 Općenito, u Financijskoj 
uredbi ne spominju se 
pojmovi „okoliš”, „održivi 
razvoj” ili „održivost”.
46 Delegirana uredba Komisije 
(EU) br. 1268/2012 od 
29. listopada 2012. o pravilima 
primjene Uredbe (EU, 
Euratom) br. 966/2012 
Europskog parlamenta i Vijeća 
o financijskim pravilima koja 
se primjenjuju na opći 
proračun Unije (SL L 362, 
31.12.2012, str. 1.).
47 Direktiva 2004/18/EZ 
Europskog parlamenta i Vijeća 
od 31. ožujka 2004. 
o usklađivanju postupaka za 
sklapanje ugovora o javnim 
radovima, ugovora o javnoj 
nabavi robe te ugovora 
o javnim uslugama (SL L 134, 
30.4.2004., str. 114.).
48 Direktiva 2009/33/EZ.
49 Direktiva 2010/30/EU 
Europskog parlamenta i Vijeća 
od 19. svibnja 2010. 
o označivanju potrošnje 
energije i ostalih resursa 
proizvoda povezanih 
s energijom uz pomoć oznaka 
i standardiziranih informacija 
o proizvodu (SL L 153, 
18.6.2010., str. 1.).
50 Vidjeti članak 9. Direktive 
2010/30/EU.
51 Direktiva 2012/27/EU 
Europskog parlamenta i Vijeća 
od 25. listopada 2012. 
o energetskoj učinkovitosti 
kojom se izmjenjuju direktive 
2009/125/EZ i 2010/30/EU 
i stavljaju izvan snage direktive 
2004/8/EZ i 2006/32/EZ 
(SL L 315, 14.11.2012, str. 1.).
52 Verzija iz travnja 2013.
31 Opažanja
82 
Priručnik za zelenu javnu nabavu pred ‑
laže zelene zahtjeve za uključivanje 
u tehničke specifikacije, kriterije oda ‑
bira i/ili dodjele te odredbe o učinku 
utvrđene u natječajnim dokumentima. 
Kada je revizija Suda počela, krite ‑
riji zelene javne nabave promicani 
priručnikom obuhvaćali su 19 skupina 
proizvoda/usluga55. Za svaku od tih 
skupina proizvoda/usluga predlažu se 
dvije vrste kriterija zelene javne naba ‑
ve. Prema GU za okoliš:
(a) Temeljni kriteriji jesu oni koje može 
upotrijebiti bilo koje ugovorno tije ‑
lo i koji obuhvaćaju ključne učinke 
na okoliš. Osmišljeni su kako bi se 
upotrebljavali s najmanje dodatnih 
provjera ili povećanja troškova 
radi omogućivanja lake primjene 
zelene javne nabave.
(b) Sveobuhvatni kriteriji namijenjeni 
su onima koji žele kupovati najbo ‑
lje proizvode za okoliš dostupne 
na tržištu. Oni mogu zahtijevati do ‑
datne napore provjere i/ili poveća ‑
nje troškova u usporedbi s ostalim 
proizvodima iste funkcije.Većina institucija i tijela 
upotrijebila je zelenu nabavu, 
ali malo ih je to činilo sustavno
83 
Revizijom je utvrđeno da su Europska 
agencija za okoliš i Europska središnja 
banka56 zelenu nabavu učinile de facto  
obveznom u svim mjerodavnim sluča ‑
jevima koristeći se internim uputama 
i sustavnim nadzorom. U Odboru regija 
i Europskom gospodarskom i socijal ‑
nom odboru obvezna zelena nabava 
primjenjivala se samo na pozive za 
podnošenje ponuda njihovih zajednič ‑
kih službi. Europska služba za vanjsko 
djelovanje obavijestila je Sud da još 
nije upotrijebila zelenu nabavu. Sve 
ostale institucije upotrijebile su zelenu 
nabavu, ali ne sustavno.
84 
Revizijom je ocijenjena natječajna 
dokumentacija za 160 postupaka naba ‑
ve diljem institucija i tijela EU‑a, koja 
je bila mjerodavna za zelenu nabavu, 
a kako bi se ustanovilo jesu li kriteriji 
zelene javne nabave uključeni u doku ‑
mente u vezi s pozivima za podnošenje 
ponuda. Većina tih postupaka pokre ‑
nuta je i/ili dovršena 2012. Tablica 7.  
donosi sažetak rezultata; više pojedi ‑
nosti o revizijskom pristupu nalazi se 
u prilogu .53 Svibanj 2007., ažurirano 
u siječnju 2013.
54 Europska komisija, Kupujmo 
zeleno! Priručnik o zelenoj 
javnoj nabavi , 2. izdanje, 2011. 
„Indikativni dokument 
Komisijinih službi” koji se „ni 
na koji način ne može smatrati 
obvezujućim za instituciju”.
55 1. papir za kopiranje i grafički 
papir; 2. proizvodi i usluge 
čišćenja; 3. uredska 
informacijska oprema; 
4. izgradnja; 5. prijevoz; 
6. namještaj; 7. električna 
energija; 8. hrana 
i ugostiteljske usluge; 9. tekstil; 
10. vrtlarski proizvodi i usluge; 
11. prozori, ostakljena vrata 
i krovni prozori; 12. toplinska 
izolacija; 13. čvrste podne 
obloge; 14. zidni paneli; 
15. kombinirano grijanje 
i opskrba energijom (CHP); 
16. cestogradnja i prometni 
znakovi; 17. javna rasvjeta 
i prometna signalizacija; 
18. mobilni telefoni; 
19. unutarnja rasvjeta.
56 Za Europsku središnju banku 
bilo je prerano ocijeniti je li 
u cijelosti slijedila upute, iako 
je bilo jasno da je došlo do 
napretka.
32 Opažanja
85 
Više od polovice postupaka ocijenjeno 
je kao „nije zeleno” ili samo „lagano 
zeleno” zbog jednog od sljedećih 
razloga:
(a) u natječajnu dokumentaciju nisu 
bili uključeni okolišni kriteriji ili je 
postojala samo obveza za ponudi ‑
telja da se uskladi s primjenjivim 
okolišnim zakonodavstvom (nije 
zeleno);
(b) temeljni kriteriji koji se preporu ‑
čuju u priručniku za zelenu javnu 
nabavu uopće nisu upotrijebljeni 
(nije zeleno) ili su upotrijebljeni 
samo u ograničenoj mjeri (lagano 
zeleno);
(c) okolišni kriteriji za dodjelu imali su 
relativno nisku težinu, što je činilo 
neizglednim bilo kakav učinak na 
rezultat postupka sve dok ih se ne 
kombinira s okolišnim zahtjevima 
uključenima u tehničke specifi ‑
kacije ili kriterije odabira (lagano 
zeleno).Kriteriji zelene javne nabave 
Komisije ne obuhvaćaju sva 
mjerodavna područja nabave, 
a temeljni kriteriji ponekad nisu 
dovoljno ambiciozni
86 
Od 2008. Komisija je objavila 22 skupi ‑
ne kriterija zelene javne nabave. Ipak, 
niz mjerodavnih područja nabave još 
nije obuhvaćen. U Program rada zelene 
javne nabave za 2014. GU‑a za okoliš57 
nisu uključeni priručnici sa smjernica ‑
ma za sljedeća područja: podatkovni 
centri58, održavanje zgrada i popravci 
te poslovna putovanja (npr. zeleni 
hoteli, zračni prijevoz, najam vozila). 
Postojeći kriteriji za papir za kopiranje 
i grafički papir ne uključuju kriterije za 
usluge tiskanja.57 Programi rada objavljeni su na 
internetskim stranicama GU‑a 
za okoliš http://ec.europa.eu/
environment/gpp/
gpp_criteria_wp.htm .
58 Ipak, ovo je područje 
obuhvaćeno Europskim 
pravilima postupanja za 
energetsku učinkovitost 
u podatkovnim centrima 
(vidjeti stavak 101.).Tablica 7.Uporaba zelenih kriterija u natječajnoj dokumentaciji
Kategorija Broj Udio u cjelini
Zeleno po prirodi 8 5 %
Vrlo zeleno 21 13 %
Zeleno 32 20 %
Lagano zeleno 57 36 %
Nije zeleno 42 26 %
Ukupni broj ispitanih postupaka 160 100 %
33 Opažanja
87 
U nekim je slučajevima revizijom utvr ‑
đeno da temeljni kriteriji zelene javne 
nabave nisu dovoljno ambiciozni te da 
se s njima bilo vrlo lako uskladiti ili nisu 
prelazili ono što je već bilo propisano 
važećim zakonodavstvom59. S dru ‑
ge strane, neki službenici koji daju 
ovlaštenja objasnili su da su nevoljko 
upotrebljavali sveobuhvatne kriterije 
zbog rizika da njihovom uporabom ne 
ograniče broj potencijalnih ponudi ‑
telja jer nisu svi ponuditelji u moguć ‑
nosti uskladiti se sa sveobuhvatnim 
kriterijima.
88 
Ponajviše na temelju preporuka Komi ‑
sije o zelenoj javnoj nabavi, Europska 
središnja banka razvila je unutrašnje 
smjernice za održivu nabavu. Smjerni ‑
ce Europske središnje banke ne pružaju 
izbor između osnovnih ili ambicioznijih 
kriterija, nego predlažu jedan niz krite ‑
rija za svaku kategoriju roba ili usluga 
koje se nabavljaju. Kriteriji Europske 
središnje banke inače su zahtjevniji 
od temeljnih kriterija priručnika za 
zelenu javnu nabavu a da pritom ne 
udovoljavaju sveobuhvatnim kriteriji ‑
ma u cijelosti. U slučaju informacijske 
opreme, međutim, kriteriji Europske 
središnje banke prelaze sveobuhvatne 
kriterije priručnika. Nadalje, smjernice 
obuhvaćaju neka područja za koja ne 
postoji priručnik zelene javne nabave, 
tj. uredska oprema/materijali i među ‑
narodna putovanja.Troškovi životnog ciklusa nisu 
cjelovito uključeni
89 
Troškovi životnog ciklusa u određenoj 
su mjeri uključeni u trenutačne kriterije 
priručnika za zelenu javnu nabavu. 
Ipak, novom direktivom o javnoj 
nabavi iz veljače 2014.60 određuju se 
zahtjevni uvjeti. Njome se predviđa, 
u mjeri u kojoj je to potrebno, da dije ‑
lovi ili svi troškovi u životnom ciklusu 
proizvoda, usluge ili radova budu 
uključeni kako slijedi:
(a) troškovi koje snosi ugovorno tijelo 
ili ostali korisnici, poput troškova 
povezanih s kupnjom, troškovi 
uporabe, poput potrošnje energije 
i ostalih izvora, troškovi održava ‑
nja, troškovi zbrinjavanja, poput 
troškova prikupljanja i recikliranja;
(b) troškovi koji se pripisuju okolišnim 
vanjskim troškovima povezanima 
s proizvodom, uslugom ili rado ‑
vima tijekom njihova životnog 
ciklusa, uz pretpostavku da se 
njihova novčana vrijednost može 
odrediti i procijeniti; takvi troškovi 
mogu uključivati troškove emisija 
stakleničkih plinova i emisija dru ‑
gih zagađivača te ostale troškove 
ublažavanja klimatskih promjena.
Takvo sveobuhvatno određivanje troš ‑
kova životnog ciklusa nije trenutačno 
obuhvaćeno priručnikom za zelenu 
javnu nabavu.59 Vidjeti temeljne kriterije 
zelene javne nabave za 
punjače mobilnih telefona 
(vanjske izvore dobave 
električne energije) za 
prosječno aktivnu 
učinkovitost, koji jednostavno 
ponavljaju zahtjeve iznesene 
u Uredbi Komisije (EZ) br. 
278/2009 od 6. travnja 2009. 
o provedbi 
Direktive 2005/32/EZ 
Europskog parlamenta i Vijeća 
s obzirom na zahtjeve za 
ekološki dizajn za korištenje 
električne energije u uvjetima 
bez opterećenja i prosječnu 
učinkovitost pod 
opterećenjem vanjskih izvora 
dobave električne energije 
(SL L 93, 7.4.2009., str. 3.).
60 Vidjeti članak 68. (troškovi 
životnog ciklusa) Direktive 
2014/24/EU Europskog 
parlamenta i Vijeća o javnoj 
nabavi kojom se stavlja izvan 
snage Direktiva 2004/18/EZ 
(SL L 94, 28.3.2014, str. 65.).
34 Opažanja
Standardi zelene gradnje za 
energetsku učinkovitost ne 
upotrebljavaju se sustavno 
za nove zgrade i projekte 
opsežnije obnove
Unapređenje energetske 
učinkovitosti zgrada bit će 
u idućim godinama velik izazov
90 
Na zgrade otpada oko 40 % ukupne 
potrošnje energije u Uniji. Stoga je 
unapređenje energetske učinkovitosti 
zgrada važan alat za smanjenje emisija 
stakleničkih plinova. Najveći učinak na 
buduću energetsku učinkovitost može 
se postići tijekom postupka oblikova ‑
nja nove zgrade ili njezine opsežnije 
obnove. Shodno tomu, važno je da 
institucije i tijela EU‑a odrede ambici ‑
ozne ciljeve za vlastite zgrade ako žele 
smanjiti emisije.
91 
Kako bi se udovoljilo najvišim standar ‑
dima energetske učinkovitosti, institu ‑
cije i tijela EU‑a trebaju težiti zgradama 
koje udovoljavaju sveobuhvatnim 
kriterijima izgradnje prema priručniku 
za zelenu javnu nabavu. Ti dobrovoljni 
kriteriji preporučuju dvije mogućnosti:
(a) energetska učinkovitost zgrade 
mora udovoljiti kriterijima stan ‑
darda niskoenergetske ili pasivne 
kuće;(b) u protivnom moraju biti dostupni 
lokalni obnovljivi izvori energije 
(unutar same zgrade, poput solar ‑
nih panela, kotlova na biomasu, 
vjetroturbina itd.) u kombinaciji 
s najvećom ukupnom potražnjom 
za energijom koja je znatno 
smanjena u usporedbi s najvećom 
dopuštenom u mjerodavnom naci ‑
onalnom zakonodavstvu.
92 
Manje zahtjevni temeljni kriteriji 
priručnika za zelenu javnu nabavu pre ‑
poručuju određivanje ukupnih stan ‑
darda potrošnje energije koji su znatno 
manji od najvećih navedenih u mjero ‑
davnom zakonodavstvu. Ovaj pristup 
upotrebljava se za „Program zelene 
gradnje” (GBP) koji je 2005. pokrenuo 
Zajednički istraživački centar Komisije. 
Ovaj dobrovoljni program upućen je 
vlasnicima nestambenih zgrada kako 
bi ostvarili isplative mjere koje potiču 
energetsku učinkovitost njihovih zgra ‑
da61. „Partner zelene gradnje” mora 
postići sljedeće:
(a) nove zgrade moraju trošiti 25 % 
manje ukupne primarne energije, 
ako je ekonomski održivo, od važe ‑
ćeg standarda za zgrade;
(b) postojeće zgrade trebale bi trošiti 
najmanje 25 % manje ukupne pri ‑
marne energije, ako je ekonomski 
održivo, nakon obnove.61 Broj zgrada registriranih 
u programu: 
936 (stanje 24. veljače 2014.).
