IZVJEŠĆE KOMISIJE GODIŠNJE IZVJEŠĆE ZA 2013. O SUPSIDIJARNOSTI I PROPORCIONALNOSTI /* COM/2014/0506 final */





1. Uvod Ovo je dvadeset i prvo godišnje izvješće o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti u zakonodavnoj praksi EU-a koje se dostavlja u skladu s člankom 9. Protokola br. 2. o primjeni tih načela (dalje u tekstu „Protokol”) koji je priložen Ugovoru o funkcioniranju Europske unije (UFEU). U izvješću se analizira kako institucije i tijela EU-a provode ta dva načela te je li došlo do promjena u praksi u usporedbi s prethodnim godinama. Također je prikazana iscrpnija analiza niza prijedloga Komisije koji su bili predmet obrazloženih mišljenja koja su dostavili nacionalni parlamenti u 2013. S obzirom na usku povezanost između načela kontrole poštovanja načela supsidijarnosti i političkog dijaloga između nacionalnih parlamenata i Komisije, ovo se izvješće treba smatrati nadopunom Godišnjeg izvješća Komisije za 2013. o odnosima s nacionalnim parlamentima.[1] 2. Kako institucije primjenjuju načela 2.1. Komisija Komisija je u okviru razvoja politika uvela postupke za ocjenjivanje usklađenosti s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti u različitim fazama ciklusa donošenja odluka u skladu s načelima pametnog donošenja propisa. Prije predlaganja novih inicijativa ona provjerava je li djelovanje na razini EU-a zakonito i nužno. Za sve važne nove inicijative objavljuju se planovi.[2] U planovima se prikazuje preliminarni opis mogućih inicijativa i pregled planova Komisije u vezi s politikama i aktivnostima savjetovanjima. Oni također uključuju početno obrazloženje djelovanja u pogledu supsidijarnosti i proporcionalnosti. Kada je potrebno izvršiti procjenu učinka, dionici se, putem javnog savjetovanja, pozivaju da dostave svoje komentare na potrebu za djelovanjem i moguća rješenja za utvrđene probleme. Na temelju odgovora na to savjetovanje i ostalih relevantnih podataka, u okviru procjena učinka analizira se supsidijarnost i procjenjuje proporcionalnost ispitanih mogućnosti. U Smjernicama o procjeni učinka navedene su smjernice o procjenjivanju potrebe za djelovanjem EU-a i o dodanoj vrijednosti tog djelovanja.[3] Kasnije u postupku razvoja politike, Odbor za procjenu učinka detaljno analizira procjene učinka.[4] U 2013. Odbor za procjenu učinka preispitao je 97 procjena učinaka i objavio 142 mišljenja. Svoje komentare u vezi s pitanjima supsidijarnosti i proporcionalnosti dao je u više od trećine (34 %) preispitanih slučajeva. Iz toga se vidi važnost koju Komisija u pripremi zakonodavnih prijedloga pridaje supsidijarnosti i proporcionalnosti. U obrazloženju kojim je popraćen zakonodavni prijedlog također je navedeno kako je prijedlog usklađen s načelom supsidijarnosti. Prijedlog Direktive o privremenoj pravnoj pomoći za osumnjičene ili optužene osobe lišene slobode i o pravnoj pomoći u postupcima na temelju europskog uhidbenog naloga[5] primjeri su slučaja u kojem se intenzivno raspravljalo o supsidijarnosti. Odbor za procjenu učinka dao je pozitivno mišljenje, ali je svejedno smatrao da bi „u izvješću trebalo biti jasnije opisano kojim se problemima temeljnih prava koji nisu adekvatno riješeni na razini država članica ili EKLJP-a mora pozabaviti EU. U njemu bi trebalo biti navedeno koje države članice nemaju uspostavljene okvire za pravnu pomoć za osiguranje ispravne provedbe Direktive o pravu na pristup odvjetniku kako bi bilo jasno kada države članice ne ispunjuju nužne zahtjeve i kada je potrebno djelovanje EU-a za osiguranje minimalnih standarda prava.” Zbog toga su odgovarajući dijelovi procjene učinka pojačani i jasnije je objašnjena nedostatnost postojećih rješenja. Još jedan je primjer prijedlog Direktive o izmjeni Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost s obzirom na standardnu prijavu PDV-a.[6] Odbor je smatrao da bi se „u izvješću trebala dalje razviti analiza supsidijarnosti”. Drugim riječima, zatražio je više pojedinosti kako bi se pokazalo da prijava PDV-a trenutačno ne funkcionira učinkovito i da se poduzećima nameće nepotrebno opterećenje i pokazao da izabranom mogućnošću neće biti uzrokovano dodatno opterećenje za države članice koje imaju manje složene sustave PDV-a. Odgovarajući dijelovi procjene učinka izmijenjeni su u skladu s tim preporukama te je osigurano bolje objašnjenje zašto su potrebni određeni minimalni standardi za smanjenje prepreka za prekograničnu trgovinu i za smanjenje administrativnog opterećenja za poduzeća. Aspekti proporcionalnosti razmatrani su, na primjer, u procjeni učinka uz prijedlog Uredbe o indeksima koji se rabe kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima.[7] Odbor je preporučio da se u procjeni učinka „bolje objasni kako će se osigurati proporcionalnost, posebno za manje ili manje rizične doprinositelje referentnim vrijednostima / proizvođače“. Zbog toga je u revidiranu procjenu učinka uključeno detaljnije objašnjenje u kojem je posebno navedeno kako će se zahtjevi prilagoditi kako bi planirane mjere manje opterećivale manje proizvođače. Odbor svojim preporukama pomaže poboljšati analizu poštovanja načela supsidijarnosti i proporcionalnosti. Njegova su mišljenja ključna potpora u postupku donošenja političkih odluka u Komisiji. Supsidijarnost i proporcionalnost također su od ključne važnosti u kontekstu retrospektivne evaluacije kojom se procjenjuje jesu li djelovanja EU-a i dalje nužna i ostvaruju li zaista očekivane rezultate i pridonose li u konačnici poboljšanju uvjeta za europske građane i poduzeća i globalnoj ulozi EU-a na razini koju države članice ne bi mogle same ostvariti. Komisija je odlučna prije razmatranja mogućih promjena „prvo provoditi evaluaciju” i analizirati prethodne rezultate. Prikupljanjem dokaza i utvrđivanjem pouka koje mogu služiti kao osnova za odlučivanje, EU je uključio evaluaciju politike EU-a kao sastavni i stalni dio svoje izrade politika. Dodana vrijednost EU-a, ili procjena uloge koju ima intervencija na razini EU-a i stajalište je li na toj razini još uvijek potrebno kontinuirano djelovanje, jedno je od pet ključnih pitanja evaluacije (djelotvornost, učinkovitost, relevantnost, dosljednost, dodana vrijednost EU-a) u odnosu na koja se redovito ocjenjuju politike i zakonodavstvo EU-a. .[8] 2.2. Nacionalni parlamenti Komisija je u 2013. zaprimila 88 obrazloženih mišljenja[9] o poštovanju načela supsidijarnosti (vidjeti prilog) od nacionalnih parlamenata, što je porast od 25 % u odnosu na prethodnu godinu (70 obrazloženih mišljenja u 2012.). Udio obrazloženih mišljenja zaprimljenih u 2013. bio je veći (14 %) od ukupnog broja mišljenja koja je Komisija zaprimila u kontekstu šireg političkog dijaloga s nacionalnim parlamentima (621). U 2012. i 2011. nešto malo više od 10 % mišljenja bila su obrazložena mišljenja. U 2013. su nacionalni parlamenti drugi put upotrijebili „žuti karton” u kontekstu mehanizma kontrole poštovanja načela supsidijarnosti, kao odgovor na Komisijin prijedlog Uredbe Vijeća o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja (UEJT).