KRATICE

GIR(-ovi) : Godišnje/a izvješće/a o radu

BP : platna bilanca

PR(-i) : poslovni registar/registri

PFK : potrošnja fiksnog kapitala

CMFB : Odbor za monetarnu, financijsku i platnobilančnu statistiku

NZ : naknada zaposlenicima

COSO : Odbor sponzorskih organizacija povjerenstva Treadway

PPD : postupak u slučaju prekomjernog deficita

ESA95 : Europski sustav nacionalnih i regionalnih računa

UFPIM : usluge financijskog posredovanja indirektno mjerene

BDP : bruto domaći proizvod

BIFK : bruto investicije u fiksni kapital

OD : opća država

GIAQ : Upitnik o procjeni Izvora i metoda za opis izračuna BND-a (tzv. Popisa BND-a)

BPV : bruto poslovni višak

BDV : bruto dodana vrijednost

APK : Anketa o potrošnji kućanstava

K : kućanstva

IAC : Služba za unutarnju reviziju

IP : intermedijarna potrošnja

ICS : standardi unutarnje kontrole

NACE (Rev. 1) : Statistička klasifikacija gospodarskih djelatnosti u Europskoj zajednici ("Nomenclature générale des Activités économiques dans les Communautés Européennes"). "Rev. 1" bio je okvir primjenjiv na godine za koje je provedena revizija (od 2002. do 2007. g.).

NPV : neto poslovni višak

NPU : neprofitne ustanove

NPUSK : neprofitne ustanove koje služe kućanstvima

DZS(-i) : državni zavod/i za statistiku

VS : vlastita sredstva Europske unije

DI : dohodak od imovine

PIM : metoda stalne inventarizacije

TO : procesne tablice

OS : ostatak svijeta

SPS : strukturna poslovna statistika

UFEU : Ugovor o funkcioniranju Europske unije

TVS : tradicionalna vlastita sredstva

DV : dodana vrijednost

POJMOVNIK

Izvješća o procjeni : Eurostatove procjene kvalitete podataka o BND-ovima država članica, čiji se glavni dijelovi sastavljaju u skladu s Izvorima i metodama za opis izračuna BND-a (eng. "GNI Inventory")

Izravna provjera : Nadzorni pristup koji je Eurostat uveo 2007. godine kako bi se potvrdilo da je u Izvorima i metodama za opis izračuna BND-a prikazan opis izvora i metoda koje su se stvarno koristile u praksi

BDP :

BDP je konačni rezultat proizvodne aktivnosti jedinica rezidentnih proizvođača (na gospodarskom području) i može se odrediti na tri načina:

(a) Proizvodna metoda: zbroj bruto dodane vrijednosti različitih institucionalnih sektora (nefinancijska poduzeća, financijska poduzeća, opća država, kućanstva i neprofitne ustanove koje služe kućanstvima) ili različitih djelatnosti uvećan za poreze i umanjen za subvencije na proizvode;

(b) Rashodovna metoda: zbroj krajnjih uporaba roba i usluga koje su proizvele rezidentne institucionalne jedinice (stvarna krajnja potrošnja i bruto investicije) uvećan za izvoz i umanjen za uvoz roba i usluga;

(c) Dohodovna metoda: zbroj uporaba u računu stvaranja dohotka ukupnoga gospodarstva (naknade zaposlenicima, porezi na proizvodnju i uvoz, umanjen za subvencije, bruto poslovni višak i mješoviti dohodak ukupnoga gospodarstva).

BND : BND predstavlja BDP umanjen za primarni dohodak (uključujući naknade zaposlenicima, poreze i subvencije na proizvodnju i uvoz i dohodak od imovine) koji plaćaju rezidentne jedinice nerezidentnim jedinicama uvećan za primarni dohodak koji rezidentne jedinice primaju od nerezidentnih jedinica.

Odbor za BND : Odbor sastavljen od predstavnika država članica kojim predsjeda Eurostat koji pomaže Komisiji u obavljanju provjera

Zadrške o BND-u : Izražava ih Komisija (ili, u izuzetnim slučajevima, države članice) kako bi se omogućilo revidiranje podataka država članica o BND-u za zadanu godinu nakon propisane četverogodišnje granične točke. Opće zadrške obuhvaćaju sve sastavne dijelove BND-a države članice, dok posebne zadrške (za određenu zemlju ili transverzalne) obuhvaćaju procjenu pojedinačnih sastavnih dijelova BND-a.

GIAQ : Upitnik o procjeni Izvora i metoda za opis izračuna BND-a glavno je sredstvo koje Eurostat koristi za provjeru usklađenosti Izvora i metoda za opis izračuna BND-a sa sustavom ESA95.

Izvori i metode za opis izračuna BND-a : Opis postupaka (metoda) i osnovnih statistika (izvora) koje države članice koriste za izradu procjena za razne sastavne dijelove BND-a.

Upitnik/ci o BND-u : Podatci za ukupni BND i njegove sastavne dijelove koje države članice godišnje dostavljaju za izračun vlastitih sredstava.

Izvješće/a o kvaliteti BND-a : Uz upitnik o BND-u prilaže se i izvješće u kojem se prikazuje kako je dobivena ukupna vrijednost i koje opisuje sve glavne promjene u postupcima i osnovnoj statistici u usporedbi s prethodnim godinama.

Dubinska provjera : Ovaj pojam koristi se u vezi s ispitivanjima koje provodi Sud, za razliku od izravne provjere koja se odnosi na aktivnosti koje obavlja Komisija. Pojmovi su slični, premda su opseg i ciljevi "dubinske provjere" širi od onih "izravne provjere".

Mišljenje Odbora za BND : Godišnje mišljenje Odbora za BND o primjerenosti podataka država članica o BND-u za potrebe vlastitih sredstava.

Odgovornosti unutar Komisije :

U kontekstu upravljanja vlastitim sredstvima na temelju BND-a, GU za proračun je dužnosnik za ovjeravanje za povrat prihoda. No provjeru podataka o BND-u koje dostavljaju države članice za izračun vlastitih sredstava ipak provodi Eurostat.

Izrazi "GU za proračun" i "Eurostat" koriste se kad se spominje rad pojedinačnih službi Komisije. Kada se spominje rad i GU za proračun i Eurostata ili općenito Komisije, umjesto prethodno navedenih koristi se pojam "Komisija".

Revidiranje podataka o BND-u : Ažuriranje podataka o BND-u potrebno za: ispravak pogrešaka, ažuriranje statističkih izvora, promjene u referentnoj godini ili godini referentne vrijednosti ili izmjene konceptualnog okvira nacionalnih računa (npr. NACE Rev. 2). Potonje dvije situacije smatraju se redom opsežnim redovnim postupcima revidiranja (ili postupcima revidiranja referentne vrijednosti) i opsežnim povremenim postupcima revidiranja.

SAŽETAK

I. Bruto nacionalni dohodak (BND) država članica temelj je za izračun najznačajnijeg udjela prihoda u proračunu EU-a. Prihodi koji potječu iz ovog izvora povećali su se s oko 50 % proračuna u 2002. godini (46 milijardi eura) na 70 % u 2012. godini (98 milijardi eura).

II. BND je makroekonomski agregat čiji bi proces sastavljanja trebao biti usklađen s Europskim sustavom nacionalnih i regionalnih računa (ESA95). Komisija provjerava podatke o BND-u koje dostavljaju države članice kako bi osigurala točnost njihovih doprinosa proračunu EU-a. Odbor za BND pomaže Komisiji u obavljanju provjera.

III. Revizijom Suda ispitana je djelotvornost Komisijine provjere podataka o BND-u za razdoblje od 2002. do 2007. godine korištenih za potrebe vlastitih sredstava. Ti su podatci postali konačni u 2012. godini. Revizijom su utvrđeni rizici u sastavljanju BND-a te je procijenjena Komisijina uspješnost u uklanjanju tih rizika.

IV. Revizori Suda obavili su bolje strukturiranu provjeru od Komisije, usredotočivši se na ograničen broj značajnih i rizičnih sastavnih dijelova. Da Komisija primjenjuje sličan pristup, povećanje broja osoblja Eurostata koje radi na provjeri podataka o BND-u za potrebe vlastitih sredstava ne bi bilo potrebno.

V. Komisija je svoj ciklus provjere završila u siječnju 2012. godine. Opće zadrške korištene su prekomjerno, a Komisija nije dovoljno ispitala opsežne postupke revidiranja koje su države članice obavile između 2008. i 2011. godine.

VI. Očekuje se da bi Komisijina provjera mogla poboljšati kvalitetu podataka o BND-u država članica. No Sud je zaključio da njezina procjena nije bila dovoljno strukturirana i usredotočena, i to iz sljedećih razloga:

(a) Strategija/pristup provjere: Komisija nije isplanirala i odredila glavne zadaće svog rada na primjeren način jer rizici nisu primjereno procijenjeni,

(b) Postupak provjere: Komisija nije dosljedno obavljala provjeru u državama članicama, što je dovelo do nedostataka u provedbi izravne provjere i pomanjkanja kriterija za utvrđivanje posebnih zadrški za određenu zemlju te nije obavila dostatan posao na toj razini, i

(c) Izvješćivanje: O provjerama nije prikladno izviješteno.

VII. Revizijom Suda utvrđeni su slučajevi značajne neusklađenosti sa sustavom ESA95 ili nedovoljne kvalitete procjena BND-a u smislu njihove pouzdanosti, usporedivosti i sveobuhvatnosti, a koje Komisija nije uočila.

VIII. Sud posebice preporučuje da:

(a) Komisija provede strukturiran i formaliziran postupak planiranja i određivanja glavnih zadaća, skrati trajanje ciklusa provjere i ograniči uporabu općih zadrški;

(b) Komisija provede usmjereniju provjeru značajnih i rizičnih sastavnih dijelova BND-a na temelju procjene rizika, posvećujući posebnu pozornost sveobuhvatnosti BND-a, po mogućnosti, prema svojim nalazima, procijeni mogući učinak ili rizični iznos i utvrdi kriterije značajnosti za izražavanje posebnih zadrški;

(c) Izvješća o procjeni BND-a država članica uključe potpuniji, transparentniji i dosljedniji pregled rezultata provjera Komisije; godišnja mišljenja Odbora za BND (i) trebaju sadržavati jasnu procjenu toga jesu li podatci o BND-u država članica primjereni za potrebe vlastitih sredstava, (ii) poštuju li zahtjeve Uredbe o BND-u, i (iii) koriste li se primjereno u proračunskom postupku kako je određeno u Uredbi o vlastitim sredstvima; godišnja izvješća o radu GU za proračun i Eurostata daju istinit i pošten prikaz provjere podataka o BND-u država članica i upravljanja vlastitim sredstvima na temelju BND-a.

UVOD

1. Proračun EU-a financira se iz vlastitih sredstava i drugih prihoda. Tri su kategorije vlastitih sredstava [1]: tradicionalna vlastita sredstva (prihodi od carinskih pristojbi i pristojbi na šećer, tzv. TVS), vlastita sredstva obračunata na temelju poreza na dodanu vrijednost koji prikupljaju države članice i vlastita sredstva koja proizlaze iz bruto nacionalnog dohotka (BND) država članica ("vlastita sredstva na temelju BND-a"). U dijagramu 1. prikazan je proračun prihoda EU-a za 2012. godinu. Njegov su glavni izvor vlastita sredstva na temelju BND-a [2].

2. Nakon što se razmotrila ukupna količina tradicionalnih vlastitih sredstava (TVS), vlastita sredstva na temelju BND-a i drugi prihodi, vlastita sredstva na temelju BND-a iskorištena su za uravnotaženje proračuna. Taj se iznos prikuplja od svake države članice u skladu s njezinim BND-om. U prilogu I. prikazan je pregled doprinosa vlastitih sredstava na temelju BND-a svake države članice za tri indikativne godine: 2002., 2007. i 2010. godinu.

DIJAGRAM 1.

PRORAČUN PRIHODA EU-A ZA 2012. GODINU

+++++ TIFF +++++

Izvor: Europski revizorski sud (na temelju financijskih izvještaja Komisije).

3. Svako preuveličavanje (ili nepotpuno prikazivanje) BND-a za određenu državu članicu – iako ne utječe na ukupna vlastita sredstva na temelju BND-a – ima učinak smanjenja (ili povećanja) relativnih doprinosa od drugih država članica. U prilogu II. prikazan je pregled izračuna vlastitih sredstava na temelju BND-a.

4. Podatci o BND-u makroekonomski su agregati koji nastaju iz statističkih procesa država članica. U ovom je izvješću prikazana revizija koju je Sud proveo vezano uz djelotvornost Komisijine provjere podataka o BND-u korištenih za vlastite potrebe. U izvješću se procjenjuje u kojoj je mjeri dana prednost provjerama koje je obavio Eurostat i utvrđuje se je li potrebno poboljšati kvalitetu podataka o BND-u država članica, kao i jesu li se izvješća o kvaliteti podnosila primjereno. U tematskom izvješću br. 12/2012 [3], Sud je procijenio jesu li Komisija i Eurostat poboljšali proces izrade pouzdane i vjedorostojne europske statistike.

5. Procjena BND-a uključuje velik broj različitih sastavnih dijelova koji se mjere koristeći najbolje dostupne statističke izvore i metode. Ti postupci sastavljanja trebali bi biti u skladu s odredbama Europskog sustava nacionalnih i regionalnih računa (ESA95) [4], što je složen proces. U dijagramu 2. prikazan je proces sastavljanja nacionalnih računa iz kojih se dobivaju podatci o BND-u.

DIJAGRAM 2.

POSTUPAK SASTAVLJANJA NACIONALNIH RAČUNA

+++++ TIFF +++++

Izvor: Europski revizorski sud (Sud).

6. Premda podatci o BND-u neizbježno sadržavaju određeni stupanj netočnosti zbog primjene tehnika procjene i prosudbe, njihovo sastavljanje može biti izloženo riziku zbog korištenja izvora i metoda koji možda primjereno ne mjere gospodarske aktivnosti u skladu s računovodstvenim pravilima sustava ESA95 [5]. Primjerice, korištenje nepotpunih ili zastarjelih izvora narušava kvalitetu nacionalnih računa u smislu njihove pouzdanosti, usporedivosti i sveobuhvatnosti.

7. U dijagramu 3. prikazuje se poveznica između sastavljanja podataka o BND-u i izračuna vlastitih sredstava na temelju BND-a, naglašavajući važnost Komisijinog postupka provjere radi točnog izračuna, a stoga i pravedne raspodjele doprinosa pojedinačnih država članica.

DIJAGRAM 3.

POVEZNICA IZMEđU PODATAKA O BND-U I IZRAČUNA VLASTITIH SREDSTAVA NA TEMELJU BND-A

+++++ TIFF +++++

Izvor: Revizorski sud.

