HR Službeni list Europske unije C 125/80

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o sudjelovanju Unije u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA), koje zajednički provodi nekoliko država članica

[COM(2016) 662 final – 2016/0325 (COD)]

(2017/C 125/12)

Izvjestitelj: Emilio FATOVIC

Savjetovanje: Komisija, 18.10.2016., Vijeće, 9.11.2016., Parlament, 27.11.2016. Pravni temelj Članak 188. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Nadležna stručna skupina: REX Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 26.1.2017. Plenarno zasjedanje br.: 522 Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani): 164/3/1

1. Zaključci i preporuke

1.1 Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO), u skladu sa svojim brojnim prethodnim mišljenjima, pozdravlja sudjelovanje u inicijativi PRIMA u cilju razvoja zajedničkih inovativnih rješenja koja bi omogućila da opskrba vodom i sustavi prehrane na mediteranskom području budu sigurniji, učinkovitiji, pouzdaniji i održiviji kako u ekološkom, tako i u troškovnom smislu.

1.2 EGSO smatra da je sudjelovanje u inicijativi PRIMA dodana vrijednost za cijeli EU jer omogućuje cjelovito rješavanje nekih od temeljnih uzroka nestabilnosti na području Mediterana kao i uzroka masovnih migracija. S druge strane, zahvaljujući ugovornom partnerstvu i nadomještanju bilateralnog formata multilateralnim zajedničkim formatom, u narednim bi godinama inicijativa PRIMA mogla postati važnim modelom.

1.3 Odbor smatra da su istinski cjelovit, višerazinski i međusektorski pristup, u kombinaciji s konkretnim i mjerljivim ciljevima na području održivosti, otpornosti, kvalitete života i rada, ljudskih prava i demokracije preduvjeti za uspjeh partnerstva PRIMA.

1.4 EGSO se slaže s prijedlogom da se sudjelovanje partnerstva PRIMA temelji na članku 185. UFEU-a, kako bi se osigurala najveća moguća integracija na znanstvenoj, upravljačkoj i financijskoj razini te kako bi se, prvi put, ravnopravno uključilo države članice i treće zemlje. U širem kontekstu Makroregionalne strategije za Sredozemlje koja obuhvaća sve ostale politike (europsku politiku susjedstva, ESP), inicijative i partnerstva (Unija za Mediteran, UzM) koji su već na snazi u toj regiji, sve će to biti korisno za učinkovitije rješavanje problema koje dijeli s trećim zemljama, u smislu zajedničkog rasta i zajedničkog razvoja.

1.5 EGSO se slaže s načelom prema kojem je razina financiranja programa PRIMA iz fondova EU-a barem jednaka razini financiranja iz država članica, a za slučaj da države sponzori kasne s uplatom ili ne uplate sredstva, postoji mogućnost da Komisija u jednakoj mjeri smanji financijski doprinos EU-a.

1.6 Odbor podržava stvaranje strukture PRIMA-IS kao provedbene strukture odgovorne za upravljanje programom PRIMA i njegovo nadziranje. EGSO se nada da će odlika tog tijela biti otvoreno upravljanje i da će se njime uvesti uključivi mehanizmi ulaska, posebice pri pristupanju novih država članica ili trećih država. Uz to, EGSO poziva na uključivanje svih potencijalno zainteresiranih dionika (regija, lokalnih vlasti, sveučilišta i organizacija civilnog društva) kako bi se ojačalo upravljanje strukturom PRIMA-IS i pomoglo pri utvrđivanju i zajedničkom praćenju učinaka programa na gospodarstvo, zapošljavanje i društvo.

1.7 EGSO, u skladu s načelom povezanosti s drugim politikama EU-a, preporučuje da se program PRIMA dopuni paketom o kružnom gospodarstvu i svim povezanim inicijativama (npr. korištenje zemljišta i gnojiva).

1.8 Odbor ponovno naglašava hitnost u vezi s okvirnom direktivom o tlu, kojom bi se u obzir uzele razlike među različitim zemljama EU-a radi boljeg usmjeravanja istraživačkih i inovacijskih aktivnosti programa PRIMA.

