HR    HR  
 EUROPSKA  
KOMISIJA 
Bruxelles, 13.5.2015.  
COM(2015) 276 final 
  
Preporuka za 
PREPORUKU VIJE ĆA 
o Nacionalnom programu reformi Švedsk e za 2015.i dostavlja nju mišljenja Vije ća o 
Programu konvergencije Švedske za 2015. 
 
 
HR 2   HR  
 
Preporuka za 
PREPORUKU VIJE ĆA 
o Nacionalnom programu reformi Švedsk e za 2015.i dostavljanju mišljenja Vije ća o 
Programu konvergencije Švedske za 2015. 
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, 
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. 
stavak 2. i članak 148. stavak 4., 
uzimajući u obzir Uredbu Vije ća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o ja čanju nadzora stanja 
proračuna i nadzora i koordina cije ekonomskih politika1, a posebno njezin članak 9. stavak 2., 
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vije ća  od 16. 
studenoga 2011. o spre čavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža2, a posebno 
članak 6. stavak 1., 
uzimajući u obzir preporuku Europske komisije3, 
uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta4, 
uzimajući u obzir zaklju čke Europskog vije ća, 
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje, 
uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora, 
uzimajući u obzir mišljenje Odbor a za socijalnu zaštitu, 
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku, 
budući da: 
(1) Europsko vije će složilo se 26. ožujka 2010. s prij edlogom Komisije o pokretanju 
nove strategije za rast i radna mjesta „E uropa 2020.”, koja se temelji na proširenoj 
koordinaciji ekonomskih politika.  Strategija je usredoto čena na klju čna područja u 
kojima je potrebno ja čati europski potencijal za održivi rast i konkurentnost. 
(2) Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prije dloga Komisije donijelo preporuku o 
općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 
21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja 
država članica. One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice bile su 
pozvane uzeti ih u obzir u okviru svojih nacionalnih ekonomskih politika i politika 
zapošljavanja. 
                                                 
1 SL L 209, 2.8.1997., str. 1. 
2 SL L 306, 23.11.2011., str. 25. 
3 COM(2015) 276. 
4 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069. 
 
HR 3   HR (3) Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo prepor uku o Nacionalnom programu reformi 
Švedske za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije 
Švedske za 2014. 
(4) Komisija je 28. studenoga 2014. don ijela Godišnji pregled rasta5, čime je ozna čen 
početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2015. Istog je dana 
Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješ će o mehanizmu 
upozoravanja6, u kojem Švedsku smatra jednom od država članica za koje je 
potrebno provesti detalj no preispitivanje. 
(5) Europsko vije će podržalo je 18. prosinca 2014. prio ritete za potican je ulaganja, 
ubrzanje strukturnih reformi i prove dbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja 
pogoduje rastu. 
(6) Komisija je 26. velja če 2015. objavila izvješ će za Švedsku za 2015.7. Njime je 
ocijenjen napredak Švedske u vezi s preporukama po državama članicama 
donesenima 8. srpnja 2014. Izvješ će sadržava i rezultate de taljnog preispitivanja u 
skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 . U analizi Komisija zaklju čuje da u 
Švedskoj postoje makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju mjere politike i praćenje. Posebice, zaduženost ku ćanstava i dalje je vrlo visoka te i dalje raste kao 
posljedica sve ve ćih cijena stambenih nekretnina, trajno niskih kamata te jakih 
poreznih inicijativa i ograni čenja ponude stambenih nekr etnina. I dalje je potrebno 
posvetiti pozornost makroekonomskim kretanjima povezanima s privatnim dugom. 
(7) Švedska je 23. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015., a 
24. travnja 2015. Program konvergencije za 20 15. Kako bi se u obzir uzela njihova 
povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. 
(8) Švedska je trenuta čno obuhva ćena korektivnim dijelom Pakt a o stabilnosti i rastu. U 
Programu konvergencije za 2015. vlada planir a postupno sniziti ukupni deficit na 
1,4 % BDP-a u 2015. i dose ći ravnotežu u 2018. te i da lje ispunjavati srednjoro čni 
cilj, a to je 1 % BDP-a, tijekom programskog razdoblja. O čekuje se da će udio duga 
opće države u BDP-u dose ći vrhunac u 2015. sa 44,2 % te postupno padati na 40,0 % 
u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te prora čunske prognoze 
prihvatljiv je. Me đutim, mjere za postizanje plan iranog ciljanog deficita od 2016. 
nadalje morat će se utvrditi. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. 
predviđa se da će strukturni saldo biti u skladu sa srednjoro čnim ciljem od -1 % u 
2015. i da će se poboljšati na -0,9 % BDP-a u 2016. Na temelju ocjene Programa 
konvergencije i uzimaju ći u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015. mišljenje je 
Vijeća da se o čekuje da će Švedska biti u skladu s od redbama Pakta o stabilnosti i 
rastu. 
(9) Za razliku od drugih država članica, cijene stambenih ne kretnina u Švedskoj nisu 
jače korigirane i ponovno su u snažnom por astu od sredine 2013. Prema detaljnom 
preispitivanju koje je provela Komisija čini se da su cijene stambenih nekretnina u 
Švedskoj iznad svojih temeljnih  vrijednosti. To se djelomi čno pripisuje povoljnim 
temeljima kao što su viši raspoloživi dohodak, niske kamate i snažna demografska kretanja. Me đutim, u izvješ ću za Švedsku utvr đeni su pokreta či cijena stambenih 
nekretnina i sa strane ponude i sa  strane potražnje. Kada je rije č o potražnji, kreditni 
                                                
