KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Prema kvalitetnijem prijevozu unutarnjim plovnim putovima NAIADES II /* COM/2013/0623 final */





KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Prema kvalitetnijem prijevozu unutarnjim plovnim putovima NAIADES II 1. Uvod Mrežom unutarnjih plovnih putova Europske unije obuhvaćeno je 20 država članica s približno 37 000 kilometara unutarnjih plovnih putova. Svake godine njima se preveze oko 500 milijuna tona tereta, osobito u gusto naseljenim i prometom opterećenim područjima Njemačke, Nizozemske, Francuske i Belgije. Kroz ta područja protječu rijeke Rajna, Schelde, Meuse i Sena koje su povezane s Dunavom. Sektor prometa unutarnjim plovnim putovima malen je u relativnom smislu, međutim sa 140 milijardi tonskih kilometara znatno pridonosi prometnom sustavu EU-a. Ima značajnu ulogu u pogledu prijevoza robe od najprometnijih luka u EU-u do zaleđa. Bez unutarnjih plovnih putova najveće luke EU-a nikad se ne bi razvile u visoko učinkovita logistička središta kakva su danas. Te luke ovise o unutarnjim plovnim putovima kako bi se smanjilo opterećenje svojih zaleđa i omogućio daljnji rast. Promet unutarnjim vodnim putovima energetski je učinkovit transport i pridonosi cilju niskougljičnog gospodarstva utvrđenog u bijeloj knjizi o prometnoj politici EU-a[1]. Zbog niskih razina buke takva je vrsta prometa također pogodna za prijevoz robe u gusto naseljenim područjima koje brodovi opskrbljuju i po kojima plove. Međutim, plovidba unutarnjim vodnim putovima mogla bi izgubiti svoju komparativnu okolišnu prednost ako se ne poduzmu mjere za dodatnim smanjenjem emisija onečišćenja zraka, osobito u pogledu napretka koji zbog strogih graničnih vrijednosti emisija postiže sektor cestovnog prometa. Cilj akcijskog programa NAIADES[2] koji je Komisija donijela 2006. bio je produbiti prednosti prijevoza unutarnjim vodnim putovima i otkloniti brojne zapreke koje bi se mogle ispriječiti kako bi se te prednosti u cijelosti iskoristile. Brojne mjere uvedene u okviru programa NAIADES provedene su potporom instrumenata financiranja, npr. TEN-T[3], Marco Polo[4], Leonardo Da Vinci[5], IPA[6] i Sedmi okvirni program za istraživanje[7]. Komisija priprema daljnje mjere, među ostalim usklađivanje tehničkih pravila za plovila, druge mjere poglavito povezane s područjem usklađivanja[8] još nisu ni pokrenute. Trenutačni program NAIADES[9] imao je po ocjenama značajan mobilizacijski učinak u državama članicama i među dionicima. U međuvremenu pogoršale su se gospodarske i ekološke perspektive plovidbe unutarnjim vodnim putovima, dok je napredak u pogledu otklanjanja ključnih infrastrukturnih uskih grla bio ograničen. Sektor je trenutačno u teškoj situaciji, pojedini njegovi segmenti suočeni su s prevelikim kapacitetima, trajnim fragmentiranjem sudionika na tržištu uz opće slabljenje konjunkture u EU-u od 2008. Preveliki kapaciteti u sektoru prometa tekućeg rasutog tereta povezani su s uvođenjem zahtjeva u odnosu na dvostruki trup[10]. Njime se dovelo do uvođenja dodatnih plovila s dvostrukim trupom, pri čemu stara plovila s jednostrukim trupom nisu povučena s tržišta. Problem povezan s prevelikim kapacitetima trebao bi se smanjiti od 2018. kada će se plovila s jednostrukim trupom postupno ukidati. U području plovila namijenjenih prijevozu suhog rasutog tereta prevelikim ulaganjima i posljedičnim prevelikim kapacitetima prouzročena je oštra konkurencija s učincima prelijevanja i u drugim područjima tržišta, osobito na tržištu lakšeg tereta. Približno 80 % flote upravljaju osobni prijevoznici koji rade i sa svojim obiteljima žive na plovilima. Njihova je ponuda fragmentirana zbog čega se teško usklađuje s potražnjom. Time se slabi njihov položaj u odnosu na druge sudionike na tržištu, na primjer špeditere ili velike brodare. Nesiguran položaj zajedno s prevelikim kapacitetima doveli su do oštre cjenovne konkurencije koja je prouzročila nisku unosnost, čime se slabi mogućnost sektora za ponovna ulaganja i inovacije. Premda je u sektoru nakon znatnog pada za razdoblje 2009. – 2010. u 2011. ponovno zabilježen rast aktivnosti, pokazatelji za 2012. za određene dijelove tržišta ukazuju na ponovni pad. Sve veći broj poduzetnika sa svojom bankom sklopio je dogovor o odgodi plaćanja[11]. Iz dugoročne perspektive jasno je kako se sektor suočava s dugim, ali jednakomjernim smanjivanjem modalnog udjela u odnosu na cestovni prijevoz. Za poboljšanje trenutačno teškoga gospodarskog položaja trebat će vremena. Međutim postoje i pozitivne točke. Protok u morskim lukama od 2009. primjerice raste