1.9 EGSO naglašava potrebu da se u programu na sveobuhvatan način obradi tema voda, uzimajući u obzir ekološku, gospodarsku i socijalnu dimenziju kao i cijeli hidrološki ciklus, uključujući umjetne faze, u kontekstu održivog razvoja. U tom pogledu, EU treba razviti pravedniji pristup crpljenju voda, ujednačavajući zahtjeve konkurentnih gospodarskih i energetskih sektora s potrebom da se očuvaju ekosustavi slatke vode i obavezom da se poštuje temeljno ljudsko pravo.

1.10 EGSO vjeruje da program Obzor 2020. predstavlja najprikladniji instrument za raspodjelu sredstava te podupire uključivanje većine aktivnosti predviđenih programom PRIMA u takozvane „društvene izazove”. Odbor posebice preporučuje davanje prednosti procesima istraživanja i inovacija u poljoprivrednom sektoru i proizvodnji hrane koji imaju snažan socijalni učinak, financijski su pristupačni i lako prenosivi, ali koji također predviđaju promicanje tradicionalnih znanja kao sredstvo borbe protiv fenomena odljeva mozgova i kao sredstvo za poticanje gospodarskog rasta i zapošljavanja, u skladu s ciljevima održivog razvoja.

1.11 U slučaju kada se jedan ili više projekata ne mogu financirati iz nacionalnih sredstava zbog potrošene nacionalne omotnice, EGSO je suglasan s time da ih se financira iz strukture PRIMA-IS. Tim će se sredstvima, čiji iznos neće moći premašivati 20 % sveukupnog doprinosa EU-a programu PRIMA, jamčiti realizacija projekata visoke kvalitete.

1.12 EGSO pozdravlja sudjelovanje tijela država članica EU-a koja nisu pristupila partnerstvu PRIMA na područjima na kojima imaju nadležnosti koje države koje su pristupile partnerstvu nemaju. U tom slučaju njihova stopa financiranja neće smjeti premašiti 50 % za aktivnosti u području istraživanja i inovacija te će odgovarati udjelu između 35 % i 50 % za aktivnosti u području inovacija. Time će se omogućiti realizacija ambicioznih projekata iz perspektive EU-a i podržati zemlje koje se namjeravaju priključiti programu PRIMA i uložiti u njega.

1.13 S obzirom na velike poteškoće s kojima se suočavaju mnoge treće zemlje koje već sudjeluju u programu Obzor 2020. u nastojanju da brzo i učinkovito ispune formalne uvjete programa, Odbor poziva na pojednostavljenje tih zahtjeva gdje je to moguće te na aktivnu potporu postupku izgradnje kapaciteta.

2. Uvod

2.1 Prema navodima Ujedinjenih naroda na sredozemnom području živi 180 milijuna ljudi koji „oskudijevaju vodom” te čine 50 % „siromašnih vodom” na cijelom planetu (1). To izrazito negativno utječe na prehranu, zdravlje, sredstva za život, standard života i razinu blagostanja.

2.2 Izvješće FAO-a „Mediterra 2016” pokazuje da se u posljednjih nekoliko godina ovaj fenomen dodatno pogoršao zbog političke nestabilnosti, klimatskih promjena i brzog rasta broja stanovnika. Tim se čimbenicima, zatim, pridružuje „trostruko rasipanje” u vidu zloporabe prirodnih resursa, otpada od hrane i polaganog nestanka tradicionalnih znanja (2).

2.3 Problem nestašice vode i pristupačne i održive proizvodnje hrane među glavnim su uzrocima vala migracija koji pogađa Europu. Ako se ne riješe temeljni uzroci tih problema, neće biti moguće suočiti se s njegovim posljedicama u kratkoročnom i u dugoročnom razdoblju.

2.4 Ulaganja u istraživanje i inovacije koja su na mediteranskom području države članice provele u pogledu opskrbe vodom i održive proizvodnje hrane nikada nisu bila razmjerna izazovu te su se često ograničavala na rascjepkane oblike suradnje uređene bilateralnim sporazumima.

