HR   HR 
 
 
 EUROPSKA  
KOMISIJA   
Strasbourg, 15.2.2022.  
COM(2022) 61 final  
 
KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, 
EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA  
Plan za ključne tehnologije za sigurnost i obranu   
 
1 1. Uvod  
Zadržavanje vodećeg položaja u tehnološkom razvoju ključno je za osiguravanje blagostanja i 
sigurnosti Europe te europskog načina života.  Nove tehnologije mijenjaju sektore sigurnosti i 
obrane bržim ritmom nego ikad prije te čine granicu između civilnog i vojnog područja 
nejasnijom. Digitalne tehnologije posebno utječu na uspostavljenu ravnotežu moći u globalnom 
sigurnosnom okruženju. Stoga  je ključno osigurati da europski sektori sigurnosti i obrane ostanu 
tehnološki svrsishodni.  
Mnoge tehnologije koje su ključne za sigurnost i obranu sve više potječu iz civilnog područja i 
upotrebljavaju ključne komponente dvojne namjene. Kako bi se ubrzal e inovacije u svim 
područjima i potaknula tehnološka suverenost u sektorima sigurnosti i obrane, potrebna je bolja 
razmjena između civilnih i obrambenih istraživačkih i inovacijskih zajednica. S obzirom na svoje 
dugogodišnje znanje i iskustvo u području ci vilnog tehnološkog razvoja i nove instrumente za 
suradnju u području obrane1, EU je u dobrom položaju da preuzme vodeću ulogu. Međutim, za 
to će biti potrebna učinkovitija uporaba resursa i spremnost da se istraže mogućnosti dvojne 
namjene, uz istodobno po štovanje temeljnih vrijednosti EU -a. To znači i smanjenje strateških 
ovisnosti i ranjivosti lanaca vrijednosti i opskrbe povezanih s tim tehnologijama.  
Rascjepkanost europskih sigurnosnih i obrambenih kapaciteta dovela je do gospodarske 
neučinkovitosti, smanjenih operativnih kapaciteta i povećanih strateških ovisnosti. Aktualna 
revolucija u području sigurnosnih i obrambenih tehnologija i novi instrumenti EU-a za suradnju 
u području obrane omogućavaju EU -u da izbjegne pogreške iz prošlosti, nadogradi svoje 
postojeće kapacitete i očuva svoj gospodarski prosperitet i sigurnost. Buduće europsko 
sigurnosno i obrambeno tehnološko i inovacijsko okruženje trebalo bi se od samog početka 
razvijati u okvirima suradnje u Europskoj uniji.  
U svojem govoru o stanju Unije 2021.2, predsjednica von der Leyen prepoznala je da je počeo 
rad na razvoju europskog obrambenog ekosustava, ali da nam je potrebna europska obrambena 
unija. Strateškim kompasom EU -a za sigurnost i obranu („strateški kompas”), koji države članice 
trebaju donijeti u ožujku  2022., utvrdit će se zajednička strateška vizija za sljedeće desetljeće i 
opisati kako će EU povećati svoje kapacitete za djelovanje i o dgovor na razne krize i izazove, 
osigurati svoje interese i zaštititi svoje građane, ulagati i uvoditi inovacije kako bi se zajednički 
razvile potrebne sposobnosti i tehnologije te produbiti partnerstva koja se temelje na 
vrijednostima i interesima EU -a.  
Ovaj plan za ključne tehnologije za sigurnost i obranu odgovor je na zahtjev Europskog vijeća od 
25. i 26.  veljače  2021.3 da se utvrdi put za poticanje istraživanja, razvoja tehnologije i inovacija 
te za smanjenje strateških ovisnosti EU -a u pogledu ključn ih tehnologija i lanaca vrijednosti za 
sigurnost i obranu.  Plan će biti predstavljen na neformalnom sastanku na vrhu u Parizu 10. i 
                                                           
1  Europski fond za obranu, Koordinirano godišnje preispitivanje u području obrane i stalna strukturirana suradnja 
u području obrane i sigurnosti.  
2  Govor predsjednice von der Leyen o stanju Unije 2021.  
3  Izjava članova i članica Europskog vijeća, 26.  veljače  2021.   
 
2 11. ožujka  2022. te će se uključiti u strateški kompas. Planom se predlažu daljnji koraci EU -a i 
država članica za zajedničk o postizanje navedenog cilja, posebno:  
 utvrđivanjem tehnologija ključnih za sigurnost i obranu EU -a i njihovim jačanjem kroz 
europske programe za istraživanje, tehnološki razvoj i inovacije,  
 osiguravanjem da se pitanja obrane bolje uzmu u obzir u civilnim europskim programima 
istraživanja, tehnološkog razvoja i inovacija te u industrijskim i trgovinskim politikama, 
prema potrebi, a da se u programima istraživanja, tehnološkog razvoja i inovacija u području 
obrane više uzima u obzir i moguća civilna uporaba tehnologija,  
 promicanjem od samog početka strateškog i koordiniranog pristupa ključnim tehnologijama 
za sigurnost i obranu na razini cijelog EU -a kako bi se na najbolji način iskoristili programi 
EU-a i država članica u području istraživanja, tehnološkog razvoja i inovacija, ostvarila 
sinergija između civilnih i obrambenih zajednica u području istraživanja, tehnološkog 
razvoja i inovacija te ublažile strateške ovisnosti o vanjskim izvorima, i  
 što boljom koordinacijom s drugim partnerima istomišljenicima, k ao što su Sjedinjene 
Američke Države i Organizacija sjevernoatlantskog ugovora (NATO), pod uvjetima 
korisnima za sve partnere.  
2. Ključne tehnologije i strateške ovisnosti povezane sa sigurnošću i obranom  
U ažuriranoj „Novoj industrijskoj strategiji za 2020.: izgradnja snažnijeg jedinstvenog tržišta za 
oporavak Europe” („ažurirana industrijska strategija”)4 iz svibnja  2021. potvrđuje se da je 
tehnološko vodstvo i dalje ključan pokretač konkurentnosti i inovacija EU -a, posebno kad je riječ 
o takozvanim „k ljučnim tehnologijama”5. Također se naglašava važnost utvrđivanja i 
ublažavanja strateških ovisnosti u „osjetljivim ekosustavima”, uključujući „lokalnu ekonomiju, 
socijalno poduzetništvo i civilnu sigurnost” te „svemir i obranu”, kako bi se osigurala otpor nost 
EU-a. 
U Komisijinom akcijskom planu za postizanje sinergije između civilne, obrambene i svemirske 
industrije („akcijski plan za sinergiju”)6 iz veljače  2021. prepoznaje se sve veća važnost 
revolucionarnih i razvojnih tehnologija koje potječu iz civiln og područja za buduću europsku 
sigurnost i obranu te potreba za poticanjem razmjene ideja i sinergija između civilnih i 
obrambenih tehnologija. U njemu je utvrđeno nekoliko ključnih mjera za poticanje razmjene 
informacija i suradnje između civilnih i obram benih zajednica s pomoću programa i instrumenata 
EU-a u području istraživanja, tehnološkog razvoja i inovacija.  
2.1. Posebne značajke sektora sigurnosti i obrane  
Obrambena industrija EU -a ima raznoliku strukturu, s velikim multinacionalnim poduzećima te 
malim i srednjim akterima. Potražnja dolazi gotovo isključivo od nacionalnih vlada, koje isto 
tako kontroliraju svu nabavu obrambenih proizvoda i tehnologija, kao i njihov izvoz. Različiti 
                                                           
4  COM(2021)  350 final.  
5  Komisija  u kontekstu svojeg rada na Opservatoriju za ključne tehnologije trenutačno definira pojam „ključne” za 
potrebe sektora svemira, obrane i povezanih civilnih sektora (uključujući sektor sigurnosti).  
6  COM(2021)  70 final.  
 