 
5 COM(2014) 902. 
6 COM(2014) 904. 
7 SWD(2015) 46 završna verzija. 
 
HR 4   HR su poticaji posebno povoljni. Isto tako, švedski porezni sustav, kojim se omogu ćuju 
najjače porezne inicijative za vlasništvo nad stambenim nekretninama u Uniji, ima 
tendenciju podizanja cijena stambenih ne kretnina. Time se s druge strane poti če rast 
zaduženosti švedskih ku ćanstava, koja je visoka i na jbrže raste u EU-u. Iako je 
ukupna imovina ku ćanstava velika, a raspoloživi dohodak proteklih godina porastao, 
sektor kućanstava osjetljiviji je ne go prije te zaduženost ku ćanstava sadržava rizik za 
makroekonomsku stabilnost. U činke pogodovanja zaduživanju u podru čju 
oporezivanja osobnog dohotka trebalo bi riješiti postupnim ograni čavanjem odbitka 
poreza na hipotekarne kamate ili pove ćanjem periodi čnih poreza na imovinu. Osim 
toga, potrebno je uložiti napore u ubrzanje spore otplate hipotek arnih kredita radi 
smanjenja porasta zaduženosti ku ćanstava. 
(10) Kada je rije č o ponudi, struktrunom se neu činkovitošću dovodi do nedostatka 
stambenog prostora i porasta cijena stambenih nekretnina. Tim se ograni čenjima 
smanjuje mobilnost radnika, a ranjive su  skupine izloženije socijalnim izazovima. 
Ponuda je smanjena neu činkovitim iskorištavanjem postoje ćeg stambenog prostora i 
strukturnim nedostatkom ulaganja u novogradnju. Posebno bi trebalo poja čati 
poticaje op ćinama da aktivno promi ču ulaganja u gradnju i ri ješe stambene potrebe 
ranjivih skupina. Treba pota knuti tržišno natjecanje u gra đevinskom sektoru, za što 
bi trebalo osigurati potpuno transpar entne postupke javne nabave. Postupci 
planiranja i žalbeni postupci dugotrajni su i složeni te bi  ih trebalo pojednostavniti. 
Nefleksibilnost tržišta najma nekretnina, za koje se čini da nedostatno ublažava 
pritisak na cijene stambenih nekretni na te ne ispunjava potrebe za mobilnoš ću, 
uglavnom je posljedica visoke razine kontrole  najamnina. Nefleksibilnost bi trebalo 
riješiti postupnom reformom sustava za utvr đivanje najamnina. Time bi se omogu ćile 
veće razlike u razini najamnina, što bi moglo dovesti do u činkovitijeg iskorištavanja 
postojećeg stambenog prostora i ve će slobode sklapanja ugovora izme đu stanara i 
stanodavca. 
(11) Vlada poduzima korake kako bi poboljšal a obrazovne rezult ate nakon znatnog 
pogoršanja u prošlom desetlje ću, što uzrokuje relativno visoku nezaposlenost mladih. 
Vlada poduzima i mjere kako bi olakšala prijelaz sa školov anja na tržište rada te 
poboljšala integraciju mladih s nižim st upnjem obrazovanja i osoba migrantskog 
podrijetla na tržište ra da. Napredak u tom podru čju morat će se pratiti. 
(12) Komisija je u okviru europskog semestra  provela sveobuhvatnu analizu ekonomske 
politike Švedske, koju je objavila u izvješ ću za Švedsku za 2015. Ocijenila je i 
Program konvergencije i Nacionaln i program reformi te mjere pra ćenja provedbe 
preporuka dostavljenih Švedskoj protekli h godina. U obzir je uzela njihovu važnost 
za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Švedskoj, ali i poštovanje pravila i 
smjernica EU-a zbog potrebe ja čanja sveop ćeg ekonomskog upravljanja Europskom 
unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budu ćim nacionalnim odlukama. 
Komisijine preporuke iz europskog semestra  navedene su u preporuci 1. u nastavku. 
(13) Vijeće je u okviru te ocjene preispitalo Pr ogram konvergencije Švedske i njegovo je 
mišljenje8 da je Švedska uskla đena s Paktom o stabilnosti i rastu. 
(14) U okviru detaljnog preispitivanja koje provodi Komisija i ove ocjene Vije će je 
preispitalo Nacionalni progr am reformi i Program konvergencije. Njegove preporuke 
u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci 1. u 
nastavku. 
                                                 
8 U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vije ća (EZ) br. 1466/97. 
 
HR 5   HR OVIME PREPORU ČUJE Švedskoj da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj: 
1. Riješiti rast zaduženosti ku ćanstava prilagodbom fisk alnih poticaja, posebice 
postupnim ograni čavanjem poreznih odbitaka za hipotekarne kamate ili pove ćanjem 
periodičnih poreza na imovinu te ubrzavanjem otpl ate hipotekarskih kredita. Ublažiti 
strukturni deficit nekretnina, potaknuti tržišno natjecanje u gra đevinskom sektoru, 
pojednostavniti postupak planiranja i žalbeni postupak za gradnju te preispitati sustav 
za utvrđivanje najamnina kako bi se razine na jamnina više usmjerile na tržište. 
Sastavljeno u Bruxellesu 
 Za Vije će 
 Predsjednik