2.5 Ideja o partnerstvu za istraživanje i inovacije na mediteranskom području (PRIMA) začeta je na Euro-mediteranskoj konferenciji o znanosti, tehnologiji i inovacijama održanoj u Barceloni 2012. godine. Cilj je ojačati euro-mediteransku suradnju u području istraživanja i inovacija u kontekstu širih ciljeva vanjske politike Unije u pogledu južnog susjedstva (3).

2.6 Nakon zaključaka Vijeća za konkurentnost od 5. prosinca 2014. i formalnog prijedloga koji su u prosincu iste godine predstavile države članice i treće zemlje mediteranskog područja (4) Europska komisija izradila je detaljnu procjenu učinka (5) i prijedlog za njihovo sudjelovanje u programu (6), koji je predmet analize u ovom mišljenju.

3. Sažetak prijedloga Komisije

3.1 Pravni temelj sudjelovanja u partnerstvu PRIMA članak je 185. UFEU-a. Tim se instrumentom EU-u omogućava da prilikom provedbe višegodišnjega okvirnog programa sudjeluje u programima istraživanja i razvoja koje provodi nekoliko država članica, u dogovoru s dotičnim državama članicama, uključujući sudjelovanje u strukturama uspostavljenima radi provedbe tih programa.

3.2 Taj program u trajanju od deset godina zajednički će provoditi 14 zemalja: — 9 država članica: Cipar, Češka, Francuska, Grčka, Italija, Luksemburg, Malta, Portugal i Španjolska, države članice Unije, — 2 treće zemlje pridružene programu Obzor 2020.: Izrael i Tunis, — 3 treće zemlje koje nisu pridružene programu Obzor 2020.: Egipat, Libanon i Maroko.

3.2.1 Sudjelovanje trećih zemalja koje nisu pridružene programu Obzor 2020. podlijegat će sklapanju međunarodnog sporazuma s EU-om u cilju proširenja pravnog režima programa PRIMA.

3.3 Strateški je cilj programa razviti zajednička inovativna rješenja za sustave prehrane i opskrbe vodom koja su prijeko potrebna mediteranskoj regiji. Ta će rješenja sustave pristupa vodi i hrani učiniti sigurnijima, učinkovitijima, djelotvornijima i održivijima kako u ekološkom, tako i u troškovnom smislu.

3.4 Program PRIMA uvrstit će se u širi i opsežniji okvir aktivnosti na visokoj razini i dopuniti drugim europskim inicijativama koje ne ulaze u područje istraživanja i inovacija. — znanstvena diplomacija, — revizija europske politike susjedstva, — Ciljevi održivog razvoja, — migracije, — europska klimatska diplomacija nakon konferencije COP21.

3.5 Cilj je programa PRIMA, u skladu s Komunikacijom Komisije o uspostavi novog Okvira za partnerstvo s trećim zemljama u okviru Europskog migracijskog programa (7), rješavanje temeljnih uzroka migracija s pomoću svih dostupnih politika EU-a (8) putem mehanizma ugovornog partnerstva.

3.6 Što se tiče supsidijarnosti, program PRIMA strukturiran je kao zajednički program koji se temelji na nacionalnim programima i aktivnostima država članica sudionica i pridruženih zemalja, uz sudjelovanje i podršku EU-a. Zajednički i višesektorski pristup, zajedno s važnom ulaganjem u smislu sredstava, trebao bi omogućiti ostvarivanje srednjoročnih i dugoročnih tehničkih i političkih ciljeva koje države članice pojedinačno dosad nisu uspjele ostvariti same.

3.7 U pogledu proporcionalnosti, Unija će u programu PRIMA sudjelovati u okviru granica nadležnosti predviđenih UFEU-om te će se ograničiti na olakšavanje ostvarivanja ciljeva programa PRIMA i pružanje podrške državama sudionicama, također u financijskom smislu. Države sudionice morat će djelovati zajedno kako bi bolje koordinirale, ujednačile i integrirale odgovarajuće nacionalne programe ili aktivnosti te konačno razvile zajednički dugoročni strateški program istraživanja.

3.8 Unija će pružiti financijsku potporu jednaku iznosu nacionalnih ulaganja, a njezin doprinos iznosit će do 200 milijuna EUR, uključujući doprinos EFTA-e. Doprinos će se staviti na raspolaganje u sklopu okvirnog programa za istraživanje i inovacije – Obzor 2020. te će obuhvaćati sedam godišnjih planova rada u razdoblju 2018.–2024.