8. Uredba o BND-u [6] određuje da Komisija mora provjeriti izvore i metode koje države članice koriste za izračun BND-a i koje se moraju procijeniti u odnosu na pouzdanost, usporedivost i sveobuhvatnost. Komisija je stoga obvezna revidirati postupke sastavljanja koje države članice primjenjuju za procjenu BND-a radi procjene usklađenosti sa sustavom ESA95. Djelotvorna provjera podataka o BND-u ključna je za osiguranje objektivnosti.

9. Podatci o BND-u i statistika nacionalnih računa općenito donositeljima politika važni su pokazatelji za donošenje ključnih odluka o fiskalnim i monetarnim politikama. Agregati bruto domaćeg proizvoda (BDP), odnosno BND-a koriste se i u druge svrhe, kao na primjer u kontekstu postupka u slučaju prekomjernog deficita [7], kao i za raspodjelu rashoda EU-a između država članica u području kohezije [8].

Komisijine provjere podataka o BND-u korištenih za vlastita sredstva

NADLEŽNOSTI UNUTAR KOMISIJE I ULOGA ODBORA ZA BND

10. GU za proračun dužnosnik je za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti za vlastita sredstva, dok je Eurostat zadužen za provedbu provjere podataka o BND-u koje dostavljaju države članice za izračun vlastitih sredstava.

11. Komisiji u radu na provjeri pomaže Odbor za BND sastavljen od predstavnika iz državnih zavoda za statistiku i država članica kojim predsjeda Eurostat. Ovaj Odbor ima savjetodavne ovlasti koje uključuju donošenje godišnjeg mišljenja o primjerenosti podataka o BND-u država članica koji će se koristiti za potrebe vlastitih sredstava (vidi odlomak 15.), iznošenje stavova o metodološkim pitanjima i tumačenje sustava ESA95 radi poboljšanja sastavljanja podataka o BND-u.

OBAVLJANJE PROVJERA

12. Provjere koje provodi Komisija temelje se na nadzornom okviru koji je uspostavio Eurostat i odobrio Odbor za BND. U svrhu ispitivanja podataka o BND-u država članica za razdoblje od 2002. – 2010. godine, ovaj se nadzorni okvir uglavnom temelji na provjeri izvora i metoda koje su države članice koristile za sastavljanje podataka o BND-u (Izvori i metode za opis izračuna BND-a).

13. Ovaj postupak uključuje uredske provjere sastavljanja svih sastavnih dijelova BND-a ("sveobuhvatni pristup") uz pomoć Upitnika o izvorima i metodama za opis izračuna bruto nacionalnog dohotka [9]. Osim toga, od 2007. godine provodi se i izravna provjera jednog ili dva sastavna dijela BND-a. Eurostat ovim pristupom nastoji provjeriti je li u Izvorima i metodama za opis izračuna BND-a prikazan opis izvora i metoda [10] koje su se stvarno koristile u praksi.Ciklus Komisijine provjere popisa BND-a država članicaopisan je u prilogu III.

OBVEZE IZVJEŠĆIVANJA

14. Na kraju ciklusa provjere, Eurostat priprema izvješća o procjeni sa sažetim prikazom svoje analize kvalitete podataka o BND-u država članica, uključujući i područja koje je potrebno poboljšati. Izvješća se predstavljaju Odboru za BND te ih Komisija koristi kao temelj za izražavanje posebnih zadrški. Informacije o tome što su to zadrške o BND-u i kada se koriste nalaze se u okviru u nastavku.

15. Odbor za BND pregledava Upitnike o BND-u i izvješća o kvaliteti koje države članice dostavljaju svake godine. Odbor izdaje mišljenje o primjerenosti podataka o BND-u za potrebe vlastitih sredstava "u pogledu pouzdanosti, usporedivosti i sveobuhvatnosti uzimajući u obzir načelizizvorio troškova i koristi" [11].

16. GU za proračun razmatra mišljenje Odbora za BND u kontekstu izračuna usklađenja salda vlastitih sredstava na temelju BND-a. Do proračunskih usklađenja može doći samo u slučaju promjene podataka o BND-u iz proteklih godina za koje se donosi mišljenje.

17. Kako je utvrđeno u Financijskoj uredbi [12], dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti izvješćuje o ispunjavanju svojih dužnosti u obliku godišnjeg izvješća o radu. Financijskom je uredbom propisano da godišnje izvješće o radu mora sadržavati rezultate poslovanja, uključujući utvrđene ciljeve, rizike povezane s tim poslovanjem, korištenje osiguranih sredstava i učinkovitost i djelotvornost sustava unutarnjeg nadzora. U godišnjem izvješću o radu Glavne uprave za proračun i Eurostata izvještava se o upravljanju vlastitim sredstvima na temelju BND-a.

OKVIR

ZADRŠKE O BND-U

Zadrške o BND-u su instrument koji se koristi za revidiranje podataka o BND-u za određenu godinu, i to nakon propisane četverogodišnje granične točke. Njihovo utvrđivanje prijavljuje Komisija (ili u izuzetnim slučajevima države članice) u skladu s člankom 10. stavkom 7. Uredbe o vlastitim sredstvima.

Opće zadrške obuhvaćaju sastavljanje svih sastavnih dijelova BND-a države članice, a uglavnom se koriste kada je za Eurostatovu procjenu Izvora i metoda za opis izračuna BND-a potrebno duže od četiri godine. Kada je Eurostatova provjera dovršena te se zadrške uklanjaju i zamjenjuju posebnim zadrškama.

Posebne zadrške za određenu zemlju obuhvaćaju procjenu pojedinačnih sastavnih dijelova BND-a i predstavljaju konačne rezultate Eurostatova rada. Posebne zadrške određuju se za državu članicu i uklanjaju se čim Eurostat potvrdi da su u nacionalnim računima državni zavodi za statistiku proveli potrebna poboljšanja u postupcima sastavljanja.

REVIZIJSKI OPSEG, PRISTUP I METODOLOGIJA

18. Revizijom Suda ispitivalo se jesu li Komisijine provjere podataka o BND-u korištenih za potrebe vlastitih sredstava bile dobro strukturirane i usmjerene. Revizija je obuhvatila Komisijine provjere podataka o BND-u država članica skupine EU-25 [13] za razdoblje od 2002. do 2007. godine [14] i usredotočena je na Eurostatovu provjeru Izvora i metoda za opis izračuna BND-a. Ovaj ciklus provjere dovršen je u siječnju 2012.

19. Procjena Suda odnosila se na sljedeća tri pitanja:

(a) Je li Eurostat prikladno planirao i određivao glavne zadaće svog postupka obavljanja provjera?

(b) Je li Eurostatovo ispitivanje podataka o BND-u u smislu pouzdanosti, usporedivosti i sveobuhvatnosti bilo djelotvorno? i

(c) Je li se o Eurostatovim provjerama prikladno izvještavalo (u smislu potpunosti, transparentnosti i dosljednosti)?

20. Revizija je bila usmjerena na Eurostatov postupak obavljanja provjera (vidi odlomak 30.). Sud je pregledao dokumentaciju uzorka od deset država članica (vidi prilog I.). Sud je u pet od tih država članica proveo revizije na licu mjesta. Pregled revizijskog pristupa i metodologije predstavljen je u prilogu IV.

21. Revizijski kriteriji korišteni za procjenu učinkovitosti rada Komisije temelje se na skupu dobrih praksi sustava provjere koje je uspostavio Sud uzimajući u obzir pravila EU-a i važeća načela unutarnje kontrole [15].

22. Te prakse poglavito uključuju sljedeće:

Kvalitativnu procjenu rizika i analizu troškova i koristi u određivanju glavnih zadaća i planiranju provjere,

Dubinsku provjeru [16] odabranih rizičnih i značajnih sastavnih dijelova BND-a,

Potpunost, transparentnost i dosljednost u izvješćivanju o postupku obavljanja provjera.

23. Navedene su prakse detaljnije opisane u konsolidiranom okviru pod nazivom "Kontrolni model Suda" (vidi prilog V.).

OPAŽANJA

Očekuje se da bi Komisijina provjera mogla poboljšati kvalitetu podataka o BND-u država članica, ali…

24. Komisija je posjetila države članice skupine EU-25 i analizirala njihove Izvore i metode za opsi izračuna BND-a od početka 2007. do početka 2012. godine. To je dovelo do izražavanja brojnih posebnih zadrški za koje se očekuje da bi mogle poboljšati kvalitetu podataka o BND-u država članica.

…PROVJERA NIJE BILA DOVOLJNO STRUKTURIRANA I USREDOTOČENA JER…

25. Sljedeća opažanja proizašla su iz toga što je Sud pri provjeri vlastitih podataka o BND-u koristio dobru praksu (vidi odlomke od 21. do 23.). Opažanja su prikazana s obzirom na strategiju/pristup provjere, postupak obavljanja provjere i izvješćivanje.

…Eurostat nije prikladno isplanirao ni odredio glavne zadaće svog rada

26. Uspješan pristup provjeri zahtijeva planiranje kako bi se osiguralo usmjeravanje Eurostatovih resursa na područja od najvećeg prioriteta. To je posebno važno u vrlo složenom statističkom području kao što su nacionalni računi gdje primjerena procjena postupka sastavljanja na osnovi sveobuhvanog pristupa nije moguća zbog ograničenih dostupnih sredstava.

27. Sud je primijenio "usmjereni pristup", prema kojemu su kriteriji za davanje prednosti područjima za provjeru utemeljeni na kvalitativnoj procjeni rizika sastavljanja nacionalnih računa (vidi odlomke 31. i 32.) i na analizi troškova i koristi (vidi odlomke od 33. do 36.).

28. Prema mišljenju Suda, Komisija nije prikladno planirala ni određivala glavne zadaće postupka provjere podataka o BND-u država članica primjenom načela troškova, čime bi se u obzir uzela značajnost svakog pojedinog sastavnog dijela BND-a, kao i kvalitativna procjena povezanog rizika u njegovom sastavljanju. Eurostat nije jasno i pravodobno izvjestio Odbor za BND o slučajevima u kojima se primjenjuje načelo troškova i koristi [17].

29. U kolovozu 2011. godine, Eurostatov je odjel za unutarnju reviziju [18] također izrazio zabrinutost zbog toga što se pri planiranju provjera nedovoljno uzima u obzir rizik. Odjel je preporučio primjenu matrice rizika za planiranje, uključujući odabir sastavnih dijelova za izravnu provjeru i određivanje pitanja usporednom analizom između država članica i tijekom vremena. U rujnu 2013. godine ova preporuka još nije bila provedena.

30. Sud je, u namjeri da pokaže bi li usmjereni pristup dao dodanu vrijednost djelotvornosti sustava provjere Komisije, usporedio rezultate Eurostatove provjere sa vlastitim revizijskim radom u deset odabranih država članica, kako je opisano u sljedećim odjeljcima (vidi odlomke od 37. do 76).

PROCJENA RIZIKA SASTAVNIH DIJELOVA BND-A NIJE PRIMJERENO PROVEDENA

31. Sud je izvršio kvalitativnu procjenu rizika za deset odabranih država članica, uglavnom na temelju kvalitativnog opisa izvora i metoda prikazanih u Izvorima i metodama za opis izračuna BND-a. Time su utvrđeni oni sastavni dijelovi BND-a čije je sastavljanje bilo izloženo većem riziku od neusklađenosti sa sustavom ESA95.

32. Korištena matrica procjene rizika predstavljena je u prilogu VI., a rezultati njezine primjene u prilogu VII. Eurostat nije proveo strukturiranu aktivnost ove vrste.

ANALIZA TROŠKOVA I KORISTI NIJE PRAVILNO PROVEDENA

33. Sud je proveo analizu troškova i koristi radi planiranja i utvrđivanja glavnih zadaća svoga revizijskog rada. Analiza se temeljila na kvalitativnoj procjeni rizika koja je također u obzir uzela relativnu veličinu sastavnih dijelova BND-a u ukupnom gospodarstvu. Rezultati su prikazani u prilogu VIII.

34. Dobiveni pokazatelj veličine rizika utvrđuje prioritetne sastavne dijelove BND-a koji će se provjeravati u svakoj državi članici i olakšava usporedbe tijekom vremena za svaku državu članicu, odnosno između država članica. Na ovaj je način Sud odabrao sastavne dijelove BND-a koji će se ispitivati kroz dubinsku provjeru i/ili pregled dokumentacije u državama članicama. Sud je prema analizi troškova i koristi Suda u deset odabranih država članica ustanovio da je Eurostat proveo izravnu provjeru na samo jednom od sastavnih dijelova BND-a s najvišim pokazateljem veličine rizika [19].

35. Sud je usporedio rezultate svoje vlastite analize troškova i koristi sa sastavnim dijelovima BND-a za koje je Eurostat podnio izvješće o "mjerama A [20]" i koje mogu imati značajan učinak na izračun BND-a, kao i sa svima onima nad kojima je Eurostat proveo izravnu provjeru u deset država članica koje su bile predmet revizije.

36. Ovom je usporednom analizom utvrđeno da je Eurostat u svojoj provjeri Poljske obuhvatio samo zbirku većine značajnih i rizičnih sastavnih dijelova BND-a. U ostalih devet odabranih država članica Eurostat nije zahtijevao poboljšanja i/ili objašnjenja procesa sastavljanja te nije izvršio izravnu provjeru sljedeća četiri značajna područja (prekoračenje referentnog praga vrijednosti pokazatelja veličine rizika koji iznosi 5):

Proizvodnja NACE D (Rev. 1) čini između 12 % i 21 % njihovog BND-a,

Trgovina na veliko i na malo te popravci NACE G (Rev. 1) [21] čini između 10 % i 12 % njihovog BND-a,

Poslovanje nekretninama, iznajmljivanje i poslovne aktivnosti NACE K (Rev. 1) [22] čini između 14 % i 18 % njihovog BND-a, te

Porezi umanjeni za subvencije na proizvode [23] čine između 10 % i 13 % njihovog BND-a.

… EUROSTAT NIJE KORISTIO DOSLJEDAN PRISTUP PROVJERI U SVIM DRŽAVAMA ČLANICAMA

37. Primjena kontrolnih postupaka vezanih uz Komisijin okvir u svim bi državama članicama trebala osigurati dosljedan pristup u smislu intenziteta i razine detalja u Eurostatovim provjerama.

38. Sud je pregledao Eurostatovu provjeru Izvora i metoda za opis izračuna BND-a koja se odnosi na deset odabranih država članica i ustanovio da Eurostat nije dosljedno primjenjivao kontrolne postupke u svim državama članicama.

PROVJERE NA TEMELJU UPITNIKA O PROCJENI IZVORA I METODA ZA OPIS IZRAČUNA BND-A NISU PRIKLADNO DOKUMENTIRANE

39. Provjera koju je izvršio Eurostat nije bila primjereno dokumentirana. Zbog toga Sud nije mogao u potpunosti procijeniti jesu li Komisijini kontrolni postupci dosljedno primijenjivani u državama članicama te je li nadzor Komisije nad upravljanjem pravilno proveden:

Neka pitanja iz navedenog upitnika nisu odgovorena [24],

Razina pruženih informacija u odgovorima na pitanja iz upitnika nije bila ujednačena [25],

Nije uvijek bilo moguće povući jasnu poveznicu između upitnika i mjera naznačenih u Eurostatovim izvješćima o misiji [26] i

Eurostatovo praćenje provedbe mjera nije se moglo ispitati u slučajevima u kojima dnevnik rada nije bio ažuriran i/ili dovoljno detaljan [27].