jednakomjerno, a novim tehnologijama, npr. korištenjem alternativnih goriva, mogu se smanjiti operativni troškovi i ponuditi nove tržišne mogućnosti. Sektor ima sve mogućnosti da taj razvoj iskoristi. U pogledu mogućnosti i izazova s kojima je sektor suočen, Komisija je odlučila kako će do 2020. nadopuniti i obnoviti program NAIADES i uskladiti ga s bijelom knjigom o prometu. Program NAIADES II usmjeren je na dugoročne strukturne promjene u sektoru prometa unutarnjim plovnim putovima kako bi u cijelosti pridonio strategiji Europa 2020. kojom se namjerava postići pametan, održiv i uključiv rast. Da bi se to dogodilo treba poboljšati kakvoću uvjeta djelovanja u sektoru, uključujući infrastrukturu, okolišnu učinkovitost, tržišta, inovacije, zapošljavanje, kvalifikacije te uključivanje u logistički lanac. EU, države članice, regionalna tijela, riječne komisije[12], druge međunarodne organizacije kao i sam sektor imaju pritom važnu ulogu. Sektor djeluje na liberaliziranim tržištima na kojima su mogućnosti za javne intervencije ograničene. Zapravo bi se velike javne intervencije mogle negativno odraziti na buduće poduzetničke odluke sudionika na tržištu kao i na učinke restrukturiranja tržišnih snaga. Komisija je svjesna poteškoća s kojima su zbog gospodarske krize suočeni dijelovi sektora prijevoza unutarnjim plovnim putovima. Radi rješavanja trenutačnih teških gospodarskih razmjera Komisija s predstavnicima organizacija sektora i relevantnim državama članicama raspravlja o primjerenim mjerama kojima bi se poboljšalo trenutačno stanje. Te mjere moraju biti prikladne, učinkovite i u skladu s primjenjivim pravilima. Pored toga će Komisija poduzeti kratkoročne mjere koje su u skladu s načelima liberaliziranih tržišta. Ponovno će, na primjer, preispitati tehnička pravila za plovila kako bi provjerila da je utvrđivanjem privremenih odredbi osigurana uravnoteženost sigurnosnih rizika i troškova usklađivanja. Nadalje će poticati rano korištenje ukapljenog prirodnog plina (LNG) kao alternativnoga goriva koji ima značajan potencijal u pogledu dugoročne uštede na troškovima te će pospješiti mjere sektora za smanjenjem fragmentiranja među sudionicima na tržištu. Komunikaciju o utvrđivanju programa NAIADES II dopunjuju dvije mjere koje predstavljaju prvi korak prema njegovoj provedbi: · zakonodavni prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju tehničkih pravila za plovila unutarnje plovidbe i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 2006/87/EZ; · zakonodavni prijedlog o izmjeni Uredbe Vijeća br. 718/1999 o politici Zajednice u odnosu na kapacitet flote s ciljem promicanja prijevoza unutarnjim plovnim putovima. 2. Cilj programa NAIADES II Cilj je programa NAIADES II stvoriti uvjete kojima se omogućuje da prijevoz unutarnjim plovnim putovima postane kvalitetan način prijevoza: dobro uređen, učinkovit, uključen u intermodalni lanac, s kvalitetnim radnim mjestima i kvalificiranom radnom snagom i u skladu s visokim ekološkim standardima. Ako sektor pridaje važnost kakvoći i pritom ostane troškovno učinkovit, morao bi moći prekinuti začarani krug niske unosnosti, nedovoljnih ulaganja, nedostatka inovacija i zatvorenih tržišta. Sektor se mora zalagati za kakvoću radi postizanja ciljeva iz bijele knjige o prometu u vezi s preusmjerivanjem prijevoza tereta na željeznički i vodni promet i smanjenje emisija prometa unutarnjim plovnim putovima. 3. Akcijski program NAIADES 2014. – 2020.: Postizanje kakvoće djelovanjem u ključnim područjima · Infrastruktura kakvoće Infrastruktura unutarnjih plovnih putova EU-a nije dovoljno povezana s drugim načinima prijevoza. Unutarnji plovni putovi u mnogim primjerima nisu povezani s logističkim centrima. Uska grla u obliku neprimjereno dimenzioniranih prevodnica, mostova ili plovnih putova te manjkajuće poveznice, među ostalim veza između riječnih sustava Sene i Schelde onemogućuju da sektor u cijelosti iskoristi svoj razvojni potencijal. U odgovoru na to u prijedlogu o smjernicama TEN-T[13] među prednostima za unutarnje plovne putove ističu se uspostavljanje poveznica koje nedostaju, uklanjanje važnih uskih grla, uvođenje inovativne tehnologije, poboljšanje intermodalnih veza i razvoj pametne infrastrukture. Posebna pozornost bit će namijenjena morskim lukama i lukama unutarnjih voda: dobro dimenzionirana mreža luka osnovne mreže s pristupom i objektima primjerenim unutarnjim plovnim putovima preduvjet je za povećanje udjela prijevoza u sektoru. Komisija potiče sektor luka da pojača suradnju i usklađivanje ulaganja po koridorima te pregleda i potakne najbolju praksu u