3.9 Maksimalni doprinos EU-a ne smije prelaziti iznos koji dodjeljuju države. Nadalje, u slučaju da države sudionice u programu PRIMA ne uplate sredstva ili uplate manji iznos od predviđenog, Komisija može u jednakoj mjeri smanjiti financijski doprinos EU-a.

3.10 Komisija očekuje da će za provedbu programa tijekom razdoblja od deset godina biti potrebno izraditi cjelovit strateški istraživački program i provesti ga u potpunosti s pomoću niza transnacionalnih poziva na podnošenje prijedloga koje će uputiti razne države sudionice, a provest će ih posebna provedbena struktura. Doprinosom EU-a u najvećoj će mjeri upravljati glavna provedbena struktura programa PRIMA, PRIMA-IS.

3.11 Komisija očekuje da će se u godišnjim planovima rada osigurati dosljednost i usklađenost svih aktivnosti u okviru programa PRIMA te da će ti planovi biti usmjereni na ostvarenje općih i posebnih ciljeva utvrđenih u tom programu. GPR, koji mora odobriti Komisija, sastojat će se od: — transnacionalnih poziva na podnošenje prijedloga koje će financirati PRIMA-IS uz doprinos EU-a, u skladu s pravilima programa Obzor 2020., — aktivnosti koje financiraju samo države sudionice i koje se uzimaju u obzir u cilju postizanja ravnoteže u odnosu na doprinos Unije. Te će aktivnosti, prije njihova uključivanja u godišnji plan rada, ocijeniti odbor sastavljen od vanjskih stručnjaka.

3.12 Godišnje izvješće strukture PRIMA-IS obuhvatit će obje vrste aktivnosti i po potrebi unijeti izmjene i promjene, među ostalim i u pogledu financijske obveze nakon odluke Komisije. Osim toga, program PRIMA bit će predmet evaluacije u sredini provedbenog razdoblja 2022. i konačne evaluacije 2028.

4. Opće napomene

4.1 Treba imati na umu da: — EGSO je u više navrata naglasio da voda (9) i održivost proizvodnje hrane i poljoprivredne proizvodnje (10) moraju biti ključne teme sadašnjih i budućih europskih politika, — Odbor je također upozorio da su kriza nestašice vode i hrane u zemljama sredozemnog područja (11), zajedno s ratovima i nepoštovanjem temeljnih ljudskih prava, među glavnim uzrocima priljeva migranata koji pogađa Europu. — EGSO je više puta istaknuo nužnost jačanja suradnje s trećim zemljama, prije svega s onima koje sudjeluju u europskoj politici susjedstva i Uniji za Mediteran (UzM), radi učinkovitijeg rješavanja zajedničkih izazova (12) slijedeći logiku zajedničkog razvoja (13). — EGSO je u više navrata preporučio da se poduzmu odlučne mjere kako bi se riješili uzroci aktualne političke, gospodarske, društvene i humanitarne krize na mediteranskom području (14). EGSO pozdravlja program PRIMA pod uvjetom da se razvije u skladu s istinski sveobuhvatnim (15), višerazinskim (16) i međusektorskim pristupom (17), što su preduvjeti za njegov uspjeh koji uključuje postizanje konkretnih i mjerljivih standarda u pogledu održivosti (18), otpornosti, kvalitete života i rada, ljudskih prava i demokracije.

4.2 Odbor se slaže s Komisijinom preporukom – koju podupiru nacionalne vlade, regije, lokalne vlasti, sveučilišta, organizirano civilno društvo i svi relevantni dionici (19) – da se program partnerstva PRIMA temelji na članku 185. UFEU-a, kako bi se osigurala najveća moguća integracija na znanstvenoj, upravljačkoj i financijskoj razini, uz sudjelovanje država članica i trećih zemalja.

4.3 Odbor smatra da program PRIMA može predstavljati važnu inicijativu i izvrstan model jer bi omogućio nadilaženje logike bilateralnih partnerskih sporazuma koji su dosad, zajedno s nedovoljnom raspoloživošću sredstava, priječili dosljedno rješavanje nekih od temeljnih problema koji pogađaju sredozemno područje, u širem kontekstu Makroregionalne strategije za Sredozemlje (20).