35 Opažanja
Politika zgrada institucija 
EU‑a u Bruxellesu nije bila 
ambiciozna u smislu energetske 
učinkovitosti
93 
U trenutku revizije nijedna od insti ‑
tucija EU‑a obuhvaćenih revizijom 
nije se držala pristupa koji se promiče 
u skladu s priručnikom za zelenu javnu 
nabavu te programom zelene gradnje 
za projekte izgradnje u Bruxellesu.
94 
Ured Komisije za infrastrukturu i lo ‑
gistiku u Bruxellesu (OIB) koristio se 
„Priručnikom standardnih građevinskih 
specifikacija” iz prosinca 2011. kao 
referentnim dokumentom za određi ‑
vanje tehničke učinkovitosti i svojstava 
potrebnih za zgrade u kojima će biti 
smješteni odjeli Komisije62. Prema pri ‑
ručniku, bilo je dovoljno da su zgrade 
u skladu s najmanjim regionalnim za ‑
konskim zahtjevima u smislu potrošnje 
primarne energije.
95 
Komisija očekuje da će do 2025. zami ‑
jeniti ili obnoviti 50 % svoje ukupne 
površine u Bruxellesu. OIB još nije 
procijenio učinak odredbi Direktive 
o energetskoj učinkovitosti zgrada 
(preinačena verzija) 2010/31/EU na ovaj 
projekt. Direktivom se zahtijeva da 
nakon 2018. nove zgrade u kojima je 
sjedište javnih tijela ili koje su u njiho ‑
vu vlasništvu budu zgrade približno 
nulte energije te da sve ostale nove 
zgrade dostignu ovaj standard do kraja 
2020.96 
Kada je Europski parlament posljednji 
put istraživao lokalno tržište nekretni ‑
na u Bruxellesu 2010., kriterij odabira 
u vezi s učinkom na okoliš zahtijevao je 
da informacije o učinkovitosti predlo ‑
ženih projekata budu priložene, ali bez 
određivanja najmanjih zahtjeva za tu 
učinkovitost. Za odabrani projekt „Tre ‑
bel” promicatelj se obvezao da će nova 
zgrada poštovati najveću dopuštenu 
razinu za primarnu potrošnju energije 
prema primjenjivom zakonodavstvu 
u Bruxellesu.
97 
U nadolazećim godinama Parlament će 
trebati obnoviti svoje glavne zgra ‑
de u Bruxellesu. Najprije će trebati 
obnoviti zgradu Paul Henri Spaak. 
Administracija Parlamenta predložila je 
četiri mogućnosti, od kojih je najambi ‑
cioznija ona za zgradu približno nulte 
energije. U rujnu 2012. Radna skupina 
za izgradnju, prijevoz i zeleni Parla ‑
ment opredijelila se za drugu najbolju 
mogućnost u smislu učinkovitosti za 
okoliš. U trenutku revizije Odluka Ure ‑
da Parlamenta još nije bila donesena.62 Priručnik se odnosi na nove 
zgrade ili zgrade koje su prošle 
opsežnu obnovu.
36 Opažanja
98 
Vijeće smatra da program zelene grad ‑
nje nije mjerodavan za njegovu zgradu 
Europa, koja je trenutačno u fazi 
izgradnje. Veći dijelovi zgrade koji se 
trebaju uklopiti u projekt izgrađeni 
su između 1922. i 1927. te su zaštićeni. 
Prema mišljenju Vijeća, to nameće 
važno tehničko ograničenje sa znatnim 
utjecajem na energetsku učinkovitost 
zgrade. Odluke o obnovi zgrade Justus 
Lipsius još nisu bile donesene. Vijeće 
je planiralo početi postupak obnove za 
okolišnu dozvolu zgrade 2015.
Projekti novih zgrada početi 
su na drugim lokacijama 
te su ambiciozni u pogledu 
energetske učinkovitosti
99 
Revizijom je utvrđeno da je većina 
projekata institucija i tijela EU‑a koji su 
u tijeku na drugim lokacijama ambi ‑
ciozna u smislu standarda energetske 
učinkovitosti kojima treba udovoljiti te 
su stoga u skladu s pristupom koji se 
promiče u priručniku za zelenu javnu 
nabavu i programu zelene gradnje. 
Ipak, Europska središnja banka jedina 
je koja se formalno registrirala u sklo ‑
pu programa zelene gradnje sa svojim 
novim sjedištem u Grossmarkthalleu 
u Frankfurtu.100  
Neki voditelji smatraju da je bolje i/ili 
dovoljno upotrebljavati BREEAM (me ‑
todu procjene okoliša BRE63) ili slične 
komercijalne sustave procjene poput 
DGNB‑a64. Međutim, program zelene 
gradnje više je usredotočen na ener ‑
getsku učinkovitost projekta izgradnje 
nego što su takvi sustavi procjene te se 
pridržavanje programa zelene gradnje 
može odvijati paralelno.
Nijedna od institucija i tijela 
EU‑a obuhvaćenih revizijom 
nije potpisnik dobrovoljnog 
Europskog kodeksa ponašanja 
za upravljanje podatkovnim 
centrima na energetski 
učinkovit način
101  
Podatkovni centri važan su uzrok rastu ‑
će potražnje za energijom u admini ‑
strativnim zgradama. Od 2008. Komisi ‑
ja promiče Europski kodeks ponašanja 
za upravljanje podatkovnim centrima 
na energetski učinkovit način. Ovaj 
dobrovoljni kodeks stvoren je kao 
odgovor na rastuću potrošnju energije 
u podatkovnim centrima65 te potrebu 
za smanjenjem povezanih sigurnosnih 
učinaka na okoliš, gospodarstvo i ops ‑
krbu energijom. Cilj je informirati i po ‑
taknuti voditelje podatkovnih centara 
i njihove vlasnike da smanje potrošnju 
energije na isplativ način. Pridržavanje 
kodeksa moguće je u svojstvu sudi ‑
onika i/ili podupiratelja. U trenutku 
revizije nijedna od institucija i tijela 
EU‑a nije bila potpisnik kodeksa.63 Zavod za građevinsko 
istraživanje (BRE) nekadašnji je 
državni zavod Ujedinjene 
Kraljevine (ali sada je privatna 
ustanova) koji provodi 
istraživanje, konzultacije 
i testiranja u građevinskim 
sektorima.
64 Deutsches Gütesiegel 
Nachhaltiges Bauen, DGNB 
GmbH.
65 U svrhe Kodeksa ponašanja, 
pojam „podatkovni centri” 
uključuje sve zgrade, 
postrojenja i sobe koje 
sadržavaju poslužitelje, 
komunikacijsku opremu 
poslužitelja, uređaje za 
hlađenje i napajanje 
energijom te pružaju neki 
oblik podatkovne usluge (npr. 
od velikih postrojenja od 
važnosti za službe sve do 
malih ureda s poslužiteljima 
unutar uredskih zgrada).
37
 Zaključci  
i preporuke
102  
Kako bi klimatska politika EU‑a bila 
vjerodostojna, važno je da institucije 
i tijela EU‑a vode svojim primjerom. 
Oni moraju biti predvodnici u osmišlja ‑
vanju i provedbi politika za smanjenje 
ugljičnog otiska javnih uprava.
103  
Institucije i tijela EU‑a nemaju za ‑
jednički pristup za bavljenje ovim 
izazovom. Propustili su priliku usposta ‑
viti i provesti zajedničku politiku kao 
doprinos Unijinu cilju za 2020. o sma ‑
njenju emisija stakleničkih plinova za 
20 % ispod razine iz 1990.
104  
Komisija nije predložila nikakva 
posebna obvezujuća pravila za admi ‑
nistrativne aktivnosti institucija i tijela 
EU‑a kako bi se u obzir uzelo načelo 
održivog razvoja predviđeno člankom 
11. Ugovora o funkcioniranju Europske 
unije.
105  
Napori za ublažavanje emisija uro ‑
dili su opipljivim rezultatima. Nakon 
2005., institucije i tijela EU‑a uspjeli su 
preokrenuti trend povećanja emisija 
u vezi sa zgradama. Ipak, nedostatak 
obvezujućih pravila bio je glavni uzrok 
zakašnjelog ili slabog djelovanja odno ‑
sno izostanka djelovanja.
106  
Nadolazeći cilj za 2030. za smanjenje 
emisija stakleničkih plinova pruža insti ‑
tucijama i tijelima EU‑a novu moguć ‑
nost za razvoj i provedbu zajedničke 
politike.Preporuka  
Zajednička politika 
za smanjenje emisija 
stakleničkih plinova
1.  Komisija bi trebala predložiti zajed ‑
ničku politiku za smanjenje ugljič ‑
nog otiska administrativnih djelova ‑
nja institucija i tijela EU‑a. Takva bi 
politika trebala:
(a) uključiti mjerljivi ukupni cilj sma ‑
njenja emisija stakleničkih plinova 
za 2030. te po mogućnosti i za 
petogodišnje međuprekretnice;
(b) biti u skladu s pristupom EU‑a 
u međunarodnim klimatskim 
pregovorima te bi stoga cilj trebao 
biti određen kao apsolutni cilj 
smanjenja.
107  
Petnaest institucija i tijela EU‑a obuh ‑
vaćenih revizijom nema zajednički 
pristup za nadzor svojih emisija 
stakleničkih plinova. Šest od njih nije 
izvijestilo o svojim emisijama, a oni koji 
to jesu učinili, nisu izračunali ni objavili 
njihov puni opseg. Shodno tomu, puni 
ugljični otisak institucija i tijela EU‑a 
nije poznat, a dostupne nepotpune 
informacije podrivaju vjerodostojnost 
izvješćivanja i napore ublažavanja.
38 Zaključci i preporuke 
108  
Dokazi o padu emisija stakleničkih 
plinova koje uzrokuju institucije i tijela 
EU‑a kao cjelina postoje samo u vezi 
s potrošnjom energije u zgradama. 
Dostupni podatci o emisijama uzroko ‑
vanima mobilnošću ne dopuštaju uo ‑
čavanje jasnog trenda. Uzlazne emisije 
uzrokovane proizvodnjom kupljenih 
roba, usluga te izgradnjom zgrada 
često se zanemaruju.
109  
Dosad postignuta smanjenja u velikoj 
se mjeri mogu pripisati kupnji električ ‑
ne energije iz obnovljivih izvora, što se 
u izračunima ugljičnog otiska računa 
kao nulta emisija.
Preporuka  
Usklađeno izračunavanje 
i izvješćivanje o emisijama
2.  Institucije i tijela EU‑a trebali bi 
uves ‑ti usklađeni pristup za izra ‑
čunavanje i izvješćivanje o svojim 
izravnim i neizravnim emisijama sta ‑
kleničkih plinova. Izvješća bi trebala:
(a) uključivati sve odgovarajuće ne ‑
izravne emisije, uzimajući u obzir 
razvoj Komisijine metode ekološ ‑
kog otiska organizacije;
(b) omogućiti napredak u postizanju 
ciljeva smanjenja u različitim insti ‑
tucijama i tijelima EU‑a u kojima se 
obavlja mjerenje.110  
Samo se ograničeno upotrebljavalo 
dobrovoljno neutraliziranje kako bi se 
nadoknadile rezidualne emisije, a ins ‑
titucije i tijela EU‑a nemaju zajednički 
pristup ovom pitanju.
Preporuke  
Zajednički pristup 
dobrovoljnom 
neutraliziranju
3.  Institucije i tijela EU‑a trebali bi 
razviti zajednički pristup putem 
EMAS‑a kako bi na dobrovoljnoj 
osnovi nadoknadili svoje rezidualne 
emisije stakleničkih plinova.
4.  Pri uporabi neutraliziranja trebalo bi 
osigurati da ono bude visokokvali ‑
tetno i potvrđeno u okviru priznatih 
sustava.
5.  Pri uporabi neutraliziranja njegov bi 
cilj trebali biti projekti koji ne samo 
da pridonose smanjenju emisija 
nego i održivom razvoju u smislu 
dobrobiti za lokalno stanovništvo 
obuhvaćeno projektima.
111 
Institucije i tijela EU‑a ne koriste se 
u cijelosti alatima za upravljanje 
okolišem koje promiče Komisija. Time 
se podriva njihova vjerodostojnost te 
vjerodostojnosti tih alata.
39 Zaključci i preporuke 
112  
Uvođenje Europskog sustava za uprav ‑
ljanje okolišem i neovisno ocjenjivanje 
napreduje sporo. EMAS registracija za 
javne uprave moguća je od 2001. godi ‑
ne, a u lipnju 2014. sedam od institucija 
i tijela EU‑a obuhvaćenih revizijom 
bilo je registrirano. EMAS‑ov je opseg 
u Komisiji bio znatno ograničen.
113  
Zelena nabava smatra se mogućnošću, 
a ne obvezom, prema trenutačnim 
financijskim propisima EU‑a te ju je 
samo nekoliko institucija i tijela EU‑a 
upotrebljavalo sustavno. Sud je u 160 
ispitanih odgovarajućih postupaka 
ustanovio da ih većina nije uključivala 
kriterije okoliša ili su upotrijebljeni 
samo neki slabi kriteriji koji nisu mogli 
imati učinak na ishod postupka. Ko ‑
misijini dobrovoljni standardi zelene 
gradnje za energetsku učinkovitost 
ne upotrebljavaju se sustavno za nove 
zgrade i projekte opsežnije obnove.114  
U trenutku revizije nijedna od insti ‑
tucija i tijela EU‑a nije bila potpisnik 
dobrovoljnog Europskog kodeksa 
o energetskoj učinkovitosti u podat ‑
kovnim centrima.
Preporuke  
Puna provedba EMAS‑a 
i zelene nabave
6.  Sve institucije i tijela EU‑a trebaju 
se registrirati u Europskom sustavu 
za upravljanje okolišem i neovisno 
ocjenjivanje EMAS te ga provesti bez 
ograničenja njegova opsega. Tre ‑
bali bi također potpisati i Europski 
kodeks o energetskoj učinkovitosti 
podatkovnih centara.
7.  Kada je to moguće, institucije i tijela 
EU‑a trebaju upotrebljavati zelenu 
nabavu. Financijska pravila i/ili pra ‑
vila nabave primjenjiva na institucije 
i tijela EU‑a trebala bi pružiti alate za 
doprinos zaštiti okoliša i održivom 
razvoju, uz istodobno osiguravanje 
uvjeta u kojima će se pri sklapanju 
ugovora dobiti najbolja vrijednost za 
novac.
Četvrto sudsko vijeće kojim predsjeda član Revizorskog suda gospodin Milan 
Martin CVIKL, usvojilo je ovo izvješće na sastanku održanom u Luxembourgu 
24. lipnja 2014.
 Za Revizorski sud
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 Predsjednik
40
 Prilog
Revizijski pristup za procjenu zelene javne nabave
Revizijom je ocijenjeno 160 postupaka nabave iznad praga od 60 000 EUR važnih za zelenu nabavu kako bi se 
vidjelo uključuju li dokumenti povezani s pozivima na podnošenje ponuda kriterije o okolišu. Pristigle ponude ili 
odluke o dodjeli u vezi s tim postupcima nisu se ocjenjivale.