području projektiranja i rada luka primjerenih za unutarnje plovne putove. Nadalje, unutarnji plovni putovi važan su sastavni dio šest od devet koridora osnovne mreže TEN-T[14]. Aspektima specifičnim za taj sektor upravljat će se dosljedno po svim koridorima radi lakšeg planiranja i praćenja provedbe koridora TEN-T u okviru unutarnjih plovnih putova. Nakon objave radnog dokumenta službi Komisije „Towards NAIADES II” predstavnici su sektora na dobrovoljnoj osnovi pripremili djelomičan pregled strukture infrastrukturnih projekata za financijski okvir 2014. – 2020. To bi trebalo okončati, dopuniti i ažurirati informacijama o statusu, zrelosti i planiranju projekata za potrebe provedbe koridora TEN-T. Posebne mjere do 2016. Uključivanje unutarnjih plovnih putova u multimodalne koridore. – 2013.: početak provedbe koridora Komunikacijom o koridorima TEN-T koja podliježe donošenju smjernica TEN-T od strane suzakonodavaca, uključujući smjernice za uključivanje različitih načina prijevoza unutarnjim plovnim putovima u multimodalne koridore TEN-T (glavni akter: Komisija) – 2014. – 2015. donošenje radnih planova u vezi s multimodalnim koridorom i nastavak provedbe koridora (to moraju učiniti ključni dionici, među ostalim morske luke i luke unutarnjih voda, upravitelji infrastrukture za prijevoz unutarnjim plovnim putovima, riječne komisije, predstavnici upravitelja brodova, predstavnici radnika i korisnici prometnih usluga pod pokroviteljstvom europskih koordinatora[15] uskom suradnjom s državama članicama i savjetovanjem s koridorskim platformama koje treba uspostaviti) Usmjerenje za razdoblje 2017. – 2020. potpuna provedba koridora TEN-T, po potrebi jačanje instrumenata i postupaka za uključivanje plovidbe unutarnjim plovnim putovima u osnovnu mrežu TEN-T u vezi s dostavljanjem podataka ili analitičkim mogućnostima jačanje mjera i ulaganja kojima bi se premostila glavna infrastrukturna uska grla u prijevozu unutarnjim plovnim putovima (države članice s potporom EU-a) · Postizanje kakvoće inovacijama Razina inovacija u sektoru u usporedbi s drugim načinima prijevoza niska je. Tome pridonosi dugovječnost opreme[16], fragmentacija tržišta, nedostatak inovativne kulture i slabljenje financijskog položaja upravitelja unutarnjim plovnim putovima. Inovativnost se ne može „nametnuti” izvana. Program NAIADES II poziva sektor da preuzme više odgovornosti za inicijative povezane s istraživanjem, razvojem i inovacijama. Sektoru je najprije potreban plan za istraživanje, razvoj i inovacije. To uključuje određivanje prioriteta, usklađivanje njihove provedbe te planiranje njihova uvođenja na tržište. U taj bi postupak trebali biti uključeni upravitelji brodova, brodogradnja, proizvođači opreme, tijela nadležna za luke unutarnjih voda i morskih luka, upravitelji terminala, špediteri i logistički integratori. Kako bi flota postala što ekološki prihvatljivija, istraživanje, razvoj i inovacije trebali bi biti na vrhu dnevnog reda. Tehnologijama certificiranja također bi se moglo olakšati daljnje uvođenje na tržište i pridonijeti prioritetnom razvrstavanju tržišnih poticaja. Komisija se zauzima za pojednostavljenje tog postupka, međutim sektor bi morao preuzeti glavnu odgovornost i osigurati njegovu provedbu. Sektor se poziva da za tu namjenu preko svojih europskih podružnica učvrsti usklađivanje. Plan razvijen u sektoru pomogao bi prepoznati europska, nacionalna i osobna istraživanja te prioritete u području inovacija. Potpora bi EU-a bila usredotočena na prioritete iz tog plana kojima se pridonosi ciljevima programa NAIADES II. Posebne mjere do 2016. 2014.: priprema plana za istraživanje, razvoj i inovacije u sektoru prijevoza unutarnjim plovnim putovima (sektor: uključujući upravitelje brodova, brodogradnju, proizvođače opreme, pružatelje usluga, pružatelje podatkovnih usluga, pružatelje logističkih usluga, upravitelje terminala, špeditere, tijela nadležna za vodne putove, predstavnike radnika) 2014.: organiziranje usluga za nadzor tržišta, uključujući dostavljanje podataka o prometu i opsegu prijevoza, preusmjeravanje prometa na unutarnju plovidbu, ponudu i potražnju te tržište rada, uvođenje inovacija i uključivanje plovnih putova u multimodalne logističke lance (Komisija) Usmjerenje za razdoblje 2017. – 2020. redovito pregledavanje provedbe plana za istraživanje i inovacije u sektoru, s težištem na uvođenje inovacija i njihovo širenje (sektor) · Nesmetano funkcioniranje tržišta Tržište prijevoza unutarnjim plovnim putovima u potpunosti je liberalizirano. Međutim određena se pravila i dalje donose na regionalnoj razini ili na