Na multilateralnom planu EU je nedavno sufinancirao tri plurilateralne inicijative WTO-a o trgovini i okolišnoj održivosti, onečišćenju plastikom i održivoj trgovini plastikom te reformi subvencija za fosilna goriva. Na 12. ministarskoj konferenciji WTO-a EU je imao ključnu ulogu u dogovaranju prvog multilateralnog sporazuma o subvencijama za ribarstvo kojim se discipliniraju štetne subvencije za ribarstvo u cijelom svijetu i u čijem je središtu okolišna održivost. EU će se i dalje zalagati za proširenje disciplina o subvencijama do sljedeće ministarske konferencije. EU je aktivno podupirao i pokretanje Koalicije ministara trgovine za klimu kako bi dao dodatni politički poticaj za izgradnju pozitivnog trgovinskog i klimatskog programa, posebno u WTO-u. U okviru reforme WTO-a EU namjerava dati prednost dijalogu o interakciji trgovine i dostojanstvenog rada, među ostalim suradnjom WTO-a i ILO-a. U okviru djelovanja OECD-a EU promiče izmjene skupa pravila kojima se uređuju službeni izvozni krediti kako bi se potaknulo usklađivanje s klimatskim ciljevima. EU je isto tako uspješno ishodio zabranu elektrana na ugljen s nesmanjenim emisijama.

Očekuje se da će EU do kraja mandata sadašnje Komisije imati ambiciozan skup dodatnih autonomnih instrumenata za potporu održivoj trgovini. Komisija je 2021. iznijela prijedlog o uspostavi mehanizma za prilagodbu ugljika na granicama kako bi se spriječilo istjecanje ugljika i povećala učinkovitost globalnog djelovanja u području klime , kao i prijedlog o proizvodima koji nisu povezani s krčenjem šuma kako bi se pojačali napori u borbi protiv krčenja i propadanja šuma. Iste je godine Komisija donijela strategiju kojom se predlaže ambiciozan i sveobuhvatan paket mjera za poboljšanje dotoka novca za financiranje prelaska na održivo gospodarstvo. Komisija je početkom 2022. iznijela prijedlog o dužnoj pažnji za održivo poslovanje, potičući održivo i odgovorno poslovno ponašanje u cijelim globalnim lancima vrijednosti . Donijela je i prijedlog okvira čiji je cilj učiniti sve proizvode koji se stavljaju na tržište Unije okolišno održivijima i kružnijima. Kako je najavljeno u Komunikaciji o dostojanstvenom radu u cijelom svijetu, Komisija će kasnije ove godine predstaviti i novu zakonodavnu inicijativu za učinkovitu zabranu stavljanja na tržište EU-a proizvoda nastalih prisilnim radom .

Trgovinski sporazumi EU-a nisu samostalni instrumenti za promicanje i poboljšanje Unijina programa održivosti u odnosu na treće zemlje. Obveze u pogledu trgovine i održivog razvoja uključene u njih usko su povezane sa širim skupom instrumenata politike, multilateralnim naporima i alatima za razvojnu suradnju u sveobuhvatnom pristupu. Zajedno s autonomnim instrumentima EU-a, one u najvećoj mogućoj mjeri iskorištavaju pozitivne učinke trgovine na održivi razvoj i osiguravaju, s druge strane, ograničavanje negativnih učinaka.

Revizijom trgovinske politike potpora zelenoj i pravednoj tranziciji postala je jedan od stupova trgovinske politike EU-a, uz otvorenost i odlučnost. To je u skladu s europskim zelenim planom i Komunikacijom o dostojanstvenom radu u cijelom svijetu , u kojima je održivi razvoj u središtu donošenja politika i djelovanja EU-a. Prioriteti i ciljevi održivog razvoja uključeni su u sve politike EU-a u skladu s programom Ujedinjenih naroda do 2030. i njegovih 17 ciljeva održivog razvoja, Pariškim sporazumom o klimatskim promjenama i drugim multilateralnim sporazumima o zaštiti okoliša i radnim standardima. Ti multilateralni sporazumi i konvencije postali su globalni okvir za međunarodnu suradnju i djelovanje u području održivog razvoja te služe i kao smjernice za obveze održivog razvoja u trgovinskim sporazumima EU-a.