Kriteriji za procjenu natječajne dokumentacije
Zelenu javnu nabavu (GPP) Komisija definira kao „postupak kojim javna tijela teže nabaviti robu, usluge i radove 
sa smanjenim učinkom na okoliš tijekom njihova životnog vijeka u usporedbi s robom, uslugama i radovima iste 
primarne funkcije koje bi inače nabavili”1.
Komisija je pružila upute o zelenoj javnoj nabavi2 i razvila je priručnik za pripremu poziva za podnošenje ponu ‑
da, koji je u trenutku revizije obuhvaćao 19 različitih skupina proizvoda/usluga3. Za svaku od tih skupina predla ‑
žu se dvije vrste kriterija: „temeljni” kriteriji i ambiciozniji „sveobuhvatni” kriteriji. Prema GU za okoliš:
(a) Temeljni kriteriji  jesu oni koje može upotrebljavati bilo koje ugovorno tijelo i koji obuhvaćaju ključne učin ‑
ke na okoliš. Osmišljeni su kako bi se upotrebljavali s najmanje dodatnih provjera ili povećanja troškova radi 
omogućivanja lake primjene zelene javne nabave.
(b) Sveobuhvatni kriteriji  namijenjeni su onima koji žele kupovati najbolje proizvode za okoliš dostupne na 
tržištu. Oni mogu zahtijevati dodatne napore provjere i/ili povećanje troškova u usporedbi s ostalim proizvo ‑
dima iste funkcije.
Primjer temeljitih kriterija nasuprot sveobuhvatnim kriterijima za papir za kopiranje i grafički papir
Kupnja recikliranog uredskog papira napravljenog od 100 % oporabljenih papirnih vlakana
Temeljni kriteriji Sveobuhvatni kriteriji
Papir mora biti napravljen od 100 % oporabljenih vlakana. Oporabljena 
vlakna uključuju oporabljena vlakna nastala nakon potrošnje papira, koja 
potječu iz tvornice papira, tzv. „broke“ (otpadni papir koji nastaje tijekom 
proizvodnje papira). Oporabljena vlakna nastala nakon potrošnje papira 
mogu potjecati od potrošača, ureda, tiskara, knjigoveža i sl.Papir mora biti napravljen od 100 % oporabljenih vlakana s najmanje 65 % 
recikliranih vlakana nastalih nakon potrošnje papira. Oporabljena papirna 
vlakna uključuju oporabljena vlakna nastala nakon potrošnje papira i opo -
rabljena vlakna prije potrošnje papira, koja potječu iz tvornice papira, tzv. 
broke  (otpadni papir koji nastaje tijekom proizvodnje papira). Oporabljena 
vlakna nastala nakon potrošnje papira mogu potjecati od potrošača, ureda, 
tiskara, knjigoveža i sl.
Papir mora biti barem elementarno bez klora (ECF). Prihvaća se i potpuno 
bez klora (TCF).Moraju biti zadovoljeni ekološki kriteriji za dodjelu znaka za okoliš EU a ili 
drugog nacionalnog znaka za okoliš I. vrste u izravnoj vezi s proizvodnjom 
papira (a ne s postupcima upravljanja tvornicom). Cjelokupni dokumenti 
s kriterijima dostupni su na: 
• EU Ecolabel: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/product/
pg_copyingpaper_en.htm 
Izvor:  „Papir za kopiranje i grafički papir – Proizvodni list zelene javne nabave (GPP)“, Priručnik za izobrazbu o zelenoj javnoj nabavi Europske 
komisije – modul 3. Preporuke za kupnju, Bruxelles  2008. (http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/toolkit/paper_GPP_product_sheet.pdf)
1 COM(2008) 400 završna verzija, str. 4.
2 Kupujmo zeleno! Priručnik o zelenoj javnoj nabavi, 2. izdanje, 2011.
3 1. papir za kopiranje i grafički papir, 2. proizvodi i usluge čišćenja, 3. uredska informacijska oprema, 4. izgradnja, 5. prijevoz, 6. namještaj, 7. električna 
energija, 8. hrana i ugostiteljske usluge, 9. tekstil, 10. vrtlarski proizvodi i usluge, 11. prozori, ostakljena vrata i krovni prozori, 12. toplinska izolacija, 
13. čvrste podne obloge, 14. zidni paneli, 15. kombinirano grijanje i opskrba energijom (CHP), 16. cestogradnja i prometni znakovi, 17. javna rasvjeta 
i prometna signalizacija, 18. mobilni telefoni, 19. unutarnja rasvjeta.Prilog
41 Prilog
Kad god je bilo moguće, revizijom je procijenjena natječajna dokumentacija u usporedbi s preporukama iz pri ‑
ručnika. Gdje nisu postojali kriteriji iz priručnika, revizijski tim analogijom je primijenio kriterije iz priručnika za 
druge skupine proizvoda/usluga. Primjeri: nisu postojali kriteriji u priručniku za fotokopirne aparate, ali neki kri ‑
teriji iz priručnika za informacijsku opremu mogli su se primijeniti analogijom; nisu postojali kriteriji u priručniku 
za najam ili zakup zgrada, ali mogli su se upotrebljavati neki kriteriji iz proizvodnog lista priručnika o izgradnji.
Pet kategorija za klasifikaciju postupaka
Sljedećih pet kategorija upotrebljavalo se za klasifikaciju ispitanih postupaka.
Nije zeleno
Natječajna dokumentacija ne uključuje nikakve pozive na razmatranja o okolišu ili uključuje samo odredbe bez 
učinka na pristup kupnji. Primjeri: uključen je primjerak/upućivanje na opće okolišne politike institucije ili se 
zahtijeva usklađenost s primjenjivim zakonodavstvom o okolišu.
Lagano zeleno
(a) Ako je priručnik dostupan:  samo djelomično usklađeno s temeljnim kriterijima. Gdje je glavni „zeleni” fokus 
postupka stavljen na kriterije dodjele, ponderiranje kriterija povezanih s okolišem kao udjela ukupnog pon ‑
deriranja (za cijenu i kvalitetu) manji je od 10 %.
(b) Ako priručnik nije dostupan:  natječajna dokumentacija uključuje neke odredbe o okolišu, ali se one odnose 
samo na sekundarne odlike predloženog ugovora. Gdje je glavni „zeleni” fokus postupka stavljen na kriterije 
dodjele, ponderiranje kriterija povezanih s okolišem kao udjela ukupnog ponderiranja (za cijenu i kvalitetu) 
manji je od 10 %.
Zeleno
(a) Ako je priručnik dostupan:  potpuno ili u velikoj mjeri usklađeno s temeljnim kriterijima i/ili djelomično 
usklađeno sa sveobuhvatnim kriterijima. Gdje je glavni „zeleni” fokus postupka stavljen na kriterije dodjele, 
ponderiranje kriterija povezanih s okolišem kao udjela ukupnog ponderiranja iznosi 10 % ili više.
(b) Ako priručnik nije dostupan:  natječajna dokumentacija uključuje znatne odredbe o okolišu koje se ponajprije 
odnose na funkciju roba, usluga ili radova koje treba nabaviti. Gdje je glavni „zeleni” fokus postupka stavljen 
na kriterije dodjele, ponderiranje kriterija povezanih s okolišem kao udjela ukupnog ponderiranja iznosi 10 % 
ili više.Prilog
42 Prilog
Vrlo zeleno
(a) Ako je priručnik dostupan:  potpuno ili u velikoj mjeri usklađeno sa sveobuhvatnim kriterijima. To znači uklju ‑
čivanje kriterija za odabir povezanih s okolišem, visoke okolišne zahtjeve u tehničkim specifikacijama i/ili jak 
naglasak na aspektima okoliša u kriterijima dodjele (ponderiranje od 25 % ili više).
(b) Ako priručnik nije dostupan:  natječajna dokumentacija u velikoj se mjeri temelji na najboljoj praksi o okolišu. 
To znači uključivanje kriterija za odabir povezanih s okolišem, visoke okolišne zahtjeve u tehničkim specifika ‑
cijama i/ili jak naglasak na aspektima okoliša u kriterijima dodjele (ponderiranje od 25 % ili više).
Zeleno po prirodi
Ovo je kategorija u kojoj je primarna funkcija roba, usluga i radova koje treba nabaviti zelena, primjerice izgrad ‑
nja tzy. zelenog krova ili nabava konzultantske usluge za unapređenje učinka na okoliš.
Odabrani uzorak
Ukupno je ispitano 160 postupaka javne nabave iz svih institucija i tijela EU‑a obuhvaćenih revizijom, uz iznimku 
Europske službe za vanjsko djelovanje4.
Uzorak je obuhvatio postupke pokrenute i/ili dovršene u razdoblju od siječnja 2012. g do veljače 2013. g. Neki 
postupci pokrenuti prije ili nakon ovog razdoblja također su uključeni kako bi se dobila potpunija slika, ponaj ‑
prije za manje institucije i tijela EU‑a s malim brojem postupaka nabave.
4 Ta je služba obavijestila Sud da još ne primjenjuje postupke zelene javne nabave koje promiče Komisija.Prilog
43
Europska komisija
Sažetak
I
Europska unija predvodnica je proaktivne klimatske 
politike i provedbe na međunarodnoj razini. Komi ‑
sija smatra da je EMAS primjeren instrument politike 
za smanjenje ugljičnog otiska institucija i tijela EU‑a. 
Nadalje, postoje mnogi primjeri politika koje se pro ‑
vode u pogledu postizanja 20 ‑postotnog smanjenja 
emisija za 2020., a primjenjuju se i na javne uprave, 
uključujući institucije EU‑a i njihovo osoblje. To će 
nastaviti biti tako i u vezi s novim ciljevima za 2030. 
(uključujući predviđeni cilj smanjenja 40 ‑postotnog 
smanjenja emisija stakleničkih plinova).
Komisija ima politiku za zaštitu okoliša za vlastite 
aktivnosti čiji su prioriteti sprječavanje onečišćenja, 
djelotvornost prirodnih resursa, smanjenje emi ‑
sija CO2, smanjenje stvaranja otpada, promicanje 
recikliranja, uključivanje kriterija za zaštitu okoliša 
u pozive na podnošenje ponuda, poštovanje zako ‑
nodavstva za zaštitu okoliša i poticanje održivog 
ponašanja osoblja i dionika itd.
Stoga je strategija Komisije smanjenje stvarnog 
utjecaja njezinih svakodnevnih i administrativnih 
aktivnosti na okoliš s pomoću sustava upravljanja 
okolišem EMAS.
Komisija nastoji postići stvarna smanjenja utjecaja 
s pomoću EMAS‑a, umjesto ublažavanjem (posebno 
neutraliziranjem) emisija CO2.
S obzirom na veličinu i organizaciju Komisije, sustav 
EMAS najprije je proveden u manjem broju zgrada 
Komisije u Bruxellesu te se otada njegov opseg 
postupno proširuje. Registracijom u sustav EMAS 
2013. bilo je obuhvaćeno 89 % osoblja i 57 % pro ‑
stora na svim lokacijama.Europsko vijeće 
i Vijeće Europske unije
Glavno tajništvo Vijeća (GTV), svjesno sve veće 
važnosti pitanja okoliša, već dugi niz godina radi na 
poboljšanju ekološke učinkovitosti svojih aktivnosti. 
Glavno tajništvo nastoji integrirati načela dobrog 
ekološkog upravljanja u svoj svakodnevni rad, 
priznajući pozitivan doprinos koji GTV može dati 
održivom razvoju društva. Glavno tajništvo razvija 
program ekološkog upravljanja kako bi omogućilo 
provedbu sustava upravljanja okolišem i neovisnog 
ocjenjivanja Zajednice (EMAS) kako je utvrđen 
Uredbom (EZ) br. 1221/2009 Europskog parlamenta 
i Vijeća.
Naposljetku, Glavno tajništvo primjećuje da su 
ciljevi njegova programa ekološkog upravljanja 
u skladu s preporukama koje je formulirao Revizor ‑
ski sud.Odgovori institucija i tijela 
EU‑a obuhvaćenih revizijom
Odgovori institucija i tijela EU ‑a obuhvaćenih revizijom 44
VII
Komisija djelomično prihvaća ovu preporuku. Komi ‑
sija smatra da je EMAS primjeren instrument politike 
za smanjenje ugljičnog otiska institucija i tijela EU‑a. 
Komisija će stoga razmotriti tu preporuku u dalj ‑
njem razvoju sustava EMAS.
Međutim, postavljanjem kvantificiranog cilja za 
općenito smanjenje emisija stakleničkih plinova za 
2030. ne uzimaju se u obzir šira razmatranja kao što 
su isplativost i specifične situacije u institucijama 
i tijelima EU‑a.
Nadalje, Komisija će nastaviti razvijati odgovarajuće 
politike za smanjenje emisija stakleničkih plinova 
na što isplativiji i što više holistički način, uključujući 
u pogledu 2030., na temelju temeljitih procjena 
utjecaja kojima se prema potrebi daje puna pro ‑
cjena uključenih troškova i koristi.
Smanjivanje emisija gdje je to najjeftinije ključan je 
aspekt trenutačne politike, zbog čega se obvezujući 
ciljevi za smanjenje uglavnom postavljaju samo na 
razini Europe ili država članica, a ne na razini orga ‑
nizacija. Tako se zadržava fleksibilnost za najbolje 
moguće ostvarivanje ciljeva.
Iako se zakonodavstvom EU‑a ne uvode specifični 
ciljevi za smanjenje emisija za javne uprave, na 
toj se razini i dalje mogu poduzeti daljnje mjere, 
uključujući s pomoću daljnjeg razvoja sustava EMAS 
koji predstavlja zajedničku politiku za smanjenje 
ugljičnog otiska administrativnih aktivnosti institu ‑
cija i tijela EU‑a.
VII (a)
Komisija prihvaća preporuku podložno uspješnom 
razvoju Metode za mjerenje ekološkog otiska orga ‑
nizacija u odnosu na javne uprave. Nadalje, Komisija 
smatra da je provedbom sustava EMAS uspostavila 
odgovarajući način za utvrđivanje, mjerenje i izvje ‑
šćivanje o najvažnijim izravnim i neizravnim utjeca ‑
jima na okoliš, uključujući njezine emisije staklenič ‑
kih plinova.S obzirom na trenutačno stanje proračuna Komisija 
svoj sustav proširuje postupno, sredstvima koja su 
joj dostupna. Komisija služi kao primjer i poticaj 
svim ostalim institucijama i tijelima da provode 
sustav EMAS kao predsjedatelj Međuinstitucijske 
skupine za upravljanje okolišem (GIME).
II
Komisija neprekidno proširuje područje primjene 
EMAS‑a i njegova izvješća o emisijama. Golemo 
povećanje opsega EMAS‑a jasan je pokazatelj da 
je Komisija posvećena smanjenju svojih utjecaja na 
okoliš. Potpuno izvješćivanje ostaje Komisijin cilj za 
fazu u kojoj će se EMAS provoditi u potpunosti.
IV
Komisija je od 2005. u Bruxellesu ostvarila važno 
smanjenje emisija CO2 po kvadratnom metru, pri 
čemu se ne pretpostavlja da električna energija 
nastala iz obnovljivih izvora energije proizvodi nulte 
emisije (– 46,2 % između 2005. i 2012. u poslovnim 
zgradama sa sustavom EMAS).