[10] Slučaj će biti podrobnije opisan u poglavlju 3. Obrazložena mišljenja i dalje se znatno razlikuju s obzirom na oblik i vrstu argumenata koje su nacionalni parlamenti dostavili u potporu svojeg zaključka o povredi načela supsidijarnosti. Kao i u 2012., nacionalni su parlamenti u 2013. objavili obrazložena mišljenja o nizu tema. Ukupno 88 obrazloženih mišljenja odnosilo se na 36[11] prijedloga Komisije. Ukupno 13 obrazloženih mišljenja izdano je u odnosu na prijedlog o UEJT-u, a drugi je najveći broj obrazloženih mišljenja (devet) objavljen u odnosu na prijedlog Direktive o uspostavi okvira za pomorsko prostorno planiranje i integrirano upravljanje obalom[12] Nacionalni parlamenti objavili su sedam obrazloženih mišljenja o prijedlogu Direktive o usklađivanju zakona i drugih propisa država članica u proizvodnji, predstavljanju i prodaji duhanskih i srodnih proizvoda[13] te o prijedlogu Uredbe o uspostavi okvira za pristup tržištu lučkih usluga i financijskoj transparentnosti luka.[14] (Više pojedinosti nalazi se u prilogu ovom izvješću). Kao i 2012., švedski Riksdag bio je nacionalni parlament koji je donio daleko najveći broj obrazloženih mišljenja (9), iako je to puno manje nego što je donio u 2012. (20). Austrijski Bundesrat i litavski Seimas donijeli su drugi najveći broj obrazloženih mišljenja (svaki 6), a nakon njih dva španjolska doma (Congreso de los Diputados i Senado), malteška Kamra tad-Deputati, nizozemski Tweede Kamer i House of Commons Ujedinjene Kraljevine (5 svaki). 2.3. Europski parlament i Vijeće a) Europski parlament U odnosu na pitanja supsidijarnosti i proporcionalnosti, Europski parlament učvrstio je praksu podupiranja zakonodavnih izvješća na vlastitu inicijativu na temelju članka 225. UFEU-a analizom rizika moguće dodatne vrijednosti za EU utemeljenom na dokazima. U 2013. ukupno je dovršeno pet procjena kojima su popraćena zakonodavna izvješća na vlastitu inicijativu. One su obuhvaćale: · bolje upravljanje jedinstvenim tržištem; · borbu protiv nasilja nad ženama; · Direktivu o prekograničnom prijenosu registriranog sjedišta trgovačkog društva (Četrnaesta direktiva o pravu trgovačkih društava); · primjenu načela jednakih plaća za muškarce i žene za jednaki rad i rad jednake vrijednosti i · statut europskih uzajamnih društava. Osim toga, u 2013. dovršeno je pet izvješća o „trošku ne-Europe”. Svrha je tih izvješća bila proučiti mogućnosti za prednosti i/ili ostvarivanje „javne koristi” djelovanjem na razini EU-a u posebnim područjima politika. Ona su obuhvaćala: · europsku zajedničku sigurnosnu i obrambenu politiku; · poboljšanje koordinacije među donatorima iz EU-a; · europski zakonik o međunarodnom privatnom pravu; · jedinstveno tržište za energiju i · promicanje slobodnog kretanja radnika i poduzeća pojednostavljenjem postupka priznavanja određenih javnih isprava u EU-u. Odjel Europskog parlamenta za ex-ante procjenu učinka u 2013. je objavio 50 početnih ocjena Komisijinih procjena učinka, dvije podrobne ocjene Komisijinih procjena učinka, tri procjene učinka o izmjenama koje je donio Parlament (ukupno je procijenjeno 20 izmjena) i jednu alternativnu procjenu učinka (u slučaju kada ju Komisija nije izradila). b) Vijeće U skladu s člankom 4. stavkom 3. Protokola br. 2, Vijeće prosljeđuje nacionalnim parlamentima sve nacrte zakonodavnih akata i izmijenjene nacrte koje je izradila skupina država članica, Sud Europske unije, Europska središnja banka (ESB) ili Europska investicijska banka (EIB). U skladu s tom obvezom (prema članku 6. drugom stavku Protokola), predsjednik Vijeća prosljeđuje vladama tih država članica mišljenje o nacrtu zakonodavnog akta koji je izradila skupina država članica. Predsjednik Vijeća prosljeđuje predmetnoj instituciji ili tijelu mišljenje o nacrtu zakonodavnog akta koji su izradili Sud Europske unije, ESB ili EIB (u skladu s člankom 6.trećim stavkom Protokola). Uz te obveze iz Ugovora, Glavno tajništvo Vijeća obavješćuje članove Vijeća o mišljenjima države članice o nacrtu zakonodavnih akata koje su izradile druge institucije. Tajništvo Vijeća zaprimilo je u 2013. velik broj mišljenja i obrazloženih mišljenja od nacionalnih parlamenata koja su izdana u skladu s Protokolom i u okviru političkog dijaloga između nacionalnih parlamenata i Komisije. Ta su mišljenja proslijeđena na znanje članovima Vijeća. Nadalje, u okviru zakonodavnih postupaka Vijeće provjerava usklađenost s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti prilikom preispitivanja procjena učinka kojima su popraćeni prijedlozi Komisije. 2.4. Odbor regija Odbor regija (CoR) u 2013. je donio i proveo svoj prvi Program rada za supsidijarnost.[15] Program je uključivao pet inicijativa,[16] izabranih iz Programa rada Europske komisije na temelju dogovorenih kriterija,[17] u okviru kojih će se posebno pratiti primjena načela supsidijarnosti. Budući da su za provedbu zakonodavstva EU-a u području gospodarenja otpadom u većini država članica nadležna lokalna i regionalna tijela vlasti, CoR je pažljivo pratio preispitivanje politike i zakonodavstva EU-a u području gospodarenja otpadom te se savjetovao sa Stručnom skupinom za supsidijarnost i Mrežom za nadzor nad poštovanjem načela supsidijarnosti. Uslijed inicijative Paketa o lukama javila se zabrinutost da paketom o lukama možda neće biti dovoljno uzete u obzir lokalne i regionalne različitosti u Europi i stoga su paralelno s razdobljem od osam tjedana iz mehanizma ranog upozorenja s regionalnim parlamentima i vladama provedena savjetovanja o pitanjima povezanima s načelom supsidijarnosti i proporcionalnosti. Svi sudionici u savjetovanju zaključili su da je inicijativa u skladu s načelom supsidijarnosti, ali su se javila neka pitanja proporcionalnosti. Za potrebe razmatranja te inicijative, 25. rujna 2013. organizirana je radionica o teritorijalnoj procjeni učinka na temelju metodologije brzog pregleda[18]. Radionicu u vezi s tom inicijativom 25. rujna 2013. zajednički su organizirali CoR i Europska promatračka mreža za teritorijalni razvoj i koheziju (ESPON). Tada je CoR prvi put proveo teritorijalnu procjenu učinka s pomoću metodologije brzog pregleda (Quick Scan). Također je s regionalnim parlamentima i vladama provedeno savjetovanje o supsidijarnosti i proporcionalnosti prijedloga Direktive o elektroničkom izdavanju računa u javnoj nabavi s obzirom na mogući učinak te inicijative na troškove i administrativno opterećenje na lokalnoj i regionalnoj razini. Ispitanici su se većinom složili da je inicijativa u skladu s načelom supsidijarnosti, ali su postavili određena pitanja u vezi s načelom proporcionalnosti. U odgovorima je posebno istaknuto da nije dovoljno uzeta u obzir perspektiva lokalnih i regionalnih vlasti. Izvan programa rada Komisije, Stručna skupina za supsidijarnost također je sudjelovala u pripremi mišljenja CoR-a na vlastitu inicijativu o prenošenju ovlasti u EU-u i o mjestu lokalne i regionalne samouprave u donošenju i provedbi politika u EU-u.