razini države članice, među ostalim pravila povezana s brojem članova posade ili radnim vremenom posade. Nedovoljnom usklađenošću u tim područjima nameću se ograničenja na funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Poteškoćama povezanima s nedostatnom internalizacijom vanjskih troškova, pomanjkanjem praćenja ili nepostojanjem jednakih uvjeta tržišnog natjecanja moglo bi se opravdati ili čak zahtijevati mjere javnih tijela. Mjere Komisije uključivat će, među ostalim, pregled privremenih odredbi za tehnička pravila za plovila i nastavak analize razvoja tržišta radi omogućivanja utemeljenih političkih odluka. S druge strane, s fragmentacijom tržišta i s tim povezanim poteškoćama usklađivanja ponude i potražnje moraju se u prvom redu suočiti sudionici na tržištu. Komisija će svakako pružiti potporu tom postupku poticanjem daljnjeg usklađivanja i olakšavanjem inicijativa sektora kojima je cilj smanjiti fragmentaciju ponude u području prijevoza unutarnjim plovnim putovima i učvrstiti sinergiju među sudionicima na tržištu. Popisom mjera Komisije za internalizaciju vanjskih troškova prijevoza[17] zajamčena je baza znanja za buduća savjetovanja o uvođenju pristojbi za infrastrukturu radi internalizacije vanjskih troškova u prijevozu unutarnjim plovnim putovima. Luke unutarnjih voda nisu obuhvaćene Komunikacijom Komisije o lukama[18] ni prijedlogom uredbe o pristupu tržištu lučkih usluga i financijskoj transparentnosti luka[19]. Međutim kako su morske luke glavni ulazni i izlazni kanali robe i/ili čvorišta za pomorski prijevoz na kratkim udaljenostima, luke unutarnjih voda obnašaju funkcije koje su svojstvima bliže multimodalnim terminalima i suočene su s drugačijim ograničenjima. Komisija će se posavjetovati sa sektorom i preispitati potrebu za pravilima kojima bi se pružila potpora lukama unutarnjih voda. Posebne mjere do 2016. 2014.: početak savjetovanja o uvođenju pristojbi za infrastrukturu radi lakše internalizacije vanjskih troškova u prijevozu unutarnjim plovnim putovima u skladu s napretkom drugih načina prijevoza (Komisija) 2014.: pregled određenih tehničkih pravila za plovila u pogledu troškova i sigurnosti (Komisija) 2016.: procjena prepreka o daljnjem razvoju luka unutarnjih voda i potrebe za zakonodavnim okvirom radi uklanjanja tih prepreka (Komisija) Usmjerenje za razdoblje 2017. – 2020. pregled mogućnosti o uvođenju pristojbi za infrastrukturu radi lakše internalizacije vanjskih troškova u prijevozu unutarnjim plovnim putovima (Komisija) Viša kakvoća okoliša niskim emisijama U usporedbi s drugim kopnenim načinima prijevoza prijevoz unutarnjim plovnim putovima energetski je učinkovit, siguran, gotovo bez zastoja i ne prouzrokuje buku. Međutim napredak prema smanjenju onečišćenja zraka nije usklađen s tim uglavnom pozitivnim trendom. Manje stroge granične vrijednosti emisija za unutarnju plovidbu i dugovječnost motora glavni su uzroci za takve nedostatke. Granične vrijednosti emisija za motore plovila utvrđene su zakonodavstvom EU-a. Ograničenja za nove i postojeće motore utvrđena su odgovarajućim direktivama 97/68/EZ[20] i 2006/87/EZ[21]. Usporedbom različitih sastavljenih ciljeva povezanih s utvrđivanjem graničnih vrijednosti emisija iz radnog dokumenta službi Komisije proizlazi kako se dvama različitim pristupima s različitim stupnjevima ambicioznosti dolazi do razmjernih troškova i koristi. Ambicioznijim pristupom inovacijama kojim su obuhvaćeni postojeći i novi motori zahtijevaju se veća izravna ulaganja u tehnologije s niskim emisijama, međutim njime se kroz cijeli ciklus ulaganja mogu uštedjeti golemi troškovi i postići granične vrijednosti emisija onečišćavanja ekvivalentne vrijednostima u cestovnom prometu. Konzervativnijim pristupom kojim su obuhvaćeni samo novi motori zahtijevaju se manja izravna ulaganja, međutim njime se unutarnjoj plovidbi ne bi omogućilo da u pogledu emisija onečišćivača zraka dostigne cestovni promet. Pristup koji treba donijeti u vezi s graničnim vrijednostima emisija trebao bi iz perspektive tehnologije motora i odabira goriva biti potpuno tehnološki neutralan. Zbog toga se pretpostavlja kako će prevagnuti tehnologija s najboljim omjerom koristi i troškova. Na temelju trenutačnog stanja tehnologije, na primjer brodovi koji za gorivo upotrebljuju ukapljeni prirodni plin (LNG) bi znatno pridonosili postizanju graničnih vrijednosti emisija iz ambicioznijeg pristupa. Međutim uporabu LNG-a u sektoru trenutačno otežavaju regulatorna, financijska, tehnička i infrastrukturna ograničenja. Stoga su potrebne žurne mjere kojima bi se premostila ta ograničenja