V
U okviru Komisije provedba EMAS‑a i njegovo 
stalno proširivanje dobro napreduje uzmu li se 
u obzir zahtjevi iz Uredbe i proračunska ograniče ‑
nja. Osim toga, proširenje EMAS‑a mora se smatrati 
važnim u odnosu na njegovu veličinu, zemljopisnu 
razdijeljenost i strukturu organizacije.
Uvođenje kriterija za zaštitu okoliša u postupak 
javne nabave jedan je od ciljeva Komisijine politike 
za zaštitu okoliša.
VI
Komisija namjerava nastaviti razvijati EMAS koji 
predstavlja zajedničku politiku za smanjenje ugljič ‑
nog otiska administrativnih aktivnosti institucija 
i tijela EU‑a.
Odgovori institucija i tijela EU ‑a obuhvaćenih revizijom 45
Uvod
01
Klasičnom definicijom održivog razvoja on je odre ‑
đen kao razvoj koji zadovoljava sadašnje potrebe 
bez ugrožavanja sposobnosti budućih genera ‑
cija da zadovolje vlastite potrebe. Njime se stoga 
prihvaća pojam „ograničenja” kako bi se osiguralo 
da se mogu ispuniti i trenutačne i buduće potrebe 
u pogledu okoliša.
04
Europska unija predvodnica je proaktivne klimatske 
politike i provedbe na međunarodnoj razini. Postoje 
mnogi primjeri politika koje se provode u pogledu 
postizanja 20 ‑postotnog smanjenja emisija za 
2020., a primjenjuju se i na javne uprave, uključujući 
institucije EU‑a i njihovo osoblje. To će nastaviti biti 
tako i u vezi s novim ciljevima za 2030. (uključujući 
predviđeni cilj smanjenja 40 ‑postotnog smanjenja 
emisija stakleničkih plinova).
06
Komisija planira nastaviti svoj proaktivan pristup 
klimatskoj politici i provedbi te će nastaviti razvi ‑
jati odgovarajuće politike za smanjenje emisija 
stakleničkih plinova na isplativ i što je više moguće 
holistički način. Iako se zakonodavstvom EU‑a ne 
uvode specifični ciljevi za smanjenje emisija za 
javne uprave, na toj se razini i dalje mogu poduzeti 
daljnje mjere, uključujući s pomoću daljnjeg razvoja 
sustava EMAS. Golemo povećanje opsega EMAS‑a 
jasan je pokazatelj da je Komisija posvećena sma ‑
njenju svojih utjecaja na okoliš.
07
Komisija će nastaviti nastojati stvarno smanjiti emi ‑
sije u okviru postojećih politika, uključujući sustav 
EMAS, ali će razmotriti i druge opcije kao što je 
neutraliziranje.VII (b)
Komisija prihvaća ovu preporuku i naglašava dobro ‑
voljan pristup i autonomiju svake institucije i tijela 
EU‑a za odlučivanje o tome je li takvo moguće 
neutraliziranje primjereno.
Komisija će nastaviti nastojati stvarno smanjiti emi ‑
sije u okviru postojećih politika, uključujući sustav 
EMAS.
U okviru tog zajedničkog pristupa u obzir će se 
morati uzeti i
1. potreba za izbjegavanjem obeshrabrivanja u dalj ‑
njim naporima za postizanje stvarnog smanjenja 
emisija,
2. postojeći mehanizmi koji uključuju trgovanje emi ‑
sijama i
3. dostupnost režima za izvješćivanje i programi za 
neutraliziranje s dostatno visokim standardom. 
Bit će potrebna i procjena učinaka na sredstva 
EU‑a i upotrebu javnog novca.
VII (c)
Komisija prihvaća ovu preporuku i u potpunosti 
podupire promicanje programa EMAS. Ograničenja 
opsega dio su samog programa EMAS kako bi se 
svakoj organizaciji omogućilo da se bavi najvažnijim 
aspektima povezanima s okolišem.
Komisija će razmotriti potpisivanje Europskog 
kodeksa ponašanja za upravljanje podatkovnim 
centrima na energetski učinkovit način nakon što 
dodatno provjeri je li on u skladu s financijskom 
perspektivom i posebno u pogledu odobrenih sred ‑
stava za administrativne poslove.
Trenutačnom revizijom Financijske uredbe i pravila 
primjene uspostavlja se regulatorni okvir kojim 
se potiče daljnja zelena javna nabava uključujući 
troškove životnog vijeka u skladu s Direktivom 
2014/24/EU.
Komisija će dalje razvijati smjernice za zelenu javnu 
nabavu i promicati te dokumente na sastancima 
skupine GIME.
Odgovori institucija i tijela EU ‑a obuhvaćenih revizijom 46
21
Povećanje opsega obuhvaćenih aktivnosti već je dio 
akcijskog plana za sustav EMAS 2014. te će dovesti 
do potpunijeg izvješća za 2013. i daljnih rezultata.
29
Metoda OEF, koju preporučuje Komisija, trenutačno 
je predmet opširnog pokusnog testiranja do kraja 
2016.
Ciljevi pokusne faze uključuju utvrđivanje određe ‑
nih tehničkih zahtjeva koji će biti ključni za širu pro ‑
vedbu metode u upravama koje su organizirane kao 
Komisija. Nadalje, rezultati pokusne faze vjerojatno 
će dovesti do revizije/poboljšanja metode OEF. 
Tijekom toga Komisijin je prioritet razvoj sektorskih 
pravila za OEF za one sektore koji predstavljaju naj ‑
veći udio u utjecaju na okoliš. Sektor javne uprave 
nije među tim sektorima. Nakon revizije rezultata 
pokusne faze i nakon što metoda OEF bude dos ‑
tupna, Komisija će razmotriti mogućnost pokreta ‑
nja unutarnje pokusne faze radi razvoja posebnih 
sektorskih pravila za izračun i izvješćivanje o ekološ ‑
kom otisku Komisije ili sličnih javnih uprava.
31
Za većinu organizacija nisu poznati podaci o emisi ‑
jama upotrijebljenima 1990. Ocjena njihove tre ‑
nutačne uspješnosti u suzbijanju stvarnih emisija 
u 1990. obično se provodi na temelju procjena.
35
Komisija smatra da je moguće da se izvješćivanjem 
o emisijama kao nultima na temelju upotrebe 
zelene električne energije skriva stvarno smanjenje 
(ili povećanje) potrošnje energije.
37
Kupovanjem zelene električne energije institucije 
potiču proizvođače električne energije da se odluče 
za pogone za proizvodnju obnovljive energije.U okviru tog razmatranja u obzir će se morati uzeti i
1. potreba za izbjegavanjem obeshrabrivanja u dalj ‑
njim naporima za postizanje stvarnog smanjenja 
emisija,
2. postojeći mehanizmi koji uključuju trgovanje emi ‑
sijama i
3. dostupnost režima za izvješćivanje i programa za 
neutraliziranje s dostatno visokim standardom. 
Bit će potrebna i procjena učinaka na sredstva 
EU‑a i upotrebu javnog novca.
Opažanja
12
Pouzdane i sveobuhvatne informacije o ugljičnom 
otisku nisu preduvjet za osmišljavanje i provedbu 
strategija ublažavanja. U Komisiji je na snazi ublaža ‑
vanje s očitim smanjenjem utjecaja na okoliš.
16
Komisija smatra da je potrebno poticati upotrebu 
zajedničke metode (okolišni otisak organizacije, 
OEF) za mjerenje i priopćavanje učinka na okoliš 
životnog vijeka javnih organizacija u skladu s nje ‑
zinom Preporukom od 9. travnja 2013., uključujući 
u organizacijama koje su registrirane u sustavu 
EMAS. Nakon revizije rezultata pokusne faze i nakon 
što revidirana metoda OEF bude dostupna, Komi ‑
sija će razmotriti mogućnost pokretanja unutarnje 
pokusne faze radi razvoja posebnih sektorskih 
pravila za izračun i izvješćivanje o ekološkom otisku 
Komisije ili sličnih javnih uprava.
18
U pogledu upućivanja na institucije i tijela EU‑a 
koje ne izvješćuju o svim elementima svojih emisija 
stakleničkih plinova, u Uredbi o EMAS‑u navedeno 
je da organizacije moraju izvješćivati o emisijama 
prema potrebi i gdje je to bitno. Organizacijama je 
dopušteno da djelomično izvješćuju o svojim izrav ‑
nim i neizravnim emisijama ovisno o, među ostalim, 
opsegu njihovih registracija u sustavu EMAS. Ako 
organizacije uopće ne izvješćuju ni o jednom od 
temeljnih pokazatelja sustava EMAS, moraju za to 
dati objašnjenje.
Odgovori institucija i tijela EU ‑a obuhvaćenih revizijom 47
Iako se zakonodavstvom EU‑a ne uvode specifični 
ciljevi za smanjenje emisija za javne uprave, na toj 
se razini i dalje mogu poduzeti daljnje mjere, uklju ‑
čujući s pomoću daljnjeg razvoja sustava EMAS.
52
Postoji širok raspon mogućih kredita za neutralizira ‑
nje čija je kvaliteta vrlo različita.
Postoje pravila za upravljanje upotrebom neutralizi ‑
ranja radi usklađenosti u okviru zakonodavstva EU‑a 
o klimi koja bi se, radi dosljednosti, trebala odražavati 
u svakoj upotrebi neutraliziranja u institucijama EU‑a. 
Ta se pravila odnose na količinu u odnosu na vlastite 
mjere i na vrstu koju se smatra dostatno kvalitetnom. 
Na primjer, bitno je da su mjere koje se primjenjuju 
za neutraliziranje dodatne, da podliježu pouzdanom 
praćenju, izvješćivanju i provjeri kako bi se mogućno ‑
sti prijevare svele na najmanju moguću mjeru te da te 
mjere podliježu računovodstvenim pravilima kojima 
se izbjegava mogućnost dvostrukog brojenja.
Komisijin prioritet i dalje će biti nastojanje da se 
stvarno smanje emisije u okviru postojećih politika, 
uključujući sustav EMAS, ali će se razmotriti i druge 
opcije kao što je neutraliziranje.
U okviru tog razmatranja u obzir je potrebno uzeti i
1. potrebu za izbjegavanjem obeshrabrivanja u dalj ‑
njim naporima za postizanje stvarnog smanjenja 
emisija,
2. postojeće mehanizme koji uključuju trgovanje 
emisijama i
3. dostupnost režima za izvješćivanje i programe za 
neutraliziranje s dostatno visokim standardom. 
Bit će potrebna i procjena učinaka na sredstva 
EU‑a i upotrebu javnog novca.
61 ‑  Zadnja alineja
Komisija će nastaviti nastojati stvarno smanjiti emi ‑
sije u okviru postojećih politika, uključujući sustav 
EMAS, ali će razmotriti preporuku za razvoj zajed ‑
ničkog pristupa neutraliziranju za institucije EU‑a.
Važno je imati na umu da su od 2012. emisije CO2 
iz svih letova unutar i između zemalja Europskog 
gospodarskog prostora (EGP) obuhvaćene Susta ‑
vom trgovanja emisijama Europske unije (to se na 
Hrvatsku primjenjuje od 1. siječnja 2014.).39 (c)
Većina posjetitelja i vanjskih sudionika mogu izvješ ‑
ćivati o svojim emisijama s putovanja putem svojih 
vlastitih organizacija, što može dovesti do dvostru ‑
kog brojenja.
44
Iako se zakonodavstvom EU‑a ne uvode specifični 
ciljevi za smanjenje emisija za javne uprave, na toj 
se razini i dalje mogu poduzeti daljnje mjere, uklju ‑
čujući s pomoću daljnjeg razvoja sustava EMAS.
Smanjivanje emisija gdje je to najjeftinije ključan je 
aspekt trenutačne politike, zbog čega se obvezujući 
ciljevi za smanjenje uglavnom postavljaju samo na 
razini Europe ili država članica, a ne na razini orga ‑
nizacija. Tako se zadržava fleksibilnost za najbolje 
moguće ostvarivanje ciljeva.
46
Na sastanku Upravljačkog odbora za sustav EMAS 
u siječnju 2014., Komisija je odlučila postaviti dugo ‑
ročne ciljeve kao dodatak već postojećim godiš ‑
njim ciljevima. To je odlučila kako bi pružila bolje 
smjernice svojim službama za postavljanje godišnjih 
ciljeva i mjera.
47
Budući da se broj osoblja Komisije smanjuje (– 5 % 
u okviru trenutačne financijske perspektive) i s 
obzirom na to da se područje sustava EMAS stalno 
razvija, Komisija će nastaviti izvješćivati i u apsolut ‑
nom i u relativnom smislu.
51
Komisija će nastaviti razvijati odgovarajuće poli ‑
tike za smanjenje emisija stakleničkih plinova na 
što isplativiji i što više holistički način, uključujući 
u pogledu 2030., prema potrebi na temelju temelji ‑
tih procjena utjecaja kojima se daje puna procjena 
uključenih troškova i koristi.
Smanjivanje emisija gdje je to najjeftinije ključan 
je aspekt trenutačne politike, zbog čega se ciljevi 
za smanjenje uglavnom postavljaju samo na razini 
Europe ili država članica, a ne na razini organizacija. 
Tako se zadržava fleksibilnost za najbolje moguće 
ostvarivanje ciljeva.
Odgovori institucija i tijela EU ‑a obuhvaćenih revizijom 48
76
Potrebno je naglasiti da je smanjenje potrošnje 
u zgradama u Bruxellesu za 15 % između 2005. 
i 2012. ostvareno kad se, u odnosu na povećanje, 
broj osoblja Komisije povećao za 25 %.
79
Financijskom uredbom i njezinim pravilima pri ‑
mjene pružaju se ista načela kao ona iz direktiva 
kako bi pravila EU‑a bila u skladu s onima koja se 
primjenjuju u državama članicama.
Novom Financijskom uredbom i Pravilima primjene 
koji su u postupku odobrenja trebala bi se dodatno 
potaknuti upotreba razmatranja u pogledu okoliša, 
uključujući troškove životnog vijeka kao metodu 
nagrađivanja u skladu s Direktivom 2014/24/EU.
80
Financijska uredba i Pravila primjene horizontalna 
su pravila kojima se ne namjerava sastaviti popis 
sektorskih obveza s obzirom na politike, nego dati 
općenita pravila za provedbu proračuna.
Financijskom uredbom i Pravilima primjene koji 
su trenutačno u postupku odobrenja potrebno je 
predvidjeti da, kad se upotrebljavaju troškovi život ‑
nog vijeka, institucije EU‑a upotrebljavaju metode 
donesene na razini EU‑a kad god je to moguće. Pro ‑
vedbu te mogućnosti trebale bi provoditi relevan ‑
tne službe u okviru politike sustava EMAS.
81
Komisija smatra primjerenim upotrijebiti Vademe ‑
kum i posebne smjernice za promicanje zelene 
javne nabave na dobrovoljnoj osnovi uz istovre ‑
meno širenje dobre prakse koje državama člani ‑
cama služe i kao referentna točka.To znači da zračni prijevoznici moraju steći emisij ‑
ske jedinice i odreći ih se kako bi obuhvatili sve te 
emisije. Letovi unutar EGP‑a stoga podliježu cijeni 
ugljika iz Sustava trgovanja emisijama, a to se može 
smatrati ekvivalentom neutraliziranja.
