To izvješće konkretno uključuje:

EIB-ovo predviđanje iskorištenosti mandata u iznosu od 27 milijardi EUR u raznim regijama prikazano je u Table 1 . Očito je da će se zbog EIB-ova tako velikog udjela u kreditiranju u Ukrajini gornja granica za regiju Istočnog susjedstva dostići brže nego što se očekivalo kad su se gornje granice izvorno pripremale. Gornja će se granica u Istočnom susjedstvu dostići već sredinom 2017., a EIB više neće moći odobravati kredite u toj regiji tijekom cijelog trajanja mandata za vanjsko kreditiranje. Primjerice, da bi se do 2020. održale sadašnje razine aktivnosti u Istočnom susjedstvu (osobito u Ukrajini) od 1,5 milijarde EUR bilo bi potrebno kapacitet mandata za vanjsko kreditiranje povećati za 5,2 milijarde EUR. Osim toga, ako se uzmu u obzir procijenjene stope rizika u zemljama Istočnog susjedstva, ograničene su mogućnosti oslanjanja na EIB-ove instrumente financiranja na vlastiti rizik.

Nadalje, Unija je u ožujku 2014. obećala financijski paket za pomoć Ukrajini i od EIB-a zatražila da pridonese ulaganjima u vrijednosti od 3 milijarde EUR za razdoblje 2014.–2016. Treba napomenuti da će do kraja 2016. EIB vrlo vjerojatno uspjeti ispuniti obvezu o povećanju aktivnosti kreditiranja u Ukrajini u iznosu od 3 milijarde EUR tijekom tri godine.

Nakon što je protekla 1,5 godina financiranja aktivnosti u okviru mandata 2014.–2020. (21 % vremena provedbe), kumulativni iznos zaključenih operacija u okviru mandata dosegao je do kraja 2015. 6,9 milijardi EUR, što odgovara stopi iskorištenosti od 26 %. Stopa iskorištenosti u istočnim susjednim zemljama već je premašila 50 %, a potom slijede Azija i Latinska Amerika s 41 % i južna Afrika s 36 %. Dosadašnju nisku iskorištenost u pretpristupnim zemljama uzrokuju ciklički čimbenici, koji već nestaju i ne odražavaju očekivane potrebe. Niska iskorištenost u sredozemnoj regiji posljedica je činjenice da je EIB 2014. zaključio operacije u iznosu od gotovo jedne milijarde EUR kako bi u cijelosti iskoristio sredstva iz prethodnog mandata. Zbog toga je ostalo vrlo malo prostora za zaključivanje operacija u okviru postojećeg mandata za vanjsko kreditiranje od 2014. do 2020., zbog čega se u određenim regijama drastično smanjuje sposobnost mandata za vanjsko kreditiranje da odgovori na prioritete Unije i moguće predstojeće izazove.

•povećanju mogućnosti zapošljavanja u domaćim zajednicama i izbjegličkim zajednicama kako bi se potaknulo ekonomsku integraciju i omogućilo izbjeglicama da postanu samostalni. To bi se pitanje moglo rješavati u okviru EIB-ove potpore privatnom sektoru (mala, srednja i velika poduzeća, mikrofinanciranje).

Unija unutar tog okvira već provodi mjere za ostvarenje svojeg cilja smanjenja emisija za najmanje 40 % do 2030. EIB-ove operacije financiranja koje se provode u okviru mandata dio su tih nastojanja. Mandat znatno pridonosi ostvarivanju ciljeva u pogledu klimatskih promjena (jedan od njegovih triju važnih ciljeva) financijskim sredstvima u vrijednosti od 40 % svih EIB-ovih operacija financiranja i snažnom usmjerenošću na operacije ublažavanja klimatskih promjena koje u koje čine 92 % EIB-ovih operacija , dok 8 % otpada na prilagodbe klimatskim promjenama. Mandat je dobro usklađen s postojećim nastojanjima Unije i međunarodne zajednice za ostvarenje ciljeva u pogledu klimatskih promjena (smanjenje emisija stakleničkih plinova).

Unija od 2015. predano pridonosi ostvarivanju ciljeva održivog razvoja. U 2016. službeno je pokrenut Program održivog razvoja do 2030. koji su u rujnu 2015. u Ujedinjenim narodima donijeli svjetski čelnici. Novim se programom poziva da se ulože napori kako bi se u idućih 15 godina ostvarilo 17 ciljeva održivog razvoja. Konkretno, ciljevi i operacije mandata za vanjsko kreditiranje uglavnom su usklađeni s ciljevima održivog razvoja te se očekuje njihov izravan doprinos ostvarenju nekih ciljeva kao što su opskrba čistom vodom i odvodnja, pristupačna i čista energija, industrija, inovacije i infrastruktura, samoodrživi gradovi i općine, klimatske aktivnosti, rad dostojan čovjeka i gospodarski rast. mandata za vanjsko kreditiranje©a prvenstveno razvojem infrastrukture u sektorima (poljoprivreda, obrazovanje itd.) za koje se očekuje da će imati učinak na ostvarenje ciljeva održivog razvoja, neizravno pridonosi tim ciljevima: iskorjenjivanje siromaštva, iskorjenjivanje gladi, dobro zdravlje i dobrobit, kvalitetno obrazovanje, jednakost spolova, smanjenje nejednakosti, odgovorna potrošnja i proizvodnja, vodeni okoliš, mir, pravda te snažne institucije i partnerstva za ostvarenje ciljeva. U tom bi kontekstu EIB-ov mandat trebao povećati njegov doprinos ciljevima održivog razvoja, prije svega usmjerenošću na održivi gospodarski razvoj, što je jedan od triju važnih ciljeva mandata.

