(4)Uzimajući u obzir gospodarsku i geopolitičku situaciju koja se ubrzano mijenja, europski semestar u 2022. nastavlja opsežnu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja te se istodobno razvija u skladu sa zahtjevima provedbe Mehanizma za oporavak i otpornost, kako je navedeno u Godišnjem pregledu održivog rasta 2022. Provedba donesenih planova za oporavak i otpornost ključna je za ostvarivanje političkih prioriteta u postupku europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih u ciklusima semestra 2019. i 2020. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i 2020. i dalje su jednako relevantne i za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241, uz sve preporuke za pojedinu zemlju izdane do datuma dostave izmijenjenog plana.

(6)U skladu s pristupom iz mišljenja Vijeća od 18. lipnja 2021. o Programu stabilnosti za 2021. smjer fiskalne politike trenutačno se najbolje mjeri kao promjena primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda), isključujući privremene hitne mjere uvedene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali uključujući rashode koji se financiraju bespovratnom potporom (bespovratnim sredstvima) iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a, u odnosu na srednjoročni potencijalni rast. Kako bi se ocijenilo je li nacionalna fiskalna politika razborita i potiče li se njezinim sastavom održiv oporavak u skladu sa zelenom i digitalnom tranzicijom, uz opći smjer fiskalne politike pozornost se posvećuje i razvoju primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19) i razvoju ulaganja.

(7)Komisija je 2. ožujka 2022. donijela Komunikaciju s općim smjernicama za fiskalnu politiku u 2023., čiji je cilj poduprijeti pripremu programa stabilnosti i konvergencije država članica i time ojačati koordinaciju politika. Na temelju makroekonomskih izgleda iz zimske prognoze 2022., Komisija smatra da je prelazak s ukupno poticajnog smjera fiskalne politike u razdoblju 2020.–2022. na uglavnom neutralan opći smjer fiskalne politike primjeren za 2023., uz spremnost na reagiranje na promjenjivo gospodarsko stanje. Komisija je najavila da bi se fiskalne preporuke za 2023. trebale i dalje razlikovati po državama članicama te bi se u njima trebalo voditi računa o mogućim prelijevanjima među državama. Komisija je pozvala države članice da te smjernice uzmu u obzir u svojim programima stabilnosti i konvergencije. Komisija se obvezala da će pomno pratiti gospodarska kretanja i prema potrebi prilagoditi svoje smjernice politika, a najkasnije u okviru proljetnog paketa europskog semestra potkraj svibnja 2022.

(8)U pogledu fiskalnih smjernica od 2. ožujka 2022., u fiskalnim preporukama za 2023. uzimaju se u obzir pogoršani gospodarski izgledi, povećana neizvjesnost i dodatni negativni rizici te viša inflacija u usporedbi sa zimskom prognozom. Na temelju tih razmatranja, fiskalnim odgovorom treba povećati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju i energetsku sigurnost te održati kupovnu moć najranjivijih kućanstava kako bi se ciljanim i privremenim mjerama ublažio učinak povećanja cijena energije i ograničio inflacijski pritisak zbog sekundarnih učinaka; fiskalna politika trebala bi ostati fleksibilna radi prilagodbe okolnostima koje se brzo mijenjaju i trebala bi se razlikovati po državama članicama, ovisno o njihovoj fiskalnoj i gospodarskoj situaciji, među ostalim u pogledu izloženosti krizi i priljevu raseljenih osoba iz Ukrajine.

(9)Slovačka je 29. travnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 13. srpnja 2021. donijelo Odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Slovačke. Isplata obroka ovisi o odluci Komisije, donesenoj u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, da je Slovačka u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da mjere povezane s ostvarenim ključnim etapama i ciljnim vrijednostima nisu ukinute.

(10)Slovačka je 29. travnja 2022. dostavila Nacionalni program reformi za 2022., a 28. travnja 2022. Program stabilnosti za 2022., u skladu s rokom utvrđenim u članku 4. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti, ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2022. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Slovačke o ostvarenom napretku u provedbi plana za oporavak i otpornost.

(11)Komisija je 23. svibnja 2022. objavila Izvješće za Slovačku za 2022. Ocijenila je napredak Slovačke u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 2019., 2020. i 2021. te je analizirala provedbu plana za oporavak i otpornost Slovačke na temelju tablice pokazatelja oporavka i otpornosti. Na temelju te analize, u izvješću su utvrđeni nedostaci u pogledu izazova koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i nadolazeći izazovi, uključujući one koji proizlaze iz ruske invazije na Ukrajinu. Ocijenila je i napredak Slovačke u provedbi europskog stupa socijalnih prava i postizanju glavnih ciljeva EU-a u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja.