NEDOSTATCI U PROVEDBI IZRAVNE PROVJERE

40. Smjernice koje je donio Odbor za BND sadržavaju nekoliko općih kriterija za odabir sastavnih dijelova BND-a koji su se naknadno ispitivali u obliku izravne provjere [28]. No nisu pružene smjernice o tome kako primijeniti te kriterije. Eurostat je odabrao područja čija se analiza provodila na različitim osnovama ovisno o državi članici, tako da nije primjenjivao dosljedan pristup.

41. Za osam od deset država članica [29] u kojima je obavljen pregled nije bilo dokaza da je Eurostat provjerio kontrole koje su državni zavodi za statistiku obavili nad ulaznim podatcima korištenima za procjenu odabranih sastavnih dijelova. To potiče sumnju u primjerenost Eurostatove procjene nadzornih i kontrolnih sustava za sastavljanje nacionalnih računa u tim državnim zavodima za statistiku.

42. Pravna osnova prema kojoj je Eurostat izvršio izravnu provjeru bila je Uredba o BND-u [30]. S obzirom na ciljeve i opseg izravne provjere, Sud je mišljenja da bi Uredba o vlastitim sredstvima [31] bila primjerenija pravna osnova. Uredba o vlastitim sredstvima ne predviđa sudjelovanje državnih zavoda za statistiku drugih država članica u inspekcijama i utvrđuje posebne rokove za službeno izvješćivanje Komisije i odgovore država članica [32]. U kontekstu ovog ciklusa provjere Eurostat nije koristio navedenu pravnu osnovu.

NEDOSTATAK KRITERIJA ZA UTVRđIVANJE POSEBNIH ZADRŠKI ZA ODREđENU ZEMLJU

43. Eurostat nije odredio kriterije za odlučivanje o tome koje bi točke uključene u izvješća o procjeni (vidi odlomke od 79. do 82.) trebale postati posebne zadrške za određenu zemlju. Nije pokušao izračunati utjecaj koji bi obvezne mjere poboljšanja, na kojima se temelje zadrške, mogle imati na BND. Stoga nije bilo moguće procijeniti jesu li 103 posebne zadrške izražene za države članice skupine EU-25 (vidi prilog IX.) bile u skladu s načelom troškova i koristi (vidi odlomak 28.).

44. U odlomcima od 62. do 64. prikazani su slučajevi Komisijinog nedosljednog izražavanja posebnih zadrški za određenu zemlju.

NEPRIMJERENO IZRAŽENE TRANSVERZALNE POSEBNE ZADRŠKE

45. Premda to nije izričito predviđeno postupcima koje je usvojio Odbor za BND, Komisija je izrazila šest "transverzalnih" [33] posebnih zadrški. Komisija je definirala te zadrške kao mjere o kojima se obavješćuju sve države članice, kako bi se Eurostatu omogućilo da napravi usporedbu povezanog sastavljanja s ciljem poboljšanja procjene BND-a.

46. Sud je otkrio slučajeve u kojima su takve zadrške bile neopravdane budući da države članice nisu imale povezanih problema sa sastavljanjem (npr. pri obradi zadružnih stanovanja za koje je 14 država članica izjavilo da nisu imale takve transakcije [34]), dok njihov utjecaj na kvalitetu nacionalnih računa nije bio značajan (npr. pri obradi subjekata s malom fizičkom prisutnošću ili bez fizičke prisutnosti gdje je očekivani učinak na BND ograničen i uglavnom se odnosi na male države članice).

… EUROSTAT NIJE OBAVIO DOSTATAN POSAO NA RAZINI DRŽAVA ČLANICA

47. Eurostat bi trebao obaviti dostatan posao na razini državnih zavoda za statistiku te obuhvatiti glavne rizike koji se odnose na sastavljanje nacionalnih računa (vidi prilog VI.) kako bi mogao primjereno procijeniti kvalitetu podataka o BND-u u državama članicama.

OGRANIČEN OPSEG U EUROSTATOVOJ PROVJERI IZVORA I METODA ZA OPIS IZRAČUNA BND-A

48. Dokazi iz Eurostatove dokumentacije nisu pokazali da su glavni problemi sa sastavljanem ispitani na dovoljno dubokoj razini, kako je objašnjeno u nastavku.

NEPRIMJERENO ISPITIVANJE POSLOVNIH REGISTARA I KLASIFIKACIJE INSTITUCIONALNIH JEDINICA I TRANSAKCIJA U SEKTORU OPĆE DRŽAVE

49. Kvaliteta poslovnih registara [35]i dostupnost detaljnih podataka, koji omogućuju ispravnu klasifikaciju institucionalnih jedinica i transakcija, glavni su elementi za sastavljanje nacionalnih računa. Ispitivanje potpunosti poslovnih registara, primjena tržišnih/netržišnih kriterija [36], kao i klasifikacija transakcija u institucionalnom sektoru opće države nadležnost su drugih odjela u Eurostatu, a ne onih nadležnih za provjeru podataka o BND-u za vlastita sredstva.

50. Za deset odabranih država članica nije bilo dokaza da je odjel Eurostata nadležan za provjeru podataka o BND-u dovoljno ispitao ta pitanja bilo obavljanjem vlastitih kontrola ili revidiranjem rezultata drugih nadležnih odjela. Rizici vezani uz sastavljanje nacionalnih računa stoga nisu pravilno obrađeni zbog nedovoljne koordinacije između različitih odjela Eurostata.

51. To je vidljivo i u neprikladnom usklađenju (na temelju informacija starijih od 20 godina) koje je izvršeno u njemačkim nacionalnim računima radi rješavanja pitanja loše kvalitete poslovnog registra (vidi tablicu 1., odlomak 2.), kao i u klasifikaciji javnih bolnica i knjiženju dijela njihovih prihoda u Austriji koje nije u skladu sa sustavom ESA95.

52. Nakon što je u razdoblju od 2007. do 2012. godine obavljeno nekoliko posjeta Austriji, Eurostatov odjel nadležan za postupak u slučaju prekomjernog deficita ukazao je na to da postoji mogućnost da državni zavod za statistiku u nacionalnim računima nije pravilno primijenio tržišne /netržišne kriterije za klasifikaciju javnih bolnica. Eurostatov odjel nadležan za provjeru podataka o BND-u za potrebe vlastitih sredstava nije uzeo u obzir ova opažanja. Komisija je o tom pitanju trebala izraziti posebnu zadršku za navedenu zemlju.

53. Pregledom dokumentacije Sud je ustanovio da su se sredstva koje je država isplatila za pokrivanje gubitaka poslovanja tih bolnica u Austriji knjižila kao subvencije na proizvode odobrene za zdravstvene usluge, a predstavljaju oko 1,5 % BND-a godišnje [37]. ESA95 [38] ne dopušta da se plaćanje usluga vezanih uz socijalne rizike ili potrebe knjiži kao subvencija. Eurostat nije proveo posebne provjere o ovom sastavnom dijelu BND-a kako bi procijenio jesu li uknjižene transakcije trebale biti klasificirane kao socijalni prijenosi u naravi. Ova bi ponovna klasifikacija povećala procijenjenu vrijednost austrijskog BND-a.

NEDOSTATAK DOKAZA O EUROSTATOVOJ PROCJENI TE NJEZIN OGRANIČEN OPSEG

54. Kvaliteta Eurostatove kontrolne dokumentacije vezane uz Belgiju, Italiju i Nizozemsku Sudu nije u potpunosti omogućila ispitivanje obavljenog rada. Za sastavne dijelove BND-a koje je Komisija odabrala za ove tri države članice nije bilo moguće procijeniti je li Komisija obuhvatila ijednu od ključnih kontrola koje je uspostavio Sud.

55. To dovodi u pitanje Eurostatovo poštivanje propisanih standarda unutarnje kontrole prema kojima je primjerena dokumentacija o izvršenom radu potrebna ne samo kako bi omogućila pravilan nadzor upravljanja već i osigurala dugotrajan kontinuitet rada [39].

56. Nadalje, u državama koje je ispitao Sud Eurostat nije obuhvatio sljedeća pitanja:

procjenu dostupnosti i moguće uporabe drugih izvora u procesu sastavljanja;

klasifikaciju jedinica u institucionalnim sektorima osim opće države [40];

primjenu preporuka uključenih u Priručnik o državnom deficitu i dugu i/ili razmatranje mišljenja koje je iznio Odbor za monetarnu, financijsku i platnobilančnu statistiku, u svim slučajevima u kojima je to značajno za sastavljanje bruto domaćeg proizvoda (BDP) i BND-a.

Rješavanje ta tri pitanja poboljšalo bi kvalitetu postupaka sastavljanja u nacionalnim računima, što bi imalo učinak na procjenu podataka o BND-u.

EUROSTAT NIJE OTKRIO PROBLEME OKO SUKLADNOSTI SA SUSTAVOM ESA95 I KVALITETOM PROCJENA NACIONALNIH RAČUNA

57. Sud je obavio reviziju na licu mjesta u pet od deset država članica. Tom su revizijom otkriveni problemi u poštivanju sustava ESA95 i u pouzdanosti, usporedivosti i sveobuhvatnosti procjena nacionalnih računa koje Eurostat nije uočio. Tablica 1. prikazuje glavne preglede i uključuje podatke o mogućem učinku usklađenja potrebnih za njihovo ispravljanje (kada je učinak mjerljiv), kao i o relativnoj veličini rizičnih stavki (kada je učinak nemjerljiv [41]). Ovi su podatci dobiveni dubinskom provjerom koju je Sud proveo na odabranim sastavnim dijelovima BND-a, a uključuju i procjenu temeljenu na podatcima [42] koje su dostavili državni zavodi za statistiku bez provođenja alternativnih statističkih procjena.

58. Za svako od nemjerljivih opažanja, rizičan udio BND-a relativna je veličina sastavnog dijela u gospodarstvu. Sud je utvrdio dva praga značajnosti: za mjerljiva opažanja potencijalni učinak potrebnih usklađenja prelazi 0,2 % BND-a, dok za nemjerljiva opažanja relativna veličina rizičnih sastavnih dijelova BND-a prelazi 0,5 % BND-a.

TABLICA 1.

MOGUĆI UČINAK NALAZA SUDA NA KVALITETU BND-A DRŽAVA ČLANICA

Izvor: Sud (na temelju dubinske provjere sastavnih dijelova BND-a).

Opažanja | Dodatni opis specifičan za zemlju, procjena učinka na bnd odnosno rizičan udio bnd-a |

Njemačka | Španjolska | Francuska | Italija | Ujedinjena Kraljevina |

1.Neispravna obrada zakupnina na zemljište u nacionalnim računima | Zakupnine na zemljište u nekim slučajevima nisu odbijene od intermedijarne potrošnje (IP) | Zakupnine na zemljište u nekim slučajevima nisu odbijene od IP-a i izlaznog proizvoda | Nije primjenjivo | Zakupnine na zemljište koje nisu odbijene od izlaznog proizvoda (isključeno iz Komisijine zadrške) | Nije primjenjivo |

Neznačajan nalaz (rizični udio BND-a: 0,05 %) | Neznačajan nalaz (rizičan udio BND-a: 0,15 %) | Neznačajan nalaz (rizičan udio BND-a: 0,15 %) |

2.Zaključna usklađivanja na osnovi zastarjelih pretpostavki ili neprovedena konceptualna usklađenja | Zaključna usklađivanja izlaznog proizvoda za vlastitu proizvodnju, manji alati i poslovni registar (PR) na temelju zastarjelih pretpostavki | Nije primjenjivo | Nije primjenjivo | Nije primjenjivo | Konceptualna usklađenja nisu izvršena za manje alate, zaštitu na radu i troškove izobrazbe zaposlenih, putovanja zaposlenih i dodatke |

Značajan nalaz (rizični udio BND-a: 0,73 %) | Nalaz se ne može izmjeriti |

3.Nedovoljna pokrivenost ili nedostatci u procjeni sive ekonomije | Neprimjereno razmatranje krivog izvješćivanja, neregistriranih jedinica i porezne prijevare | Neprimjereno razmatranje krivog izvješćivanja i prijevara s PDV-om bez suučesništva | Usklađivanje sveobuhvatnosti za neregistrirane jedinice na temelju zastarjelih pretpostavki te nije dokumentirano | Nedostatci u procjeni usklađivanja sveobuhvatnosti za neevidentirano zapošljavanje i za pogrešno izvješćivanje | Nije procijenjeno (zbog postojećih posebnih zadrški koje je Komisija izrazila o ovom pitanju) |

Značajan nalaz (rizični udio BND-a: 1,59 %) | Značajan nalaz (rizičan udio BND-a: 6,31 %) | Značajan nalaz (rizičan udio BND-a: 0,74 %) | Značajan nalaz (rizičan udio BND-a: 11,81 %) |

4.Neispravno knjiženje bespovratnih sredstava EU-a u nacionalnim računima | - | Nije procijenjeno (zbog postojeće posebne zadrške koju je Komisija izrazila o ovom pitanju) | - | - | - |

Neznačajan nalaz (učinak na BND: +0,11 %) | Neznačajan nalaz (učinak na BND: +0,09 %) | Neznačajan nalaz (učinak na BND: +0,11 %) | Neznačajan nalaz (učinak na BND: +0,11 %) |

5.Nedovoljna kvaliteta procjena napravljena za distributivne marže | Distributivne marže po proizvodima nisu izračunate prema metodi koju preporučuje Odbor za BND | Nije primjenjivo | Nije procijenjeno | Nije primjenjivo | Nije primjenjivo |

Značajan nalaz (rizičan udio BND-a: 10,60 %) |

6.Nedovoljna kvaliteta procjena za iznajmljivanje (NACE K rev. 1) | Knjiženje financijskog leasinga | Nema procjene proizvodnje softvera za vlastitu krajnju uporabu za netržišne proizvođače | Podcijenjena intermedijarna potrošnja (IP) za usluge kućanstava | Podcijenjena IP za usluge kućanstava | Nije primjenjivo |

Neznačajan nalaz (rizični udio BND-a: 0,29 %) | Neznačajan nalaz (učinak na BND: +0,01 %) | Značajan nalaz (učinak na BND: -1,18 %) | Značajan nalaz (učinak na BND: -1,50 %) |

7.Nedovoljna kvaliteta procjena zdravstva i socijalne skrbi (NACE N rev. 1) | Nije procijenjeno | Nedovoljna kvaliteta procjene tržišnih proizvođača osim bolnica | Nedostatci u procjeni aktivnosti vezanih uz socijalni rad | Nije procijenjeno | Nije procijenjeno |