Trgovinski sporazumi važan su pokretač održivog rasta i u EU-u i u partnerskim zemljama. Aktivan trgovinski program ključan je za gospodarsko blagostanje i konkurentnost Europe. Trgovinski sporazumi pridonose otvaranju radnih mjesta, širenju tržišta te poticanju gospodarskog rasta i inovacija. Uklanjanjem prepreka pristupu tržištu oni usto smanjuju troškove i olakšavaju prihvaćanje i uvođenje klimatski prihvatljivih tehnologija te povezanih roba i usluga kojima se doprinosi smanjenju emisija stakleničkih plinova diljem svijeta i prilagodbi klimatskim promjenama. Trgovinski sporazumi pomažu i u osiguravanju opskrbe potrebnim sirovinama, uključujući one koje se upotrebljavaju u niskougljičnim tehnologijama. Istodobno, globalna trgovina može utjecati i na klimu, bioraznolikost ili radne uvjete. Kako bi se osigurali pozitivni učinci otvorene trgovine, liberalizacija trgovine i promicanje međunarodnih standarda rada te odlučno djelovanje u pogledu klime i okoliša moraju ići ruku pod ruku. Kao instrumenti povlaštenog partnerstva, trgovinski sporazumi predstavljaju platformu za politički dijalog i suradnju u području održivosti s partnerskim zemljama. To je ključno jer se globalni izazovi mogu riješiti samo globalnom suradnjom.

U okviru preispitivanja Komisija je zatražila neovisnu komparativnu studiju o praksama u području trgovine i održivog razvoja u trgovinskim sporazumima trećih zemalja, što je EU potvrdilo kao jednog od predvodnika u promicanju održivosti putem svojih trgovinskih sporazuma. Osim toga, kako bi prikupila informacije od najvećeg mogućeg broja građana i dionika, Komisija je provela otvoreno javno savjetovanje kojim su prikupljeni brojni doprinosi poduzeća i sindikata, skupina za zaštitu okoliša i ljudskih prava te socijalnih partnera. To je popraćeno opsežnom razmjenom mišljenja s državama članicama, Europskim parlamentom i Europskim gospodarskim i socijalnim odborom.

EU se snažno zalaže za to da se njegovim trgovinskim sporazumima potiče održivost kako bi gospodarski rast bio popraćen zaštitom ljudskih prava, dostojanstvenog rada, klime i okoliša, uz potpuno poštovanje vrijednosti i prioriteta Unije. U aktualnom geopolitičkom kontekstu obilježenom povećanom nestabilnošću EU mora povećati suradnju s trećim zemljama kao pouzdani partner. Trgovinska politika EU-a pruža čvrst okvir za suradnju s trgovinskim partnerima u pitanjima održivosti povezanima s trgovinom. Taj se pristup temelji na međunarodnim pravilima o radu i zaštiti okoliša koja se primjenjuju s pomoću strukturiranih i transparentnih postupaka, uz sudjelovanje civilnog društva.

Nadalje, EU će nastaviti promicati ratifikaciju temeljnih konvencija ILO-a. Ratifikacijom će se poduprijeti utvrđeni provedbeni prioriteti. To će se morati procijeniti na pojedinačnoj osnovi, s naglaskom na pitanjima koja znatno utječu na učinkovitu provedbu temeljnih prava.

Cilj bi bio ojačati, prema potrebi, provedbu u određenom području, na primjer u pogledu poštovanja načela ili konvencije ILO-a ili poštovanja ratificiranog multilateralnog sporazuma o zaštiti okoliša. Ako je potrebno i relevantno, to se može postići dogovorom s partnerskom zemljom o posebnim koracima u skladu s utvrđenim rokovima i ključnim etapama za fazu provedbe (takozvani provedbeni planovi) uz odgovarajuće daljnje mjere, te prema potrebi uključivanjem potpore međunarodnih organizacija i dionika u taj proces.

Utvrđivanje takvih prioriteta provedbe za pojedine zemlje zahtijeva ranu analizu nedostataka i integraciju većeg stupnja granularnosti i specifičnosti u dimenziju trgovine i održivog razvoja. Ključne izazove, prilike i prioritete trebalo bi utvrditi zajedno i u ranim fazama suradnje s određenim partnerom. Te bi prioritete trebalo osmisliti zajedno s civilnim društvom i trebali bi biti prisutni već u procjeni učinka koja prethodi pokretanju pregovora, ali bi ih zatim trebalo dodatno razraditi tijekom procjene učinka na održivost i ocijeniti u ex post analizi tijekom provedbe. U skladu sa Strategijom EU-a za bioraznolikost, utjecaj liberalizacije trgovine na bioraznolikost imat će važnu ulogu u tim procjenama. Na temelju toga EU i partnerske zemlje trebali bi razmotriti pregovore o ključnim prioritetima provedbe za pojedine zemlje i fokusirati se na njih kako bi se osigurao napredak u postizanju ciljeva trgovine i održivog razvoja. Ti bi prioriteti trebali biti realistični i usmjereni na postizanje rezultata. Trebali bi biti i dovoljno fleksibilni kako bi se s vremenom prilagodili razvoju situacije u pogledu održivosti.