(12)Komisija je 23. svibnja 2022. objavila izvješće u skladu s člankom 126. stavkom 3. UFEU-a. U tom se izvješću razmatralo proračunsko stanje Slovačke jer je njezin deficit opće države 2021. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom, dok je njezin dug opće države premašio referentnu vrijednost od 60 % BDP-a utvrđenu Ugovorom. U izvješću je zaključeno da nije ispunjen kriterij deficita, ali je poštovan kriterij duga. U skladu s Komunikacijom od 2. ožujka 2022. Komisija je smatrala, u okviru svoje ocjene svih relevantnih čimbenika, da bi usklađenost s referentnim mjerilom za smanjenje duga podrazumijevala veliki fiskalni napor u početnom razdoblju koji bi mogao ugroziti rast. Stoga Komisija smatra da usklađenost s referentnim mjerilom za smanjenje duga nije nužna u sadašnjim izvanrednim gospodarskim uvjetima. Kako je najavljeno, Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2022. te će u jesen 2022. ponovno procijeniti relevantnost prijedloga za pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita.

(13)Vijeće je 20. srpnja 2020. Slovačkoj preporučilo da u skladu s općom klauzulom o odstupanju u 2020. i 2021. poduzme sve potrebne mjere za djelotvoran odgovor na pandemiju, održavanje gospodarstva i potporu oporavku koji će uslijediti. Preporučilo je i da Slovačka, kad to gospodarski uvjeti dopuste, provodi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Slovačkoj povećao se s 5,5 % BDP-a u 2020. na 6,2 % u 2021. Slovačka je odgovorom u okviru fiskalne politike pomogla gospodarski oporavak u2021., a privremene mjere hitne potpore povećale su se s 2,3 % BDP-a u 2020. na 3,3 % u 2021. Mjere koje je Slovačka poduzela u 2021. u skladu su s Preporukom Vijeća od 20. srpnja 2020. Diskrecijske proračunske mjere koje je vlada donijela 2020. i 2021. uglavnom su bile privremene ili popraćene kompenzacijskim mjerama. Dio diskrecijskih mjera koje je vlada donijela 2020. i 2021., međutim, nije bio privremen ili popraćen kompenzacijskim mjerama, a riječ je uglavnom bila o povećanjima 13. mirovine, promjeni dobi za umirovljenje roditelja, smanjenju poreza na motorna vozila i ukidanju poreza na banke. Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, dug opće države 2021. iznosio je 63,1 % BDP-a.

(14)Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2022 realan je za 2022. i povoljan za 2023. Vlada predviđa se da će se realni BDP povećati za 2,1 % u 2022. i za 5,3 % u 2023. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se veći rast realnog BDP-a od 2,3 % u 2022. i niži rast realnog BDP-a od 3,6 % u 2023., uglavnom zbog procijenjenog većeg utjecaja inflacije na privatnu potrošnju i sporijeg oporavka izvoza. Vlada u Programu stabilnosti za 2022. očekuje da će se ukupni deficit smanjiti na 5,1 % BDP-a u 2022. i na 2,4 % u 2023. Smanjenje u 2022. pretežno je posljedica ukidanja većine hitnih mjera i snažnog rasta nominalnog BDP-a. Prema programu, očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 61,6 % u 2022. i na 58,0 % u 2023. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se državni deficit od 3,6 % BDP-a za 2022. odnosno 2,6 % BDP-a za 2023. To je niže od deficita predviđenog za 2022. u Programu stabilnosti za 2022. i više nego za 2023., uglavnom zbog optimističnije prognoze kretanja na tržištu rada u 2022. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 61,7 % u 2022. i 58,3 % u 2023.

Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2022. procjenjuje se da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje iznositi 2,0 %. Međutim, ta procjena ne uključuje učinak reformi u okviru Plana za oporavak i otpornost koje mogu potaknuti potencijalni gospodarski rast Slovačke.

(15)Vlada je 2022. postupno ukinula većinu mjera poduzetih kao odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19, pa se predviđa da će se privremene mjere hitne potpore smanjiti s 3,3 % BDP-a u 2021. na 1,0 % BDP-a u 2022. Na državni deficit utječu troškovi pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, za koje se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa da će iznositi 0,1 % BDP-a u 2022. i 0,2 % u 2023.

(16)Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Slovačkoj da u 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući impuls iz Mehanizma za oporavak i otpornost, te očuva ulaganja koja financira država. Preporučilo je i da Slovačka, kad to gospodarski uvjeti dopuste, provodi fiskalnu politiku s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja srednjoročne fiskalne održivosti, uz istodobno poticanje ulaganja radi povećanja potencijala za rast.

(17)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2022. i podataka iz slovačkog Programa stabilnosti za 2022. predviđa se da će u 2022. smjer fiskalne politike biti kontrakcijski i iznositi +0,3 % BDP-a, dok je Vijeće preporučilo poticajan smjer fiskalne politike. Slovačka namjerava pružati kontinuiranu potporu oporavku koristeći se Mehanizmom za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih ulaganja u skladu s preporukom Vijeća. Predviđa se da će se pozitivan učinak koji na gospodarsku aktivnost imaju rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a povećati za 0,7 postotnih bodova BDP-a u odnosu na 2021. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država na fiskalni smjer politike u 2022. biti ekspanzivan i iznositi 0,4 postotna boda BDP-a. Stoga u skladu s preporukom Vijeća Slovačka namjerava zadržati ulaganja koja financira država. Ujedno se predviđa da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) u 2022. imati kontrakcijski učinak od 1,6 postotnih bodova na opći smjer fiskalne politike. To uključuje dodatni učinak troškova pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (0,1 % BDP-a). Zbog spore indeksacije veliki državni rashodi kao što su socijalne naknade koje nisu u naravi ili naknade zaposlenicima imaju nižu stopu rasta od inflacije u 2022. i doprinose kontrakcijskom smjeru.

(18)U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike iznositi -0,8 % BDP-a uz pretpostavku nepromijenjenih politika. Predviđa se da će Slovačka 2023. nastaviti upotrebljavati bespovratna sredstva iz Mehanizma za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih ulaganja za potporu oporavku. Predviđa se da će se pozitivan učinak koji na gospodarsku aktivnost imaju rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a povećati za 1,0 postotnih bodova BDP-a u odnosu na 2022. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država na fiskalni smjer politike u 2023. biti ekspanzivan i iznositi 0,1 postotni bod BDP-a. Ujedno se predviđa da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) u 2023. imati uglavnom neutralan učinak od 0,2 postotna boda na opći smjer fiskalne politike. To uključuje dodatne troškove pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (0,1 % BDP-a).

(19)U Programu stabilnosti za 2022. očekuje se da će se deficit opće države postupno smanjiti na 2,3 % BDP-a u 2024. i na 2,0 % BDP-a do 2025. Stoga se predviđa da će se deficit opće države smanjiti ispod 3 % BDP-a do 2023. i ostati ispod 3 % BDP-a tijekom trajanja programa. Te su projekcije dane pod pretpostavkom ograničenja rasta javnih rashoda, uključujući naknade zaposlenicima i socijalne transfere u naravi, ispod brzine rasta prihoda i ispod snažnog rasta nominalnog BDP-a. Prema programu, očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti do 2025., odnosno porast će na 58,2 % u 2024. i zatim pasti na 57,3 % u 2025. Na temelju analize Komisije čini se da su rizici za održivost duga u srednjoročnom razdoblju visoki.

(20)Slovački porezni sustav mogao bi se reformirati tako da se poveća gospodarska učinkovitost, potaknu okolišna i fiskalna održivost i poboljša pravednost, a da se pritom podupru širi ciljevi politike. U usporedbi s drugim državama članicama EU-a, porezno opterećenje rada osobito je visoko za osobe s niskim dohotkom. Nasuprot tomu, oporezivanje imovine i ekološko oporezivanje ne iskorištavaju se u potpunosti. Promjena strukture poreza mogla bi potaknuti rast i olakšati potporu zelenoj tranziciji i okolišnoj održivosti. Energetski intenzitet gospodarstva znatno je iznad prosjeka EU-a, no prihodi od ekoloških poreza 2020. iznosili su 2,4 %, što je blizu prosjeka EU-a. Naknadama za zaštitu okoliša povezanima s gospodarenjem otpadom i onečišćenjem zraka nedovoljno se potiče učinkovito iskorištavanje resursa i smanjuju troškovi za okoliš i društvo. Cestarine i naknade za registraciju vozila nisu dobro prilagođene intenzitetu emisija. Porezi i naknade za zaštitu okoliša ne indeksiraju se, pa zeleni prihodi s vremenom opadaju zbog inflacije. Kad je riječ o oporezivanju imovine, prihodi od periodičnih poreza na nekretnine u 2020. bili su relativno niski (0,5 % BDP-a u usporedbi s prosjekom EU-a od 1,2 %). Slovačka trenutačno nema dovoljno podataka da omogući ažuriranje i indeksiranje porezne osnovice za nekretnine u skladu s tržišnim vrijednostima, čime bi se djelomično mogla ublažiti stalna velika potražnja za stambenim nekretninama i povezani velik rast njihovih cijena. Usto, pojednostavnjenjem poreza i povećanjem usklađenosti mogu se povećati javni prihodi i tako poduprijeti fiskalna održivost te povećati pravednost. Unatoč poboljšanjima, jaz PDV-a ostao je visok i u 2019. (16,1 % u usporedbi s 10,4 % u EU-u). Poboljšanja u poreznoj upravi, što uključuje elektroničko izdavanje računa, unaprijed ispunjene porezne prijave i veću digitaliziranost, mogla bi pomoći u daljnjem smanjenju gubitaka u poreznom sustavu.

(21)U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2 iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno dopunjuju i trebaju se provesti do 2026. Doprinose svladavanju svih ili znatnog dijela ekonomskih i socijalnih izazova navedenih u preporukama za pojedinu zemlju koje je Vijeće uputilo Slovačkoj u postupku europskog semestra 2019. i 2020., uz sve preporuke za pojedinu zemlju izdane do datuma donošenja plana. Konkretno, izrazita usmjerenost plana na uključivo obrazovanje, javno upravljanje i ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju kojima se potiče produktivnost, kao i njegov planirani doprinos smanjenju regionalnih razlika, može se smatrati sveobuhvatnim i primjerenim odgovorom na izazove s kojima se Slovačka suočava. Na potrebu za ubrzavanjem zelene i digitalne tranzicije odgovara se odlučno i širokim rasponom mjera. Kad je riječ o dugotrajnim problemima u području obrazovanja, brige za djecu, zdravstvene zaštite te istraživanja i inovacija, plan sadržava sveobuhvatne mjere za najozbiljnije nedostatke kao što su niska kvaliteta i uključivost obrazovanja, rascjepkano usklađivanje politika istraživanja i inovacija, nedovoljna javno-privatna suradnja i slabi rezultati u području istraživanja i inovacija. Dodatnim mjerama predloženima u planu za poboljšanje pravosudnog sustava, javne nabave i suzbijanje pranja novca mogli bi se ukloniti mnogi temeljni problemi ako ih se donese i provede u skladu sa zahtjevima prava EU-a u pogledu odgovarajućih zaštitnih mjera i neovisnosti pravosuđa te uz odgovarajuće sudjelovanje dionika. Naposljetku, očekuje se da će nekoliko reformi poboljšati dugoročnu održivost javnih financija. Općenito, plan omogućuje ambiciozne reforme i ulaganja, osobito u području zdravstvene zaštite, zelene i digitalne tranzicije te javne uprave, koje su pritom usmjerene na daljnje poboljšanje konvergencije u europodručju i poticanje gospodarskog rasta.

(22)Očekuje se da će provedba plana za oporavak i otpornost Slovačke doprinijeti daljnjem napretku u zelenoj i digitalnoj tranziciji. Mjerama potpore klimatskim ciljevima u Slovačkoj namijenjeno je 45 % ukupnih sredstava dodijeljenih u okviru plana, dok je mjerama potpore digitalnim ciljevima namijenjeno 21 % ukupnih sredstava dodijeljenih u okviru plana. Potpuna provedba plana za oporavak i otpornost, u skladu s dogovorenim relevantnim ključnim etapama i ciljnim vrijednostima, pomoći će Slovačkoj da se brzo oporavi od posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19, uz istodobno jačanje otpornosti. Sustavno uključivanje socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike.

(23)Slovačka je 8. travnja 2022. dostavila sporazum o partnerstvu, ali još nije dostavila druge programske dokumente kohezijske politike. U skladu s Uredbom (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. Slovačka uzima u obzir relevantne preporuke za pojedinu zemlju pri programiranju fondova kohezijske politike za razdoblje 2021.–2027. To je preduvjet za poboljšanje učinkovitosti i maksimalno povećanje dodane vrijednosti financijske potpore koju će primiti iz fondova kohezijske politike, uz istodobno promicanje koordinacije, komplementarnosti i usklađenosti između tih fondova i drugih instrumenata i fondova Unije. Uspješna provedba Mehanizma za oporavak i otpornost i programa kohezijske politike ovisi i o uklanjanju prepreka ulaganjima radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji i uravnoteženom teritorijalnom razvoju. Konkretno, regionalne razlike u konkurentnosti i socijalnim pokazateljima trebalo bi smanjiti kombinacijom različitih dostupnih sredstava.

(24)Na temelju ovlasti koje su šefovi država ili vlada EU-a utvrdili u Izjavi iz Versaillesa, planom REPowerEU nastoji se čim prije postupno ukinuti ovisnost Europske unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. U tu svrhu, u dijalogu s državama članicama utvrđuju se najprikladniji projekti, ulaganja i reforme na nacionalnoj i regionalnoj razini te na razini EU-a. Cilj je tih mjera smanjiti sveukupnu ovisnost o fosilnim gorivima i potaknuti odmak od uvoza fosilnih goriva iz Rusije.