Značajan nalaz (rizičan udio BND-a: 1,77 %) | Nematerijalni nalaz (učinak na BND: +0,15 %) |

8.Klasifikacija i određivanje brojčane vrijednosti NPUSK-a nije u skladu sa sustavom ESA95 (bruto dodana vrijednost ili rashodi) | - | - | - | Nije primjenjivo | Nije procijenjeno (zbog postojeće posebne zadrške koju je Komisija izrazila o ovom pitanju) |

Značajan nalaz (rizični udio BND-a: 1,78 %) | Značajan nalaz (rizičan udio BND-a: 0,87 %) | Značajan nalaz (rizičan udio BND-a: 0,73 %) |

9.Neispravna ili nedosljedna računovodstveno obrada prihoda, poreza i subvencija | Nije procijenjeno | Nije procijenjeno | Neispravno knjiženje poreza na automobilski promet i prihoda od općina | Nije procijenjeno | Nedosljedna računovodstvena obrada poreza i subvencija na proizvode zbog nedostataka u postupku sastavljanja prijelaza s izlaznih proizvoda po proizvođačkim cijenama na osnovne cijene |

Neznačajan nalaz (učinak na BND: +0,04 %) | Značajan nalaz (rizičan udio BND-a: 6,87 %) |

Ukupan učinak na BND (mjerljiva opažanja) | +0,11 % | +0,01 % | -0,90 % | -1,39 % | +0,11 % |

Nemjerljiva opažanja | Mjerljiva opažanja | Opažanja koja se ne mogu mjeriti |

KOMISIJA NIJE IZRAZILA SLJEDEĆE POSEBNE ZADRŠKE ZA ODREđENU ZEMLJU

59. Na osnovi pragova koje je utvrdio Sud, Komisija je trebala izraziti posebne zadrške o sljedećim pitanjima:

usklađenjima na temelju zastarjelih pretpostavki u Njemačkoj (još se koriste informacije starije od 20 godina). Ova usklađenja čine ukupno 0,73 % BND-a u Njemačkoj,

nedostatnoj pokrivenosti sive ekonomije [43] u Njemačkoj i Španjolskoj i nedostatcima u procjeni ovog sastavnog dijela u Francuskoj i Italiji,

nedostatnoj kvaliteti procjene distributivnih marži u Njemačkoj,

nedostatnoj kvaliteti procjena usluga iznajmljivanja u Francuskoj [44] i Italiji,

nedostatnoj kvaliteti procjene zdravstva i socijalne skrbi u Španjolskoj (značajan dio ovih procjena temeljio se na anketi iz 2000. godine kojom je obuhvaćena samo općina Madrid čija reprezentativnost nije procijenjena),

klasifikaciji i vrednovanju neprofitnih ustanova koje služe kućanstvima (NPUSK) koje nisu u potpunosti usklađene sa sustavom ESA95 u Njemačkoj, Španjolskoj i Francuskoj (bruto dodana vrijednost ili rashodi za ovaj sektor predstavljaju između 0,7 % i 1,8 % BND-a ovih država članica), i

nedosljednoj računovodstvenoj obradi poreza i subvencija na proizvode u određivanju brojčane vrijednosti izlaznih proizvoda u Ujedinjenoj Kraljevini.

PROCJENA SIVE EKONOMIJE NIJE U POTPUNOSTI USPOREDIVA IZMEđU DRŽAVA ČLANICA

60. Postupci sastavljanja korišteni za procjenjivanje sive ekonomije koje koristi pet država članica u kojima su obavljene terenske revizije nisu u potpunosti usporedivi jer nisu uvijek u skladu s Komisijinim smjernicama o sveobuhvatnosti [45].

61. S obzirom na značajne razine sive ekonomije, kako su procijenili državni zavodi za statistiku, poboljšanje kvalitete ovih procjena imalo bi značajan učinak na BND. Ovaj se učinak ipak ne može izmjeriti.

KOMISIJA NIJE UVIJEK BILA DOSLJEDNA U IZRAŽAVANJU POSEBNIH ZADRŠKI ZA ODREđENU ZEMLJU

62. Nalazi u tablici 1., za koje je utvrđeno da nisu značajni, prikazuju manje važna pitanja za koja, prema mišljenju Suda, nije potrebno izraziti posebne zadrške. Primjećuje se ipak da je za neka od ovih pitanja Komisija utvrdila posebne zadrške za određenu državu članicu, a da nije provjerila je li isti problem sa sastavljanjem postojao u drugim državama članicama kako bi se osiguralo jednako postupanje prema svim državama članicama.

63. Komisija nije trebala izraziti zadrške o ovim pitanjima ili je trebala izraziti zadrške za sve države članice u kojima su bila potrebna poboljšanja. U nastavku su navedeni primjeri u kojima Komisija nije bila dosljedna pri izražavanju posebnih zadrški za određenu zemlju (vidi prilog IX.):

Španjolskoj je izražena zadrška zbog neispravne obrade manjih alata u nacionalnim računima, dok nikakva zadrška nije utvrđena za Ujedinjenu Kraljevinu koja ima slične probleme s knjiženjem ovog sastavnog dijela;

Još jedna zadrška izražena je za Španjolsku zbog knjiženja bespovratnih sredstava EU-a, dok nikakve zadrške nisu izrečene Njemačkoj, Francuskoj, Italiji i Ujedinjenoj Kraljevini koji isto tako nepravilno knjiže te transakcije;

Italiji je izražena zadrška [46] zbog knjiženja zakupnina na zemljište, dok nikakve zadrške nisu izražene za Njemačku i Španjolsku koje isto tako nepravilno knjiže te zakupnine;i

Poljskoj je izražena zadrška zbog toga što nije izvršila procjenu za softver za vlastitu krajnju uporabu, dok zadrška nije izrečena Španjolskoj koja isto tako ne knjiži ovu vrstu softvera za netržišne proizvođače.

64. Do tih problema ne bi bilo došlo da je Komisija utvrdila kriterije za izražavanje posebnih zadrški za zemlju (vidi odlomak 43.) i da je dovoljno radila na razini država članica kako bi se izbjegle nedosljednosti.

USMJERENIJA PROVJERA UTJECALA BI NA RELATIVNE DOPRINOSE DRŽAVA ČLANICA

65. Tablica 1. prikazuje procjenu Suda o rezultatima nepravilne primjene sustava ESA95 i nedovoljne kvalitete u odnosu na 19 odabranih sastavnih dijelova BND-a u pet država članica. Ti problemi u sastavljanju procjena nacionalnih računa nisu imali nikakav učinak na ukupna vlastita sredstva na temelju BND-a dostupna za financiranje proračuna EU-a [47], ali su značajni za izračun doprinosa pojedinačnih država članica.

66. Godišnji doprinosi posjećenih država članica za razdoblje od 2002. – 2007. godine bili bi različiti da je sustav ESA95 bio ispravno primijenjen i da je kvaliteta procjena bila primjerena. S obzirom na to da Komisija nije iskazala nikakve zadrške o tim pitanjima, više ne može uzimati u obzir te učinke na proračun usklađivanjem salda BND-a. Na temelju rada koji je izvršio Sud ipak nije moguće navesti koliko su trebali iznositi ti doprinosi:

Razmjer mogućeg učinka mjerljivih opažanja na godišnje doprinose proračunu posjećenih država članica kretao se od +0,4 % do -1,1 %.Time se pretpostavlja da za sastavne dijelove BND-a u pet predmetnih država članica nisu bile potrebne dodatne promjene, kao ni u procjenama BND-a druge 22 države članice.

Nedostatci koji su doveli do nemjerljivih opažanja također mogu utjecati na izračun doprinosa država članica: prema samoj definiciji, njihov učinak nije moguće pouzdano procijeniti.

67. Ispitivanje koje je Sud proveo na odabranim sastavnim dijelovima BND-a u pet država članica tako pokazuje da bi usmjerenija provjera mogla utjecati na relativne doprinose država članica proračunu.

… Eurostat je kasno dovršio ciklus promjene

68. Krajem siječnja 2012. godine Eurostat je dovršio provjeru Izvora i metoda za opis izračuna BND-a. GU za proračun obavijestio je države članice skupine EU-25 o izražavanju posebnih zadrški o podatcima o BND-u za razdoblje od 2002. do 2010. godine [48] i uklonio predstojeće opće zadrške za iste države članice za razdoblje od 2002. do 2007. godine.

69. Komisija je ispitala Izvore i metode za opis izračuna BND-a država članica u razdoblju od početka 2007. do početka 2012. godine. Sud smatra da je to ispitivanje trajalo predugo jer je prošlo deset godina od godine u kojoj je provjera dovršena, kao i od prve referentne godine pregledanih podataka o BND-u.

70. Do ovog protoka vremena došlo je zbog sveobuhvatnog pristupa Komisije, koji je nametnuo značajno radno opterećenje, kako Eurostatu, tako i državnim zavodima za statistiku. Posljedica je to i činjenice što je, premda to Uredba o BND-u posebno ne propisuje, sva izvješća o informativnim posjetima i izvješća o procjeni donosio Odbor o BND-u koji se sastajao samo tri puta godišnje.

PREKOMJERNA UPORABA OPĆIH ZADRŠKI

71. Kako bi mogla izmijeniti podatke o BND-u za potrebe vlastitih sredstava tijekom ovog dugog procesa provjere, Komisija je izrazila opće zadrške za države članice radi obuhvaćanja podataka o BND-u za razdoblje od 2002. do 2007. godine.

72. Ove su zadrške prekomjerno korištene, što bi moglo dovesti do zaobilaženja načela da proces davanja i ispitivanja podataka o BND-u mora biti zaključen unutar četverogodišnjeg roka propisanog Uredbom o vlastitim sredstvima. Zadrške bi se trebale odnositi samo na posebna pitanja koja obuhvaćaju vrednovanje pojedinačnih sastavnih dijelova BND-a.

73. U srpnju 2012. godine, odjel za unutarnju reviziju [49] GU-a za proračun istaknuo je da je, kako bi se podatci o BND-u za potrebe vlastitih sredstava mogli mijenjati i kasnije zamijeniti posebnim zadrškama, izražavanje općih zadrški za duža razdoblja omogućilo je da podatci o BND-u država članica podliježu ispravcima i u razdoblju dužem od deset godina nakon predmetnih godina. To je dovelo do proračunske nesigurnosti u državama članicama.

OPSEŽNI POSTUPCI REVIDIRANJA NISU DOVOLJNO ISPITANI

74. Kada je Eurostat dovršio svoju provjeru, svih deset odabranih država članica već je bilo provelo opsežan postupak revidiranja [50] svojih nacionalnih računa (vidi tablicu 2.) što je dovelo do toga da je novi skup podataka o BND-u uzet u obzir za potrebe vlastitih sredstava.

TABLICA 2.

OPSEŽNI POSTUPCI REVIDIRANJA KOJE JE PROVELO DESET DRŽAVA ČLANICA IZMEđU 2008. I 2011. GODINE I KOJE JE REVIDIRAO SUD

Izvor: Sud (na temelju informacija iz Eurostatove kontrolne evidencije).

| Izvori i metode za opis izračuna BND-a koje je Eurostat ispitao u kontekstu revidiranog ciklusa procjene | Opsežna redovna ili referentna revidiranja tijekom postupka provjere | Dostavljeni novi/ažurirani Izvori i metode za opis izračuna BND-a |

Odabrane države članice | Dostavljeno u: | Referentna vrijednost / godina: | Provedeno u: | Revidirana referentna vrijednost / godina: | Da, kada / Ne / Nije primjenjivo (N/P) |

Belgija | svibnju 2007. | 2003. | 2009. | 2006. [9999] | Ne |

Njemačka | prosincu 2006. | 2000. | 2011. | 2008. | Ne |

Španjolska | prosincu 2007. | 2000. | 2011. | 2008. | Ne |

Francuska | srpnju 2007. | 2000. | 2011. | 2005. | Ne |

Italija | prosincu 2007. | 2000. | 2011. | 2008. | Ne |

Nizozemska | prosincu 2006. | 2001. | N/P [8888] | N/P | N/P |

Austrija | siječnju 2007. | 2002. | 2008. | 2004. | Da, veljača 2009. g. |

2011. | 2008. | Ne |

Poljska | prosincu 2006. | 2002. | N/P [8888] | N/P | N/P |

Švedska | siječnju 2008. | 2005. | 2010. | 2006. | Ne |

Ujedinjena Kraljevina | srpnju 2007. | 2003. | 2008. | 2005. | Da, ožujak 2011. g. |

75. Sedam od osam državnih zavoda za statistiku koji su proveli opsežna redovna ili referentna revidiranja tijekom postupka provjere nisu pripremili ažurirane Izvore i metode za opis izračuna BND-a. Stoga je Eurostat morao provesti analizu na temelju ograničenih informacija iz izvješća o kvaliteti BND-a.

76. Opseg Eurostatovog rada bio je ograničen u pet [51] od tih država članica. Do toga je došlo jer između provedbe glavnih revizija [52] (rujan 2011. g.) i dovršetka procesa provjere (siječanj 2012. g.) nije proteklo dovoljno vremena. Uslijed toga nije izvršena sveobuhvatna procjena novih izvora i metoda, dok izravna provjera nije bila utemeljena na revidiranom postupku sastavljanja odabranih sastavnih dijelova BND-a.

… Nisu prikladno podnesena izvješća o Eurostatovim provjerama

77. Važno je da se o provjeri podataka o BND-u podnose jasna i transparentna izvješća. Takvo postupanje dionicima omogućuje da razumiju Komisijine procjene BND-a država članica i da, po potrebi, poduzmu potrebne mjere. Stoga je Sud ispitao izvješća o procjeni Eurostata vezanih za BND-ove odabranih država članica (vidi odlomke 79. do 82.), godišnja mišljenja Odbora za BND za 2002. do 2011. godinu (vidi stavke 83. do 87.) i godišnja izvješća o radu Eurostata i GU-a za proračun za razdoblje od 2002. do 2011. godine (vidi odlomke 88. do 92.).

78. Komisijine unutarnje upute o izvješćivanju o provjeri podataka vezanih za BND-ove i upravljanju vlastitim sredstvima na temelju BND-a ograničenog su opsega. Komisijina je kvaliteta izvješćivanja procijenjena prema standardima potpunosti, transparentnosti i dosljednosti koje je odredio Sud.

EUROSTATOVA IZVJEŠĆA O PROCJENI VEZANA ZA BND-OVE DRŽAVA ČLANICA NISU U SVIM SLUČAJEVIMA BILA POTPUNA, TRANSPARENTNA I DOSLJEDNA

79. Eurostat je pripremio izvješća o procjeni vezana za BND-ove država članica, uključujući posebne mjere za određene zemlje u svrhu poboljšanja s mogućim učinkom na BND, kao i transverzalnih pitanja. Sud je ustanovio da Eurostat nije koristio nikakve kriterije za utvrđivanje posebnih mjera za određene zemlje u svrhu poboljšanja ili transverzalnih pitanja [53].