Pristup koji se temelji na angažmanu i suradnji omogućuje EU-u i njegovim partnerima da zajednički preuzmu odgovornost za doprinos trgovinskih sporazuma promicanju zelene i pravedne tranzicije i postizanju ciljeva održivog razvoja. Njime se potiče šire sudjelovanje niza dionika, uključujući lokalne zajednice, nevladine organizacije, poslodavce i sindikate. Sve je to ključno za ostvarivanje promjene na terenu.

11.usporedno s preispitivanjem trgovine i održivog razvoja, revidirati operativne smjernice za jedinstvenu ulaznu točku kako bi se povećala transparentnost i predvidljivost za dionike te istodobno pojasnilo tko može podnijeti pritužbe, kako će se one rješavati te koji su primjenjivi rokovi. U smjernicama će se pojasniti i da domaće savjetodavne skupine mogu podnositi kolektivne pritužbe zbog kršenja obveza u pogledu trgovine i održivog razvoja te zastupati interese stranke koja se nalazi u partnerskoj zemlji.

Uloga delegacija EU-a posebno je važna u praćenju ispunjavanja obveza u pogledu trgovine i održivog razvoja. U izravnom su kontaktu s vladama i upravama, kao i s lokalnim dionicima, uključujući domaće savjetodavne skupine. Delegacije EU-a usto imaju priliku izravno sudjelovati u rješavanju pitanja održivog razvoja povezanih s trgovinom. Zajedno s državama članicama one nisu samo oči i uši na terenu, već čine kolektivnu mrežu europskih diplomata koji zajedno pridonose predviđanju i rješavanju pitanja održivosti u svojim zemljopisnim područjima i područjima stručnosti.

Jedna od pouka iz primjene Akcijskog plana od 15 točaka jest da se rezultati ostvaruju kontinuiranom suradnjom s predmetnim trgovinskim partnerom. Taj pristup zahtijeva znatne resurse, ali njime se ostvaruju trajni rezultati na terenu. Komisija namjerava nastaviti objedinjavanje stručnog znanja i dostupnih instrumenata i programa koji su joj na raspolaganju u okviru sveobuhvatnog pristupa EU-a u svim službama. To primjerice uključuje bilateralne dijaloge o politikama rada i okoliša te regulatorne dijaloge i, kad je to opravdano, razvojnu suradnju i financijsku potporu.

To bi se moglo postići, primjerice, uklanjanjem necarinskih prepreka i promicanjem primjene međunarodnih standarda u poticanju trgovine i ulaganja u zaštitu okoliša, učinkovitost resursa i obnovljive izvore energije. Osim toga, trgovinskim sporazumima trebalo bi poticati korištenje nediskriminirajućih aspekata održivosti u postupcima javne nabave i nastojati uključiti odredbe o održivim prehrambenim sustavima.

Komisija se redovito i često savjetuje sa zainteresiranim stranama u okviru dobro uspostavljene horizontalne strukture dijalogâ s civilnim društvom, unutar koje se redovito raspravlja o pitanjima trgovine i održivog razvoja. Osim toga, Komisija ulaže veće napore kako bi djelotvornije doprla do civilnog društva u državama članicama, među ostalim povećanjem broja namjenskih događanja i rasprava na visokoj razini. Osim toga, trgovinskim sporazumima EU-a posebno se predviđa angažman civilnog društva tijekom ispunjavanja obveza u pogledu trgovine i održivog razvoja, među ostalim putem domaćih savjetodavnih skupina. I civilno društvo može imati aktivnu ulogu u fazi izvršenja podnošenjem pritužbi povezanih s trgovinom i održivim razvojem putem jedinstvene ulazne točke (vidjeti gore) i podnesaka amicus curiae povjerenstvu.