[19] Kako bi podržao praćenje supsidijarnosti, CoR je dodatno nadogradio REGPEX – internetski alat za regije sa zakonodavnim ovlastima – dodavanjem interaktivne karte regije sa zakonodavnim ovlastima i profila svakog regionalnog parlamenta. Kao pomoć za procjenu iskustva s primjenom sustava ranog upozoravanja i za širenje najbolje prakse, CoR je objavio studiju „Rani sustav upozoravanja za supsidijarnost iz Ugovora iz Lisabona – uloga regionalnih parlamenata sa zakonodavnim ovlastima i ostalih tijela na razini nižoj od državne”. U nekim je mišljenjima CoR-a u 2013. izražena zabrinutost u vezi s usklađenošću zakonodavnih inicijativa EU-a s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti. U mišljenju o predloženoj Direktivi o uspostavi okvira za pomorsko prostorno planiranje i integrirano upravljanje obalom[20] tvrdi se da prijedlog nije u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti. CoR je također izrazio zabrinutost zbog uporabe delegiranih akata u svom mišljenju o prijedlogu Uredbe o službenim kontrolama[21] i u svom mišljenju o prijedlogu Direktive o proizvodnji, predstavljanju i prodaji duhanskih i srodnih proizvoda.[22] Također se upućuje na Godišnje izvješće o supsidijarnosti iz 2013. koje je objavio Odbor regija.[23] 2.5. Sud Europske unije Sud Europske unije u 2013. nije donio nikakve ključne presude o načelu supsidijarnosti, ali je Opći sud donio dvije presude o tom načelu. U predmetu T-31/07, Du Pont de Nemours i ostali protiv Komisije, niz poduzeća podnio je tužbu za poništenje Direktive Komisije koja je uključivala flusilazol, u određenim granicama, kao aktivnu tvar u proizvodima za zaštitu bilja u skladu s Direktivom 91/414/EZ.[24] Jedna od osnova u predmetu bila je povreda načela supsidijarnosti. U svojoj presudi od 12. travnja 2013. Opći je sud naglasio da se načelo primjenjuje samo u područjima koja nisu u isključivoj nadležnosti EU-a (stavak 202.) Budući da se Direktivom 91/414/EU na Uniju prenose ovlasti isključive nadležnosti za ocjenjivanje aktivnih tvari koje se mogu koristiti u proizvodima za zaštitu bilja i za određivanje ograničenja na njihovo prihvaćanje (stavci 203. i 204.), smatralo se da mjera donesena prilikom izvršavanja te nadležnosti nije obuhvaćena načelom supsidijarnosti (stavak 205.). Opći je sud stoga odbacio argument podnositelja potvrđujući svoju sudsku praksu o tome pitanju.[25] U predmetu T-526/10, Inuit Tapiriit Kanatami i ostali protiv Komisije, podnositelji su zatražili poništenje Uredbe Komisije kojom su propisana detaljna pravila o trgovini tuljanima,[26] na osnovi povrede načela supsidijarnosti. Opći je sud u svojoj presudi od 25. travnja 2013. odbacio taj zahtjev. Uputio je na sudsku praksu u skladu s kojom se načelo supsidijarnosti primjenjuje na mjere EU-a utemeljene na članku 114. UFEU-a „ako se tom odredbom [EU-u] ne daje isključiva nadležnost za uređivanje gospodarskih djelatnosti na unutarnjem tržištu već samo određena nadležnost za potrebe poboljšanja uvjeta za uspostavu tog tržišta i njegovo funkcioniranje uklanjanjem prepreka slobodnom kretanju robe i slobodi pružanja usluga ili uklanjanjem prepreka tržišnom natjecanju” (stavak 84.)[27] Opći sud smatrao je da je jasno da se „cilj osnovnog uređivanja [nije mogao] ostvariti na zadovoljavajući način aktivnostima koje poduzimaju samo države članice te da je potrebno djelovanje na razini Unije, što je očito iz heterogenog razvoja nacionalnog zakonodavstva u tome slučaju”. Zbog toga bi se cilj predviđenog djelovanja mogao bolje ostvariti na razini EU-a i Uredbom se ne krši načelo supsidijarnosti (stavak 85.). 3. Glavni slučajevi u kojima je izražena zabrinutost u vezi sa supsidijarnošću i proporcionalnošću Prijedlog Uredbe o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja Prijedlog Komisije o Uredu europskog javnog tužitelja[28] donesen je 17. srpnja 2013. Cilj je prijedloga osnovati UEJT za istrage i kazneni progon počinitelja kaznenih djela protiv financijskih interesa EU-a. UEJT bio bi tijelo EU-a sa decentraliziranom strukturom koja bi se, u većini svojih aktivnosti, oslanjala na nacionalna istražna tijela i tijela za kazneni progon te na nacionalno zakonodavstvo. Nacionalni parlamenti izdali su 13 obrazloženih mišljenja[29] o vezi s prijedlogom predstavljajući 18 glasova od mogućih 56[30]. U skladu s člankom 7. stavkom 2. Protokola br. 2., za pokretanje postupka žutog kartona u tome slučaju bilo je potrebno 14 glasova. U 2013. sedam je drugih domova nacionalnih parlamenata[31] u okviru političkog dijeloga objavilo mišljenja o tom prijedlogu. U tim se mišljenjima nije tvrdilo da prijedlog Komisije nije u skladu s načelom supsidijarnosti, već su se davali komentari na njegove posebne elemente.[32] Komisija je 6. studenog 2013. potvrdila da je pokrenut mehanizam za kontrolu supsidijarnosti iz članka 7. stavka 2. Protokola br. 2. Uslijed toga izvršila je preispitivanje prijedloga i objavila Komunikaciju[33] u kojoj su pažljivo analizirana obrazložena mišljenja koja su nacionalni parlamenti dostavili iz perspektiva načela supsidijarnosti. U analizi obrazloženih mišljenja Komisija je napravila razliku između argumenata koji se odnose na načelo supsidijarnosti ili koji bi se mogli tumačiti kao pitanja u vezi supsidijarnosti ili drugih argumenata koji se odnose na načelo supsidijarnosti, izbore politike koji nisu vezani uz supsidijarnost ili na druga pitanja politika ili pravna pitanja. Glavni su prigovori nacionalnih parlamenata u vezi s načelom supsidijarnosti bili sljedeći: · Obrazloženje u vezi s supsidijarnosti Niz je domova nacionalnih parlamenata smatrao da Komisija nije dovoljno objasnila kako je prijedlog sukladan načelu supsidijarnosti. Razlozi koje je dala Komisija smatrali su se nedovoljnima. Osim toga, objašnjenja bi trebala biti uključena u memorandum objašnjenja i u procjenu učinka. Nakon preispitivanja, Komisija je utvrdila da je u memorandumu objašnjenja i u pratećem zakonodavnom financijskom izvještaju dovoljno objasnila zašto se djelovanjem na razini države članice ne bi ostvario cilj politike i zašto bi se to bolje ostvarilo djelovanjem na razini Unije (npr. zato što nije postojao kontinuitet u provedbe kao ni zajednička europska politika kaznenog progona). · Navodna nedovoljna obilježja postojećeg mehanizma Nekoliko je domova izrazilo stajalište da su istrage i kazneni progon na razini države članice nedovoljni i da bi mehanizmi za koordinaciju i istrage koji postoje na razini Unije (Eurojust, Europol i OLAF) također bili dovoljni. Neki su odbori smatrali da je Komisija trebala, prije uvođenja novog zakonodavstva u tome području, čekati donošenje svoje predložene Direktive o borbi protiv prijevare radi zaštite financijskih interesa Unije kaznenim pravom. Komisija je uočila da se iz statističkih podataka može zaključiti da nije ostvaren cilj iz Ugovora koji se odnosi na djelotvornu, odvraćajuću i jednakovrijednu razinu zaštite financijskih interesa EU-a. Naglasila je da se niti jednim od postojećih mehanizama ili tijela ne mogu ukloniti nedostaci utvrđeni u odnosu na prihvatljivost prekograničnih dokaza, utvrđivanje prekograničnih veza ili dobivanje