tako da se LNG može početi upotrebljivati najkasnije do 2016. Kako je navedeno u Komunikaciji Komisije Čista energija za promet[22] , provedbi europske strategije za alternativna goriva posvetit će se pritom ključna uloga baš kao i regulatornim mjerama kojima će se dopustiti uporaba i prijevoz LNG-a. Ovaj paket također uključuje prijedlog o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 718/1999 o politici Zajednice u odnosu na kapacitet flote s ciljem promicanja prijevoza unutarnjim plovnim putovima[23] radi mobilizacije financijskih sredstava, među ostalim, okolišnih mjera. Utvrđivanjem novih graničnih vrijednosti za motore namijenjene prijevozu unutarnjim vodama zbog tehnoloških i gospodarskih ograničenja s kojima su suočeni postojeći motori i manja plovila, treba razlikovati između manjih i velikih plovila te između postojećih motora i novih motora. Komisija je također svjesna kako je potrebno dovoljno vremena za prilagodbu sektora više ambicioznim graničnim vrijednostima emisija. Konačna odluka o prijedlogu zakonodavnih mjera, strogosti i datumu stupanja na snagu takvih možebitnih mjera o graničnim vrijednostima emisija bit će donesena u okviru naknadne procjene učinka o odgovarajućim zakonodavnim prijedlozima. Priloženi radni dokument službi Komisije u vezi s graničnim vrijednostima emisija za unutarnju plovidbu doprinos je tom postupku. Posebne mjere do 2016. Regulatorni okvir 2014.: donošenje prijedloga o graničnim vrijednostima emisija za nove motore (Komisija) 2015. – 2016. pregled dodatnih graničnih vrijednosti emisija za postojeće motore (Komisija) 2014.: donošenje pravila[24] kojima se omogućuje prijevoz LNG-a (UN-ECE, države članice i Komisija) Priprema infrastrukture za uporabu LNG-a 2014.: provođenje strategije EU-a za alternativna goriva, uključujući donošenje tehničkih standarda za plovidbu unutarnjim plovnim putovima, opskrbu plovila LNG-om i uporabu LNG-a kao gorivo (države članice i sektor, osobito luke, tijela nadležna za vodne putove, upravitelji postaja za opskrbu gorivom, pružatelji opskrbe gorivom, upravitelji brodova, klasifikacijska društva, riječne komisije) Financijski poticaji 2014.: osiguranje financijske potpore iz programa EU-a[25], nacionalnih programa te pričuvnih fondova sektora radi potpore ulaganja u smanjenje emisija (dio paketa NAIADES II) (Komisija, države članice i sektor) · Kvalificirana radna snaga i kvalitetna radna mjesta I dalje postoje velika ograničenja u pogledu pristupa i priznavanja kvalifikacija radnika u sektoru prijevoza unutarnjim plovnim putovima. Postupci za dokazivanje iskustva i kvalifikacija ograničavajući su i/ili ih je lako zaobići. Potrebno je izmijeniti fragmentirani pravni okvir kojim se uređuju vještine i kvalifikacije u sektoru. Komisija trenutačno pregledava Direktivu Vijeća 96/50/EZ o usklađivanju uvjeta za dobivanje nacionalnih svjedodžbi zapovjednika za prijevoz robe i putnika unutarnjim vodnim putovima u Zajednici radi moderniziranja i racionaliziranja regulativnog okvira stručnih kvalifikacija radnika. Pokušajem revizije direktive o svjedodžbama zapovjednika u okviru programa NAIADES I težište je sasvim bilo na priznavanju svjedodžbi zapovjednika bez znatnih gospodarskih i društvenih učinaka. Trenutačna revizija šireg je dosega, a samom revizijom obuhvaćeni su brojni aspekti stručnih kvalifikacija za sve članove posade. Uspostavom dosljednog okvira za upravljanje kvalifikacijama uporabom suvremenih alata za očekivati je kako će se poboljšati kvaliteta, a smanjiti administrativni teret i troškovi. Širi okvir za priznavanje stručnih kvalifikacija utvrđen Direktivom 2005/36/EZ[26] namijenjen je prije svega otvaranju tržišta, dok je u pogledu prometno-prijevoznih zanimanja potrebno sagledati i aspekt pristupa tržištu i sigurnosti. Stoga se zasebnim sektorskim zakonodavstvom sličnim Direktivi 96/50/EZ može na najprikladniji način pristupiti rješavanju problema. Socijalnim dijalogom među ostalim mogu se poboljšati radni uvjeti i osigurati kvalitetnija radna mjesta. Potpisivanjem Europskog sporazuma o određenim vidovima organizacije radnog vremena pri prijevozu unutarnjim plovnim putovima od 15. veljače 2012. europski socijalni partneri zahtijevali su da se Komisija zauzme za provedbu sporazuma odlukom Vijeća na temelju članka 155. stavka 2. UFEU-a. Komisija trenutačno ocjenjuje sporazum. Novim okvirom predstavljenim u sklopu programa NAIADES II želi se znatno smanjiti ograničenja za pristup i mobilnost radne snage, valorizirati kvalifikacije i karijere u sektoru te stvoriti jednake uvjete tržišnog natjecanja. Njime se namjeravaju uvesti elektronički instrumenti za bilježenje i praćenje vremena plovidbe broda i posade i proširiti provedbu novog pristupa k upravljanju (utvrđeno u poglavlju 5. dolje) radnim mjestima i kvalifikacijama. Komisija uviđa poteškoće povezane s organizacijom strukovnog osposobljavanja radnika u sektoru prijevoza unutarnjim plovnim putovima i potiče države članice da se koriste Europskim socijalnim fondom za osposobljavanje tih radnika, te na razmjenu najbolje prakse u području prijevoza unutarnjim plovnim putovima i logistike kao i na korištenje inovativnim tehnologijama i poduzetničkim vještinama. Posebne mjere do 2016. 