Vidjeti komentar na točku 52.
65
Komisija bi htjela naglasiti da u  Tablici 6.  nije 
odražena stvarna obuhvaćena površina u četvornim 
metrima, nego samo postotak površine zgrada.
67
Napori za usklađenje sa zahtjevima sustava EMAS 
ne smiju se podcijeniti. Komisija je bez premca 
najveća institucija. Komisija ima vrlo jasnu politiku 
za postupno proširenje sustava EMAS na sve svoje 
lokacije i aktivnosti u okviru dostupnog proračuna 
(vidjeti Odluku C(2013)7708).
68
Proširenje sustava EMAS na Bruxelles i Luxembourg 
pokrenuto je odmah nakon odluke iz 2009., a sve 
aktivnosti registrirane su 2010. za Bruxelles i 2012. 
za Luxembourg. Potpuna registracija zgrada dovršit 
će se 2015. u Bruxellesu te postupno i na drugim 
lokacijama.
69
Odluka za certificiranje pet zgrada Zajedničkog 
istraživačkog centra u skladu s normom ISO 14001 
donesena je prije nego što je Komisija 2009. odlučila 
proširiti sustav EMAS. Registracija u sustavu EMAS 
za te lokacije trenutačno traje.
70
Komisija je odlučila da proširenje sustava EMAS 
mora pratiti Upravljački odbor za sustav EMAS na 
višoj razini. Proširenje se postupno provodi tako da 
se prvo uključe najvažnije lokacije. U pogledu povr ‑
šina, predstavništva Komisije u državama članicama 
predstavljaju oko 2 % ukupnih zgrada Komisije. 
Nekima od tih zgrada upravljaju druge institucije.
Odgovori institucija i tijela EU ‑a obuhvaćenih revizijom 49
87
Postupak ažuriranja kriterija vrlo je intenzivan u smi ‑
slu sredstava. Komisija nastoji ispraviti postojeće 
nedostatke i revidirati skupine proizvoda u okviru 
postojećih sredstava. Kriteriji za mobilne telefone 
uklonjeni su s internetskih stranica jer više nisu bili 
zahtjevni te, osim toga, savjetodavna skupina za 
zelenu javnu nabavu nije utvrdila da imaju visoku 
važnost.
89
Primjena pristupa troškova životnog vijeka nije 
nužno smislena za sve skupine proizvoda. Na 
primjer, ako dobavljači žele kupovati papir koji 
nije štetan za okoliš, bilo bi dovoljno odrediti da 
je potrebno da papir bude „recikliran” ili „podrije ‑
tlom iz održivih izvora” jer u toj skupini proizvoda 
za dobavljača ne bi nastali troškovi održavanja ni 
operativni troškovi.
Komisija priprema prijenos te Direktive u Finan ‑
cijsku uredbu. Međutim, time upotreba pristupa 
troškova životnog vijeka ne postaje obvezna.
89 ‑  Zadnja alineja
Komisija trenutačno razmatra sastavljanje dokume ‑
nata sa smjernicama za pristup troškova životnog 
vijeka.
90
Komisija ima ciljeve za energiju u zgradama 
i postiže pozitivne rezultate u okviru programa 
EMAS. Primjerice, u Bruxellesu, gdje je na temelju 
Direktive o energetskoj učinkovitosti 2012/27/EU 
ostvaren rezultat od 0,13 % godišnje uštede ener ‑
gije, Komisija je u nacrtu svog plana predvidjela 
godišnju uštedu energije od 1 %, što je osam puta 
više.
1 The Uptake of Green Public Procurement in the EU27 , Centar za 
europske  političke studije http://ec.europa.eu/environment/gpp/
pdf/CEPS‑CoE‑GPP%20MAIN%20REPORT.pdf
2 Zaključci Vijeća  od 22. rujna 2008., http://register.consilium.
europa.eu/doc/srv?l=EN&f=ST%2013067%202008%20INIT84
Općenito, neka vrsta zelene javne nabave upotreb ‑
ljava se u većini slučajeva, iako većina postupaka 
nije u potpunosti zelena. Tek oko četvrtine ugovora 
nije uključivalo zelene kriterije. Uzimajući u obzir 
taj rezultat, institucije su u boljem položaju nego 
prosječna tijela javne vlasti u Europi. Prema jednoj 
studiji1, na temelju ankete na razini cijelog EU‑a 
u prosjeku 54 % tijela javne vlasti uključilo je neke 
vrste zelenih kriterija u svoje posljednje kupnje 
u razdoblju od 2009. do 2010. za deset najvažnijih 
skupina proizvoda (građevinske usluge, električna 
energija, proizvodi i usluge čišćenja, tekstil, hrana 
i ugostiteljske usluge, namještaj, uredska IT oprema, 
papir, vrtlarski proizvodi i usluge, prijevoz).
85
U Komunikaciji Komisije „Javna nabava za bolji oko ‑
liš” (vidjeti bilješku 43.) Komisija je predložila da do 
2010. 50 % svih postupaka za podnošenje ponuda 
bude zeleno, pri čemu „zeleno” znači „u skladu 
s odobrenim zajedničkim ‚temeljnim’ kriterijima 
za zelenu javnu nabavu”. Postotak bi se izrazio i u 
broju i u vrijednosti zelenih ugovora u usporedbi 
s ukupnim brojem i vrijednošću ugovora zaklju ‑
čenih u sektorima za koje su utvrđeni zajednički 
„temeljni” kriteriji za zelenu javnu nabavu. Taj je cilj 
kasnije odobrilo Vijeće2.
Budući da je Sud uključio i skupine proizvoda 
za koje ne postoje kriteriji EU‑a za zelenu javnu 
nabavu, metodologije za procjenu ostvarenja cilja 
zelene javne nabave nisu u potpunosti usklađene.
86
Zajedno s državama članicama čiji su predstavnici 
dio neslužbene savjetodavne skupine za zelenu 
javnu nabavu, GU za okoliš provela je vježbu 
postavljanja prioriteta za zelenu javnu nabavu tije ‑
kom 2012. i 2013. kako bi utvrdila potrebe za razvoj 
kriterija za zelenu javnu nabavu. Podatkovnim 
centrima dodijeljena je visoka važnost i uskoro će 
se odlučiti hoće li se razvijati kriteriji za podatkovne 
centre. Očekuje se da će se održavanje zgrada uklju ‑
čiti u buduće kriterije za uredske zgrade. Smatralo 
se da poslovna putovanja nemaju posebnu važnost.
Odgovori institucija i tijela EU ‑a obuhvaćenih revizijom 50
101
Zahtjevi Europskog kodeksa ponašanja za uprav ‑
ljanje podatkovnim centrima imali bi vrlo važne 
posljedice za proračun. Odluka o nastavku podrazu ‑
mijevala bi ozbiljnu reviziju zgrada, a neki zahtjevi 
uopće se ne mogu provesti u zgradama Komisije 
zbog starosti tih zgrada. Ipak, međunarodna orga ‑
nizacija podatkovnih centara poštuje preporuke 
kodeksa ponašanja.
Osim vlastitih podatkovnih centara, Komisija je 
unajmila prostore za podatkovne centre u Luxem ‑
bourgu i Bruxellesu. Vlasnici tih objekata za podat ‑
kovne centre potpisali su kodeks ponašanja.
Komisija trenutačno ponovno razmatra svoju poli ‑
tiku za podatkovne centre, uključujući upotrebu 
„oblaka”.
Zaključci i preporuke
102
Europska unija predvodnica je proaktivne klimatske 
politike i provedbe na međunarodnoj razini i ovaj 
će se pristup nastaviti u pogledu novih ciljeva za 
2030. i predviđenog cilja za 40 ‑postotno smanjenje 
emisija stakleničkih plinova.
103
Komisija smatra da je EMAS primjeren instrument 
politike za smanjenje ugljičnog otiska institucija 
i tijela EU‑a.
Nadalje, postoje mnogi primjeri politika koje se pro ‑
vode u pogledu postizanja 20 ‑postotnog smanjenja 
emisija za 2020., a primjenjuju se i na javne uprave, 
uključujući institucije EU‑a i njihovo osoblje. To će 
nastaviti biti tako i u vezi s novim ciljevima za 2030. 
(uključujući predviđeni cilj smanjenja 40 ‑postotnog 
smanjenja emisija stakleničkih plinova).93
Iako ovaj program i dalje traje, prioriteti Ureda 
Komisije za infrastrukturu i logistiku u Bruxellesu 
i Luxembourgu te Zajedničkog istraživačkog centra 
u skladu su s primjenjivim nacionalnim ili regional ‑
nim normama. Time se ne isključuje mogućnost 
da bi neki od novijih projekata za zgrade Komisije, 
a posebno oni u tijeku na lokaciji JRC‑Ispra, zaista 
bili u skladu sa zahtjevima programa za zelenu 
gradnju. Ured za infrastrukturu i logistiku u Bru ‑
xellesu uključit će se u program u budućnosti bude 
li postojala dodana vrijednost.
94
Priručnikom standardnih građevinskih specifika ‑
cija nastoji se ostvariti pasivna učinkovitost zgrada 
i uspostavljaju sljedeći minimalni zahtjevi za 
projekte:
 — Direktiva 2010/31/EU o energetskoj učinkovito ‑
sti zgrada, 
 — regionalni minimalni pravni zahtjevi.
Na temelju Priručnika zahtijeva se i da se provode 
revizije i/ili studije povezane s energijom kako bi se 
ocijenila provedba rješenja za energetsku učinkovi ‑
tost i uvođenje obnovljive energije.
95
Komisija je u svojim nastojanjima u pogledu pri ‑
mjene zahtjeva Direktive o energetskoj učinkovi ‑
tosti 2012/27/EU (članak 4. i 5.) predana ulozi koju 
imaju tijela javne vlasti da služe kao primjer, a Ured 
za infrastrukturu i logistiku u Bruxellesu ocijenio je 
tehnički utjecaj direktive na njezine zgrade.
U svakom slučaju (za nove zgrade i za obnavljanje) 
u okviru ciljeva budućih projekata i povezanog 
financijskog utjecaja trebala bi se uzeti u obzir 
dostupna godišnja odobrena proračunska sredstva 
u okviru VFO‑a za razdoblje od 2014. do 2020.
100
Komisija ne ograničava svoj pristup energetskoj 
učinkovitosti zgrada i smatra metodu procjene 
okoliša BRE i slične programe sveobuhvatnijima 
i usklađenijima sa svojim politikama te s globalnim 
utjecajem njezinih aktivnosti.
Odgovori institucija i tijela EU ‑a obuhvaćenih revizijom 51
Iako se zakonodavstvom EU‑a ne uvode specifični 
ciljevi za smanjenje emisija za javne uprave, na 
toj se razini i dalje mogu poduzeti daljnje mjere, 
uključujući s pomoću daljnjeg razvoja sustava EMAS 
koji predstavlja zajedničku politiku za smanjenje 
ugljičnog otiska administrativnih aktivnosti institu ‑
cija i tijela EU‑a.
Zajednički odgovor na preporuku 1. točke 
(a) i (b)  
Komisija ne prihvaća ovaj dio preporuke jer se njime 
ne uzimaju u obzir šira razmatranja kao što su ispla ‑
tivost i specifične situacije u institucijama i tijelima 
EU‑a. Za taj bi pristup bili nužni dokazi o koristima 
za koje se tvrdi da će biti ostvarene.
107
Komisija namjerava pojačati praćenje svojih emisija 
stakleničkih plinova u okviru programa EMAS.
108
Komisija je svoje napore usmjerila na potrošnju 
energije u svojim zgradama jer su one bile najveći 
izvor emisija stakleničkih plinova kad je povrat od 
ulaganja bio najbolji. Komisija trenutačno rješava 
pitanje mobilnosti koja je drugi najveći izvor njezi ‑
nih emisija.
109
Komisija u prošlosti nije primjenjivala pristup nultog 
otiska za izračun emisija svoje potrošnje električne 
energije iz obnovljivih izvora u Bruxellesu. U ured ‑
skim zgradama EMAS‑a potrošnja energije smanjila 
se za 40,5 % između 2005. i 2012. (Bruxelles, kWh/m2).104
Politikom Komisije nastoji se smanjiti emisije 
stakleničkih plinova na isplativ i što više holistički 
način, posebno s pomoću paketa za klimu i ener ‑
giju. S obzirom na ograničen udio emisija iz admi ‑
nistrativnih aktivnosti institucija EU‑a Komisija nije 
smatrala primjerenim uspostaviti obvezujuća pravila 
za tu razinu aktivnosti. Emisije su u svakom slučaju 
obuhvaćene ciljevima za smanjenje postavljenima 
na razini EU‑a ili na nacionalnoj razini.
105
Ne postoje naznake da bi se obvezujućim pravilima 
za sve institucije i tijela EU‑a polučili bolji rezultati.
106
Komisija namjerava nastaviti razvijati EMAS koji 
predstavlja zajedničku politiku za smanjenje ugljič ‑
nog otiska administrativnih aktivnosti institucija 
i tijela EU‑a.
Preporuka  
Zajednička politika za smanjenje 
emisija stakleničkih plinova
1. 
Komisija djelomično prihvaća ovu preporuku. Komi ‑
sija smatra da je EMAS primjeren instrument politike 
za smanjenje ugljičnog otiska institucija i tijela EU‑a. 
Komisija će stoga razmotriti tu preporuku u dalj ‑
njem razvoju sustava EMAS.
Nadalje, Komisija će nastaviti razvijati odgovarajuće 
politike za smanjenje emisija stakleničkih plinova 
na što isplativiji i što više holistički način,uključujući 
u pogledu 2030., prema potrebi na temelju temelji ‑
tih procjena utjecaja kojima se daje puna procjena 
uključenih troškova i koristi.
Smanjivanje emisija gdje je to najjeftinije ključan je 
aspekt trenutačne politike, zbog čega se obvezujući 
ciljevi za smanjenje uglavnom postavljaju samo na 
razini Europe ili država članica, a ne na razini orga ‑
nizacija. Tako se zadržava fleksibilnost za najbolje 
moguće ostvarivanje ciljeva.
Odgovori institucija i tijela EU ‑a obuhvaćenih revizijom 52
Preporuke  
Zajednički pristup dobrovoljnom 
neutraliziranju
3. 
Komisija prihvaća ovu preporuku i naglašava dobro ‑
voljan pristup i autonomiju svake institucije i tijela 
EU‑a za odlučivanje o tome je li takvo moguće 
neutraliziranje primjereno.
Nadalje, klimatskom politikom i zakonodavstvom 
EU‑a zaista nisu predviđeni obvezni programi za 
nadoknadu emisija. Komisija će nastaviti nastojati 
stvarno smanjiti emisije u okviru postojećih politika, 
uključujući sustav EMAS.
U okviru zajedničkog pristupa za nadoknadu emisija 
u obzir će se morati uzeti i
1. potreba za izbjegavanjem obeshrabrivanja u dalj ‑
njim naporima za postizanje stvarnog smanjenja 
emisija,
2. postojeći mehanizmi koji uključuju trgovanje emi ‑
sijama i
3. dostupnost režima za izvješćivanje i programi za 
neutraliziranje s dostatno visokim standardom. 