pomoći od nadležnih tijela u drugim državama članicama, niti bi se ta pitanja mogla riješiti mjerama koje se poduzimaju isključivo na razini države članice. Komisija je također uočila da bi poboljšanja postojećih mehanizama u najbolju ruku imala ograničene učinke zbog njihovih svojstvenih ograničenja. I konačno, naglasila je da prijedlog Direktive o borbi protiv prijevare koje štete financijskim interesima Unije putem kaznenog prava i prijedloga o osnivanju UEJT-a imaju različite, iako nadopunjujuće, ciljeve. · Dodana vrijednost prijedloga o UEJT-u Nekoliko je odbora dovelo u pitanje dodanu vrijednost prijedloga, iako su neki potvrdili prednosti osnivanja UEJT-a. Nacionalni parlamenti tvrdili su da Komisija nije dokazala na bi se djelovanjem na razini Unije ostvarili bolji rezultati nego djelovanjem na nacionalnoj razini. Kao odgovor na ta mišljenja, Komisija je objasnila da se očekuje da će predloženi sustav donijeti značajnu dodanu vrijednost u borbi protiv prijevare u EU-u. Jedno od glavnih očekivanih poboljšanja bilo bi rezultat politike kaznenog progona na razini EU-a kojim bi se uklonile razlike među državama članicama u istragama i kaznenom progonu prijevare. Također bi se omogućio otkrivanje prekograničnih veza koje bi možda ostale neprimijećene u čisto nacionalnim istragama i učinkovitije bi se usmjeravale i koordinirale istrage. Osim toga, stvaranjem decentraliziranog UEJT-a objedililo bi se iskustvo i know-how o istragama i kaznenom progonu slučajeve prijevare u EU-u na europskoj razini te bi se osiguralo njihovo provođenje na mjestu zločina. · Pitanja u vezi sa strukturom UEJT-a i prirodom i područjem primjene njegovih nadležnosti U odnosu na strukturu, Komisija je uočila da bi se osnivanjem UEJT-a s potpunom kolegijskom strukturom, koju je podržao niz nacionalnih parlamenata, mogla ugroziti njegova djelotvornost, a njegov postupak odlučivanja mogao bi postati manje učinkovit. U odgovorima na pitanja o prirodi i području primjene nadležnosti UEJT-a, Komisija je istaknula da predmetna kaznena djela, uključujući ona koja nisu prekogranična, imaju ugrađeno dimenziju Unije. Ograničenjem područja primjene ne bi se samo smanjila dodana vrijednost UEJT-a već bi se dovela u pitanje nadležnost Unije u tome pitanju. Međutim, isključiva nadležnost UEJT-a ne bi značila da bi nacionalna nadležna tijela bila isključena iz rješavanja predmeta koje rješava UEJT, s obzirom na uključenost nacionalnih tijela za provedbu zakona i Europskih delegiranih javnih dužitelja u državama članicama, koji su istovremeno nacionalni javni tužitelji. Nakon tog dubinskog preispitivanja, Komisija je zaključila da je prijedlog u skladu s načelom supsidijarnost i odlučila ga je zadržati. Prijedlog Direktive o uspostavi Okvira za pomorsko prostorno planiranje i integrirano upravljanje obalnim područjem[34] Prijedlog Komisije kojim je potaknut drugi najveći broj obrazloženih mišljenja u 2013. bio je prijedlog o uspostavi Okvira za pomorsko prostorno planiranje i integrirano upravljanje obalnim područjem. Nacionalni parlamenti izdali su devet obrazloženih mišljenja o prijedlogu,[35] koja su predstavljala 13 glasova. Osim toga, u 2013., pet više komora poslalo je mišljenja u okviru političkog dijaloga. U njima se nije smatralo da prijedlog nije u skladu s načelom supsidijarnosti.[36] Neki su nacionalni parlamenti smatrali da Komisija nije primjereno pokazala dodanu vrijednost obveza na razini EU-a u području pomorskog prostornog planiranja i integriranog upravljanja obalnim područjem i da bi se Direktivom značajno pridonijelo administrativnom opterećenju i zahtjevima za izvješćivanjem, bez primjerenih koristi. Nadalje, u nekim je obrazloženim mišljenjima predložena pravna osnova za prijedlog. U svom odgovoru na ta obrazložena mišljenja, Komisija je naglasila da bi se predloženom Direktivom osigurala dodana vrijednost omogućujući državama članicama ostvarivanje najmanjih zajedničkih elemenata kojima će se omogućiti prekogranična suradnja i poduprijeti pravovremena provedba povezanog zakonodavstva. Komisija je istaknula da pomorske i obalne aktivnosti imaju prekogranični učinak, često u cijelom EU-u, i nacionalni procesi planiranja značajno se razlikuju. Stoga je potreban okvir na razini EU-a za usmjeravanje postupaka planiranja na moru i integriranje upravljanja obalnim zonama. Komisija je naglasila da bi se predloženom Direktivom državama članicama dala dovoljna sloboda u vezi ostvarenja ciljeva. Naglasila je da bi se međunarodnom suradnjom olakšalo uključivanje odgovarajućih država izvan EU-a u pomorsko prostorno planiranje i integrirano upravljanje obalnim područjem. Prijedlogom Direktive omogućilo bi se državama članicama da odaberu oblik i način suradnje s trećim zemljama pod uvjetom da ulože napore u koordinaciju svojih planova i strategija s planovima i strategijama treće zemlje. Politički dogovoren tekst suzakonodavaca bio je u skladu s tim reakcijama. Prijedlog Direktive o usklađivanju zakona i drugih propisa država članica o proizvodnji, predstavljanju i prodaji duhanskih i srodnih proizvoda[37] Predloženo se zakonodavstvo sastoji od novih i strožih pravila za proizvodnju i stavljanje u prodaju duhanskih proizvoda u EU-u. Doneseno je sedam obrazloženih mišljenja, koja su predstavljala 11 glasova.[38] Osam nacionalnih parlamenata[39] također je poslalo svoja mišljenja u okviru političkih dijaloga. Ta se mišljenja nisu odnosila na neusklađenost prijedloga s načelom supsidijarnosti. Dva su parlamenta[40] poslala mišljenja u kojima se tvrdi da prijedlog nije u skladu s načelom supsidijarnosti, ali ta su mišljenja dostavljena nakon isteka roka i stoga nisu mogla biti uključena u izračun ostvarenja praga. Neki su parlamenti smatrali da se određene vrste duhanskih proizvoda, kao što su niskorizični proizvodi, trebaju uređivati na nacionalnoj razini. Ostali su kritizirali prijenos ovlasti za donošenje delegiranih akata na Komisiju. Nadalje, dovedena je u pitanje i pravna osnova za taj prijedlog jer se njome ne bi uskladili zakoni država članica o duhanskim proizvodima. Nacionalni su parlamenti također tvrdili da se zabranom tankih (slim) cigareta i cigareta s mentolom te paketa duhana manjih od 40 g ne bi pridonijelo funkcioniranju unutarnjeg tržišta. Komisija je u svojim odgovorima naglasila da se prijedlogom ne bi nametnula ograničenja za stavljanje niskorizičnih proizvoda na tržište. Također je objasnila da se za potpunu primjenu Direktive smatra nužnim primijeniti ovlasti za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a. Prijenosom ovlasti koji je utvrđen u prijedlogu predviđeni su jasni i sažeti kriteriji čime se Komisiji daju ograničene diskrecijske ovlasti. U odnosu na pravnu osnovu prijedloga, Komisija je uočila da se postojećom Direktivom većinom ostvaruju isti ciljevi kao i prijedlogom za reviziju te direktive i Sud Europske unije potvrdio je zakonitost članka 114. kao pravne osnove za postojeću Direktivu.