Mandat za vanjsko kreditiranje dobro je usklađen s prioritetima Unije i u prvim je godinama provedbe omogućio dovoljnu fleksibilnost za djelovanje u kriznim situacijama zahvaljujući dovoljnoj razlici do gornjih granica po regijama i podregijama, ali u nekim regijama (Istočno susjedstvo, Azija i srednja Azija) to dovodi do prekomjerne uporabe gornjih granica.

Operacije financiranja slijedile su pravila politike raspodjele, a upitna je bila korist koju od jamstva EU-a imaju zemlje s visokim kreditnim rejtingom.

Nakon četiri godine provedbe okvir EIB-a za mjerenje rezultata dobro je prilagođen operativnim ciljevima.

Zaključeno je i da je bilo prostora za poboljšanje u pogledu EIB-ova izvješćivanja Unije u kontekstu priprema godišnjeg izvješća Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o EIB-ovim operacijama financiranja koje se provode u skladu s Odlukom 466/2014/EU.

Učinkovita je suradnja s drugim međunarodnim financijskim institucijama i delegacijama EU-a u kontekstu mehanizma kombiniranog financiranja.

U pogledu dodane vrijednosti EIB-ovih operacija financiranja u kontekstu mandata za vanjsko kreditiranje, EIB je uspio financirati projekte u zemljama s niskim rejtingom. Dodana vrijednost EIB-ovog financiranja osobito je važna u odnosu na kamatnu stopu i rok dospijeća (prvenstveno u pogledu njegove potpore MSP-ovima) te u odnosu na nefinancijske koristi poput tehničke pomoći, promicanja dobrih standarda, standarda javne nabave.

U izvješću se naglašava da se zbog nemogućnosti financiranja u lokalnoj valuti ograničava dodana vrijednost jer rizik tečajnih promjena snosi dužnik.

U području klimatskih promjena rezultati krajem 2015. premašili su ciljanu vrijednost od 25 % ukupnih EIB-ovih operacija financiranja jer je obujam financiranja činio 40 % ukupnog iznosa.

U izvješću se zaključuje kako bi se na razini krajnjih korisnika vidljivost Unije mogla poboljšati.

5. KLJUČNI ELEMENTI PRIJEDLOGA KOMISIJE

Na temelju Komisijine ocjene zaključaka revizije u sredini razdoblja navedenih u poglavlju 4. i konteksta politikâ, uključujući EIB-ovu Inicijativu za izgradnju otpornosti navedenu u poglavlju 3., novi se elementi koje treba unijeti u novu odluku mogu sažeti na sljedeći način:

Aktivira se neobavezni dodatni iznos od 3 milijarde EUR: u neobveznom mandatu proporcionalno se povećavaju gornje granice po regijama, uključujući 1,4 milijarde EUR iz EIB-ove Inicijative za izgradnju otpornosti (sastavnica 2.) za operacije u kojima kao partneri sudjeluju javni subjekti.

Dodaje se novi horizontalni važan cilj koji se odnosi na reakciju na migracijsku krizu.

U neobavezni dodatni iznos od 3 milijarde EUR bit će uključen iznos od 1,4 milijarde EUR iz EIB-ove Inicijative za izgradnju otpornosti (sastavnica 2.) za operacije u kojima kao partneri sudjeluju javni subjekti. Taj iznos od 1,4 milijarde EUR raspodijelit će se između pretpristupnih zemalja i sredozemnih zemalja.

Ukupna gornja granica povećava se za 2,3 milijarde EUR za EIB-ove operacije financiranja privatnog sektora (sastavnica 3.) primjenjive na projekte za pomoć izbjeglicama i/ili domaćim zajednicama. I taj će se iznos raspodijeliti između regije pretpristupnih zemalja i regije sredozemnih zemalja u skladu s EIB-ovim predviđanjima. U tom kontekstu i za navedeni iznos proširuje se jamstvo EU-a za te operacije na sva dospjela, ali ne i primljena EIB-ova plaćanja („Opće jamstvo”) umjesto dosadašnjeg jamstva koje se u skladu s Odlukom odnosilo samo na situacije povezane s političkim rizikom. Opće jamstvo koje se odnosi na novi mandat bit će plaćeno. Prihodi će biti uplaćeni u Jamstveni fond za vanjska djelovanja. Najveća gornja granica za EIB-ove operacije u okviru jamstva EU-a stoga se povećava na 32,3 milijardi EUR.

U pogledu svojeg okvira za mjerenje rezultata EIB mora razviti i primijeniti indikatore za projekte koji omogućuju strateški odgovor na migracijsku krizu. U kontekstu redovnog godišnjeg Komisijinog izvješćivanja Europskog parlamenta i Vijeća uključuje se ocjena učinka EIB-ovih operacija financiranja u okviru odgovora na migracijsku krizu.

Revizija popisa prihvatljivosti zemalja: ukloniti s popisa prihvatljivih zemalja zemlje s visokim prihodima i zemlje s visokim investicijskim kreditnim rejtingom kao što su Brunej, Island, Izrael, Singapur, Čile i Južna Koreja te posebna upravna područja Kine Hong Kong i Makao.

Uvesti veću fleksibilnost omogućavanjem EIB-u da tijekom mandata poveća preraspodjelu sredstava između regija i podregija. Veća fleksibilnost potrebna je kako bi se omogućilo rješavanje hitnih situacija i reakcija na krizne situacije koje se mogu pojaviti u nekoj od regija u razdoblju trajanja mandata. Preraspodjela između regija povećava se s 10% na 20%. Preraspodjela nije primjenjiva na iznos od 2,3 milijarde EUR dodijeljen mandatu za privatni sektor i iznos od 1,4 milijarde EUR povezan s projektima javnog sektora za rješavanje migracijske krize.