4.4 EGSO se slaže s načelom prema kojem je razina financiranja programa PRIMA iz fondova EU-a barem jednaka razini financiranja iz država članica, a za slučaj da države sponzori kasne s uplatom ili ne uplate sredstva, postoji mogućnost da Komisija u jednakoj mjeri smanji financijski doprinos EU-a.

4.5 Odbor smatra da je PRIMA-IS nužna provedbena struktura, ključna za upravljanje programom PRIMA i sredstvima EU-a koji su mu namijenjeni kao i za njihovo nadziranje, te stoga očekuje otvoreno upravljanje.

4.6 EGSO vjeruje da program Obzor 2020. predstavlja najprikladniji instrument za raspodjelu sredstava te podupire uključivanje većine aktivnosti predviđenih programom PRIMA u takozvane „društvene izazove”, s obzirom na njihovu globalnu i transnacionalnu prirodu (21).

4.6.1 Odbor napominje da mnoge treće zemlje koje su se već priključile programu Obzor 2020. navode kako se susreću s velikim poteškoćama u nastojanjima da brzo i učinkovito ispune formalne uvjete programa. Stoga EGSO poziva na pojednostavljenje navedenih uvjeta kada je to moguće, u cilju olakšavanja sudjelovanja i postizanja maksimalnih rezultata.

5. Posebne napomene

5.1 Odbor primjećuje da sve mediteranske zemlje sudjeluju u inicijativi. Svaka država članica ili treća zemlja u načelu bi trebala moći sudjelovati u inicijativi PRIMA, pod uvjetom da doprinosi njezinom financiranju. Međutim, ESGO napominje da uključivanje novih trećih zemalja mora jednoglasno (22) odobriti opća skupština strukture PRIMA-IS koju čine predstavnici nacionalnih vlada. Uzimajući u obzir političke i društvene uvjete treće zemlje kandidatkinje, Odbor bi preporučio EU-u da primjenjuje uključiviji pristup, uz izbjegavanje mehanizma jednoglasnog glasovanja, jer bi se to u protivnom moglo pretvoriti u pravo ulaganja veta nekih država protiv drugih. Trebalo bi ga zamijeniti glasovanjem kvalificiranom većinom. Također se zalaže da se u provedbene aktivnosti uključi širok raspon razina tehnološke spremnosti, koje obuhvaćaju sve stadije proizvodnje u znanstvene svrhe.

5.2 EGSO preporučuje da program u suštini bude transverzalan u odnosu na druge politike i inicijative EU-a koje već postoje ili će se tek izraditi, kako bi se ojačao njegov učinak. Odbor posebice prepoznaje potrebu postupanja u skladu Paketom za kružno gospodarstvo (23). Taj će čimbenik imati ključnu ulogu za održivu upotrebu vodnih resursa i održivu proizvodnju hrane i poljoprivrednu proizvodnju (npr. iskorištavanje tla i gnojiva) (24).

5.2.1 Odbor smatra da inicijativa PRIMA ponovno ukazuje na hitnost izrade okvirne direktive o tlu (25), kojom bi se u obzir uzele razlike među različitim zemljama EU-a, što je nužno za bolje usmjeravanje istraživačkih i inovacijskih aktivnosti.

5.3 Odbor preporučuje primjenu višerazinskog pristupa kojim se predviđa aktivno sudjelovanje organiziranog civilnog društva. Ono bi moglo imati ključnu ulogu ne samo u ostvarivanju i širenju specifičnih ciljeva, nego i širih ciljeva demokratizacije i jačanja zaštite ljudskih prava u brojnim trećim zemljama (26). Stoga EGSO poziva na izravno sudjelovanje organizacija civilnog društva, također u okviru strukture PRIMA-IS, kako bi se ojačalo upravljanje njome i pomoglo pri utvrđivanju i zajedničkom praćenju učinaka programa na gospodarstvo i društvo (27).