80. Ta su izvješća predstavljena Odboru za BND u srpnju i listopadu 2011. godine kao privremeni "nacrti" dokumenata. To je omogućilo da se DZS-ovi posvete rješavanju nekih pitanja prije izražavanja zadrški i/ili da Eurostat uvede određene promjene kako bi se primijenilo načelo jednakog postupanja. Završna izvješća o procjeni vezana za BND-ove država članica ipak nisu bila pripremljena.

81. U prosincu 2011. godine, Eurostat je objavio dokument [54] kojim su obuhvaćene sve mjere koje se nisu smatrale dovoljno važnima da bi predstavljale posebne mjere poboljšanja za određene zemlje koje treba uključiti u izvješća o procjeni. Međutim, ovim su dokumentom obuhvaćene mjere koje bi mogle imati učinak na BND i/ili koje su slična posebnim zadrškama koje je Komisija izrazila u drugim državama članicama, kao što su:

Poslovni registar u Njemačkoj (vidi tablicu 1, točku 2.),

Usklađivanje izvršeno za prijevare u intermedijarnoj potrošnji u području hotela i restorana u Nizozemskoj,

Tretiranje sitnih alata u nacionalnim računima u Nizozemskoj, Švedskoj i Ujedinjenoj Kraljevini, i

Procjena prijevare s PDV-om bez suučesništva u Poljskoj.

82. Sud iznosi sljedeća opća opažanja o sadržaju Eurostatovih izvješća o procjeni u vezi s deset odabranih država članica:

Nepotpuno predstavljanje cilja/ciljeva i opsega provjere, kao i rada koji je obavio Eurostat,

Nejasne informacije o mogućem učinku posebnih mjera za određene zemlje u svrhu poboljšanja i/ili transverzalnih pitanja i o mogućnosti da Komisija za njih izrazi posebne zadrške [55],

S obzirom na nepostojanje ikakvih kriterija značajnosti, nejasno je predstavljaju li Eurostatovi vlastiti nalazi u izvješćima temelj za uvjetno mišljenje o procjeni [56] i treba li Eurostatov ukupni zaključak smatrati pozitivnim ili negativnim.

GODIŠNJA MIŠLJENJA ODBORA ZA BND NISU USKLAđENA SA ZAKONSKIM AKTIMA I NISU INFORMATIVNA

83. Odbor za BND usvojio je izjave "bez mišljenja" u vezi s Grčkom za 2006. godinu [57] i za države članice EU-10 za razdoblje od 2006. do 2011. godine [58] o tome jesu li podatci o BND-u koje su te države članice dostavile bili primjereni za potrebe vlastitih sredstava.

84. U slučaju Grčke, Komisija je poštivala članak 10. stavak 7. Uredbe o vlastitim sredstvima [59]. Koristila je podatke o BND-u uključene u prethodni upitnik o BND-u (iz 2005. g.) za potrebe vlastitih sredstava, a u proračunskoj godini 2006. nisu izvršena nikakva usklađenja salda.

85. Ova odredba međutim nije poštivana u slučaju država članica EU-10. Komisija je izračunala i izvršila odgovarajuća usklađenja salda vlastitih sredstava koja se temelje na BND-ovima u razdoblju od 2006. do 2011. proračunske godine, premda Odbor za BND nije dao izričito mišljenje (vidi odlomak 16.).

86. O sadržaju svih mišljenja koje je Odbor za BND dao u pregledanom razdoblju, Sud je ustanovio sljedeće:

Dobra je praksa pozivati se na pravnu osnovu, ali to se ne radi,

Predstavljanje cilja/ciljeva i osnove za procjenu [60] je nepotpuno,

Nejasno je omogućuju li (opće) zadrške iz mišljenja o državama članicama EU-15 da se ukupni zaključak do kojeg je došao Odbor za BND smatra pozitivnim ili negativnim.

87. Uzimajući u obzir utvrđene nedostatke u Komisijinoj strategiji/pristupu provjeri (vidi odlomke 26. do 36.) i u procesu provjere (vidi odlomke 37. do 67.), rad koji je obavio Eurostat nije dovoljan da bi u potpunosti išao u prilog mišljenju Odbora za BND. Budući da u Eurostatovoj provjeri načelo troškova i koristi nije pravilno primijenjeno, u mišljenjima Odbora za BND trebalo je ograničiti područje primjene.

GODIŠNJA IZVJEŠĆA O RADU GU-A ZA PRORAČUN PRUŽILA SU SAMO DJELOMIČNU PROCJENU

88. GU za proračun dostavio je vrlo malo informacija o upravljanju, riziku i nadzornom okruženju povezanom s vlastitim sredstvima na temelju BND-a [61] ili o razlozima za donošenje ukupnog zaključka o upravljačkim i kontrolnim sustavima [62]. Usprkos poboljšanjima tijekom proteklih godina, godišnja izvješća o radu GU-a za proračun do 2011. godine pružila su samo djelomičnu procjenu o upravljanju vlastitim sredstvima na temelju BND-a.

89. Jamstvene izjave koje je GU za proračun dao do 2011. godine nisu bile potkrijepljene dovoljnim dokazima bilo o zakonitosti i pravilnosti ili o dobrom financijskom upravljanju. Te su se izjave odnosile samo na točnost izračuna vlastitih sredstava na temelju BND-a, a ne i na kvalitetu podataka na kojima se taj izračun temelji.

90. Uzimajući u obzir posebne značajke upravljanja vlastitim sredstvima na temelju BND-a [63], temelj za jamstvo koje daje GU za proračun trebao je biti pravilno predstavljen u godišnjim izvješćima o radu.

GODIŠNJA IZVJEŠĆA O RADU EUROSTATA PRUŽILA SU SAMO DJELOMIČNU PROCJENU

91. Usprkos poboljšanjima tijekom proteklih godina, godišnja izvješća o radu Eurostata pružila su samo djelomičnu procjenu provjera provedenih nad podatcima o BND-u za potrebe vlastitih sredstava. Eurostat je prikazao ograničene informacije o ciljevima, opsegu i rezultatima svojih provjera o BND-u.

92. Eurostatove izjave koje se odnose na načelo dobrog financijskog upravljanja nisu bile potkrijepljene dovoljnim dokazima o djelotvornom korištenju sredstava uključenih u provjeru podataka o BND-u za potrebe vlastitih sredstava.

ZAKLJUČCI I PREPORUKE

93. Sud zaključuje da Komisijina provjera podataka o BND-u nije bila dovoljno strukturirana i usmjerena. Zaključci i preporuke u nastavku proizlaze iz toga što Sud primjenjuje dobre primjere iz prakse vezane za sustave provjere koji su uspostavljeni radi njegovih revizija. Ti primjeri iz prakse čine strukturiraniji i formalniji pristup te omogućuju bolju raspodjelu sredstava od one koju Eurostat trenutačno koristi. S obzirom da se broj sastavnih dijelova BND-a koji se trebaju odabrati za dubinsku provjeru može prilagođava raspoloživim resursima, nema potrebe za povećanjem broja osoblja Eurostata koje radi na provjeri podataka o BND-u.

94. Sud je utvrdio da je Komisija kasno dovršila provjeru podataka o BND-u korištenih za vlastita sredstva za razdoblje od 2002. do 2007. godine, te da Komisija nije dovoljno temeljito ispitala opsežne postupke revidiranja koje su države članice provele između 2008. i 2011. godine. Opće zadrške prekomjerno su korištene (vidi odlomke 68. do 76.).

95. Eurostat nije na primjeren način planirao niti odredio glavne zadaće svoga rada na provjerama jer rizici povezani sa sastavljanjem nacionalnih računa država članica nisu bili primjereno procijenjeni u odabiru područja koja će se provjeravati (vidi odlomke 24. do 36.).

96. Eurostat nije primjenjivao dosljedan pristup pri provedbi svojih provjera u državama članicama i nije obavio dovoljno posla na toj razini. Revizija Suda pokazala je da bi strukturiraniji i usmjereniji pristup poboljšao djelotvornost Komisijine provjere (vidi odlomke 37. do 67.).

97. GU za proračun i Odbor za BND nisu primjereno izvijestili o provjerama koje je proveo Eurostat (vidi odlomke 77. do 92.).

STRATEGIJA/PRISTUP PROVJERE

1. PREPORUKA PROVEDBA STRUKTURIRANOG I FORMALIZIRANOG POSTUPKA PLANIRANJA I ODREđIVANJA GLAVNIH ZADAĆA

Komisija treba provesti strukturiranu i formaliziranu analizu kojom se u obzir uzimaju troškovi i koristi i koja će joj omogućiti planiranje i određivanje glavnih zadaća provjere nad pojedinačnim područjima ili (pot-)procesima sastavljanja (vidi odlomak 33.). Takvom se analizom trebaju razmotriti rizici povezani sa sastavljanjem nacionalnih računa država članica (vidi odlomak 32.) i relativnom veličinom sastavnih dijelova BND-a u ukupnom gospodarstvu.

Navedena se procjena rizika treba temeljiti na svim kvalitativnim i kvantitativnim informacijama dostupnima u svim odjelima Eurostata i usredotočiti na postupke sastavljanja opisane u izvorima i metodama za opis izračuna BND-a i najnovijim izvješćima o kvaliteti BND-a država članica (vidi prilog VII. i prilog VIII.).

2. PREPORUKA SKRAĆIVANJE TRAJANJA CIKLUSA PROVJERE I OGRANIČAVANJE UPORABE OPĆIH ZADRŠKI

Komisija treba skratiti trajanje ciklusa provjera koje provodi kako bi se ograničila uporaba općih rezervacija (vidi odlomke 68. do 70. i 72.).

Potrebno je ograničiti uporabu tih zadrški u iznimnim slučajevima u kojima postoje značajni rizici da financijski interesi EU-a nisu zaštićeni, na primjer kada država članica provodi opsežan postupak revidiranja tijekom ciklusa provjere ili u nepravilnim razmacima (vidi odlomke 71. do 73.).

3. PREPORUKA UNAPRJEđENJE PODNOŠENJA IZVJEŠĆA ODBORU ZA BND

Eurostat treba podnositi jasna i pravovremena izvješća Odboru za BND o slučajevima u kojima se smatra da se primjenjuje načelo troškova i koristi (vidi odlomak 28.).

PROCES PROVJERE

4. PREPORUKA PRIMJENA USMJERENIJE PROVJEREI

Proces Komisijine provjere treba sadržavati strukturiranu i formaliziranu kvalitativnu procjenu rizika vezanih za postupke sastavljanja opisane u izvorima i metodama za opis izračuna BND-a i dubinsku provjeru značajnih i rizičnih sastavnih dijelova BND-a. Sastavni dijelovi BND-a za dubinsku provjeru trebaju se odabrati u skladu s analizom troškova i koristi opisanom u 1. preporuci. Opseg i ciljevi dubinske provjere trebaju biti širi od opsega i ciljeva izravne provjere koju je Eurostat proveo u posljednjem ciklusu provjere (vidi odlomak 2. druga alineja te odlomke 33. do 36.).

5. PREPORUKA POSVEĆIVANJE POSEBNE PAŽNJE PROVJERI SVEOBUHVATNOSTI BND-A

Komisija u svojim provjerama treba posvetiti posebnu pažnju sveobuhvatnosti BND-a država članica i korištenju usporedivih postupaka procjene kako bi obuhvatila sivo gospodarstvo u nacionalnim računima (vidi odlomke 60. i 61.). Eurostat treba provjeriti poštuju li sve države članice smjernice Komisije [64] i poduzeti odgovarajuće korake da osigura usporedivo postupanje s ovim pitanjem između država članica.

6. PREPORUKA DOVRŠETAK KONTROLNE EVIDENCIJE I DOKUMENTACIJE

Komisija treba dokumentirati svoj rad uključujući cijeli niz podataka u vezi s Eurostatovom provjerom provedenom na temelju uredskih provjera i/ili posjeta DZS-ovima (vidi odlomke 39., 54. i 55.).

Eurostatova kontrolna evidencija treba omogućiti upravi jasno utvrđivanje rezultata provjera provedenih nad odabranim sastavnim dijelovima BND-a, u skladu sa standardima unutarnjeg nadzora.

7. PREPORUKA POSEBNE ZADRŠKE TREBAJU OBUHVATITI SAMO ZNAČAJNE NALAZE

Radi utvrđivanja posebnih zadrški, Eurostat po mogućnosti treba za mjere procijeniti mogući učinak (za mjerljiva opažanja) i/ili iznos koji je izložen riziku (za nemjerljiva opažanja) te uspostaviti jasne kriterije značajnosti. Ti kriteriji trebaju biti kvalitativni ili kvantitativni (vidi odlomke 43. i 58.).

Zadrške se općenito trebaju izražavati za određene sastavne dijelove BND-a koji se odnose na mjere koje DZS-i nisu riješili unutar utvrđenih rokova i čiji učinak može biti značajan.

8. PREPORUKA POBOLJŠANJE KOORDINACIJE IZMEđU ODJELA EUROSTATA

Eurostat treba poboljšati koordinaciju između svojih odjela nadležnih za provjeru BND-a za potrebe vlastitih sredstava i svojih drugih odjela, posebno onih koji se bave nacionalnim računima (vidi odlomke 49. do 53.).

U slučajevima kada moguće mjere koje poduzimaju drugi Eurostatovi odjeli mogu imati učinak na sastavljanje BDP-a odnosno BND-a, potrebno je savjetovati se s Odborom za BND, a konačna odluka o tim mjerama treba se donijeti na odgovarajućoj hijerarhijskoj razini u Eurostatu.

IZVJEŠĆIVANJE

9. PREPORUKA POBOLJŠANJE IZVJEŠĆIVANJ

Eurostat treba poboljšati izvješća o procjeni kako bi pružio potpuno, transparentno i dosljedno vrednovanje podataka o BND-u država članica (vidi odlomke 79. do 82).

Godišnja mišljenja Odbora za BND trebaju uključivati jasnu procjenu o tome jesu li podatci država članica o BND-u primjereni za potrebe vlastitih sredstava (ili nisu), njihov sadržaj treba poštivati obveze iz Uredbe o BND-u te se trebaju primjereno koristiti u proračunskom postupku kako je određeno u Uredbi o vlastitim sredstvima (vidi odlomke 83. do 87).

Godišnja izvješća o radu GU za proračun i Eurostata trebaju pružiti istinit i pošten prikaz provjere podataka država članica o BND-u i upravljanja vlastitim sredstvima na temelju BND-a (vidi odlomke 88. do 92).

Komisija treba utvrditi obvezu za Eurostat da redovno izvještava o rezultatima provjere podataka o BND-u, omogućujući GU za proračun da sastavi potrebno jamstvo koje će se koristiti u okviru godišnjih izvješća o radu.