3 nacionalni zahtjevi te nacionalna javna potrošnja i ulaganja i dalje rascjepkavaju obrambeno 
tržište EU -a, što ponekad može ugroziti interoperabilnost među nacionalnim oružanim snagama 
država članica. Obrambeni sektor stoga ne slijedi konvencionalna pravila i poslovne modele 
kojima se uređuju tradicionalnija tržišta te stog a ima ograničen prostor za utjecanje na povezana 
ulaganja i tržišne izbore. Zbog toga je u industriji otežano provoditi značajne projekte 
istraživanja, tehnološkog razvoja i inovacija u području obrane financirane vlastitim sredstvima.  
Sigurnosna industri ja EU -a suočava se sa sličnim izazovima jer su i tu tržišta uglavnom 
nacionalna, ali još rascjepkanija. Njezini su klijenti raznoliki (npr. policijske snage, agencije za 
unutarnju sigurnost, carinske agencije, granična tijela, privatne sigurnosne službe), aktivnosti se 
odvijaju na različitim razinama (lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj), a organizacija se razlikuje 
među državama članicama. Komisija će 2022. predstaviti studiju o tržištu sektora sigurnosti 
u EU -u s dodatnim uvidom u taj složeni sektor.  Osim toga, službe Komisije u prvoj polovini 
2022. sažet će prijedloge za poticanje usvajanja pristupa temeljenih na sposobnostima koji će se 
primjenjivati u svim sektorima sigurnosti. Tim će se prijedlozima ojačati rano i napredno 
utvrđivanje potreba i rješenja  za sigurnost i izvršavanje zakonodavstva.  
Svemirska tehnologija i kibertehnologija strateški su pokretači sektora sigurnosti i obrane. 
Svemirski sektor isto tako odlikuju mnoge od ovih posebnih značajki, s malim obujmom tržišta i 
ograničenom prednošću na  privatnom tržištu za komponente. Otpornost svemirskih programa i 
lanaca vrijednosti svemirskog sektora ključna je za sigurnosne i obrambene ciljeve EU -a. 
Kibertehnologija ima i sve važniju ulogu u obrambenim sposobnostima, što zahtijeva pozornost i 
ulagan ja. S obzirom na sve češću pojavu kibernapada usmjerenih na civilna i obrambena sredstva 
i mreže te sve veću ulogu civilnog sektora u inovaciji i normizaciji u području kibertehnologije, 
potrebne su bliskije veze između kibersigurnosti i kiberobrane. U dop rinosu Komisije europskoj 
obrani u kontekstu strateškog kompasa („Komunikacija o obrani”), koji je dio ovog obrambenog 
paketa, navode se daljnje mjere za ta dva sektora.  
2.2. Mapiranje ključnih tehnologija i strateških ovisnosti povezanih sa sigurnošću i obranom  
Ažurirana industrijska strategija pruža opsežno mapiranje i analizu strateških ovisnosti i 
kapaciteta EU -a na temelju prvog kruga detaljnih preispitivanja osjetljivih ekosustava7. Iako je 
tim radom osiguran temelj za djelovanje u okviru politika kojim se podupire bolja otpornost EU -
a, priznaje se i da je potrebno dodatno raditi na poboljšanju našeg razumijevanja strateških 
ovisnosti EU -a te načina na koji se one mogu ra zviti i dovesti do daljnjih ranjivosti. Taj rad 
uključuje i drugi krug detaljnih preispitivanja osjetljivih ekosustava te sustav praćenja putem 
Opservatorija za ključne tehnologije („Opservatorij”), vidjeti odjeljak  2.3.  
Službe Komisije počele su raditi n a detaljnim preispitivanjima u područjima obrambene i 
sigurnosne tehnologije, među ostalim u području kibersigurnosti, kako bi poduprle ažuriranu 
industrijsku strategiju i razvoj Opservatorija. Dosad su provedene dvije preliminarne studije 
slučaja o područ jima obrambene tehnologije, koja obuhvaćaju autonomne sustave i poluvodiče i 
koja su se smatrala reprezentativnim uzorcima zbog njihove međusektorske važnosti za vojne 
                                                           
7  SWD(2021)  352 final.  
 
4 sposobnosti u različitim domenama, vidjeti polje  1. Cilj je bio utvrditi zajedničke obra sce u tim 
područjima obrambene tehnologije, posebno u pogledu uzroka ovisnosti i povezanih rizika, kao i 
početne mogućnosti za njihovo ublažavanje.  
Studije slučaja potvrđuju da obrambeni sektor uglavnom dijeli iste strateške ovisnosti i ranjivosti 
kao i d rugi osjetljivi ekosustavi, posebno u pogledu tehnoloških nedostataka, (ključnih) sirovina, 
vještina, niskih ulaganja u istraživanje, tehnološki razvoj i inovacije te izvanteritorijalnih propisa 
zemalja izvan EU -a. Upućuju i na to da se slabosti sektora op ćenito pogoršavaju zbog strateške i 
osjetljive prirode njegovih aktivnosti (npr. viši standardi sigurnosti informacija i sigurnosti 
opskrbe) te njegove relativno marginalne veličine tržišta.  
Studije slučaja nadalje pokazuju da neki globalni konkurenti EU-a poduzimaju više ofenzivnih i 
defenzivnih mjera za promicanje ključnih tehnologija i rješavanje problema strateških ovisnosti 
nego što je EU dosad činio. Na primjer, sustavnije povezuju pitanja nacionalne obrane s civilnim 
tehnološkim razvojem, znatno ulažu u svoje lokalne kapacitete za istraživanje, tehnološki razvoj 
i inovacije te industrijske kapacitete, privlače vanjske ulagače i ponekad primjenjuju agresivne 
strategije preuzimanja u trećim zemljama. Štite i vlastito industrijsko znanje, iskustvo i utjecaj 
iskorištavanjem međuovisnosti ili primjenom strogih izvanteritorijalnih propisa kako bi se 
ograničio pristup trećih zemalja tehnologijama.  
Iako EU ima vlastite alate za jačanje svojih industrijskih kapaciteta u skladu s pravilima EU -a, to 
otežava u glavnom i dalje rascjepkana potražnja na obrambenom tržištu EU -a, povijesno strogo 
odvajanje civilnog i obrambenog istraživanja, tehnološkog razvoja i inovacija na razini EU -a te 
relativno nedovoljno ulaganje država članica u europsku obrambenu tehnološku i industrijsku 
bazu. Doista, zajednička potrošnja država članica na inovacije u području obrane 
(2,5 milijardi  EUR ili 1,2  % izdataka za obranu) i dalje zaostaje za 15 -godišnjim ciljem Europske 
obrambene agencije od 2  %. 
Iako su tržišne sile dovele do situ acije u kojoj nijedna zemlja ne može postići potpunu 
tehnološku suverenost u tehnološkom području, odvija se globalna utrka za tehnološkim 
vodstvom i povezanim gospodarskim i vojnim prednostima. Ako EU ne poduzme odgovarajuće 
mjere, to bi moglo pogoršati n jegove postojeće strateške ovisnosti i stvoriti nove. Potreban je 
strukturirani pristup kako bi EU zadržao vodeći položaj u području ključnih tehnologija te kako 
bi se utvrdile i ublažile strateške ovisnosti u području sigurnosti i obrane. Tim se planom na stoji 
osigurati takav pristup koji će se integrirati u strateški kompas EU -a. 
Polje  1: Studije slučaja – autonomni sustavi i poluvodiči za obrambeni sektor  
Komisijinom analizom autonomnih obrambenih sustava, s posebnim naglaskom na umjetnoj 
inteligenciji i strojnom učenju, utvrđene su relevantne ključne tehnologije i četiri glavna 
područja u kojima EU zaostaje: vještine, podaci, hardver i testiranje. Moguće mjere za njihovo 
rješavanje temeljile bi se na postojećoj strategiji EU -a za umjetnu inteligenciju8 i povezanim 
političkim inicijativama, kao i na nacionalnim strategijama država članica za umjetnu 
inteligenciju. One uključuju aktivnosti istraživanja, tehnološkog razvoja i inovacija (npr. 
povećana dostupnost podataka i osposobljavanje u području umjetne inteligencije, poveznica s 
                                                           