[41] Prema tome, pravna osnova bila je prikladna za ažuriranje postojeće razine usklađenosti, uklanjanje prepreka na unutarnjem tržištu zbog različitih regulatornih promjena u državama članicama i sprječavanje zaobilaženja pravila na unutarnjem tržištu. Prema mišljenju Komisije, člankom 114. UFEU-a osigurana je pravna osnova za potpuno, djelomično ili minimalno usklađivanje i omogućeno je državama članicama da uređuju neka pitanja. Komisija je istaknula da su države članice počele donositi mjere za uređivanje duhanskih proizvoda s karakterističnim aromama i stoga je predložila usklađivanje kako bi spriječila narušavanje tržišta. Također je naglasila da bi se prijedlogom samo standardizirali određeni aspekti kutije, kao što je broj cigareta koje sadržava i veličina zdravstvenih upozorenja, koji su korisni za kretanje proizvoda na unutarnjem tržištu i osiguranje vidljivosti zdravstvenih upozorenja. Prijedlog Uredbe o uspostavi okvira za pristup tržištu za lučke usluge i za financijsku transparentnost luka[42] Prijedlogom se nastoji poboljšati rad i daljnje prometne veze u pomorskim lukama unutar Transeuropske prometne mreže. Predloženim bi se pravnim okvirom pridonijelo stvarnoj zakonskoj ujednačenosti i stvorila bi se veća pravna sigurnost za upravitelje luka i ulagače. Prijedlogom se definiraju transparentni i otvoreni postupci za određivanje pružatelja lučkih usluga, pravila za sprječavanje operatora da zlouporabljuju cijene te isključiva prava i pravila o transparentnosti uporabe javnih sredstava. Nacionalni parlamenti izdali su sedam obrazloženih mišljenja o prijedlogu,[43] koja su predstavljala 11 glasova. Osim toga, tri su doma poslala svoja mišljenja u okviru političkih dijaloga u kojima se nije smatralo da prijedlog nije u skladu s načelom supsidijarnosti.[44] Neki su nacionalni parlamenti tvrdili da bi se ciljevi iz prijedloga lakše ostvarili neobvezujućim propisima ili direktivom. Ostali su kritizirali da će države članice izgubiti svoje pravo i mogućnost nastaviti uređivati svoj sektor luka putem nacionalnih pravnih akata te da bi predložena Uredba mogla imati negativne učinke na uspješnost gospodarstava i infrastrukturu u predmetnim područjima. Komisija je u svojim odgovorima izjavila da se prijedlog Uredbe odnosi samo na luke koje čine dio Transeuropske prometne mreže (TEN-T) koju Europski parlament i Vijeće smatraju važnom za unutarnje tržište i teritorijalnu povezanost EU-a u kontekstu Uredbe (EU) br. 1315/2013 o razvoju TEN-T-a. Uredbom se stavljaju u okvir postojeća načela iz Ugovora koja se već primjenjuju na sektor luka uvođenjem dva osnovna skupa pravila: nediskriminacijski i transparentni uvjeti za pristup tržištu pružatelja lučkih usluga i poštovanje pravila financijske transparentnosti prilikom uporabe javnih sredstava u lukama. Komisija je naglasila da joj je namjera ostaviti odredbe iz Uredbe neutralnim u odnosu na unutarnje ustrojstvo lučkih sustava u državama članicama. U odnosu na odabir zakonodavnog instrumenta, Komisija je naglasila da je izabrala uredbu umjesto direktive jer je jedan od glavnih ciljeva prijedloga osigurati usklađenost koja zahtijeva ujednačenu provedbu nekoliko osnovnih pravila. Nadalje, Komisija je naglasila da bi se uredbom državama članicama ostavila nužna fleksibilnost da uzmu u obzir posebne okolnosti te da bi države članice mogle birati između različitih oblika pristupa tržištu. One, na primjer, ne bi bile prisiljene otvoriti se pružanju usluga tržišnog natjecanja koje bi, prema njihovom izboru, trebale ostati uređene na temelju opravdanih razloga javnog interesa. Komisija je dalje naglasila da se ulagači mogu privući samo nenarušenim tržišnim natjecanjem između luka TEN-T-a, posebno onih u različitim državama članicama, što, prema mišljenju Komisije, države članice ne bi mogle same ostvariti. 4. Zaključci U 2013. su se nastavile rasprave među institucijama o načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti te je važno istaknuti da su nacionalni parlamenti pokrenuli drugi postupak žutog kartona. Ukupno 88 obrazloženih mišljenja koja su dostavili nacionalni parlamenti u 2013. odnosilo se na 36 različitih dokumenata Komisije. Čini se da se time potvrđuje trend koji je primijećen i prethodnih godina: nacionalni parlamenti imaju različite političke interese i različite prioritete pri biranju prijedloga Komisije koji će se pregledavati u kontekstu mehanizma kontrole supsidijarnosti. Čini se, također, da oni primjenjuju različite kriterije prilikom ocjenjivanja usklađenosti prijedloga s načelom supsidijarnosti. Sve institucije uključene u zakonodavni postupak aktivno su radile na osiguranju kontrole primjene načela supsidijarnosti. Komisija je nastavila provoditi dubinske procjene usklađenosti s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti u različitim fazama. Prije donošenja zakonodavnih prijedloga, ona daje procjene (npr. u planovima i procjenama učinka), a nakon donošenja, vrši preispitivanja i odgovara na obrazložena mišljenja nacionalnih parlamenata u kojima je izražena zabrinutost u vezi s poštovanjem načela supsidijarnosti. Pitanja kontrole i praćenja supsidijarnosti također su bila važna pitanja na dnevnom redu Europskog parlamenta i Odbora regija. Europski parlament nastavio je podupirati svoja izvješća o zakonodavstvu na vlastitu inicijativu analizom moguće dodane vrijednosti EU-a utemeljenom na dokazima. Odbor regija također je pojačao rad na pitanjima supsidijarnosti, posebno time što je prvi put donio i provodio program rada za supsidijarnost. Prilog Popis dokumenata Komisije za koje je Komisija u 2013. od nacionalnih parlamenata zaprimila obrazloženja mišljenja[45] u odnosu na sukladnost s načelom supsidijarnosti || Dokument Komisije || Naslov || Broj obrazloženih mišljenja (Protokol br. 2) || Broj glasova (Protokol br. 2)[46] || Dom nacionalnog parlamenta koji je dostavio obrazložena mišljenja 1. || COM(2013) 534 || Prijedlog Uredbe o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja || 13[47] || 18 (dostigao je prag za žuti karton[48]) || CY Vouli ton Antiprosopon (2 glasa) CZ Senát (1 glas) FR Sénat (1 glas) HU Országgyűlés (2 glasa) IE Houses of the Oireachtas (oba doma— 2 glasa) MT Kamra tad-Deputati (2 glasa) RO Camera Deputaților (1 glas) SI Državni zbor (1 glas) SE Riksdag (2 glasa) NL Eerste Kamer (1 glas) NL Tweede Kamer (1 glas) UK House of Commons (1 glas) UK House of Lords (1 glas) 2 || COM(2013) 133 || Prijedlog Direktive o uspostavi Okvira za pomorsko prostorno planiranje i integrirano upravljanje obalnim područjem || 9[49] || 13 || BE Vlaams Parlement (1 glas) FI Eduskunta (2 glasa) DE Bundesrat (1 glas) IE Houses of the Oireachtas (oba doma— 2 glasa) LT Seimas (2 glasa) PL Senat (1 glas) SE Riksdag (2 glasa) NL Eerste Kamer (1 glas) NL Tweede Kamer (1 glas) 3 || COM(2012) 788 || Prijedlog Direktive o usklađivanju zakona i drugih propisa država članica o proizvodnji, predstavljanju i prodaji duhanskih i srodnih proizvoda || 7 || 11 || CZ Poslanecká sněmovna (1 glas) DK Folketing (2 glasa) EL Vouli ton Ellinon (2 glasa) IT Senato della Republica (1 glas) PT Assembleia da República (2 glasa) RO Camera