98. Sud poziva Komisiju da razmotri ove preporuke u kontekstu predstojeće revizije Uredbe o BND-u.

Revizorski sud usvojio je ovo izvješće na sastanku održanom u Luksemburgu 26. rujna 2013. godine.

Za Revizorski sud

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Predsjednik

[1] Odluka Vijeća 2007/436/EZ, Euratom od 7. lipnja 2007. o sustavu vlastitih sredstava Europskih zajednica (SL L 163, 23.6.2007., str. 17.) ("Odluka o vlastitim sredstvima"), i Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 1150/2000 od 22. svibnja 2000. o provedbi Odluke 94/728/EZ, Euratom o sustavu vlastitih sredstava Europskih zajednica (SL L 130, 31. 5. 2000., str. 1.), kako je izmijenjena ("Uredba o vlastitim sredstvima").

[2] Uključuju proračunska poglavlja 14. "BND" i 32. "Salda BND-a".

[3] Tematsko izvješće br. 12/2012 Did the Commission and Eurostat improve the process for producing reliable and credible statistics? (Jesu li Komisija i Eurostat poboljšali postupak pripreme pouzdanih i vjerodostojnih europskih statističkih podataka?) (http://eca.europa.eu)

[4] Uredba Vijeća (EZ) br. 2223/96 od 25. lipnja 1996. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Zajednici (SL L 310, 30. 11. 96., str. 1.), kako je izmijenjena.

[5] Posebno ona koja se odnose na proizvodnju, rashode i dohodak i koja su značajna za procjenu sastavnih dijelova BND-a.

[6] Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 1287/2003 od 15. srpnja 2003. o usklađivanju bruto nacionalnog dohotka po tržišnim cijenama ("Uredba o BND-u") (SL L 181, 19. 7. 2003., str. 1.).

[7] Vidi članak 126. UFEU-a i Uredbu Vijeća (EZ) br. 479/2009 od 25. svibnja 2009. o primjeni Protokola o postupku u slučaju prekomjernog deficita priloženog Ugovoru o osnivanju Europske zajednice (SL L 145, 10. 6. 2009., str. 1.), kako je izmijenjana.

[8] Međuinstitucionalni sporazum između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (SL C 139, 14. 6. 2006., str. 1.).

[9] Upitnik uključuje 265 detaljnih pitanja na koja je potrebno odgovoriti.

[10] U ovo su uključene i procesne tablice (TO) koje procesu sastavljanja BND-a daju kvantitativnu dimenziju.

[11] Vidi članak 5. stavak 2. točka b) Uredbe o BND-u.

[12] Vidi članak 60. stavak 7. Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (SL L 248, 16. 9. 2002., str. 1.), kako je izmijenjena.

[13] Za EU-10 podatci o BND-u odnose se samo na razdoblje od 2004. – 2007. godine. Eurostatova provjera BND-a za Bugarsku i Rumunjsku dovršena je tek u siječnju 2013. godine, tako da su te države članice isključene iz revizijskog opsega.

[14] Podatci o BND-u za 2008. do 2010. godinu nisu uključeni revizijskim opsegom Suda jer u trenutku pokretanja revizije još nisu bili zaključeni.

[15] Okvir Odbora sponzorskih organizacija Povjerenstva Treadway (COSO) na koji se Komisija poziva za svoje nadzorne i kontrolne sustave.

[16] Ovaj pojam koristi se u vezi s ispitivanjima koje provodi Sud, za razliku od izravne provjere koja se odnosi na aktivnosti koje obavlja Komisija. Pojmovi su slični, premda su opseg i ciljevi "dubinske provjere" širi od onih "izravne provjere". Niti jedan od ta dva kontrolna postupka ne uključuje izračun vlastite procjene sastavnih dijelova BND-a.

[17] Vidi članak 5. stavak 2. točka b) Uredbe o BND-u.

[18] Odjel za unutarnju reviziju (IAC).

[19] U Belgiji za sastavljanje podataka o poslovanju nekretninama, iznajmljivanju i poslovnim aktivnostima NACE K (Rev. 1).

[20] Takve mjere odnose se na poboljšanja statističkih metoda, sveobuhvatnije i ažuriranije izvore i mjere radi poštivanja sustava ESA95. Mjere B, C, D i E, kao i transverzalna pitanja (koja nisu prijavljena kao mjere A) nisu uključena u ovu analizu.

[21] Belgija, Njemačka, Španjolska, Francuska, Italija, Nizozemska i Austrija.

[22] Španjolska, Italija, Austrija i Švedska.

[23] Belgija, Francuska, Italija, Nizozemska, Austrija, Švedska i Ujedinjena Kraljevina.

[24] Nije pružen odgovor na više od 20 pitanja u vezi s Poljskom i Ujedinjenom Kraljevinom.

[25] Odgovori za Belgiju, Francusku, Italiju i Nizozemsku nisu sadržavali dovoljno detalja.

[26] Belgija, Francuska, Italija i Nizozemska.

[27] Belgija, Španjolska, Italija i Nizozemska.

[28] Pri odabiru sastavnih dijelova za izravnu provjeru u obzir se mogu uzeti sljedeći kriteriji: upućivanje na dijelove koji su reprezentativni za postupak sastavljanja i procjene BND-a, obuhvaćanje izračuna koji uključuju određeni broj usklađivanja, razmatranje mogućih područja rizika koji prijete postupku.

[29] Sve osim Austrije i Poljske.

[30] "Informativni posjeti" opisani u članku 6.

[31] Kontrolni posjeti opisani u članku 19.

[32] Tri mjeseca za Komisiju i tri mjeseca za države članice.

[33] Prekogranični dohodak od imovine, posredno mjerene usluge financijskog posredovanja (PMUFP), nezakonite aktivnosti, programi odlaganja starih automobila, zadružna stanovanja i subjekti s malom fizičkom prisutnošću ili bez fizičke prisutnosti.

[34] Belgija, Bugarska, Estonija, Grčka, Francuska, Cipar, Latvija, Litva, Mađarska, Malta, Nizozemska, Rumunjska, Slovenija i Ujedinjena Kraljevina.

[35] Poslovni registar uključuje podatke o aktivnim skupinama podataka statističkih jedinica uključenih u neku gospodarsku djelatnost, njihove lokalne jedinice, pravne jedinice od kojih se ta poduzeća i skupine poduzeća sastoje. Poslovni se registar mora redovno ažurirati. Analiza skupine podataka o poduzećima uključenima u poslovni registar trebala bi biti polazna točka za sastavljanje BND-a kada se koristi proizvodna metoda.

[36] Vidi odlomke od 3.27 do 3.37 ESA95. Posebice ako je manje od 50% proizvodnih troškova obuhvaćeno prodajom, institucionalna je jedinica netržišni proizvođač i može se svrstati u državni sektor.

[37] Izračunato na temelju podataka koje je objavio Eurostat i koji se odnose na razdoblje od 2004. do 2007. godine.

[38] Vidi odlomak 4.38 prema kojem se sljedeće ne može smatrati subvencijama: "j) plaćanja opće države prema tržišnim proizvođačima za plaćanje u cijelosti ili djelomično za robe i usluge koje ti tržišni proizvođači pružaju neposredno i pojedinačno kućanstvima u kontekstu socijalnih rizika i potreba (vidi odlomak 4.84), i na koja kućanstva imaju zakonsko ustanovljeno pravo. Ta plaćanja su uključena u pojedinačni potrošački rashod opće države te slijedom toga u socijalna davanja u naravi i stvarnu pojedinačnu potrošnju kućanstava."

[39] Konkretno, standardi unutarnje kontrole br. 9 "Nadzor upravljanja" i br. 10. "Kontinuitet poslovanja". Vidi priopćenje Komisiji "Revision of the internal control standards and underlying framework – strengthening control effectiveness" (Revizija standarda unutarnje kontrole i glavnog okvira – jačanje djelotvornosti kontrola), SEC (2007.)1341 od 16.10.2007.

[40] Konkretno, za nefinancijska poduzeća, kućanstva i neprofitne ustanove koje služe kućanstvima (NPUSK). Klasifikacija potonjeg sektora pravilno je obavljena u Ujedinjenoj Kraljevini s obzirom na to da je Komisija izrazila posebnu zadršku.

[41] To znači da je njihov učinak na BND nepoznat.

[42] Općenito, odnose se na sastavljanje BND-a za najnoviju referentnu vrijednost ili referentnu godinu.

[43] Nacionalni računovođe posebno se brinu o tome da se gospodarske djelatnosti mjere sveobuhvatno, uključujući i one koje su prikrivene (odnosno "siva ekonomija"), kao i one koje se jednostavno opisuju kao neslužbene.

[44] Procjena intermedijarne potrošnje kućanstava iznosila je 3,3% izlaznog proizvoda, dok je stopa koja se primjenjivala u drugim institucionalnim sektorima prešla 15%. Takva velika razlika ukazuje na to da postoje problemi u sastavljanju ovog sastavnog dijela.

[45] Konkretno, Odluka Komisije 94/168/EZ, Euratom od 22. veljače 1994. o mjerama koje treba poduzeti za provedbu Direktive Vijeća 89/130/EEZ, Euratom o usklađivanju obračunavanja bruto nacionalnog proizvoda po tržišnim cijenama (SL L 77, 19. 3. 94., str. 51.), Odluka Komisije 98/527/EZ, Euratom od 24. srpnja 1998. o tretmanu prijevare kod plaćanja PDV-a u nacionalnim evidencijama (odstupanja između teoretskih primitaka PDV-a i stvarnih primitaka PDV-a) (SL L 234, 21. 8. 98, str. 39.), i dokument Odbora za BND br. 50 iz srpnja 2005. o "Eurostatovom tabličnom pristupu smjernicama o sveobuhvatnosti".

[46] Ovom Komisijinom zadrškom ipak nije obuhvaćen odbitak zakupnina na zemljište iz izlaznih proizvoda.

[47] Promjene u procijenjenom BND-u pojedinačnih država članica utjecale bi na procjenu ukupnog BND-a EU-a. To ipak nema učinak na ukupna vlastita sredstva na temelju BND-a. Svako povećanje (ili smanjenje) u procjenama ukupnog BND-a EU-a bit će kompenzirano smanjenjem (ili povećanjem) ujednačene stope koja će se primjenjivati na BND država članica za financiranje proračuna.

[48] Uz izuzetak transverzalne zadrške o neposredno mjerenim uslugama financijskog posredovanja (NMUFP), koja obuhvaća samo 2010. godinu i posebnih zadrški za određenu zemlju za države članice skupine EU-10 koje obuhvaćaju samo razdoblje od 2004. – 2010. godine.

[49] Odjel za unutarnju reviziju (IAC).

[50] Opsežni redovni ili referentni postupci revidiranja podrazumijevaju promjene u izvorima i metodama za sastavljanje BND-a, dok opsežni povremeni postupci revidiranja proizlaze iz važnih metodoloških promjena u pojmovima i definicijama i/ili u korištenoj klasifikaciji: npr. uvođenje nove statističke klasifikacije gospodarskih djelatnosti EU-a (NACE Rev. 2) u nacionalnim računima u 2011. godini ili provedba predstojećeg računovodstvenog okvira (ESA2010). Opsežni postupci revidiranja zahtijevaju izračunavanje podataka o BND-u unatrag za prethodne godine.

[8888] Osim revizija dobivenih iz primjene NACE Rev. 2 u nacionalnim računima..

[9999] Referentna godina u kojoj su detaljni podatci dobiveni iz godišnje računovodstvene dokumentacije bili dostupni za korištenje u nacionalnim računima.

[51] Njemačka, Španjolska, Francuska, Italija i Austrija.

[52] Osim onih koji se odnose na primjenu NACE Rev. 2.

[53] Ta se pitanja posebno odnose na procjene zabavnih, književnih i umjetničkih izvornika, osiguranje, softver i potrošnju fiksnog kapitala na ceste, mostove, itd.

[54] Dokument Odbora za BND br. 222 pod nazivom "Ostala pitanja (koja uglavnom proizlaze iz mjera B, C i D) za 25 država članica ".

[55] Ako nije riješeno prije kraja 2011. g.

[56] U Eurostatovim izvješćima o procjeni za sastavljanje sastavnih dijelova BND-a navodi se da "bi se moglo" ili da se "može" poboljšati, ili pak da postoje neka područja za poboljšanje. Ipak, nejasno je ima li neprovođenje tih naputaka učinak na ukupnu procjenu.

[57] Vidi odlomak 4.26 godišnjeg izvješća Suda za 2006. godinu.

[58] Zato što Komisijina provjera izvora i metoda za opis izračuna BND-a još nije bila dovršena.

[59] U ovoj se odredbi navodi da sve promjene u BND-u prethodnih poslovnih godina prema članku 2. stavku 2. Uredbe o BND-u koje podliježu članku 5. uzrokuju za svaku predmetnu državu članicu određeno usklađivanje njezinog doprinosa vlastitim sredstvima na temelju BND-a. Člankom 5. Uredbe o BND-u propisana je obveza Odbora za BND da donese godišnje mišljenje o primjerenosti podataka o BND-u država članica za potrebe vlastitih sredstava.

[60] Opseg provjere i rada koji je obavio Eurostat.

[61] Konkretno, o tome kako se obračunavaju godišnji doprinosi i usklađenja (prema saldima prethodnih godina), kako se dijele nadležnosti između GU-a za proračun i Eurostata, koja je uloga Odbora za BND te koji su opseg i ciljevi provjera koje provode GU za proračun i Eurostat.

[62] Uključujući glavne pokazatelje o zakonitosti i pravilnosti te dobrom financijskom upravljanju provjerama vlastitih sredstava na temelju BND-a.

[63] Pravila EU-a za njihov izračun, složenost procesa sastavljanja nacionalnih računa i podjela odgovornosti između službi Komisije (vidi odlomke 2. do 11.).

[64] Vidi fusnotu 45.

--------------------------------------------------

PRILOG I.

VLASTITA SREDSTVA NA TEMELJU BND-A ZA 2002., 2007. I 2010. GODINU PO DRŽAVAMA ČLANICAMA

Izvor: Sud (na temelju financijskih izvještaja Komisije, poglavlja 14. "BND" i poglavlja 32. "Salda BND-a" proračuna EU-a).