8  COM(2018)  237 final.  
 
5 Inicijativom za europski procesor), infrastrukturu (npr. kapacitet računalstva u oblaku u 
obrambene svrhe, domaći objekti za ispitivanje) i zaštitu postojećih ključnih sredstava (npr. 
provjera izravnih stranih ulaganja).  
Analizom  poluvodiča za obrambeni sektor naglašena je sveprisutnost poluvodiča u vojnoj 
opremi te postojeće i buduće ovisnosti koje su posebno uzrokovane nedostatkom lokalnih 
kapaciteta EU -a (tvornice za proizvodnju poluvodiča) za najnaprednije čvorove. Komisija je  
uključila mjere ublažavanja u prijedlog europskog akta o čipovima donesenog 8.  veljače  2022. 
9, čiji je cilj stvaranje najsuvremenijeg europskog ekosustava čipova kako bi se poboljšale 
sposobnosti EU -a u tom području, čime bi se zadovoljile i obrambene potrebe.  
 
2.3. Opservatorij za ključne tehnologije  
Nedostatak sposobnosti predviđanja buduće važnosti tehnologija djelomično je kriv za neke od 
postojećih strateških ovisnosti EU -a o trećim zemljama (npr. daljinski upravljani sustavi, 
poluvodiči). EU -u je potrebno više strukturirane sposobnosti predviđanja  i strateškog 
promišljanja o ključnim tehnologijama za sigurnost i obranu kako bi se utvrdila prioritetna 
područja za poticanje istraživanja i inovacija, smanjile postojeće strateške ovisnosti i izbjegle 
nove.  
Opservatorij za ključne tehnologije, koji Kom isija trenutačno osniva u skladu s akcijskim 
planom za sinergiju (mjera  4.), pridonijet će tom promišljanju. Njegove metode rada uzet će u 
obzir druge slične inicijative10 kako bi se izbjeglo udvostručavanje. Time će se omogućiti 
prilagođavanje popisa ključ nih tehnologija iz akcijskog plana za sinergiju kako bi se odrazile 
promjene u tehnološkom okruženju i potrebama u pogledu sposobnosti.  
Opservatorij će utvrditi, pratiti i procjenjivati ključne tehnologije za svemirski i obrambeni 
sektor te povezane civiln e sektore, njihovu potencijalnu primjenu i povezane lance vrijednosti i 
opskrbe. Isto će tako utvrditi, pratiti i analizirati postojeće i predvidljive tehnološke nedostatke, 
temeljne uzroke strateških ovisnosti i ranjivosti.  
Bit će ključno postići dogovor  s državama članicama o značajnoj razini detaljnosti na kojoj bi se 
raspravljalo o tim pitanjima na razini EU -a i o potrebi za razmjenom relevantnih podataka među 
državama članicama i s Komisijom. U okviru Opservatorija uspostavit će se mehanizam u obliku 
posebne stručne skupine za razmjenu i raspravu s državama članicama u povjerljivom okruženju. 
To će uključivati rasprave o pojavi novih i revolucionarnih tehnologija kako bi se izbjegle nove 
ovisnosti u području sigurnosne, obrambene i svemirske industrije . Visoki predstavnik i njegove 
službe bit će uključeni u taj proces.  
Komisija će na temelju podataka Opservatorija do kraja 2022. i svake dvije godine nakon toga 
državama članicama predstaviti povjerljivo izvješće o ključnim tehnologijama i rizicima 
poveza nima sa strateškim ovisnostima koje utječu na sigurnosni, svemirski i obrambeni sektor. 
                                                           
9  COM(2022)  45 final.  
10  Na primjer, potpora i alati napredn e tehnologije za industriju, praćenje ključnih tehnologija za svemirski sektor, 
sveobuhvatni strateški plan istraživanja, sastavni dijelovi tehnologije i ključne strateške aktivnosti Europske 
obrambene agencije.  
 
6 Na temelju tih izvješća, Komisija će pripremiti tehnološke planove koji će uključivati mjere 
ublažavanja za poticanje istraživanja, tehnološkog razvoja i inovacija te s manjenje strateških 
ovisnosti koje utječu na sigurnost i obranu.  
Nakon što se rad Opservatorija dobro uhoda, područje njegova rada moglo bi se proširiti na 
druge industrije, kako je navedeno u ažuriranoj industrijskoj strategiji.  
Daljnji koraci:  
 Komisija ć e 2022. osnovati stručnu skupinu za olakšavanje razmjena s državama članicama o 
ključnim tehnologijama, lancima vrijednosti i opskrbe. Bit će dio Opservatorija za ključne 
tehnologije za obrambenu i svemirsku industriju te povezane civilne industrije. Cilj bi 
uključivao:  
 provođenje redovitog savjetovanja s tijelima država članica kako bi se pripremilo 
povjerljivo izvješće,  
 osiguravanje odgovarajućeg postupanja s osjetljivim i povjerljivim podacima koji se 
mogu razmjenjivati u kontekstu Opservatorija za ključne tehnologije, povezanih izvješća 
i planova.  
 Komisija će do sredine 2022. predstaviti studiju o tržištu sektora sigur nosti EU -a, koja će 
poslužiti za bolje razumijevanje posebnih značajki tržišta civilnog sektora sigurnosti, za 
potporu utvrđivanju ključnih tehnologija i strateških ovisnosti te za podupiranje novog 
pristupa temeljenog na sposobnostima za aktivnosti u podr učju sigurnosti te istraživanja, 
tehnološkog razvoja i inovacija.  
 Do sredine 2022. službe Komisije izradit će dokument u kojem će sažeti prijedloge za 
poticanje usvajanja pristupâ koji se temelje na sposobnostima i koji će se primjenjivati u 
svim sektorima  sigurnosti.  
 