Deputaților (1 glas) SE Riksdag (2 glasa) 4 || COM(2013) 296 || Prijedlog Uredbe o uspostavi okvira za pristup tržištu za lučke usluge i za financijsku transparentnost luka || 7[50] || 11 || FR Assemblée nationale (1 glas) IT Senato della Republica (1 glas) LV Saeima (2 glasa) MT Kamra tad-Deputati (2 glasa) PL Sejm (1 glas) ES Congreso de los Diputados and Senado (oba doma — 2 glasa) SE Riksdag (2 glasa) 5 || COM(2013) 28[51] || Prijedlog Uredbe o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1370/2007 o otvaranju tržišta usluga domaćeg željezničkog prijevoza putnika || 6 || 9 || AT Bundesrat (1 glas) LT Seimas (2 glasa) LU Chambre des Députés (2 glasa)[52] SE Riksdag (2 glasa)[53] NL Eerste Kamer (1 glas)[54] NL Tweede Kamer (1 glas)[55] 6 || COM(2013) 29[56] || Prijedlog Direktive o izmjeni Direktive 2012/34/EU o uspostavi jedinstvenog Europskog željezničkog prostora, u vezi s otvaranjem tržišta usluga domaćeg željezničkog putničkog prijevoza i upravljanjem željezničkom infrastrukturom || 6 || 9 || FR Sénat (1 glas) LT Seimas (2 glasa) LU Chambre des Députés (2 glasa)[57] SE Riksdag (2 glasa)[58] NL Eerste Kamer (1 glas)[59] NL Tweede Kamer (1 glas)[60] 7 || COM(2012) 614[61] || Prijedlog Direktive o povećanju rodne ravnoteže među neizvršnim direktorima tvrtki uvrštenih u službenu kotaciju na burzama i povezanim mjerama || 5[62] || 5 || CZ Poslanecká sněmovna (1 glas)[63] PL Sejm (1 glas) PL Senat (1 glas) UK House of Commons (1 glas) UK House of Lords (1 glas)[64] 8 || COM(2013) 627 || Prijedlog Uredbe o mjerama koje se odnose na europsko jedinstveno tržište elektroničkih komunikacija i na ostvarivanje Povezanog kontinenta te o izmjenama Direktiva 002/20/EC, 2002/21/EC i 2002/22/EC i Uredbi (EZ) br. 1211/2009 i (EU) br. 531/2012 || 4[65] || 7 || AT Bundesrat (1 glas) IE Houses of the Oireachtas (oba doma— 2 glasa) MT Kamra tad-Deputati (2 glasa) SE Riksdag (2 glasa) 9 || COM(2013) 27[66] || Prijedlog Uredbe o Agenciji Europske unije za željeznice i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 881/2004 || 3 || 5 || LT Seimas (2 glasa) RO Senatul (1 glas) SE Riksdag (2 glasa)[67] 10 || COM(2013) 31[68] || Prijedlog Direktive o sigurnosti željeznice (Preinaka) || 3 || 5 || LT Seimas (2 glasa) RO Senatul (1 glas) SE Riksdag (2 glasa)[69] 11 || COM(2013) 173 || Prijedlog Uredbe o Agenciji Europske unije za suradnju i osposobljavanje na području provedbe zakona (Europol) i o stavljanju izvan snage Odluka 2009/371/PUP i 2005/681/PUP. || 3[70] || 4 || BE Chambre des Représentants (1 glas) DE Bundesrat (1 glas) ES Congreso de los Diputados and Senado (oba doma — 2 glasa) 12 || COM(2012) 615[71] || Komunikacija o Ravnoteži spolova u poslovnom vodstvu: doprinos pametnom, održivom i ukjučivom rastu || 2 || 2 || CZ Poslanecká sněmovna (1 glas)[72] UK House of Lords (1 glas)[73] 13 || COM(2013) 30[74] || Prijedlog Direktive o interoperabilnosti željezničkog sustava u Europskoj uniji (Preinaka) || 2 || 4 || LT Seimas (2 glasa) SE Riksdag (2 glasa)[75] 14 || COM(2013) 147 || Prijedlog Uredbe o mjerama za smanjenje troškova postavljanja elektroničkih komunikacijskih mreža velike brzine || 2 || 2 || NL Tweede Kamer (1 glas) UK House of Commons (1 glas) 15 || COM(2013) 262 || Prijedlog Uredbe o proizvodnji i stavljanju na tržište biljnog reproduktivnog materijala (zakon o biljnom reproduktivnom materijalu) || 2 || 2 || AT Bundesrat (1 glas) NL Tweede Kamer (1 glas) 16 || COM(2013) 472 || Prijedlog Uredbe o naknadama koje se plaćaju Europskoj agenciji za lijekove za provođenje aktivnosti u području farmakovigilancije u pogledu lijekova za ljudsku uporabu || 2[76] || 4 || EL Vouli ton Ellinon (2 glasa) ES Congreso de los Diputados and Senado (oba doma — 2 glasa) 17 || COM(2013) 618[77] || Prijedlog Direktive o izmjeni Okvirne odluke Vijeća 2004/757/PUP od 25. listopada 2004. kojom se utvrđuju minimalne odredbe u vezi sa sastavnim elementima kaznenih djela i zakonskih kazni u području nedopuštene trgovine drogama, a u pogledu definicije droge || 2 || 2 || UK House of Commons (1 glas)[78] UK House of Lords (1 glas)[79] 18 || COM(2013) 619[80] || Prijedlog Uredbe o novim psihoaktivnim tvarima || 2 || 2 || UK House of Commons (1 glas)[81] UK House of Lords (1 glas)[82] 19 || COM(2013) 721 || Prijedlog Direktive o izmjeni Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost s obzirom na standardnu prijavu PDV-a. || 2 || 2 || FR Sénat (1 glas) DE Bundesrat (1 glas) 20 || COM(2012) 724 || Prijedlog Direktive o izmjeni određenih zakonodavnih akata u području poljoprivredne i ribarstvene statistike || 1[83] || 2 || ES Congreso de los Diputados and Senado (oba doma — 2 glasa) 21 || COM(2013) 48[84] || Prijedlog Direktive o mjerama za osiguranje visoke zajedničke razine sigurnosti mreža i podataka diljem Unije || 1 || 2 || SE Riksdag (2 glasa) 22 || COM(2013) 71 || Prijedlog Direktive o provedbi pojačane suradnje u području poreza na financijske transakcije || 1 || 2 || SE Riksdag (2 glasa) 23 || COM(2013) 151 || Prijedlog Direktive o uvjetima ulaska i boravka državljana trećih zemalja u svrhu istraživanja, studiranja, razmjene učenika, plaćenog i neplaćenog usavršavanja, volontiranja i obavljanja posla za stan i hranu (Preinaka) || 1 || 2 || EL Vouli ton Ellinon (2 glasa) 24 || COM(2013) 168 || Izmijenjeni prijedlog Direktive o transparentnosti mjera kojima se uređuje određivanje cijena lijekova za ljudsku uporabu i njihovo uvrštenje u nacionalne sustave zdravstvenog osiguranja || 1[85] || 2 || ES Congreso de los Diputados and Senado (oba doma — 2 glasa) 25 || COM(2013) 207 || Prijedlog Direktive o izmjeni Direktiva 78/660/EEZ i 83/349/EEZ u vezi s otkrivanjem nefinancijskih podataka i podataka o raznolikosti određenih velikih poduzeća i grupacija || 1 || 2 || EE Riigikogu (2 glasa) 26 || COM(2013) 228 || Prijedlog Uredbe o promicanju slobodnog kretanja građana i poduzeća pojednostavljenjem postupka priznavanja određenih javnih isprava u Europskoj uniji i o izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 || 1 || 1 || RO Senatul (1 glas) 27 || COM(2013) 260 || Prijedlog Uredbe o zdravlju životinja || 1 || 1 || AT Bundesrat (1 glas) 28 || COM(2013) 265 || Prijedlog uredbe o službenoj kontroli i drugim službenim aktivnostima koje se provode kako bi se osigurala primjena zakonodavstva o hrani i hrani za životinje, pravila o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju bilja, reproduktivnom materijalu za biljke, proizvodima za zaštitu biljaka || 1 || 2 || LU Chambre des Députés (2 glasa) 29 || COM(2013) 267 || Prijedlog Uredbe o zaštitnim mjerama protiv biljnih nametnika || 1 || 1 || AT Bundesrat (1 glas) 30 || COM(2013) 409 || Prijedlog Uredbe o izmjeni Uredbe (EZ) br. 216/2008 na području zračnih luka, upravljanja zračnim prometom i usluga zračne plovidbe || 1 || 2 || MT Kamra tad-Deputati (2 glasa) 31 || COM(2013) 410 || Prijedlog Uredbe o provedbi Jedinstvenog europskog neba (Preinaka) || 1 || 2 || MT Kamra tad-Deputati (2 glasa) 32 || COM(2013) 520 || Prijedlog Uredbe uspostavi ujednačenih pravila