5.4 U slučaju kada se jedan ili više projekata ne mogu financirati iz nacionalnih sredstava putem nacionalnih agencija za financiranje zbog potrošene nacionalne omotnice, Odbor predlaže da se te projekte financira iz strukture PRIMA-IS. Iznos tih sredstava neće moći premašivati 20 % sveukupnog doprinosa EU-a, a u slučaju da dodatno financiranje nije dovoljno, izabrat će se sljedeći projekt na ljestvici. Ta će mjera biti ključna kako bi se zadržala visoka kvaliteta ostvarenih projekata.

5.5 EGSO pozdravlja mogućnost ispunjavanja uvjeta za financiranje za tijela država članica EU-a koja nisu pristupila partnerstvu PRIMA na područjima na kojima imaju nadležnosti koje države koje su pristupile partnerstvu nemaju. U takvom slučaju njihova stopa financiranja neće smjeti premašiti 50 % za aktivnosti u području istraživanja i inovacija te će odgovarati udjelu između 35 % i 50 % prihvatljivih troškova za aktivnosti u području inovacija. Time će se omogućiti zadržavanje visoke razine projekata ostvarenih iz perspektive EU-a i istovremeno podržati zemlje koje se namjeravaju priključiti programu PRIMA i ulagati u njega.

5.6 EGSO ponovno naglašava potrebu da se na sveobuhvatan način obradi tema voda, uzimajući u obzir ekološku, gospodarsku i socijalnu dimenziju kao i cijeli hidrološki ciklus, uključujući umjetne faze koje omogućuju nove tehnologije, u kontekstu održivog razvoja. EU treba razviti pravedniji pristup crpljenju voda, koji ispunjava zahtjeve konkurentnih gospodarskih i energetskih sektora, potrebu da se očuvaju ekosustavi slatke vode i obavezu da se poštuje temeljno pravo građana (28).

5.7 EGSO ističe da je jedan od glavnih problema mediteranskog područja, posebice na afričkoj strani, gubitak tradicionalnih održivih tehnika poljoprivredne proizvodnje povezan s odljevom mozgova (uglavnom je riječ o mladim ljudima). Odbor preporučuje da se, u kontekstu studija i istraživanja visoke dodane vrijednosti u okviru programa Obzor 2020., istraže procesi sa znatnim društvenim učinkom, cjenovno pristupačni i lako prenosivi, kako bi se iskoristila ta znanja i potaknuo gospodarski rast i zapošljavanje.

Bruxelles, 26. siječnja 2017. Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Georges DASSIS

(1) UNEP/MAP-Plan Bleu, State of the Environment and Development in the Mediterranean („Stanje okoliša i razvoja na Sredozemlju”), Athens, 2009. Područje Sredozemlja raspolaže sa samo 3 % vodnih resursa cijelog planeta. Prema navodima Ujedinjenih naroda, svakoj je osobi potrebno najmanje 1 700 m3 vode godišnje za dostojanstven život. U sredozemnom bazenu u kojem živi 460 milijuna ljudi, za 180 milijuna se smatra da su „siromašni vodom” jer raspolažu s manje od 1 000 m3 vode godišnje po stanovniku, a 80 milijuna njih s manje od 500 m3, što ih stavlja u stanje izrazitog siromaštva vodnim resursima.

(2) CIHEAM/FAO. Mediterra 2016. Zero Waste in the Mediterranean (Nulta stopa otpada u Sredozemlju). Natural Resources, Food and Knowledge, Tisak institituta Sciences Po, Pariz, 2016

(3) COM(2016) 385. Komunikacija Komisije o uspostavi novog okvira za partnerstvo s trećim zemljama u okviru Europskog migracijskog programa.

(4) Ovaj prijedlog predstavilo je 19 zemalja.

(5) SWD(2016) 332 final.

(6) COM(2016) 662 final.

(7) Vidjeti bilješku 3. pri dnu stranice.

(8) Obrazovanje, istraživanje, klimatske promjene, energija, okoliša, poljoprivreda.

(9) Mišljenja EGSO-a (SL C 44, 15.2.2013., str. 147.; SL C 12, 15.1.2016., str. 33.).

(10) Mišljenje EGSO-a (SL C 303 od 19.8. 2016., str. 64.).

(11) Mišljenje EGSO-a (SL C 347 od 18.12. 2010., str. 41.).