3. Jačanje istraživanja, tehnološkog razvoja i inovacija u području ključnih tehnologija 
za sigurnost i obranu  
Tehnološki planovi koje će Komisija pripremiti na temelju procjena Opservatorija podupirat će 
aktivnosti u rasponu od usmjeravanj a istraživanja, tehnološkog razvoja i inovacija na područje 
ključnih tehnologija do razvoja većih vodećih inicijativa koje će pridonijeti jačanju 
konkurentnosti i otpornosti EU -a u sektorima sigurnosti i obrane. Kako bi se ostvarili ti ciljevi, 
bit će potr ebno učinkovitije iskoristiti dostupna financijska sredstva boljom koordinacijom 
postojećih programa i instrumenata za istraživanje, tehnološki razvoj i inovacije na razini EU -a i 
na nacionalnoj razini.  
3.1. Prevladavanje razdvajanja civilnog i obrambenog istraživanja, tehnološkog razvoja i 
inovacija u EU -u  
Komisija se u okviru svojeg akcijskog plana za sinergiju (mjera  2.) obvezala da će do 2022. 
poboljšati unutarnju koordinaciju između programa i instrumenata EU -a (vidjeti polje  2) kako bi 
se iskoristile goleme pogodnosti koje sinergije između civilne i obr ambene domene u području 
istraživanja, tehnološkog razvoja i inovacija donose za gospodarski rast, jedinstveno tržište i 
sigurnost europskih građana.  
 
7 Iako se provedba tog cilja može nastaviti i 2023. (npr. boljim planiranjem i sinkronizacijom, 
smjernicama  za upravljačka tijela u državama članicama itd.), neke prepreke bit će teže ukloniti 
u kratkoročnom i srednjoročnom razdoblju pa će možda biti potrebno uključiti i druge dionike. 
To je posebno slučaj kada se pravnim odredbama u temeljnim aktima programâ i  instrumenata 
EU-a postavljaju praktična ograničenja. Na primjer, iako se aktivnosti dvojne namjene mogu 
financirati u okviru Instrumenta za povezivanje Europe i europskih strukturnih i investicijskih 
fondova, aktivnosti koje se provode u okviru programa O bzor Europa11 usmjerene su na civilne 
primjene; ne postoji okvir za izravnu potporu za takve aktivnosti u okviru programâ i 
instrumenata za istraživanje, tehnološki razvoj i inovacije. Slično tome, politika davanja zajmova 
Europske investicijske banke i dal je ima ograničenja za obrambeni sektor.  
Kako bi se olakšale razmjene između civilnih i obrambenih zajednica, posebno u području 
ključnih tehnologija, Komisija će 2023. pripremiti pristup za poticanje istraživanja, tehnološkog 
razvoja i inovacija dvojne nam jene na razini EU -a kako bi se srednjoročno i dugoročno u 
potpunosti proveli u okviru programâ i instrumenata EU -a. Taj će se rad uzeti u obzir i u 
evaluaciji relevantnih sektorskih programa u sredini programskog razdoblja, kao što su fondovi u 
okviru Ured be o zajedničkim odredbama, uključujući fondove za pripravnost na zdravstvene 
krize.  
Polje  2: Programi i instrumenti EU -a kojima se podupiru istraživanje, tehnološki razvoj i 
inovacije u području ključnih tehnologija relevantnih za sigurnost i obranu te u vođenje 
njihove infrastrukture u okviru višegodišnjeg financijskog programa (2021. –2027.)  
- Europski fond za obranu namijenio je 8  milijardi  EUR za istraživanje i razvoj u području 
obrane. Revolucionarnim tehnologijama dodijelit će se 4 –8 % proračuna Europsk og fonda za 
obranu namijenjenog za istraživanje i razvoj, tj. do 100  milijuna  EUR godišnje.  
- U okviru drugog stupa „Globalni izazovi i europska industrijska konkurentnost” programa 
Obzor Europa dodijeljeno je 1,6  milijardi  EUR za istraživanja i inovacije u  području civilne 
sigurnosti u okviru klastera „Civilna sigurnost za društvo”, dok se ključne tehnologije 
podupiru u okviru klastera „Digitalizacija, industrija i svemir”, „Klima, energija i mobilnost” 
i „Hrana, biogospodarstvo, prirodni resursi, poljopriv reda i okoliš”. Komplementarne 
aktivnosti financiraju se u okviru stupa  I. „Izvrsna znanost”, Europskog vijeća za inovacije i 
Europskog instituta za inovacije i tehnologiju u okviru stupa  III. „Inovativna Europa”, kao i 
europskih partnerstava, kojima se ob jedinjuju i mobiliziraju resursi kako bi se osiguralo 
tehnološko vodstvo EU -a i otvorenu stratešku autonomiju u ključnim područjima.  
- Programom Digitalna Europa poticat će se aktivnosti uvođenja koje su relevantne za ključne 
tehnologije u prioritetnim podru čjima kibersigurnosti, umjetne inteligencije i 
superračunalstva.  
- Centar za stručnost u području kibersigurnosti, industrije, tehnologije i istraživanja te Mreža 
koordinacijskih centara donijet će 2022. strateški program za ulaganja u kibertehnologije koji 
će biti uključen u programe Obzor Europa i Digitalna Europa. Sinergije između civilnih i 
obrambenih tehnologija te primjene s dvojnom namjenom mogu se istražiti povezivanjem s 
                                                           
11  Pojam „Obzor Europa” u ovom se dokumentu  odnosi na posebni program za provedbu programâ Obzor Europa i 
Europskog instituta za inovacije i tehnologiju, a aktivnosti koje se provode u okviru tih programa usmjerene su 
isključivo na civilne primjene.  
 
8 Europskim fondom za obranu u skladu s primjenjivim pravilima.  
- Europski strukturni i investicijski fondovi (posebno Europski fond za regionalni razvoj i 
Europski socijalni fond) mogu se koristiti za potporu europskoj obrambenoj tehnološkoj i 
industrijskoj bazi.  
- Drugi relevantni programi, fondovi i instrumenti EU -a uk ljučuju svemirski program, 
Instrument za povezivanje Europe, program InvestEU, Mehanizam za oporavak i otpornost, 
program LIFE, javno -privatna partnerstva i mehanizme mješovitog financiranja.  
 