i ujednačenog postupka za sanaciju kreditnih institucija i određenih investicijskih društava u okviru jedinstvenog sanacijskog mehanizma i jedinstvenog fonda za sanaciju banaka te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća || 1 || 2 || SE Riksdag (2 glasa) 33 || COM(2013) 535 || Prijedlog Uredbe o Agenciji Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust) || 1 || 1 || CZ Senát (1 glas) 34 || COM(2013) 550 || Prijedlog Uredbe o međubankovnim naknadama za platne transakcije na temelju kartica || 1 || 1 || FR Sénat (1 glas) 35 || COM(2013) 620 || Prijedlog uredbe o sprječavanju unošenja i širenja invazivnih stranih vrsta i upravljanju njima || 1 || 1 || AT Bundesrat (1 glas) 36 || COM(2013) 641 || Prijedlog Uredbe o indeksima koji se koriste kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima || 1 || 1 || UK House of Commons (1 glas) Broj obrazloženih mišljenja o dokumentima koji se broje pojedinačno || 99 Broj obrazloženih mišljenja[86] koja se zajednički odnose na više dokumenata || 11[87] UKUPAN broj zaprimljenih obrazloženih mišljenja || 88 [1] COM(2014) XXX završna verzija. [2] http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/planned_ia/planned_ia_en.htm. [3] http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/commission_guidelines/commission_guidelines_en.htm. [4] http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/iab/iab_en.htm. [5] COM(2013) 824 završna verzija [6] COM(2013) 721 završna verzija [7] COM(2013) 641 završna verzija [8] Komunikacija „Jačanje temelja pametnog donošenja propisa – poboljšanje evaluacije” - COM(2013) 686 završna verzija od 02.10.2013. [9] Vidjeti fusnotu 44. [10] COM(2013) 534 završna verzija [11] Komisija je zaprimila 88 obrazloženih mišljenja od kojih su se neka odnosila na više od jednog dokumenta. [12] COM(2013) 133 završna verzija [13] COM(2012) 788 završna verzija [14] COM(2013) 296 završna verzija [15] CdR 2336/2012, koji je donijelo Predsjedništvo CoR-a 30. siječnja 2013. [16] 1. Pregled politike i zakonodavstva EU-a u području gospodarenja otpadom; 2. Paket o lukama (kojim je zamijenjena izvorno izabrana inicijativa „Plavi pojas” ); 3. Urbana mobilnost; 4. Elektroničko izdavanje računa u javnoj nabavi i 5. Ekološki okvir za ocjenu klime i energije u cilju omogućavanja sigurnog izvlačenja nekonvencionalnih ugljikovodika. [17] a) inicijative bi trebale predstavljati jasni politički interes za lokalna i regionalna tijela vlasti; b) inicijative bi se trebale odnositi na nadležnosti lokalnih i regionalnih tijela vlasti i c) inicijative bi trebale imati moguću dimenziju supsidijarnosti. [18] Tom je metodologijom omogućena brza ex-ante analiza mogućeg učinka zakonodavstva EU-a za razvoj regija. U njoj se kombinira standardizirani alat utemeljen na pokazateljima sa sredstvom za sustavno prikupljanje stručnog znanja putem radionica. Njome su obuhvaćeni mogući učinci na općoj razini sa zajedničkim pokazateljima za europske regije NUTS2. [19] CdR 2214/2012. [20] CdR 3766/2013. [21] CdR 5295/2013. [22] CdR 2062/2013. [23] https://portal.cor.europa.eu/subsidiarity/news/Pages/Subsidiarity-Annual-Report-2013.aspx. [24] Direktiva Vijeća 91/414/EEZ od 15. srpnja 1991. o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište (SL L 230, 19.8.1991., str. 1.) [25] Predmet T-420/05 R, Vischim protiv Komisije [2009] ECR II‑3841, stavak 223. [26] Uredba Komisije (EZ) br. 737/2010 od 10. prosinca 2010. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1007/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o trgovini proizvodima od tuljan, (SL L 216,17.8.2010., str. 1). [27] Predmet C-491/01, British American Tobacco (Investments)i Imperial Tobacco [2002] ECR I-11453, stavak 179. [28] COM(2013) 534 završna verzija [29] Ciparski Vouli ton Antiprosopon (2 glasa), češki Senát (1 glas), francuski Sénat (1 glas), mađarski Országgyűlés (2 glasa), irski Houses of the Oireachtas (oba doma — 2 glasa), malteški Kamra tad-Deputati (2 glasa), rumunjski Camera Deputaților (1 vote), slovenski Državni zbor (1 glas), švedski Riksdag (2 glasa), nizozemski Eerste Kamer (1 glas), nizozemski Tweede Kamer (1 glas), House of Commons UK-a (1 glas) i House of Lords UK-a (1 glas). [30] Svaki nacionalni parlament ima dva glasa. Ako je nacionalni parlament dvodomni, jedan glas dodjeljuje se svakom domu. Svaki dom može neovisno objavljivati obrazložena mišljenja. [31] Poljski Senat, njemački Bundesrat, poljski Assembleia da República, rumunjski Senatul, talijanski Senato della Repubblica, francuski Assemblée nationale, finski Eduskunta. Dodatna su mišljenja dostavljena u 2014. [32] Komisija je odgovorila na te komentare koji nisu vezani uz supsidijarnost zasebnim pisnima nacionalnim parlamentima. [33] COM(2013) 851 završna verzija [34] COM(2013) 133 završna verzija [35] Belgijski Sénat, finski Eduskunta, njemački Bundesrat, irski Houses of the Oireachtas (oba doma), litvanski Seimas, poljski Senat, švedski Riksdag, nizozemski Eerste Kamer, nizozemski Tweede Kamer. [36] Talijanski Senato della Repubblica, danski Folketing, estonski Riigikogu, rumunjski Senatul i poljski Assembleia da República. [37] COM(2012) 788. [38] Češki Poslanecká sněmovna (1 glas), danski Folketing (2 glasa), grčki Vouli ton Ellinon (2 glasa), talijanski Senato della Repubblica (1 glas), poljski Assembleia da República (2 glasa), rumunjski Camera Deputaților (1 glas) i švedski Riksdag (2 glas). [39] Austrijski Bundesrat, češki Sénat, njemački Bundesrat, francuski Assemblée nationale, poljski Senat, rumunjski Senat, slovački Národná Rada, mađarski Országgyűlés. [40] Bugarski Narodno Sabranie i talijanska Camera dei Deputati. [41] Vidjeti predmet C-491/01, BAT [2002] ECR I-11453. [42] COM(2013) 296. [43] Francuski Assemblée nationale (1 glas), talijanski Senato della Repubblica (1 glas), latvijski Saeima (2 glasa), malteški Kamra tad-Deputati (2 glasa) poljski Sejm (1 glas), španjolski Congreso de los Diputados and Senado (oba doma - 2 glasa) i švedski Riksdag (2 glasa). [44] Poljski Assembleia da República, poljski Senat i njemački Bundesrat. [45] Da bi se mišljenje moglo nazvati obrazloženim mišljenjem u skladu s definicijom iz Protokola 2., u njemu mora biti navedeno zašto nacionalni parlament smatra da zakonodavni prijedlog nije u skladu s načelom supsidijarnosti i ono mora biti poslano Komisiji u roku od osam tjedana od prenošenja prijedloga nacionalnim parlamentima. [46] U skladu s Protokolom br. 2 svaki nacionalni parlament ima dva glasa. U slučaju dvodomnog sustava, svaki dom ima jedan glas. Kad obrazložena mišljenja o nepoštovanju načela supsidijarnosti u nekom nacrtu zakonodavnog akta predstavljaju najmanje jednu trećinu svih glasova koji su dodijeljeni nacionalnim parlamentima, postignut je prag žutog kartona i nacrt se mora preispitati. Nakon pristupanja Hrvatske 1. srpnja 2013. ukupno 19 od 56 glasova predstavlja trećinu svih glasova dodijeljenih nacionalnim parlamentima. [47] Od koji su jedno zajednički dostavili irski Houses of the Oireachtas koje se računa kao jedno obrazloženo