(12) Mišljenje EGSO-a (SL C 383 od 17.11. 2015., str. 91.).

(13) Rezolucija o doprinosu EGSO-a programu rada Europske komisije za 2017. godinu, 2016. Točka 9.4:, „Vrednovanje europske politike susjedstva treba biti prioritet. Odnosi sa zemljama smještenima južno i istočno od Sredozemlja ne smiju biti usredotočeni na obrambeni pristup koji se temelji na sigurnosnim aspektima ili izbjegličkoj krizi, nego bi trebali postati stvarna politika međusobnog razvoja ravnopravnih partnera.”

(14) Mišljenje EGSO-a, „EGSO pozdravlja najnoviji prijedlog Komisije da se ‘riješi vanjska dimenzija izbjegličke krize’ (…). Najnovijim se prijedlogom po svemu sudeći priznaje da je rješavanje osnovnih uzroka migracija šire pitanje od unutarnjih poslova i sigurnosti te da se veže uz druga područja politike kao što su trgovina, razvoj, vanjska politika i integracija. To je u skladu s načelom dosljednosti politike međunarodne razvojne suradnje EU-a.” (SL C 71, 24.2.2016., str. 75., točka 1.7.).

(15) Mišljenje EGSO-a Razvoj makroregionalne strategije na Mediteranu (SL C 44, 15.2.2013., str. 1., točka 1.4.).

(16) Mišljenje EGSO-a, „EGSO smatra da su, unatoč izrazito osjetljivoj (…) situaciji koja prevladava na Sredozemlju, stvoreni uvjeti za početak višerazinskog dijaloga među Komisijom, državama članicama, zemljama uključenima u euro-mediteransku suradnju, lokalnim i regionalnim vlastima te civilnim društvom u cilju uspostave Sredozemne makroregionalne strategije (podijeljene u dva dijela) koja će jačanjem svoje međunarodne konkurentnosti zadovoljiti regionalne potrebe.” (SL C 44, 15.2.2013., str. 1., točka 1.1.).

(17) Mišljenje EGSO-a, Promicanje obnovljivih energija i europska politika susjedstva: slučaj euro-mediteranske regije (SL C 376, 22.12.2011., str. 1., točke 1.3, 1.10 i 1.11.). Mišljenje EGSO-a Vanjska dimenzija energetske politike EU-a (SL C 264, 20.7.2016., str. 28., točke 1.1, 1.2.3 i 1.3.). Mišljenje EGSO-a Održivo iskorištavanje ribolovnih resursa u Sredozemnom moru (SL C 43, 15.2.2012., str. 56.).

(18) Mišljenje EGSO-a Ciljevi nakon 2015. u euromediteranskoj regiji (SL C 383, 17.11.2015., str. 44.).

(19) Procjena učinka programa PRIMA – događanje za dionike. Malta, 17. travnja 2016.

(20) Mišljenje EGSO-a Za strategiju razvoja kohezije na Sredozemlju (SL C 170,5.6.2014., str. 1.).

(21) Mišljenje EGSO-a ZTI i JPP/Obzor 2020. (SL C 34, 2.2.2017, str. 24.).

(22) COM (2016) 662 final, članak 12.2.

(23) Mišljenje EGSO-a Paket o kružnom gospodarstvu (SL C 264, 20.7.2016., str. 98.).

(24) Mišljenje EGSO-a Kružno gospodarstvo – gnojiva (SL C 389, 21.10.2016., str. 80.).

(25) Mišljenje EGSO-a Tematska strategija za zaštitu tla (SL C 168, 20.7.2007., str. 29.). Mišljenje EGSO-a Kružno gospodarstvo – gnojiva (SL C 389, 20.7.2016., str. 80., točke 1.4. i 3.6.).

(26) Mišljenje EGSO-a Civilno društvo na Sredozemlju (SL C 376, 22.12.2011., str. 32.).

(27) Mišljenje EGSO-a Upravljanje makroregionalnim strategijama (SL C 12, 15.1.2015, str. 64.).

(28) Mišljenje EGSO-a Uključivanje vodne politike u europske politike ( SL C 248, 25.8.2011, str. 43., točka 1.13.).