3.2. Povezivanje EU -ovih i nacionalnih programa i instrumenata  kojima se podupiru 
istraživanje, tehnološki razvoj i inovacije u području ključnih tehnologija za sigurnost i 
obranu  
Iako se programima i instrumentima EU -a osiguravaju znatna sredstva za aktivnosti istraživanja, 
tehnološkog razvoja i inovacija u području sigurnosti i obrane u EU -u, većinu sredstava za takve 
aktivnosti i dalje osiguravaju države članice, a rascjepkanost sigurnosnih i obrambenih tržišta i 
dalje je ozbiljan problem. Zbog toga će za postizanje tehnološke suverenosti u nekim područjima 
ključnih tehnologija i ublažavanje strateških ovisnosti u drugima biti potrebna koordinacija na 
razini EU -a.  
Države članice pozivaju se da se u okviru strateškog kompasa obvežu da će zajedno s 
Komisijom od samog početka razvijati strateški koordinirani pristup za ključne tehnologije 
relevantne za sigurnost i obranu na razini EU -a, uz potpuno poštovanje raznolikosti i 
složenosti  upravljanja europskim i nacionalnim programima i instrumentima. Tim bi se 
pristupom u obzir uzele i druge koordinacijske strukture, kao što su novi inovacijski centar EU -a 
za unutarnju sigurnost kojim predsjeda Stalni odbor za operativnu suradnju u područ ju unutarnje 
sigurnosti i novi inovacijski centar EU -a za obranu koji će osnovati Europska obrambena 
agencija.  
Taj bi se pristup temeljio na povjerljivim izvješćima o ključnim tehnologijama i tehnološkim 
planovima koje je pripremila Komisija kao polazište za rasprave između nadležnih tijela država 
članica i Komisije. Cilj bi bio na temelju tehnoloških planova utvrd iti područja u kojima je 
potrebno najhitnije djelovanje te mobilizirati programe, instrumente i politike EU -a i država 
članica za koordinirano rješavanje problema u tim područjima, u skladu s pravilima EU -a o 
državnim potporama. Time bi se osiguralo da su ulaganja usmjerena na ona područja koja su 
najvažnija za sigurnost građana EU -a. Prioriteti bi se redovito ažurirali kako bi se osigurala 
njihova relevantnost i učinkovitost potrošnje.  
Komisija će surađivati s državama članicama kako bi se utvrdio najbolj i mehanizam za 
olakšavanje koordinacije (npr. stručna skupina Opservatorija).  
3.3. Potpora inovacijama i poduzetništvu u području sigurnosti i obrane – Stvaranje 
programa EU -a za inovacije u području obrane  
EU mora bolje iskoristiti puni potencijal svoje inovacijske zajednice radi potpore sigurnosti i 
obrani. To će iziskivati pružanje pomoći netradicionalnim akterima i postojećim inovativnim 
start-up poduzećima te malim i srednjim poduzećima (MSP -ovi) u ta dva sektora kako bi 
 
9 prevladali velike tehnološke, administrativne i regulatorne prepreke te prepreke pri ulasku na 
tržište, poštovali stroge sigurnosne standarde i dobili pristup financiranju. Obrambeno tržište 
često je strukturirano oko nekoliko velikih aktera koje podupire niz specijaliziranih MSP -ova s  
ograničenim izravnim pristupom tom tržištu. Zbog toga inovativnim MSP -ovima u području 
obrane pristup financiranju može biti otežan, pa je vjerojatnije da će se okrenuti stranim 
ulagačima ili će se oni usmjeriti na njih. U sličnoj su situaciji i inovativn i MSP -ovi u području 
sigurnosti, koji se suočavaju sa sličnim izazovima kada se žele približiti potencijalnim klijentima 
ili pristupiti prilagođenom financiranju12. 
Komisija podupire inovativna start-up poduzeća i MSP -ove u području sigurnosti u okviru 
programa Obzor 2020., pri čemu su dodijeljena sredstva i ukupne stope uspješnosti u okviru 
Društvenog izazova br.  7 „Civilna sigurnost za društvo” iznad prosjeka za male inovatore. Iako 
će se ta potpora na staviti u okviru programa Obzor Europa, start-up poduzeća i MSP -ovi u 
području sigurnosti i dalje će trebati dodatnu prilagođenu potporu kako bi ubrzali svoj put do 
tržišta. Istraživanjem novih instrumenata za inovacije dvojne namjene njihovi proizvodni 
kapaciteti, konkurentnost i održivost mogli bi se povećati.  
Komisija je započela s organiziranjem sličnih aktivnosti u okviru Europskog fonda za obranu 
kako bi razvila paket instrumenata za inovacije u području obrane i inovacije dvojne namjene 
koji obuhvaća  razine tehnološke spremnosti13 1–9. Radi se na sljedećim alatima koji obuhvaćaju 
obranu, nove tehnologije  i dvojnu namjenu:  
a) inovacije u području obrane u okviru Europskog fonda za  obranu – istražuju se posebne 
mjere kako bi se bolje poduprli projekti u pod ručju revolucionarnih tehnologija i inovativna 
obrambena rješenja usmjerena na budućnost, posebno potičući sudjelovanje inovativnih 
MSP -ova, inovativnih laboratorija te organizacija za istraživanje i tehnologiju. Te mjere 
mogu imati različite oblike, primj erice poslovno savjetovanje (program rada za 2021.); 
tehnološki izazovi (program rada za 2022.), hakatoni ili nagrade (program rada za 2023. ili 
nakon tog razdoblja). Temeljit će se i na relevantnom iskustvu Europskog vijeća za inovacije, 
a mogu se povezat i s novom inicijativom CASSINI za obranu;  
b) instrument za mješovita  ulaganja u obranu u okviru programa InvestEU  – stvaranjem takvog 
instrumenta Komisiji bi se omogućilo da jamči ulaganja financijskih posrednika širom EU -a 
u inovativne ili strateške MSP -ove u području obrane. Time bi se ublažili problemi povezani 
s ograničenim pristupom financiranju za MSP -ove koji razvijaju obećavajuće tehnologije za 
europsku obranu, a istodobno bi se osigurao pouzdan kapital i izbjegla neprijateljska 
                                                           
12 Izazovi i prilike za MSP -ove i start-up poduzeća u pogledu istraživanja i inovacija u području sigurnosti u EU -u 
(Challenges and opportunities for  SMEs and start -ups in EU security R&I ), virtualno događanje u okviru 
Zajednice europskih istraživanja i inovacija u području sigurnosti (engl. CERIS) iz tematskog područja 
„Intenzivirano istraživanje i inovacije u području sigurnosti” (engl. SSRI), 30.  travnja  2021.  
13  EU je od 2014. u velikoj mjeri usvojio primjenu ljestvice razina tehnološke spremnosti u okviru svojih programa 
i instrumenata za istraživanje, tehnološki razvoj i inovacije. Na ljestvici se razlikuje devet razina tehnološke 
spremnosti, od t emeljnog istraživanja u okviru razine 1 do konačnog proizvoda spremnog za ulazak na tržište u 
okviru razine 9. Budući da se primjena, a time i potencijal dvojne namjene određene tehnologije obično otkriva 
na razinama 5 –6, može se smatrati da je tehnologija  „neutralna” na razinama 1 –4. 
 