Bit će potrebna i procjena učinaka na sredstva 
EU‑a i upotrebu javnog novca.
4. 
Komisija prihvaća ovu preporuku. Postoji vrlo širok 
raspon mogućih kredita za neutraliziranje čija je 
kvaliteta vrlo različita.
Postoje pravila za upravljanje upotrebom neutralizi ‑
ranja radi usklađenosti u okviru zakonodavstva EU‑a 
o klimi koja bi se, radi dosljednosti, trebala odraža ‑
vati u svakoj upotrebi neutraliziranja u institucijama 
EU‑a. Ta se pravila odnose na količinu u odnosu na 
vlastite mjere i na vrstu koju se smatra dostatno 
kvalitetnom. Na primjer, bitno je da su mjere koje se 
primjenjuju za neutraliziranje dodatne, da podli ‑
ježu pouzdanom praćenju, izvješćivanju i provjeri 
kako bi se mogućnosti prijevare svele na najmanju 
moguću mjeru te da te mjere podliježu računovod ‑
stvenim pravilima kojima se izbjegava mogućnost 
dvostrukog brojenja.
Komisijin prioritet i dalje će biti nastojanje da se 
stvarno smanje emisije u okviru postojećih politika, 
uključujući sustav EMAS, ali će se razmotriti i druge 
opcije kao što je neutraliziranje.Preporuka  
Usklađeno izračunavanje emisija 
i izvješćivanje o emisijama
2. 
Komisija prihvaća ovu preporuku podložno uspješ ‑
nom razvoju metodologije za mjerenje ekološkog 
otiska organizacija za javne uprave. Ona smatra da 
je provedbom sustava EMAS uspostavila odgova ‑
rajući način za utvrđivanje, mjerenje i izvješćivanje 
o najvažnijim izravnim i neizravnim utjecajima na 
okoliš, uključujući njezine emisije stakleničkih pli ‑
nova. S pomoću sustava EMAS i daljnje međuinsti ‑
tucionalne suradnje, institucije će imati mogućnost 
zauzeti usklađen pristup pri izračunu svojih emisija 
stakleničkih plinova.
(a) 
Metoda OEF, koju preporučuje Komisija, trenutačno 
je predmet opširnog pokusnog testiranja do kraja 
2016. Ciljevi pokusne faze uključuju utvrđivanje 
određenih tehničkih zahtjeva koji će biti ključni za 
širu provedbu metode u složenim upravama kao što 
je Komisija. Nadalje, rezultati pokusne faze vjero ‑
jatno će dovesti do revizije/poboljšanja metode OEF. 
Tijekom toga Komisijin je prioritet razvoj sektorskih 
pravila za OEF za one sektore koji predstavljaju 
najveći udio u utjecaju na okoliš. Sektor javne 
uprave očito nije među tim sektorima. Nakon revizije 
rezultata pokusne faze i nakon što metoda OEF bude 
dostupna, Komisija će razmotriti mogućnost pokre ‑
tanja unutarnje pokusne faze radi razvoja posebnih 
sektorskih pravila za izračun i izvješćivanje o ekološ ‑
kom otisku Komisije ili sličnih javnih uprava.
110
Klimatskom politikom i zakonodavstvom EU‑a zaista 
nisu predviđeni obvezni programi za nadoknadu 
emisija. Komisija nastoji stvarno smanjiti emisije 
s pomoću postojećih politika, uključujući sustav 
EMAS.
Odgovori institucija i tijela EU ‑a obuhvaćenih revizijom 53
114
Komisija razmatra daljnju procjenu usklađenosti 
sudjelovanja u Europskom kodeksu ponašanja za 
upravljanje podatkovnim centrima na energet ‑
ski učinkovit način s financijskom perspektivom, 
a posebno u pogledu odobrenih sredstava za admi ‑
nistrativne poslove.
Preporuke  
Potpuna provedba sustava EMAS 
i zelene javne nabave
6. 
Komisija prihvaća ovu preporuku i u potpunosti 
podupire promicanje programa EMAS. Ograničenja 
opsega dio su samog programa EMAS kako bi se 
svakoj organizaciji omogućilo da se bavi najvažnijim 
aspektima povezanima s okolišem.
Komisija će razmotriti potpisivanje Europskog 
kodeksa ponašanja za upravljanje podatkovnim 
centrima na energetski učinkovit način nakon što 
dodatno provjeri je li on u skladu s financijskom 
perspektivom i posebno u pogledu odobrenih sred ‑
stava za administrativne poslove.
7. 
Komisija prihvaća ovu preporuku. Trenutačnom 
revizijom Financijske uredbe i pravila primjene 
uspostavlja se regulatorni okvir kojim se potiče 
daljnja zelena javna nabava uključujući troškove 
životnog vijeka u skladu s Direktivom 2014/24/EU.
Komisija će dalje razvijati smjernice za zelenu javnu 
nabavu i promicati te dokumente na sastancima 
skupine GIME.5. 
Komisija prihvaća ovu preporuku i istovremeno pre ‑
poznaje da je korist za lokalno stanovništvo samo 
jedno od razmatranja koja je potrebno uzeti u obzir 
pri procjeni kvalitete neutraliziranja.
111
Komisija se slaže s opažanjem Suda da bi institucije 
trebale donijeti i/ili na bolji način upotrebljavati 
program EMAS.
112
Sustav EMAS jak je i zahtjevan upravljački alat pa 
brza provedba nije u skladu s financijskim ograniče ‑
njima većine institucija EU‑a. Ograničenja područja 
EMAS‑a dio su samog sustava EMAS. Sustav EMAS 
mora se provesti na isplativ i što više holistički 
način.
113
Općenito, neka vrsta zelene javne nabave upotre ‑
bljava se u većini slučajeva, iako većina postupaka 
nije u potpunosti zelena. Tek oko četvrtine ugovora 
nije uključivalo zelene kriterije. Uzimajući u obzir 
taj rezultat, institucije su u boljem položaju nego 
prosječna tijela javne vlasti u Europi. Prema jednoj 
studiji (vidjeti bilješku 1. odgovora Komisije), na 
temelju ankete na razini cijelog EU‑a u prosjeku 
54 % tijela javne vlasti uključilo je neke vrste zelenih 
kriterija u svoje posljednje kupnje za deset najvažni ‑
jih skupina proizvoda (građevinske usluge, elek ‑
trična energija, proizvodi i usluge čišćenja, tekstil, 
hrana i ugostiteljske usluge, namještaj, uredska IT 
oprema, papir, vrtlarski proizvodi i usluge, prijevoz) 
u razdoblju od 2009. do 2010.
Za većinu postupaka obnavljanja zgrada i/ili novu 
izgradnju Komisija upotrebljava normu izvrsnosti iz 
metode procjene okoliša BRE koja nije ograničena 
samo na energetsku učinkovitost.
Odgovori institucija i tijela EU ‑a obuhvaćenih revizijom 54
Navedeno omogućava da se pravičnije ocjeni važ ‑
nost do sada ostvarenih postignuća, poput:
 — pokretanja projekta EMAS;
 — izvedbe vrlo iscrpne analize emisija stakleničkih 
plinova uzrokovanih aktivnostima Suda u 2010. 
i ažuriranja ključnih stavki u bilanci ugljika za 
godine 2011. i 2012.;
 — izrazitog smanjenja emisija stakleničkih plinova 
od 2010. zahvaljujući nizu aktivnosti u svrhu 
poboljšanja;
 — veće važnosti pridijeljene okolišnim kriterijima 
u okviru javnih natječaja;
 — primjene standarda BREEAM za projekt petog 
proširenja zgrada Suda.
Iscrpnost bilance ugljika Suda i osjetno 
smanjenje njegova ugljikova otiska (12 
‑ 61)
Kako bi poduzela konkretne mjere za smanjivanje 
emisija stakleničkih plinova, uprava Suda provela je 
još 2010. prvu analizu emisije stakleničkih plinova 
uzrokovanih aktivnostima Suda te utvrdila ključne 
stavke u bilanci ugljika koje su 2013. ažurirane 
u odnosu na godine 2011. i 2012.
U tom kontekstu važno je istaknuti da se Sud odlu ‑
čio za analizu vrlo širokog opsega, tako da stavka 
„Putovanja” ne uključuje samo putovanja na posao 
i s posla nego i službena putovanja te putovanja 
posjetitelja. K tome, napori u svrhu smanjivanja 
ugljikova otiska Suda nisu usredotočeni isključivo 
na aspekt „Energije”.Sud Europske unije
Uvod (01 ‑11)
Kako to obično čini u slučajevima godišnjih i svih 
drugih vrsta posebnih izvješća, uprava Suda 
s velikom pozornošću uzima u razmatranje nalaze 
Revizorskog suda i uvijek nastoji poduzeti mjere 
potrebne za provedbu eventualno iskazanih 
preporuka.
Kako to pokazuje posebno izvješće, Sud je pridao 
veliku važnost zaštiti okoliša i odlučno se angaži ‑
rao u tom području, osobito na podlozi cjelovitog 
i strukturiranog sustava EMAS ( Eco Management 
and Audit Scheme), unatoč ograničenjima ljudskih 
i financijskih resursa koja mu se nameću posljednjih 
godina. Taj je angažman već dao rezultate vrijedne 
spomena, što pokazuju ostvarena smanjenja emisija 
stakleničkih plinova.
Ovdje ponuđenim odgovorima u bitnom se nastoje 
dati korisna pojašnjenja u pogledu određenih 
nalaza i preporuka Revizorskog suda.
Nalazi (12 ‑101)
Općenito govoreći, napredak u području okolišne 
politike raznih europskih institucija mogao bi se 
ocjenjivati i s obzirom na resurse koje one mogu 
namijeniti u tu svrhu. Stoga valja istaknuti da su 
napori i aktivnosti Suda, koji su navedeni u ovom 
posebnom izvješću, ostvareni uz najveću moguću 
uštedu sredstava (otvoreno je samo jedno novo 
radno mjesto koje je odobrilo proračunsko tijelo 
i koje je popunjeno u 2012.).
Odgovori institucija i tijela EU ‑a obuhvaćenih revizijom 55
Što se tiče neprimjene sustava naknada na emisije 
stakleničkih plinova, uprava Suda smatra da o finan ‑
ciranju tih projekata treba razmišljati tek nakon što 
se iscrpe sve prethodno postojeće mogućnosti za 
uklanjanje odnosno smanjivanje emisija, osobito 
radi održavanja visokog stupnja mobiliziranosti svih 
aktera unutar institucije i radi poticanja na poduzi ‑
manje potrebnih inicijativa u tom području. K tome, 
uprava Suda smatra da financiranje tih projekata 
zahtijeva prethodno usvajanje zajedničkog međuin ‑
stitucionalnog pristupa, osobito u pogledu defini ‑
ranja prilagođenog proračunskog okvira, kriterija za 
prihvatljive projekte i njihovih vrsta te proračunskih 
sredstava raspoloživih u tu svrhu.
Odlučan angažman Suda u provedbi 
projekta EMAS (62 ‑ 75)
Valja istaknuti da je u 2012. intenzivirana provedba 
projekta EMAS na Sudu, ponajprije imenovanjem 
EMAS koordinatora.
Uprava Suda je u početnom razdoblju naglašavala 
važnost redovitog obavještavanja i senzibiliziranja 
službi i osoblja za pitanja okoliša.
Potom je uspostavljena operativna struktura na 
dvije razine s ciljem trajnog upravljanja navedenim 
projektom.
U 2013. izrađena je prethodna studija radi utvrđi ‑
vanja plana provedbe projekta EMAS u instituciji. 
Uz pregled trenutačnog stanja u pogledu zaštite 
okoliša s obzirom na zahtjeve iz Uredbe EMAS ta je 
studija imala za glavni cilj utvrditi potrebne korake 
za ishođenje registracije, što bi se prema predlože ‑
nom planu trebalo ostvariti u 2016.Sukcesivno provedene analize omogućile su objek ‑
tivno utvrđenje o smanjenju emisija Suda nakon 
2010., osobito u sljedećim područjima:
 — od 2011. do 2012. emisije stakleničkih plinova 
u području „Putovanja posjetitelja” smanjene su 
za 14 %;
 — od 2010. do 2011. i od 2011. do 2012. emisije sta ‑
kleničkih plinova vezane uz potrošnju električne 
energije smanjene su za 98 %, odnosno za 6 %;
 — od 2011. do 2013. troškovi obrade otpada 
smanjeni su za 25 %, dok je u istom razdoblju 
količina komunalnog otpada smanjena za 10 %.
Takva su smanjenja prije svega rezultat sljedećih 
projekata:
 — stupanja na snagu ugovora o kupnji zelene 
električne energije sklopljenog s dobavljačem 
električne energije,
 — uvođenja mjera za poboljšanje izolacije zgrada,
 — optimiziranja energetskog planiranja za pojedi ‑
ne zgrade,
 — smanjenja organskog otpada i unapređenja 
odvojenog prikupljanja otpada.
K tome, preciznija procjena emisija vezanih uz 
„putovanja na posao i s posla” i „istjecanje rashlad ‑
nih tekućina” omogućila je veću kvalitetu podataka 
koji se odnose na te dvije stavke u bilanci ugljika, 
smanjujući tako stupanj nesigurnosti svojstven tim 
stavkama.
U brizi za transparentnost, Sud je izvješća o bilanci 
ugljika objavio na svojoj internetskoj stranici 
Curia, čime su ona postala dostupna europskim 
građanima.
Odgovori institucija i tijela EU ‑a obuhvaćenih revizijom 56
Relevantnost standarda BREEAM za 
snažnije smanjenje utjecaja zgrada 
Suda na okoliš (90 ‑ 101)
Kako bi se utjecaj zgrada Suda na okoliš sveo na 
najmanju mjeru, uprava Suda odlučila se za projekt 
petog proširenja zgrada Suda radije primijeniti stan ‑
dard BREEAM nego standard GBP , koji Revizorski 
sud smatra referentnim. Standard BREEAM se naime 
ne ograničava samo na aspekt „uštede energije” 
već obuhvaća i druge, u najmanju ruku jednako 
važne aspekte (poput potrošnje vode, gospodare ‑
nja otpadom i održive mobilnosti), što je zasigurno 
razlog njegove najšire primjene unutar europskih 
institucija.
Zaključci i preporuke (102 ‑ 114)
Sud u cjelini pozdravlja nalaze i preporuke iznesene 
u predmetnom izvješću Revizorskog suda.
Sukladno zaključcima Revizorskog suda, Sud priz ‑
naje važnost uključivanja u sustav EMAS i u tom 
smislu aktivno djeluje od 2012., osobito zahvaljujući 
imenovanju EMAS koordinatora koje je omogućeno 
nakon što je proračunsko tijelo odobrilo otvaranje 
tog radnog mjesta. Usprkos uštedama s kojima se 
mora suočiti u kontekstu postojeće proračunske 
krize, Sud namjerava 2016. ishoditi svoju EMAS 
registraciju.