mišljenje dvaju domova. [48] U skladu s Protokolom br. 2, u slučaju nacrta zakonodavnog akta podnesenog na temelju članka 76. UFEU-a (o slobodi, sigurnosti i pravdi), prag žutog kartona ostvaren je kada obrazložena mišljenja predstavljaju barem četvrtinu svih glasova dodijeljenih nacionalnim Parlamentima. Nakon pristupanja Hrvatske 1. srpnja 2013. ukupno 14 od 56 glasova predstavlja trećinu svih glasova dodijeljenih nacionalnim parlamentima. [49] Od koji su jedno zajednički dostavili irski Houses of the Oireachtas koje se računa kao jedno obrazloženo mišljenje dvaju domova. [50] Od kojih su jedno dostavila zajednički dva španjolska doma i računa se kao jedno obrazloženo mišljenje dvaju domova. [51] Četiri se obrazložena mišljenja koja se odnose na ovaj dokument Komisije zajednički odnose i na razne druge dokumente Komisije. [52] Ovo obrazloženo mišljenje luksemburškog Chambre des Députés zajednički se odnosilo na COM(2013) 28 i COM(2013) 29. [53] Ovo obrazloženo mišljenje iz švedskog Riksdaga zajednički se odnosilo na COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30, i COM(2013) 31 — Četvrti željeznički paket. [54] Ovo obrazloženo mišljenje nizozemskog Eerste Kamer zajednički se odnosilo na COM(2013) 28 i COM(2013) 29. [55] Ovo obrazloženo mišljenje nizozemskog Tweede Kamer zajednički se odnosilo na COM(2013) 28 i COM(2013) 29. [56] Četiri se obrazložena mišljenja koja se odnose na ovaj dokument Komisije zajednički odnose i na razne druge dokumente Komisije. [57] Kao što je već navedeno, ovo obrazloženo mišljenje luksemburškog Chambre des Députés zajednički se odnosilo na COM(2013) 28 i COM(2013) 29. [58] Kao što je već navedeno, ovo obrazloženo mišljenje iz švedskog Riksdaga zajednički se odnosilo na COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30, i COM(2013) 31 — Četvrti željeznički paket. [59] Kao što je već navedeno, ovo obrazloženo mišljenje nizozemskog Eerste Kamer zajednički se odnosilo na COM(2013) 28 i COM(2013) 29. [60] Kao što je već navedeno, ovo obrazloženo mišljenje nizozemskog Tweede Kamer zajednički se odnosilo na COM(2013) 28 i COM(2013) 29. [61] Dva se od obrazloženih mišljenja koja se odnose na ovaj dokument Komisije zajednički odnose i na COM(2012) 615. [62] Komisija je zaprimila tri obrazložena mišljenja koja se odnose na ovaj dokument od danskog Folketinga, švedskog Riksdaga i zajednički od nizozemskih Eerste Kamer i Tweede Kamer (oba doma) prije 1. siječnja 2013. [63] Ovo obrazloženo mišljenje češkog Poslanecká sněmovna ajednički se odnosilo na COM(2012) 614 i COM(2012) 615. [64] Ovo obrazloženo mišljenje House of Lords iz UK-a zajednički se odnosilo na COM(2012) 614 i COM(2012) 615. [65] Od kojih su jedno zajednički dostavili irski Houses of the Oireachta koje se računa kao jedno obrazloženo mišljenje dvaju domova. [66] Jedno od obrazloženih mišljenja koje se odnosi na ovaj dokument Komisije zajednički se odnosilo na COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30 i COM(2013) 31. [67] Kao što je već navedeno, ovo obrazloženo mišljenje iz švedskog Riksdaga zajednički se odnosilo na COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30, i COM(2013) 31 — Četvrti željeznički paket. [68] Jedno od obrazloženih mišljenja koje se odnosi na ovaj dokument Komisije zajednički se odnosi i na COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29 i COM(2013) 30. [69] Kao što je već navedeno, ovo obrazloženo mišljenje iz švedskog Riksdaga zajednički se odnosilo na COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30, i COM(2013) 31 — Četvrti željeznički paket. [70] Od kojih su jedno zajednički dostavila dva španjolska doma i računa se kao jedno obrazloženo mišljenje dvaju domova. [71] Obrazložena mišljenja koja se odnose na ovaj dokument Komisije zajednički odnose i na COM(2012) 614. [72] Kao što je već navedeno, ovo obrazloženo mišljenje češkog Poslanecká sněmovna zajednički se odnosilo na COM(2012) 614 i COM(2012) 615. [73] Kao što je već navedeno, ovo obrazloženo mišljenje House of Lords iz UK-a zajednički se odnosilo na COM(2012) 614 i COM(2012) 615. [74] Jedno od obrazloženih mišljenja koje se odnosilo na ovaj dokument Komisije zajednički se odnosilo na COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29 i COM(2013) 31. [75] Kao što je već navedeno, ovo obrazloženo mišljenje iz švedskog Riksdaga zajednički se odnosilo na COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30, i COM(2013) 31 — Četvrti željeznički paket. [76] Od kojih su jedno dostavila zajednički dva španjolska doma i računa se kao jedno obrazloženo mišljenje dvaju domova.. [77] Obrazložena mišljenja koja se odnose na ovaj dokument Komisije zajednički odnose i na COM(2013) 619. [78] Ovo obrazloženo mišljenje House of Commons iz UK-a zajednički se odnosilo na COM(2012) 618 i COM(2012) 619. [79] Ovo obrazloženo mišljenje House of Lords iz UK-a zajednički se odnosilo na COM(2012) 618 i COM(2012) 619. [80] Obrazložena mišljenja koja se odnose na ovaj dokument Komisije zajednički odnose i na COM(2013) 618. [81] Kao što je već navedeno, ovo obrazloženo mišljenje House of Commons iz UK-a zajednički se odnosilo na COM(2012) 618 i COM(2012) 619. [82] Kao što je već navedeno, ovo obrazloženo mišljenje House of Lords iz UK-a zajednički se odnosilo na COM(2012) 618 i COM(2012) 619. [83] Ovo je zajedničko mišljenje zaprimljeno od dvaju španjolskih domova – i računa se kao jedno obrazloženo mišljenje dvaju domova. [84] Jedno se od obrazloženih mišljenja koja se odnose na ovaj dokument Komisije zajednički odnosi i na COM(2013) 1. [85] Ovo je zajedničko mišljenje zaprimljeno od španjolskih domova – i računa se kao jedno obrazloženo mišljenje dvaju domova. [86] Budući da se neka obrazložena<om> mišljenja zajednički odnose na više od jednog dokumenta, u tablici je naveden broj obrazloženih mišljenja za svaki pojedini dokument. Za potrebe prikaza broja obrazloženih mišljenja koje je zaprimila Komisija oduzima se dodatni broj obrazloženih mišljenja koja se zajednički odnose na više od jednog dokumenta. [87] Odnosi se, kako je navedeno, na jedno obrazloženo mišljenje luksemburškog Chambre des Députés koje se zajednički odnosi na COM(2013) 28 i COM(2013) 29; jedno obrazloženo mišljenje švedskog Riksdaga koje se zajednički odnosi na COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30 ai COM(2013) 31 — Četvrti željeznički paket; jedno obrazloženo mišljenje nizozemskog Eerste Kamer koje se zajednički odnosi na COM(2013) 28 i COM(2013) 29; jedno obrazloženo mišljenje nizozemskog Tweede Kamer koje se zajednički odnosi na COM(2013) 28 i COM(2013) 29; jedno obrazloženo mišljenje češkog Poslanecká sněmovna koje se zajednički odnosi na COM(2012) 614 i COM(2012) 615; jedno obrazloženo mišljenje House of Lords iz UK-a koje se zajednički odnosi na COM(2012) 614 i COM(2012) 615; jedno obrazloženo mišljenje House of Commons UK-a koje se zajednički odnosi na COM(2012) 618 i COM(2012) 619; i jedno obrazloženo mišljenje House of Lords iz UK-a koje se zajednički odnosi na COM(2012) 618 i COM(2012) 619.