2013. – 2014. pregled okvira o harmonizaciji i modernizaciji stručnih kvalifikacija u sektoru, uključujući proučavanje možebitnih inicijativa o opremi za evidentiranje vremena plovidbe broda i posade te iskustva (Komisija) 2014.: jačanje poduzetničkih vještina i znanja u vezi s korištenjem inovativnim tehnologijama u sektoru (države članice i sektor, po mogućnosti uz financijsku potporu EU-a) Usmjerenje za razdoblje 2017. – 2020. okončanje okvira za stručne kvalifikacije izradom tehničkih standarda · Uključivanje unutarnjih plovnih putova u multimodalne logističke lance Za uključivanje tog načina prijevoza u multimodalne logističke lance treba uključiti infrastrukturu, usluge i informacijske tokove. – Uključivanje infrastrukture izvodi se u okviru prvog područja mjera za infrastrukturu opisanih gore. – Uključivanje mjera u prvu vrstu zahtijeva proaktivniji pristup sektora. Može se pomoći prepoznavanjem i širenjem najbolje prakse. Po potrebi, javna bi tijela planiranjem namjene zemljišta trebala uz rijeke osigurati ili staviti na raspolaganje dovoljno zemljišta radi potpore logističkih aktivnosti povezanih s prijevozom unutarnjim plovnim putovima. Gradovi bi u svoje planove za održivu gradsku mobilnost i logističke strategije trebali u cijelosti uključiti teret i otpad prijevoza unutarnjim plovnim putovima. Komisija je u području uključivanja informacijskih tokova započela s procjenom provedbe Direktive 2005/44/EZ o usklađenim riječnim informacijskim servisima (RIS) na unutarnjim vodnim putovima. Trenutačno se riječni informacijski servisi prvenstveno primjenjuju za upravljanje prometom, upravljanje infrastrukturom ili u sigurnosne svrhe. Razmjena podataka kakva je trenutačno na snazi mogla bi se proširiti i povezati s informacijskim tokovima drugih načina prijevoza, pri čemu treba uzeti u obzir elektronički sustav teretnog prometa (e-freight)[27]. Kako je Direktivom predviđeno, Komisija će Europskom parlamentu i Vijeću podnijeti izvješće, ocijeniti napredak o uvođenju RIS-a, utvrditi daljnji razvoj usmjerenja i preispitati kojim načinom olakšati dinamičnu prilagodbu tehničkih standarda tehničkom napretku. Praćenje postupka provodit će se u okviru zajedničke platforme za upravljanje RIS-om. Posebne mjere do 2016. 2014.: pregled i utvrđivanje budućeg usmjerenja za RIS (Komisija) 2015.: utvrđivanje, širenje i uvođenje najbolje prakse uključivanja usluga prijevoza unutarnjim plovnim putovima u multimodalne logističke lance (sektor, po mogućnosti s financijskom potporom EU-a) Usmjerenje za razdoblje 2017. – 2020. uključivanje RIS-a, podataka o nadzoru tržišta prijevoza unutarnjim plovnim putovima i instrumenata u području koridora TEN-T radi potpore integriranog upravljanja multimodalnog prijevoza 4. Različite odgovornosti za provedbena područja Kakvoću u sektoru moguće je isključivo postići usklađenim djelovanjem sektora i javnih tijela na nacionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini. Različite odgovornosti moguće je utvrditi za sljedeća područja: · Infrastruktura kakvoće koja je pouzdana, dobro povezana i koja osigurava dobre plovidbene uvjete: odgovornost na razini EU-a i država članica Javna tijela već ulažu ogromna sredstva u održavanje i razvoj prijevoza unutarnjim plovnim putovima. Na razini EU-a mjerama je obuhvaćena osnovna mreža TEN-T, a iste će se pojačati provedbom multimodalnog koridora TEN-T. Komisija poziva države članice da podupru i ulažu u projekte s velikom dodanom vrijednošću EU-a te da nastave razvijati i održavati dobre plovidbene uvjete po svojim prometnim mrežama unutarnjih plovnih putova. · Kvalitetan regulatorni okvir kojim se stvaraju jednaki uvjeti tržišnog natjecanja: odgovornost na razini EU-a i država članica Više od 75 % unutarnje plovidbe u EU-u uključuje prekogranični prijevoz. Potrebna su usklađena pravila u cijelome EU-u kako bi se u cijelosti iskoristile prednosti unutarnjeg tržišta. Pravila su se razvijala u okviru različitih međunarodnih