10 preuzimanja od strane s ubjekata iz trećih zemalja. Omogućivanjem boljeg pristupa 
financiranju vlasničkim kapitalom za inovativne MSP -ove i srednje kapitalizirana poduzeća u 
području obrane podržao bi se njihov rast i u konačnici pridonijelo inovativnosti europske 
obrambene tehno loške i industrijske baze. Komisija će istražiti i potrebu za dodatnim 
instrumentima za potporu ključnim sudionicima na tržištu u lancu vrijednosti;  
c) CASSINI za obranu  – ova bi inicijativa bila nadahnuta postojećom inicijativom CASSINI za 
potporu MSP -ovima i start-up poduzećima u svemirskoj industriji. Pružala bi im usluge kao 
što su: mreže i razvoj poslovanja (npr. povezivanje, ubrzavanje poslovanja) te nagrade i 
natjecanja (uključujući hakatone, mentorstvo itd.) kojima se nadopunjuje navedeni 
instrument za  mješovita ulaganja u obranu.  
d) inkubator za inovacije  – Komisija će 2022. uspostaviti inkubator za inovacije kako bi 
poduprla razvoj novih tehnologija i oblikovala inovacije dvojne namjene u skladu s akcijskim 
planom za sinergiju (mjera  6.), koji bi mogao imati važnu ulogu u premošćivanju jaza 
između civilni h i obrambenih programa istraživanja, tehnološkog razvoja i inovacija. Nakon 
sustavne analize rezultata razvoja tehnologije u ranoj fazi, inkubator bi relevantnim službama 
u Komisiji i državama članicama označio projekte i/ili tehnologije koji bi se mogli primijeniti 
u području sigurnosti, svemira ili obrane radi mogućeg prihvaćanja. Komisija bi procijenila 
kako usmjeriti označene projekte na daljnje mogućnosti financiranja, prema potrebi, kao što 
su program financiranja tranzicije Europskog vijeća za inova cije ili Europskog fonda za 
obranu;  
e) potpora inovacijskim mrežama  – prekogranične mreže za inovacije u području obrane mogle 
bi imati ulogu inovacijskih posrednika i poticati projekte suradnje radi uključivanja 
inovativnih rješenja. Tehnološkim izviđanjem otkrila bi se i utvrdila nova inovativna rješenja 
i tehnologije s mogućim prednostima za primjene u području obrane. U istraživačkim 
centrima i objektima za tehničko ispitivanje zatim bi se ispitala relevantnost takvih 
tehnologija iz civilne domene i razmi jenili primjeri dobre prakse. Europska obrambena 
agencija bila bi glavni partner Komisije za provedbu drugog dijela mjere  6. u okviru 
akcijskog plana za sinergiju.  
Komisija će utvrditi kako povezati paket instrumenata s instrumentima kojima se podupiru 
inovacije u području sigurnosti (npr. Obzor Europa) ili kibersigurnosti (npr.  mreža nacionalnih 
koordinacijskih centara za kibersigurnost u suradnji s europskim centrima za digitalne inovacije ). 
Komplementarne prednosti Komisije i Europske obrambene agencije  trebale bi se objediniti u 
okviru „ Programa  EU-a za inovacije u području obrane” . U okviru tog programa Komisija 
će, na temelju svojeg iskustva u izvršenju proračuna EU -a za potporu civilnom i obrambenom 
istraživanju, tehnološkom razvoju i inovacijama te istraživanju, tehnološkom razvoju i 
inovacijama dvojne namjene imati središnju ulogu u poticanju inovacija za europsku obrambenu 
tehnološku i industrijsku bazu. S obzirom na svoje znanje i iskustvo u području obrane, među 
ostalim u povezivanju novih i revo lucionarnih tehnologija i zahtjeva u pogledu vojnih 
sposobnosti, Europska obrambena agencija dodatno će povezati i podupirati rad država članica 
preko svojeg inovacijskog centra za obranu. Blisko surađujući, Komisija i Europska obrambena 
 
11 agencija ubrzat će , zahvaljujući sinergiji, inovacije u području sigurnosti i obrane za EU i 
njegove države članice.  
3.4. Vještine  
Nedostatak vještina i radne snage, posebno kvalificiranih zaposlenika koji posjeduju znanja iz 
područja znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike, veliki su izazovi za obrambenu i 
sigurnosnu industriju, koja se, kao i mnoge druge visokotehnološke in dustrije, u velikoj mjeri 
oslanja upravo na njih. Budući da se tehnologije i prijetnje brzo razvijaju, važno je da industrija 
dopre u većoj mjeri do novih i mladih istraživača i poduzetnika, uključujući žene, 
omogućavajući uključiv pristup svim talentima, vještinama i raspoloživoj radnoj snazi.  
Komisija je u studenome  2020. pokrenula Pakt za vještine s prvim valom partnerstava za vještine 
u trima ključnim industrijskim ekosustavima mikroelektronike, automobilske te zrakoplovno -
svemirske i obrambene industr ije. Članovi Pakta (industrija, sveučilišta, organizacije za 
osposobljavanje i socijalni partneri) obvezali su se osigurati kontinuiranu i održivu ponudu 
vještina u najpotrebnijim područjima usavršavanjem 200  000 zaposlenika i prekvalifikacijom 
300 000 lju di, uz javna i privatna ulaganja u iznosu od 1  milijarde  EUR do 2030.  
Daljnji koraci:  
 Komisija poziva države članice da se od samog početka u strateškom kompasu obvežu na 
razvoj strateškog koordiniranog pristupa na razini EU -a ključnim tehnologijama 
relevantnima za sigurnost i obranu;  
 Komisija će 2023. preispitati postojeće instrumente EU -a i predložiti dodatne načine za 
poticanje istraživanja, tehnološkog razvoja i inovacija dvojne namjene na razini EU -a; 
 Komisija će podupirati inovacije i poduzetniš tvo u području ključnih tehnologija za sigurnost 
i obranu na temelju sljedećih alata: a) namjenske mjere Europskog fonda za obranu; b) novi 
instrument za mješovita ulaganja u obranu u okviru programa InvestEU; c) nova inicijativa 
CASSINI za obranu; d) novi  inkubator za inovacije za nove tehnologije i inovacije dvojne 
namjene u 2022.; i e) povećana potpora inovacijskim mrežama;  
 Komisija će zajedno s Europskom obrambenom agencijom i njezinim Centrom za inovacije u 
području obrane uspostaviti program EU -a za inovacije u području obrane kako bi se za EU i 
njegove države članice ubrzale inovacije u području sigurnosti i obrane.  
 
4. Smanjenje strateških ovisnosti u pogledu ključnih tehnologija i lanaca vrijednosti za 
sigurnost i obranu  
Osim svojih programa i instrumenata za istraživanje, tehnološki razvoj i inovacije, EU ima 
nekoliko alata politike koji mogu pridonijeti smanjenju njeg ovih strateških ovisnosti u pogledu 
ključnih tehnologija i lanaca vrijednosti u sigurnosnom i obrambenom sektoru. Oni pridonose 
jačanju industrijskih kapaciteta, konkurentnosti, tehnološke suverenosti i otpornosti EU -a, ali i 
zaštiti trenutačnog i budućeg tehnološkog razvoja i sposobnosti.  
Komisija će, na temelju rada Opservatorija za ključne tehnologije i u okviru ažurirane 
industrijske strategije, prema potrebi sustavno procjenjivati sigurnosna i obrambena pitanja pri 
 