Države članice | 2002. godina | 2007. godina | 2010. godina |

milijuna eura | % | milijuna eura | % | milijuna eura | % |

Deset država s najvećim doprinosima odabranim u kontekstu ove revizije

Njemačka (DE) | 10504,5 | 22,86 % | 14653,8 | 19,83 % | 18703,8 | 20,54 % |

Francuska (FR) | 7684,7 | 16,72 % | 11215,7 | 15,17 % | 14762,0 | 16,21 % |

Ujedinjena Kraljevina (UK) | 8480,5 | 18,46 % | 12551,2 | 16,98 % | 12963,4 | 14,24 % |

Italija (IT) | 6390,4 | 13,91 % | 9143,7 | 12,37 % | 11386,6 | 12,51 % |

Španjolska (ES) | 3430,7 | 7,47 % | 6073,4 | 8,22 % | 7611,3 | 8,36 % |

Nizozemska (NL) | 2264,9 | 4,93 % | 3400,6 | 4,60 % | 4219,2 | 4,63 % |

Belgija (BE) | 1335,7 | 2,91 % | 1985,8 | 2,69 % | 2662,4 | 2,92 % |

Švedska (SE) | 1220,7 | 2,66 % | 1948,9 | 2,64 % | 2771,6 | 3,04 % |

Poljska (PL) | 0,0 | 0,00 % | 1745,6 | 2,36 % | 2630,9 | 2,89 % |

Austrija (AT) | 1070,0 | 2,33 % | 1564,9 | 2,12 % | 2131,7 | 2,34 % |

Ukupno | 42382,1 | 92,25 % | 64283,6 | 86,98 % | 79842,9 | 87,68 % |

Ostale države članice

Danska (DK) | 893,1 | 1,94 % | 1393,5 | 1,89 % | 1705,7 | 1,87 % |

Grčka (EL) | 704,8 | 1,53 % | 1946,6 | 2,63 % | 1616,9 | 1,78 % |

Portugal (PT) | 635,9 | 1,38 % | 940,1 | 1,27 % | 1344,0 | 1,48 % |

Finska (FI) | 693,5 | 1,51 % | 1087,7 | 1,47 % | 1256,0 | 1,38 % |

Češka Republika (CZ) | 0,0 | 0,00 % | 703,8 | 0,95 % | 1051,4 | 1,15 % |

Irska (IE) | 537,5 | 1,17 % | 972,2 | 1,32 % | 950,1 | 1,04 % |

Rumunjska (RO) | 0,0 | 0,00 % | 681,7 | 0,92 % | 859,6 | 0,95 % |

Mađarska (HU) | 0,0 | 0,00 % | 546,7 | 0,74 % | 702,2 | 0,77 % |

Slovačka (SK) | 0,0 | 0,00 % | 302,5 | 0,41 % | 450,1 | 0,49 % |

Slovenija (SI) | 0,0 | 0,00 % | 198,3 | 0,27 % | 250,9 | 0,28 % |

Bugarska (BG) | 0,0 | 0,00 % | 163,0 | 0,22 % | 247,2 | 0,27 % |

Luksemburg (LU) | 100,7 | 0,22 % | 202,2 | 0,27 % | 196,6 | 0,22 % |

Litva (LT) | 0,0 | 0,00 % | 158,3 | 0,21 % | 186,4 | 0,20 % |

Latvija (LV) | 0,0 | 0,00 % | 118,0 | 0,16 % | 133,9 | 0,15 % |

Cipar (CY) | 0,0 | 0,00 % | 88,2 | 0,12 % | 124,3 | 0,14 % |

Estonija (EE) | 0,0 | 0,00 % | 95,8 | 0,13 % | 98,9 | 0,11 % |

Malta (MT) | 0,0 | 0,00 % | 32,5 | 0,04 % | 40,4 | 0,04 % |

Ukupno | 3565,5 | 7,75 % | 9631,1 | 13,02 % | 11214,6 | 12,32 % |

Ukupna vlastita sredstava na temelju BND-a (BND VS) | 45947,6 | 100,00 % | 73914,7 | 100,00 % | 91057,5 | 100,00 % |

|

Ukupni prihodi (milijuna eura) | 95434,4 | 117563,0 | 127795,0 |

Ukupni BND VS / Ukupni prihodi | 48,15 % | 62,87 % | 71,25 % |

--------------------------------------------------

PRILOG II.

IZRAČUN VLASTITIH SREDSTAVA NA TEMELJU BND-A

Izračun vlastitih sredstava na temelju BND-a kojima se financira proračun

1. Vlastita sredstva na temelju BND-a izračunavaju se primjenom jedinstvene stope na BND država članica. Ta se stopa određuje kao postotak zbroja predviđanja godišnjeg BND-a na način da u potpunosti obuhvaća onaj dio proračuna koji se ne financira iz tradicionalnih vlastitih sredstava, vlastitih sredstava na temelju PDV-a i drugih prihoda [1]. Stoga takvi drugi izvori prihoda utječu na izračun sveukupnih vlastitih sredstava na temelju BND-a.

2. Salda i usklađenja salda BND-a koja se odnose na godinu n izračunavaju se pojedinačno u godini n+1 usporedbom projiciranih podataka sa stvarnim podatcima o BND-u [2], a u idućim godinama (n+2, n+3, n+4,..... itd.) pomoću ažuriranih stvarnih podataka kako je detaljnije opisano u nastavku.

3. Pravila EU-a koja se odnose na izračun vlastitih sredstava dopuštaju mogućnost mijenjanja podataka o BND-u za zadanu financijsku godinu sve do 30. rujna godine n+4. Ovo četverogodišnje pravilo može se produljiti u slučajevima kada Komisija i/ili države članice smatraju da bi se kvaliteta podataka trebala poboljšati u nekim stavkama sastavljanja BND-a za zadanu financijsku godinu [3].

4. Komisijin postupak izražavanja zadrški koristi se za obavješćivanje država članica o tim stavkama koje treba poboljšati. Opća zadrška obuhvaća sastavljanje svih sastavnih dijelova BND-a države članice, dok posebna zadrška obuhvaća procjenu pojedinačnih sastavnih dijelova BND-a. Kada Komisija ukine zadrške, promjene glavnih podataka više se ne mogu uzeti u obzir za izračun vlastitih sredstava.

KORIŠTENJE PODATAKA O BND-U U IZRAČUNU DRUGIH ELEMENATA VLASTITIH SREDSTAVA

5. Podatci o BND-u imaju glavnu ulogu u širem sustavu vlastitih sredstava. Koriste se i za određivanje najvišeg iznosa osnovica PDV-a (koji ne smije premašiti 50 % BND-a) za izračun vlastitih sredstava na temelju PDV-a [4], za preraspodjelu među državama članicama troška koji proizlazi iz ispravke odobrene Ujedinjenoj Kraljevini u vezi s proračunskim neravnotežama [5] i iznosa bruto smanjenja odobrenog Nizozemskoj i Švedskoj na njihove godišnje doprinose BND-a [6], te za određivanje najvećeg ukupnog godišnjeg iznosa obveze i plaćanja koje će ući u proračun (gornje granice) [7].

GODIŠNJI PODATCI O BND-U ZA IZRAČUN VLASTITIH SREDSTAVA

6. Godišnje podatke o BND-u [8] sastavljaju DZS-ovi u državama članicama. DZS-ovi moraju Komisiji (Eurostatu) svake godine prije 22. rujna dostaviti brojčane pokazatelje za BND, BDP i njihove sastavne dijelove, koji obuhvaćaju prethodnu godinu i sve promjene u brojčanim pokazateljima prethodnih godina. Te podatke države članice dostavljaju u "Upitniku o BND-u".

7. Zajedno s tim podatcima, DZS-ovi država članica moraju također podnijeti i izvješće koje pokazuje kako se došlo do agregata, opisujući sve značajne promjene u korištenim postupcima ("metodama") i osnovnim statistički podatcima ("izvorima") te dajući objašnjenja za sve postupke revidiranja ranijih procjena BND-a ("Izvješće o kvaliteti") [9].

8. U svrhu izrade detaljnijeg opisa načina na koji se sastavljaju podatci o BND-u, DZS-ovi bi trebali dostaviti Eurostatu popis postupaka i osnovnih statističkih podataka ("izvori i metode za opis izračuna BND-a") korištenih za donošenje procjena različitih sastavnih dijelova BND-a [10].

9. Prema smjernicama koje je Odbor za BND donio u srpnju 2005. godine, države članice trebale bi pripremiti potpuno ažurirane izvore i metode za opis izračuna BND-a najkasnije godinu dana nakon dovršetka svakog opsežnog postupka revidiranja [11]. Ako država članica nema politiku revidiranja kojom se predviđaju opsežni postupci revidiranja, izvori i metode za opis izračuna BND-a trebali bi se ažurirati najmanje jednom u pet godina.

10. U srpnju 2012. godine te su smjernice izmijenjene i dopunjene tako da se od država članica zahtijeva da dostave ažurirane izvore i metode za opis izračuna BND-a samo ako to zatraži Odbor za BND kada se opsežni postupci revidiranja provedu unutar ciklusa provjere Eurostata.

[1] Vidi članak 5. Uredbe o vlastitim sredstvima.

[2] Vidi članak 10. stavak 6. Uredbe o vlastitim sredstvima.

[3] Vidi članak 10. stavak 7. Uredbe o vlastitim sredstvima.

[4] Vidi članak 2. stavak 1. točka b) Odluke o vlastitim sredstvima.

[5] "Ispravka za UK". Vidi članak 5. Odluke o vlastitim sredstvima.

[6] Vidi članak 2. stavak 5. Odluke o vlastitim sredstvima.

[7] Vidi članak 3. Odluke o vlastitim sredstvima.

[8] Podatci o BND-u sastavljeni su na temelju statističkih podataka i drugih procjena. Razlikuju se od projiciranih podataka koji su korišteni u sustavu vlastitih sredstava u kontekstu postupka za odobravanje godišnjeg proračuna.

[9] Vidi članak 2. Uredbe o BND-u.

[10] Vidi članak 3. Uredbe o BND-u.

[11] Opsežni redovni ili referentni postupci revidiranja podrazumijevaju promjene u izvorima i metodama za sastavljanje nacionalnih računa, dok opsežna povremena revidiranja proizlaze iz važnih metodoloških promjena u konceptima i definicijama i/ili korištenim razvrstavanjima. Vidjeti također fusnotu 50. Izvješća i pripadajući pojmovnik.

--------------------------------------------------

PRILOG III.

KOMISIJINA PROVJERA IZVORA I METODA ZA OPIS IZRAČUNA BND-A DRŽAVA ČLANICA

IZRAŽAVANJE OPĆIH ZADRŠKI

1. S obzirom na to da su podatci o BND-u dostupni za potrebe vlastitih sredstava samo četiri godine i s obzirom na to da procjena Eurostata o izvorima i metodama za opis izračuna BND-a država članica može potrajati duže od tog razdoblja (kao što se to na primjer dogodilo za podatke o BND-u od 2002. godine nadalje), Komisija (GU za proračun) izražava opće zadrške koje obuhvaćaju sastavljanje svih sastavnih dijelova BND-a određene države članice.

UREDSKE PROVJERE NA TEMELJU UPITNIKA ZA PROCJENU IZVORA I METODA ZA OPIS IZRAČUNA BND-A

2. Eurostat pregledava izvore i metode za opis izračuna BND-a [1] kako bi osigurao "sustavan, dosljedan i pravedan" pristup u procjeni kvalitete podataka o BND-u država članica. Eurostatov rad dokumentira se pomoću upitnika za procjenu izvora i metoda za opis izračuna BND-a koji sadrži 265 detaljnih pitanja o sastavljanju cjelokupnih nacionalnih računa.

INFORMATIVNI POSJETI [2]

3. Uzimajući u obzir uredske provjere na temelju upitnika za procjenu izvora i metoda za opis izračuna BND-a, Eurostat priprema pitanja koja je potrebno razjasniti tijekom informativnog posjeta DZS-u. Informativni posjet posebno ima za cilj prikupiti potrebne podatke radi utvrđivanja nedostataka u statističkim izvorima i metodama koje se koriste za izračun BND-a i sastavnih dijelova.

IZVJEŠĆA SA SLUŽBENIH POSJETA I MJERE

4. Iz informativnog posjeta određenoj državi članici proizlaze "mjere" koje se sastoje od problema za koje su potrebne moguće metodološke promjene i/ili je potrebno ukloniti nedostatke u nadzornim i kontrolnim sustavima. Te su mjere podijeljene u sljedećih pet kategorija:

Mjere "A": potrebno je moguće poboljšanje metodologije;

Mjere "B": dostavljanje novih informacija koje treba uključiti u izvore i metode za opis izračuna BND-a;

Mjere "C": ponovno sastavljanje, pojašnjenje ili ispravljanje već postojećih podataka u izvorima i metodama za opis izračuna BND-a;

Mjere "D": dostavljanje novih podataka koji ne moraju nužno biti uključeni u izvore i metode za opis izračuna BND-a;

Mjere "E": mjere koje će provesti Eurostat.

5. Eurostat i DZS-ovi trebaju se usuglasiti o Izvješćima sa službenih posjeta (zajedno s rasporedom za provedbu mjera), te bi ih se trebalo dostaviti Odboru za BND radi rasprave i donošenja.

IZRAVNA PROVJERA

6. Kao dodatak pregledu izvora i metoda za opis izračuna BND-a na temelju upitnika za procjenu izvora i metoda za opis izračuna BND-a, Eurostat od 2007. godine provodi izravnu provjeru sastavnih dijelova BND-a, prema preporuci Suda [3].

7. Kako je utvrđeno u Eurostatovim smjernicama, ovim se pristupom uglavnom nastoji pratiti trag od odabranog sastavnog dijela nacionalnih računa natrag do izvornih podataka [4].

8. Izravna provjera općenito se provodi za jedan ili dva sastavna dijela BND-a. Eurostat obično ne očekuje da će na temelju ovoga rada moći izvući zaključke o svim dijelovima procjena uključenih u izvore i metode za opis izračuna BND-a.

EVIDENCIJA I OZNAČENE PROMJENE IZVORA I METODA ZA OPIS IZRAČUNA BND-A

9. U svrhu praćenja napretka u mjerama i dokumentiranja procesa provjere, Eurostat vodi evidenciju koja prikazuje sve podatke povezane sa svakom mjerom i trajno ažurira (nejavnu) verziju izvora i metoda za opis izračuna BND-a u praćenom modu.

IZVJEŠĆA O PROCJENAMA

10. Eurostat izrađuje izvješća o procjeni vezana za kvalitetu podataka o BND-u država članica koja se odnose na određeni broj godina (npr. razdoblje od 2002. do 2010. g.). Komisija koristi izvješća o procjeni kao osnovu za izražavanje posebnih zadrški.

IZRAŽAVANJE POSEBNIH ZADRŠKI I UKLANJANJE OPĆIH ZADRŠKI

11. Za svaku mjeru koju Eurostat smatra važnom, a za koju potpuni podatci nisu stavljeni na raspolaganje i/ili DZS-ovi nisu proveli potrebna poboljšanja, Komisija izražava posebne zadrške koje obuhvaćaju procjenu pojedinačnih sastavnih dijelova BND-a. To znači da je provjera potpuna i da se sve postojeće opće zadrške mogu ukloniti.

[1] Vidi fusnotu 11 Izvješća.

[2] Provodi ih Komisija. Mogu sudjelovati i predstavnici iz drugih država članica (vidi članak 6. Uredbe o BND-u).

[3] Vidi odlomak 4.30 (a) godišnjeg izvješća Suda za 2005. godinu, prilog 4.1 godišnjeg izvješća za 2006. g. i stavak 4.45 godišnjeg izvješća za 2007. g.