Doprinos organizacija civilnog društva u obliku dobro potkrijepljenih informacija utemeljenih na dokazima ključan je kako bi Komisija utvrdila važna pitanja u pogledu trgovine i održivog razvoja te odredila prioritete i poduzela mjere u tom području. U tom su pogledu od ključne važnosti i suradnja i razmjena informacija između dionika iz EU-a i njihovih partnerskih organizacija u inozemstvu. Takav bi se doprinos zatim mogao bolje vrednovati s obzirom na usmjeravanje i određivanje prioriteta. Na primjer, tijekom faze procjene učinka (i procjenâ učinka i procjenâ učinka na održivost) savjetovanje s civilnim društvom moglo bi pomoći u utvrđivanju nedostataka i izazova te prioriteta kojima se treba pozabaviti tijekom pregovaračkog procesa, kao i u predviđanju mogućih ključnih pitanja povezanih s provedbom. Nakon što sporazum stupi na snagu, pravovremeni i relevantni podnesci odborima za trgovinu i održivi razvoj u okviru trgovinskih sporazuma utemeljeni na znanju i stručnosti na terenu mogu poslužiti kao osnova za zajedničko praćenje usklađenosti s obvezama u pogledu trgovine i održivog razvoja i usmjeravati bilateralne napore u provedbi.

Komisija će i dalje surađivati s domaćim savjetodavnim skupinama osnovanima na temelju trgovinskih sporazuma, pružajući logističku potporu i potporu izgradnji kapaciteta i stručnom znanju. Osim toga, Komisija je povećala transparentnost objavljivanjem dnevnih redova i zapisnikâ postojećih odbora za trgovinu i održivi razvoj. Komisija će u budućnosti nastaviti jačati domaće savjetodavne skupine tako što će pomno pratiti njihovu uspostavu u skladu s uvjetima dogovorenima u trgovinskim sporazumima i podupirati interakciju između domaćih savjetodavnih skupina EU-a i partnerskih zemalja. Uz prepoznavanje važnosti njihova doprinosa i daljnje vrednovanje njihova iskustva i stručnog znanja, Komisija će nastojati proširiti nadležnost domaćih savjetodavnih skupina izvan okvira trgovine i održivog razvoja kako bi se obuhvatili cijeli trgovinski sporazumi, kao što je već predviđeno Sporazumom o trgovini i suradnji između EU-a i Ujedinjene Kraljevine.

Mjere Komisija će: 12.osigurati uključiv postupak savjetovanja s civilnim društvom u svim fazama životnog ciklusa trgovinskih sporazuma, od analize nedostataka do provedbe, uključujući utvrđivanje prioriteta; 13.dodatno ojačati ulogu domaćih savjetodavnih skupina EU-a osiguravanjem sredstava za njihovu logističku potporu, izgradnju kapaciteta i funkcioniranje; 14.pozvati predstavnike domaćih savjetodavnih skupina EU-a u stručne skupine država članica za trgovinu i održivi razvoj koje vodi Komisija, kojima će moći pridonijeti svojim stručnim znanjem, te uspostaviti blisku suradnju domaćih savjetodavnih skupina kad je riječ o pripremi sastanaka odbora za trgovinu i održivi razvoj, posebno u pogledu utvrđivanja i praćenja prioriteta provedbe; 15.promicati i olakšavati interakciju između domaćih savjetodavnih skupina EU-a i partnerskih zemalja; 16.poticati transparentnost sastava domaćih savjetodavnih skupina; 17.razmjenjivati stajališta s domaćim savjetodavnim skupinama EU-a o projektima tehničke pomoći EU-a povezanima s trgovinom i održivim razvojem; 18.osigurati da se nadležnost domaćih savjetodavnih skupina proširi izvan okvira poglavlja trgovine i održivog razvoja kako bi se obuhvatili trgovinski sporazumi u cjelini.

3.6. Odlučnije izvršenje, među ostalim s pomoću trgovinskih sankcija

Obveze u pogledu trgovine i održivog razvoja pravno su obvezujuće i provedive putem ciljanog mehanizma za rješavanje sporova između država, uz neovisno i transparentno preispitivanje od strane skupine stručnjaka i aktivno sudjelovanje civilnog društva. Taj se pristup temelji na angažmanu i odgovara na novonastala pitanja putem dijaloga i suradnje.

Taj mehanizam dosad nije uključivao posebna pravila o tome kako pratiti provedbu izvješća koje je izdalo povjerenstvo stručnjaka (takozvana faza postupanja u skladu s izvješćem povjerenstva). Komisija sad predlaže daljnje usklađivanje izvršenja obveza u pogledu trgovine i održivog razvoja s općim rješavanjem sporova između država (SSDS) i proširenje faze postupanja u skladu s izvješćem povjerenstva na sporove u okviru poglavlja o trgovini i održivom razvoju. To znači da će stranka za koju je utvrđeno da krši svoje obveze u pogledu trgovine i održivog razvoja morati odmah iznijeti informacije o tome kako će provesti izvješće povjerenstva i to obaviti u određenom roku. To će biti podložno preispitivanju povjerenstva. Civilno društvo i u ovoj će fazi moći podnijeti primjedbe povjerenstvu.