12 provedbi i preispitivanju postojećih  ili osmišljavanju novih industrijskih i trgovinskih 
instrumenata EU -a kako bi osigurala njihovu svrsishodnost.  
 Industrijski savezi  – industrijski savezi uključuju širok raspon partnera (npr. javni i privatni 
akteri, civilno društvo) u zajedničko djelovanj e u pogledu ključnih ciljeva politike EU -a u 
određenim industrijama ili lancima vrijednosti. Temelje se na načelima otvorenosti, 
transparentnosti, raznolikosti i uključivosti te djeluju potpuno u skladu s pravilima tržišnog 
natjecanja. Industrijski savezi mogu uključivati, prema potrebi, posebna područja djelovanja 
za smanjenje strateških ovisnosti sigurnosnog i obrambenog sektora. To se razmatra u 
Europskom savezu za industrijske podatke, računalstvo na rubu mreže i računalstvo u oblaku 
te u Industrijskom savezu za procesore i poluvodičke tehnologije.  
 Važni projekti od  zajedničkog europskog interesa  – važne projekte od zajedničkog europskog 
interesa pokrenule su države članice, a na njih se primjenjuju pravila EU -a o državnim 
potporama. Osmišljeni su kako bi objedinili znanje, iskustvo, financijske resurse i 
gospodarske aktere širom EU -a s ciljem nadvladavanja tržišnih ili sistemskih nedostataka i 
društvenih izazova koje privatni akteri nisu mogli svladati sami, posebno u području 
revolucionarnih inovacija i ključne infrastrukture. U tim se projektima mogu uzeti u obzir 
sigurnosni i obrambeni aspekti. To bi mogao biti slučaj u predstojećem drugom važnom 
projektu od zajedničkog europskog interesa o mikroelektronici najavljenom u aktu o 
čipovima.  
 EU-ovi programi financiranja  – EU oduvijek ima otvorenu politiku istraživanja i inovacija. 
Temelji se na načelu otvorene strateške autonomije i usmjerena je na osiguravanje jednakih 
uvjeta i reciprociteta. Globalnim pristupom EU -a istraživanju i inovacijama potič u se 
strateška partnerstva s partnerima istomišljenicima u skladu s međunarodnim obvezama EU -a 
(npr. NATO, Sjedinjene Američke Države, Kanada, Japan, Južna Koreja itd.)14. 
Istodobno je nužno da Europa osigura očuvanje svojih strateških interesa. Za razdoblj e 
2021. –2027. Komisija je pojasnila i uskladila pravila sudjelovanja za zemlje koje nisu članice 
EU-a i prihvatljivost subjekata u svim programima i instrumentima EU -a. Za određene 
programe (Obzor Europa, program Digitalna Europa, Europski fond za obranu, svemirski 
program, Instrument za povezivanje Europe) utvrđeni su posebni uvjeti prihvatljivosti za 
sigurnosno osjetljive aktivnosti te su oni dodatno razrađeni u relevantnim programima rada 
kako bi se zaštitili ključni sigurnosni interesi EU -a. Preispitiva njem Financijske uredbe 
Komisije koje je u tijeku postat će jasnije kako zadržati pristup otvorene strateške autonomije 
EU-a, tj. potpuno očuvati ključne sigurnosne interese EU -a uz istodobno poštovanje njegovih 
međunarodnih obveza.  
 Norme  – u okviru akcij skog plana za sinergiju Komisija promiče uporabu postojećih 
hibridnih civilno -obrambenih standarda i razvoj novih do kraja 2022. (mjera  5.) te uzima u 
obzir obranu u svojoj politici i aktivnostima povezanima s normizacijom. Iako je cilj 
                                                           
14  Međutim, treba napomenuti da programi istraživanja i razvoja u području obrane većine naših partnera nisu 
otvoreni za poduzeća iz EU -a. 
 
13 strategije EU -a za normizaciju15 osigurati vodstvo EU -a u postavljanju civilnih normi, ona će 
biti vrlo važna za obrambeni sektor jer gotovo 80  % normi koje se upotrebljavaju u području 
obrane potječe iz civilnog sektora. Komisija će zajedno s dionicima (npr. Europskom 
obramb enom agencijom) istražiti mogućnost uključivanja obrambenih zahtjeva u budući rad 
u području normizacije koji podupire kako bi se poboljšala usklađenost s obrambenim 
potrebama.  
 Provjera izravnih stranih ulaganja  – EU je jedno od najotvorenijih okruženja za  strana 
ulaganja i jedno od glavnih odredišta za izravna strana ulaganja u svijetu. Međutim, određena 
ulaganja mogu i ugroziti ključne sigurnosne interese EU -a. Kako bi spriječio takve rizike, EU 
je uspostavio okvir za provjeru izravnih stranih ulaganja ko ji je operativan od listopada  2020. 
U prvom godišnjem izvješću o provjeri izravnih stranih ulaganja potvrđuje se važnost 
učinkovite provjere izravnih stranih ulaganja na razini država članica i bliske suradnje na 
razini EU -a s naglaskom na potencijalnim ri zicima za sigurnost ili javni red. Države članice 
potiču se da uspostave nacionalne mehanizme za provjeru izravnih stranih ulaganja; u 18 
država članica ti su mehanizmi već uspostavljeni, dok se u šest država članica planira njihova 
uspostava. Komisija će ocijeniti Uredbu i podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću 
do listopada  2023.  
 Ključne infrastrukture  – sve brža pojava novih i revolucionarnih tehnologija znatno je 
utjecala na sigurnost opreme, infrastrukture, usluga, lanaca vrijednosti i opskrb e strateških 
sektora, uključujući sektore sigurnosti i obrane. EU i države članice moraju sveobuhvatnije 
uključiti takve ranjivosti u relevantne procjene i praćenje rizika te provedbu mjera za jačanje 
otpornosti na sigurnosne prijetnje, npr. hibridne prije tnje ili kiberprijetnje. Koordinacija na 
razini EU -a bit će potrebna kako bi države članice održale razinu otpornosti na buduće 
promjene i zadržale dosljedni sigurnosni standardi na razini EU -a radi izbjegavanja 
ranjivosti.  
 Pametna i  kružna uporaba materijala  – novi akcijski plan za kružno gospodarstvo iz 
ožujka  2020. jedan je od glavnih temelja europskog zelenog plana, novog europskog plana za 
održivi rast. Inovacije i novi poslovni modeli koji se temelje na povećanoj učinkovitosti 
resursa, razvoju novih materijala, promicanju sekundarnih sirovina i održivijoj javnoj nabavi 
neće samo očuvati okoliš, već i osigurati industriji pristup materijalima. Aditivne proizvodne 
tehnike, zelena nabava i recikliranje materijala, ako se dobro provedu, mogli bi pri donijeti i 
jačanju konkurentnosti sigurnosne i obrambene industrije EU -a i njegovoj otpornosti.  
 Sigurnost podataka  – Europskom strategijom za podatke utvrđuju se mjere kojima pojedinci i 
poduzeća mogu zadržati kontrolu nad svojim podacima. To će biti obuhv aćeno aktom o 
podacima koji će Komisija donijeti početkom 2022.  
U okviru višedržavnog projekta o zajedničkim podatkovnim infrastrukturama i uslugama 
(kojim se ujedinjuju europska federacija oblaka i zajednički europski podatkovni prostori), 
Komisija olakš ava ulaganja (npr. program Digitalna Europa, Instrument za povezivanje 
Europe, fond Next Generation EU) u kapacitete računalstva u oblaku i računalstva na rubu 
                                                           