Usporedno s navedenim, Sud namjerava i dalje 
poboljšavati svoju bilancu ugljika i podupirati 
korištenje okolišnih kriterija u postupcima javne 
nabave za koje je nadležan, poštujući pritom važeće 
propise. K tome, predstojeće peto proširenje zgrada 
Suda u punoj će mjeri pridonijeti smanjenju utjecaja 
zgrada Suda na okoliš zahvaljujući poštovanju najvi ‑
šeg standarda BREEAM u tom području.Što se tiče okolišnih ciljeva, a osobito smanjenja 
emisija stakleničkih plinova, uprava Suda sklonija 
je postaviti relativne ciljeve (primjerice, u odnosu 
na površinu zgrada i/ili broj osoba) koji se mogu 
izmjeriti na temelju pokazatelja iz Uredbe EMAS 
(EZ br. 1221/2009). Naime, postavljanje apsolutnih 
brojčanih ciljeva koje savjetuje Revizorski sud rele ‑
vantno je samo ako postoji solidna baza podataka 
kao temelj i ako kretanje odabranog pokazatelja 
može pružiti dosljednu informaciju u vremenskom 
smislu. Iako u ovom trenutku uvjeti za određivanje 
dovoljno pouzdanog brojčanog pokazatelja nisu 
ispunjeni, oni bi trebali to biti u bliskoj budućnosti, 
u okviru razvoja projekta EMAS.
Potpora uvrštavanju okolišnih kriterija 
u postupke javne nabave (zelena javna 
nabava) (77 ‑  89)
Uprava Suda dijeli mišljenje Revizorskog suda 
o potrebi potpore uvrštavanju okolišnih kriterija 
u postupke javne nabave, čime bi se pridonijelo 
održivijem razvoju, osobito korištenjem Komisi ‑
jina priručnika Green Public Procurement toolkit . Iz 
tog razloga priručnik za postupke javne nabave 
Suda sadrži poseban dio posvećen ekološkim 
javnim nabavama koji k tome nudi i izravnu 
poveznicu prema odgovarajućim informacijama 
Europske komisije. Međutim, uprava Suda smatra 
da ovlaštene službe svake institucije moraju biti 
u mogućnosti zadržati u području okolišnih krite ‑
rija dostatnu marginu prosudbe kako bi razumno 
vrednovale različite kriterije za ocjenu s obzirom na 
posebnosti objavljenih javnih natječaja.
Odgovori institucija i tijela EU ‑a obuhvaćenih revizijom 57
Europska središnja banka  Europska središnja banka 
(ESB) zahvaljuje Europskom revizorskom sudu na 
reviziji u vezi s načinom na koji institucije i tijela 
EU‑a izračunavaju, smanjuju i neutraliziraju svoje 
emisije stakleničkih plinova i pozdravlja posebno 
izvješće Suda. ESB je uvjeren u važnost politika 
održivog razvoja i moć zajedničkih napora da se 
odgovori na izazove s kojima se trenutačno suo ‑
čavaju naše gospodarstvo i prirodni okoliši. ESB je 
stoga posebno zahvalan na općim opažanjima Suda 
u vezi s mogućnostima koje bi proizašle iz razvoja 
zajedničkog pristupa institucija EU‑a radi ostvarenja 
dugoročnog cilja Europske unije u vezi sa smanje ‑
njem emisija.
U vezi s tim, ESB također prima na znanje da je Sud 
potvrdio korake koje je ESB poduzeo da smanji 
negativan učinak svojih administrativnih aktivnosti 
na okoliš, što se može vidjeti u Izvješću Europskog 
revizorskog suda o reviziji upravljanja ugljičnim 
otiskom Europske središnje banke objavljenom 28. 
travnja 2014. Uz odgovore ESB‑a na to konkretno 
izvješće, ESB iznosi sljedeće primjedbe u vezi s opa ‑
žanjima i preporukama iz posebnog izvješća:
Stavak 8 – Tablica 1.
Najveći dopušteni broj zaposlenih u ESB‑u pove ‑
ćao se s 1 448,5 pozicija ekvivalentnih punom 
radnom vremenu 2012. na 2 602 pozicije ekviva ‑
lentne punom radnom vremenu 2014., uglavnom 
zbog uspostavljanja Jedinstvenog nadzornog 
mehanizma.
Stavak 23
U vezi s emisijama prouzrokovanima svakodnevnim 
putovanjem osoblja od kuće na posao i s posla, ESB 
se trenutačno bavi izradom metode izračuna kako 
bi se i te emisije uključile u sljedeće izvješće ESB‑a 
o njegovu ugljičnom otisku.Naposljetku, Sud osobito podržava preporuke Revi ‑
zorskog suda koje idu u smjeru veće usklađenosti 
pristupa i pojačane međuinstitucionalne suradnje 
u području koje je predmet revizije, osobito na 
podlozi pokrenutih ili planiranih inicijativa Komisije. 
U tom kontekstu uprava Suda izražava spremnost 
da sudjeluje u aktivnostima koje su potrebne za 
utvrđivanje boljih zajedničkih pristupa.
Odgovori institucija i tijela EU ‑a obuhvaćenih revizijom 58
Europski revizorski sud
Glavno tajništvo Europskog revizorskog suda 
pozdravlja opažanja Europskog revizorskog suda 
i izražava zahvalnost Sudu na preporukama za 
poboljšanje.
2. preporuka
Glavno tajništvo prihvaća preporuku te će uves ‑
ti postupak mjerenja i izvješćivanja o izravnim 
i neizravnim emisijama stakleničkih plinova Suda, 
kao i utvrditi ciljne vrijednosti za smanjenje tih 
emisija. Obveze u vezi s ugljičnim otiskom i proved ‑
bom metodologije u vezi sa stakleničkim plinovima 
bit će ugrađene u program za zaštitu okoliša kao 
prioritetni cilj na kraju tekućeg projekta u vezi sa 
sustavom EMAS.
3., 4 .i 5. Preporuka
Glavno tajništvo prihvaća preporuke te će donijeti 
politiku nadoknađivanja rezidualnih emisija stakle ‑
ničkih plinova koje proizvede Sud i uvesti kvalitetan 
mehanizam za njihovu neutralizaciju. Te će se mjere 
poduzeti čim se dovrši mjera opisana u sklopu 
2. preporuke.
6. preporuka
Glavno tajništvo prihvaća preporuku te će se Sud 
uključiti u Europski sustav upravljanja okolišem 
i revizije (EMAS). Uvođenje sustava upravljanja oko ‑
lišem sličnog EMAS‑u već je u tijeku. Uvodna analiza 
utjecaja zgrada Suda na okoliš i revizija njihove 
usklađenosti s propisima počele su 10. travnja 2014.
Glavno tajništvo također podržava opće načelo 
i ciljeve dobrovoljnog europskog kodeksa ponaša ‑
nja u vezi s energetskom učinkovitosti podatkovnih 
centara da se „smanji potrošnja energije u podat ‑
kovnim centrima u cijeloj Europi te time smanje 
emisije, ograniči globalno zatopljenje i uštedi 
novac”. Stoga će Glavno tajništvo razmotriti pristu ‑
panje navedenom kodeksu nakon analize troškova 
i koristi svih povezanih posljedica i rizika. Službe 
Suda već primjenjuju mnogobrojne dobre primjere 
iz prakse poput virtualizacije ili zelene nabave infor ‑
matičkog hardvera.Stavci 83 i 88
ESB zahvaljuje na potvrdi Suda da je ESB učinio 
zelenu nabavu de facto  obveznom u svim mjero ‑
davnim slučajevima koristeći se internim uputama 
i sustavnim nadzorom te planira početi s izvješćiva ‑
njem o postignućima u primjeni smjernica za odr ‑
živu nabavu u svojim godišnjim izjavama o okolišu.
Preporuke 1. do 7.
ESB pozdravlja i podržava preporuke Suda za razvoj 
zajedničkih politika smanjenja emisija stakleničkih 
plinova, usklađenje izračunavanja i izvješćivanja 
o emisijama stakleničkih plinova te neutralizaciju 
rezidualnih emisija. Nadalje, ESB u potpunosti 
podržava cilj dobrovoljnog Europskog kodeksa 
ponašanja za upravljanje podatkovnim centrima na 
energetski učinkovit način da se „smanji potrošnja 
energije u podatkovnim centrima u cijeloj Europi 
i na taj način smanje emisije, ograniči globalno zato ‑
pljenje i ostvare uštede” i razmotrit će mogućnost 
prijave za sudjelovanje.
Odgovori institucija i tijela EU ‑a obuhvaćenih revizijom 59
Europska služba za vanjsko 
djelovanje
ESVD je osnovan 1. siječnja 2011. i većina njegova 
osoblja premještena je u sjedište u novu, modernu 
zgradu koja zadovoljava najveće standarde 
u pogledu potrošnje energije i zaštite okoliša. Osim 
toga, ESVD je naslijedio tri starije zgrade od Vijeća. 
Njihov najam istječe 2018., stoga ESVD trenutačno 
razmatra najbolji način poboljšanja njihove učinko ‑
vitosti te druge mogućnosti koje se nude na tržištu 
nekretnina u Bruxellesu.
Upravljanje imovinom ESVD‑a u Bruxellesu povje ‑
reno je OIB‑u putem sporazuma o razini usluga, 
a ESVD očekuje od OIB‑a provedbu primjera najbo ‑
ljih praksi u pogledu upravljanja zgradama.
Godine 2012. ESVD je potpisao ugovor o opskrbi 
zelenom energijom visokog napona u zgradama sje ‑
dišta (Ugovor ESVD ‑106 ‑DIVA4 ‑SUP‑DIR). U okviru 
njega dostavlja se stopostotna zelena električna 
energija i on je u skladu s dozvolama za opskrbu na 
državnoj i regionalnoj razini u Belgiji.
Kada je riječ o dobrovoljnom sudjelovanju 
u EMAS‑u, ESVD želi saznati više o upravljanju tim 
programom i opsegu njegove provedbe na temelju 
neutralnih resursa. Slično tomu, ESVD je otvoren 
za uvođenje načela „zelene nabave” kada god je to 
moguće postići (međutim, to nažalost nije uvijek 
slučaj za delegacije EU‑a u trećim zemljama).
Ipak, možemo navesti i neke dobre primjere 
u pogledu delegacija: postavljanje solarnih ploča 
trenutačno se razmatra ili provodi za delegacije 
u Kamodži, Kabo Verdeu, Samoi i Kosovu.7. preporuka
Glavno tajništvo prihvaća preporuku te će nastaviti 
sustavnije upotrebljavati postupak zelene javne 
nabave uključivanjem tog postupka u sustav Suda 
za upravljanje okolišem te posebice razvojem unu ‑
tarnjih postupaka i sustavnim praćenjem.
Odgovori institucija i tijela EU ‑a obuhvaćenih revizijom 60
Europski gospodarski i  
socijalni odbor i Odbor regija 
Europske unije
65 ‑ tablica 6.
Pet od šest zgrada odbora obuhvaćeno je progra ‑
mom EMAS. Šestu zgradu odbori dijele s Komisi ‑
jom, koja je vlasnica zgrade. Ta zgrada stoga nije 
uključena u nadležnost sustava odbor za ekološko 
upravljanje, iako zaposlenici odbor a koji rade u njoj 
moraju primjenjivati relevantne procedure EMAS‑a.
Odbori trenutačno razmišljaju o tome da i tu zgradu 
uključe u svoju nadležnost.
72
EGSO i OR smatraju da u obzir treba uzeti sve važne 
pravne uvjete (ulaganja) i kontrole koje proizlaze iz 
EMAS‑a.
83
Odbori su 2014. odlučili da će ubuduće sve njihove 
uprave biti obvezne savjetovati se s timom EMAS‑a 
o „zelenim” javnim nabavama čija ugovorna vrijed ‑
nost premašuje 60 000 EUR.
91
EGSO i OR slažu se da institucije i tijela EU‑a moraju 
stremiti tome da im zgrade zadovoljavaju sveobuh ‑
vatne kriterije gradnje u skladu s kriterijima zelene 
javne nabave (GPP).
No, u urbanim dijelovima Bruxellesa, gdje se nalaze 
zgrade odbor a, mogućnosti korištenja lokalizira ‑
nih izvora obnovljive energije u samim zgradama 
ograničene su. Stoga Odbori u svojim zgradama ne 
mogu provesti opciju B iz kriterija GPP‑a.U novim građevinskim projektima u Burundiji, 
Nigeru i Meksiku, od arhitekata nadležnih za projekt 
tražili smo da osmisle ekološka rješenja s ciljem 
smanjenja emisija stakleničkih plinova i usmjera ‑
vanja pozornosti na ekološke aspekte projekata (tj. 
održive materijale, bioklimatska rješenja, uporabu 
alternativnih energija itd.). Situacija na ostalim tržiš ‑
tima nekretnina lošija je.
ESVD ulaže veće napore u ograničavanje emisije 
stakleničkih plinova u okviru operativnih ograniče ‑
nja s kojima se suočava.
Odgovori institucija i tijela EU ‑a obuhvaćenih revizijom 61
Preporuka 3.
EGSO i OR slažu se s prijedlogom da institucije 
i tijela EU‑a razviju zajednički pristup ovoj temi.
Ipak, na kompenzaciju treba trošiti tek nakon što 
se poduzmu sva moguća ulaganja radi smanjenja 
utjecaja odbor a na okoliš.
111
Odbori žele naglasiti da u potpunosti koriste sve 
instrumente za ekološko upravljanje koje promiče 
Komisija.
114
Vidjeti odgovor na stavak 101.
Preporuka 6.
Vidjeti odgovore na stavak 65. i 101.
Preporuka 7.
EGSO i OR slažu se s preporukom. Odbori su 2014. 
odlučili da sve uprave provedu obvezno savjetova ‑
nje o zelenoj javnoj nabavi s timovima EMAS‑a kada 
vrijednost ugovora premašuje 60 000  EUR.Čak i da odbori znatno povećaju broj solarnih ploča 
na svojim zgradama, to bi predstavljalo vrlo mali 
postotak ukupne potrošnje električne energije. 
Kako bi smanjili svoj ekološki otisak, odbori prouča ‑
vaju opciju postrojenja za kogeneraciju.
101
EGSO i OR proučili su Kodeks ponašanja i ustanovili 
da je taj kodeks posebice usmjeren na podatkovne 
centre osnovane nakon 2011., dok podatkovni centri 
odbor a postoje od 2004.
Pristupanje Kodeksu ponašanja odborima bi 
nametnulo nepotrebna opterećenja budući da su 
već proveli mnoge od dobrih praksi za informatičku 
opremu i usluge koje se promiču Kodeksom.
105
Unatoč nedostatku obvezujućih pravila za sve insti ‑
tucije, odbori su postigli opipljive rezultate u sma ‑
njivanju svojih emisija kroz EMAS:
Potrošnja plina per capita  2013. bila je 51 % niža 
nego 2008., a potrošnja električne energije per 
capita  bila je niža 21 % nego 2008.
109
Odbori žele naglasiti da ne samo da kupuju zelenu 
električnu energiju, nego su uspjeli i smanjiti svoju 
potrošnju energije zahvaljujući tehničkim ulaga ‑
njima (vidjeti također stavak 105.).
Preporuka 2.
EGSO i OR slažu se s preporukom. Kada bude 
postojao usklađeni standard, odbori će razmisliti 
o računanju svojih izravnih i neizravnih emisija sta ‑
kleničkih plinova i uspostavi konkretnog akcijskog 
plana. Sve dok usklađena metodologija za izračun 
ugljičnog otiska ne postoji, odbori će svoje resurse 
usmjeravati na smanjivanje ugljičnog otiska.