tijela u dugačkom vremenskom razdoblju. Premda je sigurnost flote ostala na visokoj razini, složenim strukturama otežana je prilagodba pravila tehničkom napretku, a inovacije ograničene. Unatoč napretku koji je postignut u okviru programa NAIADES I određena područja i dalje nisu usklađena zbog čega se pravila znatno teže poštuju i provode. Time se određenim upraviteljima omogućuje da snize svoje osnovne troškove te samim tim zaoštre cjenovno natjecanje goriva i smanje ukupnu unosnost sektora. Komisija namjerava poboljšati međunarodnu suradnju, modernizirati i racionalizirati regulatorni okvir za prijevoz unutarnjim plovnim putovima i olakšati njegovu provedbu. · Postizanje kakvoće inovacijama: inkluzivnim pristupom prema prepoznavanju potrebe za istraživanjem i razvojem te uvođenje inovacija: odgovornost na razini sektora U okviru programa NAIADES I istraživačka tijela i instituti prepoznali su potrebu za istraživanjem, međutim istraživanja nisu u dovoljnoj mjeri pridonijela tržišnim inovacijama. Programom NAIADES II sektor i sudionici na tržištu pozvani su da neposredno i proaktivno sudjeluju u određivanju prioriteta, planiranju i uvođenju na tržište u području istraživanja, razvoja i inovacija. · Postizanje kakvoće na tržištu transparentnošću i poštenim tržišnim natjecanjem: odgovornost na razini sektora Poticajima privatnog sektora može se pridonijeti nesmetanom funkcioniranju tržišta prijevoza unutarnjim plovnim putovima: za usklađivanje ponude i potražnje uspostavljene su elektroničke tržnice kojima se može povećati tržišna transparentnost. Sinergije među malim sudionicima mogu se poticati zajedničkom nabavom, zajedničkim inovativnim mjerama ili daljnjom konsolidacijom. Suradnja s drugim načinima prijevoza može se pospješiti odlučnijim uključivanjem prijevoza unutarnjim plovnim putovima u multimodalne logističke lance. Nadalje, zajedničkim korištenjem i razmjenom informacija među svim akterima u okviru logističkih lanaca postigla bi se bolja transparentnost i povezanost tržišta. 5. Kakvoća upravljanja Programom NAIADES II bit će uspostavljen novi pristup upravljanju, a kojim će se pristupiti radi preklapanja pravnih okvira i nadležnosti u sektoru prijevoza unutarnjim plovnim putovima. Tim pristupom obuhvaćene su institucijske i zakonodavne mjere uzimajući u obzir stupanje na snagu Ugovora iz Lisabona kojim su predviđena nova pravila o delegiranim i provedbenim ovlastima te o usklađivanju stajališta Unije u vezi s donošenjem akata s pravnim učinkom u međunarodnim tijelima. Pristup je dobio potporu upravnim dogovorom među službama Komisije i tajništvom Središnjeg povjerenstva za plovidbu rijekom Rajnom (CCNR) koji je potpisan 22. svibnja 2013., a kojim se osigurava bolja ciljno usmjerena suradnja u odnosu na opći upravni sporazum koji je na snazi od 2003. U okviru novog pristupa jedinstveni standardi bit će postupno zamijenjeni različitim skupovima standarda iz različitih pravnih sustava koji djeluju u skladu s važećim pravilima i postupcima. Postupak će započeti tehničkim pravilima za plovila unutarnje plovidbe, a proširenje na neka druga područja, na primjer stručne kvalifikacije uslijedit će u drugoj fazi. Prvo treba prilagoditi postojeće okvire kojima će se omogućiti uklapanje jedinstvenih standarda u zakonodavstvo. To je predmet zakonodavnog prijedloga Direktive o utvrđivanju tehničkih pravila za plovila unutarnje plovidbe i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 2006/87/EZ. Kao drugi korak, upravnim dogovorom među službama Komisije i tajništvom Središnjeg povjerenstva za plovidbu rijekom Rajnom (CCNR) predviđa se uspostava tehničkih pravila u području unutarnje plovidbe pod pokroviteljstvom CCNR-a. U okviru posebnog odbora s predstavnicima država članica EU-a i Središnjeg povjerenstva za plovidbu rijekom Rajnom (CCNR) bit će uključena i Komisija, a bit će otvoren, među ostalim, Gospodarskoj komisiji Ujedinjenih naroda (UN/ECE) za Europu, riječnim komisijama, te ključnim dionicima, uključujući europske socijalne partnere. Cilj je odbora postati referentnim europskim tehničkim odborom za razvoj standarda u određenim područjima prijevoza unutarnjim plovnim putovima. Kao takav njime bi trebalo nadomjestiti različite postojeće skupine koje se trenutačno bave tim područjima te na taj način spriječiti dvostruki posao i neusklađenosti. Potpunu jedinstvenost standarda pravnih sustava EU-a i Rajne bit će moguće postići kada bi CCNR u skladu s upravnim dogovorom od 22. svibnja 2013. prilagodio Uredbu o inspekcijskim pregledima brodova na Rajni u mjeri koja bi se odnosila i na standarde tog odbora. Druge riječne komisije i UN/ECE pozvani su da se priključe tom pristupu kako bi dosegli posve usklađene standarde u određenim područjima prijevoza unutarnjim plovnim putovima. Posebne mjere do 2016. 