15  COM(2022)  31 final.  
 
14 mreže koji su sigurni, otporni, energetski učinkoviti i dostupni u stvarnom vremenu i kojima 
se osigurava kvaliteta usluga širom Europe. Osiguravanjem prijenosa tehnologije u 
tehnologijama računalstva u oblaku i računalstva na rubu mreže između civilne (posebno 
sigurnosne), obrambene i svemirske industrije povećala bi se tehnološka suverenost. 
Europs ki savez za industrijske podatke, računalstvo na rubu mreže i računalstvo u oblaku 
pruža moguću platformu za poticanje takvih sinergija.  
 Trgovinska politika  – složenost i ranjivost globalnih lanaca opskrbe nije samo pitanje za EU. 
Druge zemlje ovise o EU -u („obrnute ovisnosti”), a trgovina (ili „međuovisnost”) može 
pridonijeti stabilnosti globalnih lanaca vrijednosti. EU je također spreman odlučno djelovati i 
braniti se od nepoštenih trgovačkih praksi, kao što je primjena stranih subvencija kojima se 
naruša va tržišno natjecanje, istodobno djelujući u skladu sa svojim međunarodnim 
obvezama. EU će i dalje u najvećoj mogućoj mjeri iskorištavati svoj paket instrumenata za 
trgovinu i tržišno natjecanje, osiguravajući pritom učinkovitost i ažuriranost alata EU -a. 
Komisija je stoga predložila nove instrumente, kao što je Uredba o stranim subvencijama16 
kojom se rješava problem poremećaja na unutarnjem tržištu uzrokovanih stranim 
subvencijama.  
Daljnje relevantne mjere politike (npr. moguće odricanje od poreza na dodanu vrijednost, 
olakšavanje prijenosa obrambenih proizvoda koje financira EU) navedene su u komunikaciji o 
obrani.  
Daljnji koraci:  
 Komisija istražuje mogućnost dodavanja obrambenog aspekta u inicijative kao što su 
Europski savez za industrijske podatke,  računalstvo na rubu mreže i računalstvo u oblaku 
te Industrijski savez za procesore i poluvodičke tehnologije;  
 Komisija će zajedno s državama članicama 2023. utvrditi potrebu procjene rizika kod 
lanaca opskrbe ključne infrastrukture i izvijestiti o tome, posebno u digitalnoj domeni, 
kako bi se bolje zaštitili sigurnosni i obrambeni interesi EU -a; 
 Komisija potiče sve preostale države članice da uspostave nacionalni mehanizam za 
provjeru izravnih stranih ulaganja.  
 
5. Vanjska dimenzija  
Suradnja s partnerim a istomišljenicima širom svijeta ključna je za jačanje otpornosti i sigurnosti 
opskrbe EU -a, uz istodobno smanjenje strateških ovisnosti i povećanje uzajamnih koristi. U tom 
kontekstu, načelo uzajamnosti ima važnu ulogu. Tradicionalni partneri EU -a u podru čju 
tehnologije, sigurnosti i obrane uključuju članice Europskog gospodarskog prostora (posebno 
Norvešku), zemlje kandidatkinje, susjedne zemlje i ostale treće zemlje (npr. Sjedinjene Američke 
Države, Kanadu, Japan, Južnu Koreju) te međunarodne organizacij e (npr. NATO). Nedavne 
razmjene informacija posebno uključuju:  
5.1. Vijeće za trgovinu i tehnologiju EU -a i SAD -a  
                                                           
16  COM(2021)  223 final.  
 
15 Prvi sastanak Vijeća za trgovinu i tehnologiju EU -a i SAD -a održan je 29.  rujna  2021. U 
zajedničkoj izjavi EU i SAD ponovno su potvrdili svoju predanost „unapređenju otpornosti lanca 
opskrbe i sigurnosti opskrbe u ključnim sektorima za zelenu i digitalnu tranziciju i za 
osiguravanje zaštite naših građana” i svoj cilj „u pogledu povećanja transparentnosti ponude i 
potražnje; mapiranja postoj ećih sektorskih sposobnosti; razmjene informacija o mjerama politika 
i prioritetima u području istraživanja i razvoja; i suradnje na strategijama za promicanje 
otpornosti i diversifikacije lanca opskrbe”. Tekući rad radnih skupina u području sigurnih lanac a 
opskrbe (uključujući poluvodiče u okviru posebnog praćenja), sigurnosti informacijske 
komunikacijske tehnologije, kontrole izvoza i provjere ulaganja najvažniji je za ovaj plan. 
Nedavno pokrenuti dijalog EU -a i SAD -a o sigurnosti i obrani mogao bi posluž iti i kao forum za 
rasprave o tim pitanjima.  
5.2. Partnerstvo s NATO -om 
Na sastanku na vrhu održanom u Bruxellesu 2021. čelnici NATO -a utvrdili su ambiciozan 
program u području tehnologija, posebno tehnologija u nastajanju i revolucionarnih 
tehnologija.17. Time su dane dodatne smjernice za rad obavljen u skladu s NATO -ovom 
provedbenom strategijom za tehnologije u nastajanju i revolucionarne tehnologije, koju su 
ministri obrane zemalja članica NATO -a potvrdili u veljači  2021.  
Komisija i Visoki predstavnik pra tit će napredak relevantnih inicijativa NATO -a u tom području 
redovitim kontaktima s NATO -om na radnoj razini s ciljem postizanja moguće uzajamno 
prihvatljive i korisne interakcije s relevantnim inicijativama EU -a uz potpunu transparentnost 
prema državama članicama, izbjegavajući pritom stvaranje novih ili povećanje postojećih 
tehnoloških ovisnosti ili ovisnosti o sposobnostima.  
Daljnji koraci:  
 u okviru Vijeća za trgovinu i tehnologiju EU -a i SAD -a te nedavno pokrenutog dijaloga 
između EU -a i SAD -a o sigur nosti i obrani, Komisija i Visoki predstavnik istražit će kako 
unaprijediti otpornost lanca opskrbe i osigurati zaštitu naših građana;  
 Komisija i Visoki predstavnik istražit će s NATO -om, u okviru zajedničkih izjava o suradnji 
EU-a i NATO -a te potpuno transparentno prema državama članicama, kako promicati 
uzajamno prihvatljive i korisne interakcije svojih relevantnih inicijativa.  
 
6. Zaključci  
Budući da je globalna geopolitička situacija i dalje složena i da se nastavlja utrka za novim 
tehnologijama koje su relevantne za sigurnost i obranu, EU i njegove države članice moraju 
ojačati suradnju u području tehnologija koje su ključne za dugoročnu europsku sigurnost i 
obranu te intenzivnije raditi na smanjenju povezanih strateških ovisnosti.  
U ovom se plan u predlaže bliska suradnja s državama članicama na utvrđivanju ključnih 
tehnologija i lanaca vrijednosti za sigurnost i obranu, kao i temeljnih uzroka povezanih strateških 
                                                           
17  To je uključivalo odluku o pokretanju Akceleratora za inovacije u području obrane za sjeverni Atlantik (engl. 
DIANA) i Inovacijskog fonda NATO -a. 
 
16 ovisnosti u okviru Opservatorija ključnih tehnologija, kako bi se podržao strateški koordinirani 
pristup na razini EU -a u pogledu ključnih tehnologija relevantnih za sigurnost i obranu kojim će 
se maksimalno iskoristiti programi i instrumenti EU -a i država članica u području istraživanja, 
tehnološkog razvoja i inovacija.  
Kako bi se poveća la konkurentnost i otpornost sigurnosnog i obrambenog sektora, nalazi 
Opservatorija i povezani rad u okviru ažurirane industrijske strategije pridonijet će i tome da se 
sigurnosna i obrambena pitanja u većoj mjeri uzmu u obzir u okviru industrijskih i trgo vinskih 
politika EU -a, prema potrebi i u skladu s pravilima EU -a o tržišnom natjecanju i međunarodnim 
obvezama EU -a.  
Prijedlozima sadržanima u ovom planu nastoji se pridonijeti dimenziji istraživanja, tehnološkog 
razvoja i inovacija nadolazećeg strateškog  kompasa EU -a, kojim će države članice postaviti 
ambiciozne i dugoročne ciljeve za znatno poboljšanje sigurnosti i obrane Europe.