Odgovori institucija i tijela EU ‑a obuhvaćenih revizijom 62
Preporuka 1.
EIB bi pozdravio zajedničku politiku smanjivanja 
ugljičnog otiska administrativnog poslovanja insti ‑
tucija i tijela EU‑a, a kako se predlaže u preporuci.
Preporuka 2.
EIB bi pozdravio usklađeni pristup izračunu i pri ‑
javljivanju izravnih i neizravnih emisija stakleničkih 
plinova za institucije i tijela EU‑a.
Preporuke 3. ‑5.
EIB od 2013. svoje preostale emisije ugljika neu ‑
tralizira ugljičnim kreditima ostvarenim u projektu 
REDD+, koji je odobren po normi Verified Carbon 
Standard  (VCS), a od Saveza za klimu, zajednicu 
i biološku raznolikost (CCBA) dobio je „zlatni status”, 
i koji pridonosi ne samo smanjenju emisija, već 
i održivom razvoju u smislu koristi za zahvaćeno 
lokalno stanovništvo.
Preporuka 6.
EIB prima na znanje preporuku ERS‑a te će je 
pomno razmotriti u kontekstu provedbe svog 
Sustava za upravljanje okolišem.
1 P rojekt Smanjivanja emisija izazvanih sječom i propadanjem 
šuma (REDD) pokrenuli su Ujedinjeni narodi ne bi li pripomogli 
zaustavljanju uništenja svjetskih šumskih dobara. „REDD+” ide 
korak dalje od samo sprečavanja sječe šuma te, među ostalim 
koristima za razvoj društva, obuhvaća očuvanje divljeg biljnog 
i životinjskog svijeta, razvoj zajednice, otvaranje radnih mjesta 
i povećanje šumskih zaliha ugljika.Europska investicijska banka
Opće napomene
Europska investicijska banka (EIB) zahvaljuje se 
Europskom revizijskom sudu što ju je pozvao na 
dobrovoljno sudjelovanje u reviziji pod nazivom 
„Kako institucije i tijela EU‑a izračunavaju, smanjuju 
i neutraliziraju svoje emisije stakleničkih plinova?”.
Kao Banka Europske unije, EIB društvenu odgovor ‑
nost stavlja u samo središte svoga poslovanja te 
za sobom ima dokazane rezultate u utvrđivanju 
i upravljanju svojim utjecajima na okoliš. EIB uva ‑
žava nalaze Revizijskog suda, u kojima se ogledaju 
sjajna ostvarenja Banke na tom području, te sa 
zadovoljstvom iznosi dodatna očitovanja o prelimi ‑
narnim zapažanjima, i to kako slijedi:
19 i 24
EIB stalno provjerava izvore emisija iz svog Inven ‑
tara SP‑a te će prema potrebi i u mjeri u kojoj je to 
izvedivo prilagoditi opseg prijavljivanja.
42
EIB je emisije iz prometa, promatrano po zaposle ‑
niku, smanjio s 11,10 tCO2e iz 2007. na 7,10 tCO2e 
u 2012., što je smanjenje za 36 %.
45, 48 i 50
EIB smatra da se time što se emisije ugljika prijav ‑
ljuju i po zaposleniku bolje naglašavaju učinci koje 
operativni čimbenici, poput obujma poslovanja 
i broja zaposlenih, imaju na njezine emisije ugljika.
58
Nakon što je uvela dugoročne mjere smanjivanja 
ugljika, koje su uvelike stupile na snagu, EIB je odlu ‑
čila neutralizirati/kompenzirati i preostale emisije, 
i to počevši od emisija u 2013., pri čemu je kao sred ‑
stvo kompenzacije odabrala projekt REDD+1.
Odgovori institucija i tijela EU ‑a obuhvaćenih revizijom 63
18 i 19
Projektom GREEN želi se izmjeriti i izvijestiti o eko ‑
loškom učinku EASA‑e, uključujući emisije iz 2014. 
i kasnije na temelju 2013. kao polazne godine. Pri 
utvrđivanju najboljeg načina mjerenja i izvješta ‑
vanja o svojim emisijama, uzet će u obzir izvješće 
Europskog parlamenta o ugljičnom otisku.
45
Projektom GREEN utvrdit će se ciljevi za smanjenje 
emisija stakleničkih plinova EASA‑e na temelju 2013. 
kao polazne godine.
59
U pogledu neutralizacije ugljika, EASA je 2012. uvela 
postupak neutralizacije ugljika za poslovna puto ‑
vanja vlakom. Nadalje, projektom GREEN potiče 
se korištenje ekoloških prijevoznih sredstava za 
dolazak na posao, poslovna putovanja i gostovanja. 
Također će razmotriti neutralizaciju ugljika za puto ‑
vanja zrakoplovima uzimajući u obzir proračunska 
ograničenja.
65
Projektom GREEN analizirat će se moguća postupna 
provedba određenih elemenata EMAS‑a, uzimajući 
u obzir preseljenje na novu lokaciju 2016. EASA će 
razmotriti priznavanje svog napretka u ekološkom 
smislu kroz manje formalne programe od EMAS‑a.
1. preporuka
EASA pozdravlja zajedničku politiku za smanjenje 
emisija stakleničkih plinova. Takva politika treba 
obuhvaćati široki raspon aktivnosti koje poduzimaju 
institucije i druga tijela. U izradi nacrta zajedničke 
politike, Komisija se treba savjetovati s institucijama 
i tijelima te treba razmotriti subvencioniranje troš ‑
kova provedbe u cijelosti ili djelomično. Napomi ‑
njemo da se od projekta GREEN očekuje utvrđivanje 
ciljeva za smanjenje emisija stakleničkih plinova.Europska agencija za 
sigurnost zračnog prometa
EASA u potpunosti prepoznaje važnost minimizira ‑
nja utjecaja svojih aktivnosti na okoliš i emisija sta ‑
kleničkih plinova. Dapače, zaštita okoliša u području 
civilnog zrakoplovstva predstavlja dio njezina 
zakonskog mandata u svojstvu regulatora.
Neposredno nakon osnivanja agencije 2003. EASA 
nije bila u mogućnosti posvetiti se sveobuhvatnim 
mjerama za smanjenje svojih emisija stakleničkih 
plinova. EASA je sada dostigla stabilnu fazu svog 
razvoja, a na temelju nekoliko nedavnih upravljač ‑
kih odluka EASA sada može usmjeriti pozornost na 
pitanja u nastavku:
(1) pokretanje korporativne ekološke inicijative „pro ‑
jekt GREEN” u 2014. koju promiče izvršni direktor,
(2) preseljenje EASA‑e u novu središnju zgradu 2016. 
što otvara dodatne mogućnosti za smanjenje nje ‑
nog ugljičnog otiska i
(3) centralizaciju ključnih operativnih aktivnosti 
(npr. nabave i poslovnih putovanja te upravljanje 
konferencijama), što je sve obuhvaćeno projek ‑
tom GREEN.
Projektom GREEN želi se podići svijest o obvezama 
koje EASA ima prema okolišu te o njezinoj preda ‑
nosti da se ponaša kao odgovoran susjed. Prve 
aktivnosti projekta su:
(1) definiranje politike okoliša EASA‑e, uzimajući 
u obzir prirodu i utjecaj njezinih aktivnosti;
(2) definiranje ključnih pokazatelja okolišne uspješ ‑
nosti i progresivnih ciljeva;
(3) utvrđivanje „zelenih postupaka nabave”; i
(4) sudjelovanje u zelenim projektima s lokalnom 
zajednicom.
Odgovori institucija i tijela EU ‑a obuhvaćenih revizijom 64
7. preporuka
EASA pozdravlja predložene izmjene financijskih 
i/ili nabavnih pravila za promicanje i olakšava ‑
nje „zelene nabave”. Projektom GREEN podržava 
se razvoj standardnih odredbi „zelenih stavova” 
u EASA‑ine postupke nabave, a nakon njihova 
razvoja nadgledat će se provedba tih odredbi. 
Odredbe zbirke zelenih postupaka nabave koristit 
će se i integrirati u specifikacije (tehničke kriterije, 
kriterije odabira/mjerila dodjele) prema potrebi.2. preporuka
Kroz projekt GREEN razmotrit će se najbolji način 
provedbe Komisijine metode za utvrđivanje eko ‑
loškog otiska organizacija u kontekstu EASA‑inih 
aktivnosti.
3., 4. i 5. preporuka
EASA pozdravlja mogućnost suradnje s instituci ‑
jama i tijelima za razvoj zajedničkog dobrovoljnog 
pristupa za neutralizaciju ugljika, na temelju regi ‑
stra odobrenih programa za postizanje visokokvali ‑
tetnih neutralizacija.
EASA je svjesna da razvoj zajedničkog pristupa 
neutralizaciji ugljika mora pridonijeti ne samo 
smanjenju emisija, nego i održivom razvoju u korist 
lokalnog stanovništva na koje utječe projekt. Ako 
bi se program neutralizacije ugljika organizirao na 
razini EU institucija, te bio na raspolaganju svim 
agencijama i tijelima, moglo bi se postići učinak 
ekonomija razmjera.
6. preporuka
Projektom GREEN analizirat će se moguća postupna 
provedba određenih elemenata EMAS‑a, uzimajući 
u obzir preseljenje na novu lokaciju 2016. EASA 
će razmotriti prednosti od priznavanja njezina 
napretka u ekološkom smislu kroz manje formalne 
programe od EMAS‑a.
Projektom GREEN također će se razmotriti prednosti 
registriranja EASA‑e u Europski kodeks energetske 
učinkovitosti podatkovnih središta, posebno u kon ‑
tekstu preseljenja na novu lokaciju 2016.
Treba napomenuti da će se EASA, u sklopu projekta 
GREEN, ponašati kao dobar susjed kroz aktivnosti 
s lokalnom zajednicom.
Odgovori institucija i tijela EU ‑a obuhvaćenih revizijom 65
Europska agencija za lijekove
12 – 13
Europska agencija za lijekove poduzela je prve 
korake za smanjenje svog ugljičnog otiska, pri čemu 
najvažniji korak predstavlja kupnja električne ener ‑
gije iz obnovljivih izvora. Električna energija pred ‑
stavljala bi najviši izvor emisija ugljika za Agenciju, 
a kupnjom električne energije iz 100 % obnovljivih 
izvora emisije su smanjene na nulu.
Osim toga, Agencija ne koristi druga sagorijevajuća 
goriva niti je u posjedu vlastitih vozila.
Kako bi se dodatno pripremila za uvođenje usklađe ‑
nog pristupa mjerama ugljičnog otiska, kada sama 
organizira ta putovanja, Agencija također prati emi ‑
sije s poslovnih putovanja i putovanja gostiju koji 
je posjećuju. Agencija promiče putovanje na posao 
bez automobila svojom odlukom da više ne iznaj ‑
mljuje parkirna mjesta nakon 2015., a tzv. zelene 
kriterije uvrstit će u EMA‑ine smjernice nabave kao 
dodatnu pripremnu aktivnost.
18
Nakon usvajanja EMA‑ine strategije o okolišu u pro ‑
sincu 2013., kojom se Agencija obvezala poštovati 
Zakon UK‑a o klimatskim promjenama iz 2008. 
i Smjernice izvještavanja o stanju okoliša usvojene 
u lipnju 2013., Europska agencija za lijekove namje ‑
rava u svoja buduća godišnja izvješća uključiti 
podatke o okolišu.
19
Sve do uspostave usklađenih uputa o načinu 
izvještavanja glede podataka o okolišu, Europska 
agencija za lijekove može uključiti ograničenu 
količinu odgovarajućih ključnih pokazatelja uspjeha 
u svoje nefinancijske podatke o potrošnji energije, 
prijevozu i otpadu.Europska agencija za okoliš
Stavak 19 – tablica 2.
Europska agencija za okoliš je 2012., kao i prethod ‑
nih godina, kupovala električnu energiju samo iz 
obnovljivih izvora. Emisije povezane s grijanjem 
naše glavne zgrade u Kongens Nytorv 6 iznosile 
su 2012. 71 tonu CO2. Ove emisije neutralizirane su 
zajedno s emisijama povezanim s grijanjem u 2010. 
i 2011. (vidjeti stavak 54. izvještaja).
Preporuke
Europska agencija za okoliš u potpunosti se slaže 
s preporukama Suda.
Odgovori institucija i tijela EU ‑a obuhvaćenih revizijom 66
Ured za usklađivanje na 
unutarnjem tržištu (žigovi i 
dizajni) 
U pogledu napomena revizije  Kako institucije i tijela 
EU‑a računaju, smanjuju i neutraliziraju svoje emisije 
stakleničkih plinova,  nakon analize njihova sadržaja 
koju su provele odgovarajuće službe Ureda za uskla ‑
đivanje na unutarnjem tržištu (OHIM), na te napo ‑
mene OHIM nema posebnih komentara.
Napomene koje se odnose na OHIM realno navode 
OHIM‑ovo upravljanje okolišem u vrijeme izrade 
revizije.
Opće napomene koje se odnose na sve analizirane 
institucije i agencije odgovaraju objektivnim poda ‑
cima navedenima u reviziji.
Zaključci i preporuke revizije utemeljeni su i razum ‑
ni. Ukazuju na put kojim će se vlastitim primjerom 
ojačati vjerodostojnost politike zaštite okoliša koju 
promiče Europska unija.45
Utvrđivanje ciljeva za emisije stakleničkih pli ‑
nova dio je akcijskog plana koji će EMA pripremiti 
u sklopu sustava upravljanja okolišem.
65
Kao znak svoje predanosti očuvanju okoliša, EMA 
je pokrenula reviziju okoliša, nakon čega će se 
utvrditi politika okoliša i sustav upravljanja okoli ‑
šem. Konačna registracija u EU EMAS predviđena je 
tijekom 2015.
99 ‑ 100
Europska agencija za lijekove najmodavcima je svra ‑
tila pozornost na certifikat EU‑a za zelene zgrade te 
je obaviještena kako su najmodavci počeli registra ‑
ciju u program.
101
Agencija se pripremila za registraciju u europski 
kodeks ponašanja o energetskoj učinkovitosti 
podatkovnih centara.
KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU- a
Besplatne publikacije:
•  jedan primjerak: 
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
•  više od jednog primjerka ili posteri/karte:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
kod delegacija u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_en.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_en.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatan poziv bilo gdje iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (mada neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
• u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).
Pretplate koje se plaćaju:•  kod jednog od prodajnih predstavnika Ureda za publikacije Europske unije  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_en.htm).
QJ‑AB‑140‑14‑HR‑C ISSN 2315 ‑0548
Kako bi klimatska politika Europske unije 
bila vjerodostojna, potrebno je da institucije 
i tijela EU-a budu predvodnici u osmišljavanju 
i provedbi politika smanjenja svojih emisija 
stakleničkih plinova. Ovim se tematskim 
izvješćem ispituje kako se institucije i tijela 
EU-a nose s izazovom davanja doprinosa 
za ostvarenje cilja Unije za 2020. godinu 
o smanjenju emisija za najmanje 20  %, 
u usporedbi s 1990. godinom ublažavanjem 
učinka svojih administrativnih djelovanja na 
okoliš.
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD