P9_TA(2021)0441

Smjernice o državnim potporama za klimu, energiju i okoliš (CEEAG)

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. listopada 2021. o smjernicama o državnim potporama za klimu, energiju i okoliš (CEEAG) (2021/2923(RSP))

(2022/C 184/13)

Europski parlament,

uzimajući u obzir Pariški sporazum 21. konferencije stranaka (COP21) Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime i 11. konferenciju stranaka koja je ujedno bila sastanak stranaka Kyotskog protokola (CMP11), održane u Parizu, u Francuskoj, od 30. studenoga do 11. prosinca 2015.,

uzimajući u obzir preporuku Komisije (EU) 2021/1749 od 28. rujna 2021. naslovljenu „Energetska učinkovitost na prvom mjestu: od načelâ do primjene u praksi”, kao i priložene smjernice (1) ,

C.

budući da ambiciozni energetski i klimatski ciljevi EU-a predstavljaju dosad neviđene izazove zbog kojih će biti potrebne goleme razine javnih i privatnih ulaganja; budući da bi nedjelovanje u tom području bilo skuplje jer bi neuspjeh ili kašnjenje ulaganja u postizanje ekološke tranzicije Europsku uniju mogli stajati do 5,6 % njezina BDP-a 2050. godine;

budući da se u Komunikaciji o europskom zelenom planu izričito navodi da bi pravila o državnim potporama trebalo revidirati kako bi odražavala ciljeve europskog zelenog plana, podržavala troškovno učinkovitu tranziciju prema klimatskoj neutralnosti do 2050. i olakšavala postupno ukidanje fosilnih goriva, posebno onih koja najviše onečišćuju okoliš, čime bi se osigurali jednaki uvjeti na unutarnjem tržištu;

budući da je EU, kako bi na odgovoran način postao klimatski neutralan do 2050., odlučio smanjiti emisije stakleničkih plinova za najmanje 55 % do 2030. i da je Komisija predložila da se prema tome uskladi cjelokupno relevantno zakonodavstvo u području klime i energetike, među ostalim predlaganjem ciljeva Unije za 2030. kako bi se udio obnovljivih izvora energije povećao za najmanje 40 %, a energetska učinkovitost za najmanje 36 %, u okviru paketa „Spremni za 55 %”;

podsjeća na klimatski cilj Unije da se emisije smanje za najmanje 55 % do 2030., kako je utvrđeno u Europskom zakonu o klimi, te na cilj postizanja klimatske neutralnosti najkasnije do 2050.; uviđa da su mnogi zakoni o klimi i energiji trenutačno u postupku revizije kako bi ih se uskladilo s tim ciljevima, dok predloženi ciljevi za 2030. za obnovljivu energiju iznose „najmanje 40 %”, a za energetsku učinkovitost „najmanje 36 %”; ističe da prijelaz na klimatski neutralan gospodarski model zahtijeva znatna ulaganja i privatnog i javnog sektora; naglašava da je trošak nedjelovanja nesumnjivo veći od troška ispunjavanja klimatskih i energetskih ciljeva EU-a;

poziva Komisiju da uskladi različite kategorije potpora s Europskim zakonom o klimi, čime bi se podržao troškovno učinkovit i pravedan prijelaz na klimatsku neutralnost i olakšalo postupno ukidanje fosilnih goriva; naglašava da bi to postupno ukidanje trebalo biti popraćeno mogućnostima davanja potpore novim tehnologijama s manjim emisijama ugljika u skladu s načelom „nenanošenja bitne štete” u smislu članka 17. Uredbe o taksonomiji, kao i kontinuiranim napretkom prema postizanju klimatske neutralnosti do 2050.;

naglašava da su državne potpore u području klime, zaštite okoliša i energije ključan srednjoročni instrument za rješavanje porasta cijena energije, posebno podupiranjem mjera energetske učinkovitosti i održivih obnovljivih izvora energije; smatra da su politike i mjere energetske učinkovitosti, posebno za zgrade, važne za ugrožene osobe; zabrinut je zbog toga što kategorija potpore za „poboljšanje energetske i ekološke učinkovitosti zgrada” u nacrtu CEEAG-a nije dovoljno ambiciozna jer se njome predviđaju samo manje obnove; poziva Komisiju da poveća osnovni zahtjev smanjenja potražnje za primarnom energijom u zgradama za najmanje 40 %, što je minimalna razina potrebna za postizanje klimatske neutralnosti do 2050. u građevinskom sektoru; poziva Komisiju da proširi mogućnost ublažavanja smjernica o državnim potporama za okolišne mjere socijalnog stanovanja diljem Unije;

zahtijevanjem izrade holističke procjene učinka i usporedbe s alternativama u pogledu energetske učinkovitosti i, ako one nisu dovoljne, s održivijim alternativama u pogledu obnovljivih izvora energije za preostale energetske potrebe kako bi se pokazalo da se državna potpora dodjeljuje troškovno i energetski najučinkovitijem te najodrživijem dugoročnom rješenju koje se temelji na obnovljivim izvorima energije, u skladu s najnovijim znanstvenim spoznajama i ciljevima europskog zelenog plana, posebno s ciljevima u pogledu energetske učinkovitosti i obnovljivih izvora energije;

17.

naglašava da je za postizanje klimatske neutralnosti do 2050. potrebna trenutačna i masovna primjena mjera energetske učinkovitosti i održivih tehnologija na temelju obnovljivih izvora energije; naglašava da će javna ulaganja u energetsku učinkovitost i obnovljive izvore energije dugoročno ne samo smanjiti emisije nego i umanjiti i stabilizirati cijene energije, čime će se povećati raspoloživi dohodak i u konačnici poboljšati blagostanje i energetska sigurnost EU-a; sa zabrinutošću napominje da se nacrtom CEEAG-a ukida kategorija potpore obnovljivim izvorima energije te ih se stavlja u konkurenciju za državne potpore s drugim rješenjima s niskim emisijama ugljika, a time i s onima koja se temelje na fosilnim gorivima; stoga poziva na to da se u završni CEEAG uvrsti posebno poglavlje o potpori obnovljivim izvorima energije, da se naglasi da bi programi potpore koji se odnose na određenu tehnologiju trebali biti pravilo, a ne iznimka, te da se predvidi mogućnost regionalno diferenciranih razina potpore kako bi se omogućila diversifikacija i troškovno učinkovita integracija sustava obnovljivih izvora energije na regionalnoj razini; poziva, u skladu s Direktivom o obnovljivim izvorima energije, na uvođenje zasebnog poglavlja s posebnim odredbama za potporu zajednicama obnovljive energije svih veličina te manjim akterima, uključujući izuzeće od obvezne dražbe i/ili znatno povećanje pragova za njihovo izuzeće od dražbi ili, ako to nije moguće, zadržavanje tih zajednica na razinama iz Smjernica o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju (EEAG);