[4] Glavni ciljevi izravne provjere su provjeriti odražava li opis izvora i metoda u opisu izračuna BND-a na prikladan način praksu prikupljanja koja je stvarno primijenjena i jesu li osnovni podatci kako su prikazani u izvorima prikladno obrađeni u brojčanim pokazateljima nacionalnih računa koje su dostavile države članice za vlastita sredstva na temelju BND-a. Eurostat ne radi procjene sastavnih dijelova BND-a pomoću ovog pristupa.

--------------------------------------------------

PRILOG IV.

PREGLED REVIZIJSKOG PRISTUPA I METODOLOGIJE SUDA

+++++ TIFF +++++

Izvor: Sud.

--------------------------------------------------

PRILOG V.

KONTROLNI MODEL SUDA

U SMJERU KA BOLJEM KONTROLNOM OKVIRU

1. Sud je analizirao opću arhitekturu sustava Komisije kako bi utvrdio dobre primjere iz prakse sustava provjere koje će se koristiti u svrhu ove revizije.

2. Ti primjeri iz prakse uključuju bolje strukturiran i formaliziran pristup, kao i bolju raspodjelu resursa. Oni predviđaju drukčiju mješavinu kontrolnih postupaka u usporedbi s Komisijinim okvirom: manji intenzitet kvalitativnog ispitivanja izvora i metoda za opis izračuna BND-a država članica i više ispitivanja procesa sastavljanja kroz dubinsku provjeru [1] značajnih i rizičnih sastavnih dijelova.

3. Ti sustavi provjere, koji su konsolidirani u ovom kontrolnom modelu, podijeljeni su u tri ključna koraka Eurostatove provjere, kao što je opisano u nastavku.

1. KORAK – STRATEGIJA/PRISTUP PROVJERE

4. Predložena strategija/pristup uključuje planiranje i određivanje glavnih zadaća provjere sastavnih dijelova BND-a pomoću strukturirane metodologije koja primjenjuje načelo troškova i koristi ("analiza troškova i koristi").

5. U analizi troškova i koristi trebali bi se primijeniti sljedeći alati i postupci:

(a) Potrebno je provesti detaljnu kvalitativnu procjenu rizika sastavljanja BND-a u državama članicama. Izvori rizika i čimbenici izneseni su u prilogu VI., a procjena uzima u obzir proces sastavljanja BDP-a prema proizvodnom pristupu. Uredska provjera [2] izvora i metoda za opis izračuna BND-a i najnovija godišnja Izvješća o kvaliteti država članica glavna su informacija koju treba koristiti za obavljanje detaljne procjene inherentnih rizika. Kontrolni rizici [3] se ne razmatraju zbog toga što se DZS-ovi država članica tek djelomično oslanjaju na nadzorne i kontrolne sustave za sastavljanje nacionalnih računa.

(b) Potrebno je pripremiti matricu [4] radi predstavljanja sastavljanja sastavnih dijelova BDP-a (u okviru proizvodnog pristupa) i prijelaznih stavki BDP-a/BNP-a na temelju sljedeća dva elementa: rezultata procjene rizika (povezan s ponderima rizika) [5] i veličine sastavnih dijelova u gospodarstvu (postotak sastavnog dijela BDP-a/BND-a u odnosu na ukupni BND). Množenjem pondera rizika s veličinom svakog sastavnog dijela utvrđuje se pokazatelj veličine rizika. U svrhu ove revizije, taj se pokazatelj izračunava za svaku djelatnost NACE (Rev. 1) i za prijelazne stavke. Analiza troškova i koristi može se također primijeniti na rashodovne i dohodovne pristupe [6].

(c) Koristi i troškovi u ovoj analizi (metodologiji) trebali bi se utvrditi kako slijedi: vrijednost pokazatelja veličine rizika za sastavne dijelove BDP-a/BND-a koji su odabrani za dubinsku provjeru predstavlja "koristi", dok su "troškovi" oportuni trošak nedostatka dubinske provjere drugih sastavnih dijelova BDP-a/ BND-a. Troškovi se mjere zbrojem vrijednosti pripisanih pokazateljima veličine rizika sastavnih dijelova BDP-a/BND-a koji nisu provjereni.

(d) U svrhu odabira sastavnih dijelova BDP-a/BND-a koje će se dubinski provjeravati, Sud predlaže korištenje referentnog praga kao općeg pravila [7] (kriteriji značajnosti): odabiru se sastavni dijelovi čija je vrijednost pokazatelja veličine rizika iznad referentnog praga, dok se oni s vrijednošću ispod referentnog praga ne odabiru. U nekim opravdanim slučajevima mogući su izuzetci za ove kvantitativne kriterije radi poboljšanja djelotvornosti analize troškova i koristi.

(e) Broj sastavnih dijelova BDP-a/BND-a koje će se odabrati u pojedinačnoj državi članici ovisi o resursima osoblja raspoloživom za provjeru.

2. KORAK – PROCES PROVJERE

6. Potrebno je provesti dubinsku provjeru sastavnih dijelova BDP-a/BND-a koji su odabrani na temelju analize troškova i koristi (kako je opisano u 1. koraku). Opseg i ciljevi dubinske provjere trebali bi biti širi od opsega i ciljeva izravne provjere koju je proveo Eurostat. Nadalje, pristup temeljen na riziku primjenjuje se u kontekstu dubinske provjere, kao što je objašnjeno u nastavku:

Opseg: provjera obuhvaća cjelokupni proces sastavljanja odabranih sastavnih dijelova BDP-a odnosno BND-a, uključujući ispitivanje kvalitete osnovnih izvora podataka (primarnih podataka) unatoč tome što pripadaju odjelima DZS-ova koji nisu nadležni za nacionalne račune ili drugim tijelima koja dostavljaju statističke podatke.

Ciljevi: osim ciljeva opisanih u Eurostatovim smjernicama za izravnu provjeru, dubinska provjera također uključuje ispitivanje usklađenosti odabranih sastavnih dijelova BDP-a/BND-a s ESA95.

Pristup: počevši od rekonstrukcije traga od zbirne do raščlanjene razine, provjera je usredotočena na pod-sastavnice utvrđene tim potprocesima sastavljanja za koje se na temelju procjene rizika smatra da predstavljaju (vrlo) visok rizik (vidi odlomak 5. točku a) ovog Priloga).

7. Dubinska provjera sastavnih dijelova BDP-a/BND-a provodi se tijekom "kontrolnih posjeta" [8] DZS-ovima. Potrebno je sastaviti detaljni kontrolni popis za provjeru kako bi se obuhvatili rizici povezani s procesom sastavljanja nacionalnih računa (vidi prilog VI.) i osigurao dosljedan pristup svih država članica. Nalazi bi se trebali usuglasiti s DZS-ovima, ali nema potrebe da Odbor za BND odobri izvješća o kontrolnim posjetima [9] jer je ukupna procjena podataka o BND-u za svaku državu članicu uključena u izvješće o procjeni koje bi trebao pregledati Odbor za BND (vidi 3. korak).

3. KORAK – IZVJEŠĆIVANJE

8. Izvješćivanje o provjeri vlastitih sredstava na temelju BND-a trebalo bi se odvijati na tri razine, kao što je opisano u nastavku.

IZVJEŠĆA O PROCJENI

9. Ta bi izvješća trebala uključiti ukupnu procjenu o pouzdanosti, usporedivosti i sveobuhvatnosti podataka država članica o BND-u na temelju primjene načela troškova i koristi (vidi 1 i 2. korak), te bi u njima trebalo opisati barem sljedeće:

(a) Osnovne informacije o kontekstu,

(b) Cilj/ciljevi i opseg provjere (odnosno glavne dokumente na kojima se pregled temelji),

(c) Obavljeni rad,

(d) Nalazi,

(e) Zaključak (ukupna procjena),

(f) Zamjerke.

10. Za zaključak izvješća potrebno je sastaviti standardni tekst. Potrebno je utvrditi kriterije značajnosti (tj. postotak vrijednosti ispitanog sastavnog dijela i/ili BND-a) kako bi se napravila razlika između značajnih i beznačajnih nalaza koji su dobiveni dubinskom provjerom. Ako učinak svih značajnih nalaza (odnosno uvjeta) prelazi utvrđeni referentni prag (npr. 2 % BND-a), ukupna procjena trebala bi biti negativna.

MIŠLJENJE ODBORA ZA BND

11. Ovo mišljenje bi trebalo uzeti u obzir provjeru koju je Komisija provela u skladu sa svojim kontrolnim okvirom i Eurostatove provjere dosljednosti podataka i informacija koje države članice dostavljaju u svojim godišnjim Upitnicima o BND-u i Izvješćima o kvaliteti BND-a.

12. Mišljenje Odbora za BND trebalo bi obuhvatiti barem sljedeće:

(a) Osnovne podatke i pravnu osnovu,

(b) Cilj/ciljeve i opseg provjere (odnosno glavne dokumente na kojima se pregled temelji),

(c) Obavljeni rad,

(d) (Opće i posebne) zadrške i druge značajne nalaze,

(e) Zaključak (mišljenje),

(f) Zamjerke.

13. Mišljenje može biti povoljno, nepovoljno ili povoljno sa zamjerkama. Mišljenje bi trebalo biti uvjetno kada postoje opće zadrške i/ili (značajne) posebne zadrške ili kada su Eurostatovim provjerama Upitnika o BND-u i Izvješća o kvaliteti BND-a utvrđeni značajni nalazi. Ako zbog zamjerki nije moguće dati povoljno mišljenje (vidi odlomak 10. ovog Priloga), povezani podatci o BND-u trebali bi se uzeti u obzir samo za izračun vlastitih sredstava na temelju BND-a kada Komisija propisno opravda njihovu uporabu.

14. Predloženi standardni tekst za ovo mišljenje prikazan je u okviru 1.

OKVIR 1 – PREDLOŽENI STANDARDNI TEKST ZA GODIŠNJE MIŠLJENJE ODBORA ZA BND

Uzimajući u obzir ciljeve i opseg provjere podataka o BND-u (vidi.....) i na temelju rada Eurostata (vidi.....), Odbor za BND daje sljedeće mišljenje [u skladu s člankom 5. stavkom 2. točkom b) Uredbe o BND-u]: korištenje podataka uključenih u Upitnike o BND-u za [GODINA] g. i Izvješća o kvaliteti za vlastita sredstva koje su dostavile države članice primjereno je / nije primjereno. [Međutim,..... mišljenje je uvjetno zbog sljedećih zamjerki..... npr. izražene su (opće i/ili posebne) zadrške o podatcima o BND-u u skladu s člankom 10. stavkom 7. Uredbe br. 1150/2000.....].

GODIŠNJA IZVJEŠĆA O RADU

15. Eurostat i GU za proračun u svojim godišnjim izvješćima o radu trebaju opisati (u 1. dijelu "Postignuća politike", 2. dijelu "Sustavi upravljanja i unutarnje kontrole" i/ili u 3. dijelu "Sastavni dijelovi za davanje jamstvene izjave" [10]) provjeru vlastitih sredstava na temelju BND-a [11], navodeći relevantne informacije o korištenju sredstava u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja.

16. Kao ovlašteni nalogodavac za vlastita sredstva na temelju BND-a, GU za proračun bi također trebao priložiti i primjerene dokaze (npr. pokazatelje o zakonitosti i pravilnosti) kojima bi potkrijepila vlastitu Jamstvenu izjavu (odnosno 4. dio godišnjih izvješća o radu) o upravljanju vlastitim sredstvima na temelju BND-a.

17. U pogledu kvalitete podataka o BND-u korištenih za izračune vlastitih sredstava, Eurostat bi GU za proračun trebao dostaviti ukupnu godišnju procjenu o podatcima o BND-u kako bi omogućio GU-u da potvrdi jamstvenu Izjavu. U suprotnom, Eurostat bi jamstvo o kvaliteti podataka o BND-u koji će se koristiti za vlastita sredstva mogao dati u svojim godišnjim izvješćima o radu, a GU za proračun bi se u svojim godišnjim izvješćima o radu mogao pozvati na ove sastavne dijelove za davanje jamstvene izjave.

18. Godišnje mišljenje Odbora za BND može se koristiti kao izvor jamstva pod uvjetom da je sadržaj toga mišljenja jasan i da je ukupni zaključak nedvosmislen.

19. Opseg izjave trebao bi biti jasno naveden u godišnjem izvješću o radu GU-a za proračun kako bi se u izvješću iznio istinit i pošten prikaz zakonitosti i pravilnosti povezanih transakcija te dobrog financijskog upravljanja vlastitim sredstvima na temelju BND-a. Predloženi tekst za pojašnjenje opsega izjave naveden je u okviru 2.

OKVIR 2 – OPSEG IZJAVE O VLASTITIM SREDSTVIMA NA TEMELJU BND-A

(a) Daje se jamstvo o izračunu vlastitih sredstava na temelju BND-a za tekuću godinu koji se izvršava na temelju projiciranih podataka (u skladu s člankom 5. Uredbe br. 1150/2000) koje treba prilagođavati u narednim godinama, te o izračunu salda [12] i usklađenja [13] salda vlastitih sredstava na temelju BND-a za prethodne godine (članak 10. stavak 6. i članak 10 stavak 7. Uredbe br. 1150/2000);

(b) Podatci o BND-u država članica za određenu godinu mogu se prilagođavati tijekom četiri naredne godine. Osim toga, postojanje općih i posebnih zadrški omogućuje izmjenu tih podataka i nakon tog razdoblja;

(c) Procjena kvalitete podataka o BND-u temelji se na Eurostatovoj provjeri, kao što je opisano u 1. i 2. dijelu godišnjeg izvješća o radu, a temelj za jamstvo opisan je u 3. dijelu [14];

(d) Odbor za BND je dana ….., usvojio godišnje mišljenje (povoljno, nepovoljno ili povoljno sa zamjerkom/zamjerkama) o primjerenosti podataka o BND-u za potrebe vlastitih sredstava, uzimajući u obzir načelo troškova i koristi.

[1] Vidi fusnotu 16 Izvješća.

[2] Ako je potrebno, "informativni posjet" (u skladu s člankom 6. Uredbe o BND-u) može se izvršiti radi objašnjenja procesa sastavljanja nacionalnih računa.

[3] Uključujući također i rizike koji proizlaze iz funkcioniranja sustava za izradu statističkih podataka (tj. vidi izvor rizika D u prilogu VI.).

[4] Eurostat je također predložio korištenje slične matrice rizika u planiranju kontrola BND-a kako bi se postupilo na temelju jedne od preporuka koju je dao njegov Odjel za unutarnju reviziju u izvješću o statističkom procesu BND-a objavljenom u kolovozu 2011 g.

[5] Revizori Suda predlažu korištenje sljedećih pondera rizika: 100 za "vrlo visoke" rizike, 75 za "visoke" rizike, 50 za "srednje" rizike i 10 za "niske" rizike.