Isto tako, u pristupu EU-a trgovini i održivom razvoju nije se razmatrala primjena sankcija u slučaju nepostupanja u skladu s izvješćem povjerenstva. Komisija sad predlaže mogućnost trgovinskih sankcija kao krajnju mjeru u slučajevima ozbiljnih kršenja temeljnih obveza u pogledu trgovine i održivog razvoja, odnosno temeljnih načela i prava na radu ILO-a, i Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama. U takvim bi slučajevima trgovinske sankcije bile primjerene kao sredstvo za poticanje postupanja u skladu s izvješćem povjerenstva. Kad je riječ o Pariškom sporazumu, namjera bi bila djelovati u slučaju neizvršavanja obveza kojim se bitno povređuju cilj i svrha sporazuma. Kad je riječ o temeljnim načelima i pravima na radu ILO-a, trgovinske bi sankcije bile opravdane u ozbiljnim slučajevima neusklađenosti s načelima te bi se oslanjale na činjenicu da ILO prati razvoj događaja u svim članicama. Taj će se pristup temeljiti na poštovanju temeljnih radničkih prava i Pariškog sporazuma kao ključnih elemenata naših trgovinskih sporazuma te će poticati njihovo poštovanje.

Primjena trgovinskih sankcija za kršenja namjenskih odredbi o trgovini i održivom razvoju slijedit će opća pravila o rješavanju sporova. U skladu s tim, trgovinske sankcije bit će privremene i razmjerne te mogu biti u obliku suspenzije trgovinskih koncesija. Bit će moguće samo ako povjerenstvo utvrdi da je stranka prekršila svoje obveze u pogledu trgovine i održivog razvoja te to nije ispravila u dogovorenom roku. U tom kontekstu stranke također mogu u bilo kojem trenutku postići sporazumno rješenje spora.

Zahvaljujući uvođenju po prvi put trgovinskih sankcija za ključne obveze u pogledu trgovine i održivog razvoja u trgovinske sporazume EU-a, i povezanom pristupu koji se temelji na suradnji, EU će moći odlučnije izvršavati svoja poglavlja o trgovini i održivom razvoju. Na taj će način EU poboljšati alate koji su mu na raspolaganju za ostvarivanje ciljeva održivosti i doprinos trgovinskih sporazuma tim ciljevima.

Mjere Komisija će: 19.dodatno ojačati izvršenje obveza u pogledu trgovine i održivog razvoja u budućim sporazumima predlaganjem trgovinskim partnerima EU-a: a.da opću fazu postupanja u skladu s izvješćem povjerenstva u okviru mehanizma za rješavanje sporova između država prošire na poglavlje o trgovini i održivom razvoju; b.da uključe domaće savjetodavne skupine u praćenje faze postupanja u skladu s izvješćem povjerenstva; c.da prošire mogućnost primjene trgovinskih sankcija u slučajevima neizvršavanja obveza kojim se bitno povređuju cilj i svrha Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama ili u ozbiljnim slučajevima neusklađenosti s temeljnim načelima i pravima na radu ILO-a. Primjena trgovinskih sankcija slijedit će opća pravila o rješavanju sporova za između država; 20.dati prednost slučajevima izvršenja obveza u pogledu trgovine i održivog razvoja na temelju važnosti prirode predmetnih obveza, ozbiljnosti njihova kršenja i utjecaja na okoliš ili radnike.

4.Zaključak

Više utvrđenih mjera, posebno većina onih povezanih s ispunjavanjem obveza u pogledu trgovine i održivog razvoja i jačanja uloge civilnog društva, može se odmah primijeniti, među ostalim u trgovinskim sporazumima koji su već na snazi.

U budućnosti će se predložiti da se ishod preispitivanja trgovine i održivog razvoja uzme u obzir za sve buduće pregovore te će se on prema potrebi odraziti u tekućim pregovorima. Komisija će propisno uključiti utvrđene mjere u ranu fazu svojih aktivnosti prije pregovora.

Komisija poziva Europski parlament i Vijeće da podrže pristup utvrđen u ovoj Komunikaciji i da surađuju u provedbi njezinih mjera.