2013.: novi zakonodavni prijedlog direktive kojom se zamjenjuje Direktiva 2006/87/EZ i omogućuje donošenje jedinstvenih standarda (dio paketa NAIADES II) 6. Financiranje Provedba programa NAIADES II zahtijeva financiranje mjera potpore politike (usklađivanje, upravljanje i pripremne mjere), istraživanja i inovacija, infrastrukture te financiranje povezano s poboljšanjem ekološki prihvatljive flote. Na razini EU-a financiranje za ulaganje u infrastrukturu bit će omogućeno instrumentom za povezivanje Europe (CEF), za istraživanje, razvoj i inovacije programom Obzor 2020., za mjere potpore politike u okviru programa NAIADES II i uvođenje inovacija, među ostalim za poboljšanje ekološki prihvatljive flote, programima CEF i Obzor 2020. Države članice bi u svoje integrirane strategije i projekte teritorijalnih ulaganja trebale uključiti unutarnje plovne putove te predvidjeti potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda i Kohezijskog fonda. Po potrebi potaknut će se uporaba inovativnih financijskih instrumenata, osobito za prijelaz na uporabu LNG-a. Nakon donošenja programa CEF i Obzor 2020. i postizanja daljnjeg napretka u vezi s planiranjem tih instrumenata uslijedit će izrada radnog dokumenta službi Komisije o financiranju programa NAIADES. 7. Zaključak NAIADES II pospješuje ambicije sektora prijevoza unutarnjim plovnim putovima usmjeravanjem prema područjima s najvišom dodanom vrijednošću kako bi se unutarnjom plovidbom pridonijelo jačanju prometne politike EU-a. Jasnim razlikovanjem odgovornosti na razini EU-a i na međunarodnoj razini te na državnoj, regionalnoj i sektorskoj razini moguće je poboljšati ukupno upravljanje. Komisija će u 2017. podnijeti izvješće o ostvarenom napretku i utvrditi posebne mjere za potrebe daljnje provedbe programa NAIADES II do 2020. Pripreme za NAIADES II već su u tijeku, a radi se i na uspostavi financijskih instrumenata EU-a za potporu programu NAIADES II. Započeli su radovi prema kvalitetnijem prijevozu unutarnjim plovnim putovima u Europi. [1] COM/2011/0144 završna verzija [2] Komunikacija Komisije o promidžbi prijevoza unutarnjim vodnim putovima „NAIADES” - cjeloviti europski akcijski program za prijevoz unutarnjim vodama, COM(2006) 6 završna verzija [3] Odluka br. 1692/96/EZ [4] Uredba (EZ) br. 1692/2006 [5] Odluka br. 1720/2006/EZ [6] Uredba Vijeća (EZ) br. 1085/2006 [7] Odluka br. 1982/2006/EZ [8] Usklađivanje zahtjeva o broju članova posade, intermodalnoj dokumentaciji, odgovornosti i utovarnim jedinicama (ILU) [9] Radni dokument službi Komisije „Towards "NAIADES II". Promoting , greening and integrating inland waterway transport in the single EU transport area, SWD(2012) 168 final [10] Direktiva 2008/68/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o kopnenom prijevozu opasnih tvari kojom se upućuje na Europski sporazum o međunarodnom prijevozu opasnih tvari unutarnjim plovnim putovima (ADN). [11] http://ec.europa.eu/transport/modes/inland/studies/doc/2013-06-03-contribution-to-impact-assessment-of-measures-for-reducing-emissions-of-inland-navigation.pdf [12] Središnje povjerenstvo za plovidbu Rajnom, Dunavska komisija, Međunarodna Komisija za sliv rijeke Save i Mozelska komisija [13] COM/2011/0650 završna verzija [14] Sjeverno more – Baltičko more, Sredozemno more, istočno/južno Sredozemno more, Rajna – Alpe, Sjeverno more – Sredozemno more i Rajna – koridori Dunava [15] Imenuje Komisija u skladu s uredbom TEN-T [16] Prosječna starost plovila po Rajni i plovila namijenjenih prijevozu krutog i tekućeg rasutog tereta iznosi na primjer 50 odnosno 35 godina (izvor http://ec.europa.eu/transport/modes/inland/studies/doc/2013-06-03-contribution-to-impact-assessment-of-measures-for-reducing-emissions-of-inland-navigation.pdf) [17] http://ec.europa.eu/transport/themes/sustainable/studies/sustainable.en.htm [18] COM(2013) 295 završna verzija [19] COM(2013) 296 završna verzija [20] SL L 59, 27.2.1998., str. 1. – 86. [21] SL L 389, 30.12.2006., str. 1. – 260. [22] COM(2013) 17 završna verzija [23] Uredba Vijeća (EZ) br. 718/1999 [24] Utvrđenih Europskim sporazumom o međunarodnom prijevozu opasnih tvari unutarnjim plovnim putovima [25] Instrument za povezivanje Europe (COM/2011/0665 završna verzija) i program Obzor 2020. (COM(2011) 809 završna verzija) [26] SL L 255, 30.9.2005., str. 22. – 142. [27] Mjera 7. bijele knjige o prometnoj politici EU-a