ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
24.

cijeni konstruktivan pristup koji srbijanska vlada zauzima u odnosima sa susjednim zemljama s obzirom na to da se njime omogućava znatan napredak u ostvarivanju i regionalne suradnje i čvršćih odnosa s EU-om te poziva Srbiju da nastavi poboljšavati svoje dobrosusjedske odnose; poziva Srbiju da nastavi promicati dobrosusjedske odnose i mirno rješavanje sporova, što uključuje promicanje ozračja tolerancije, osuđivanje svih oblika govora mržnje ili ratne retorike te uzdržavanje od gesta poput javnih dočeka pojedinaca osuđenih za ratne zločine; napominje da neriješene sporove i pitanja, osobito granične sporove, pitanja sukcesije, povrata kulturnih dobara i otvaranja jugoslavenskih arhiva, treba riješiti u skladu s međunarodnim pravom i utvrđenim načelima, uključujući provedbom pravno obvezujućih sporazuma, između ostalog sporazuma o pitanju sukcesije, te da bilateralne sporove treba riješiti u ranim fazama postupka pridruživanja u skladu s međunarodnim pravom; ističe konstruktivnu ulogu Srbije u okviru Berlinskog procesa te inicijative „Zapadnobalkanska šestorka” i njezina programa povezanosti; pozdravlja ostale inicijative usredotočene na budućnost zapadnog Balkana, osobito proces Brdo, koji je dokazano važan okvir i za političku i tehnološku suradnju, te smatra da konkretna suradnja u područjima od obostranog interesa može doprinijeti stabilizaciji zapadnog Balkana; pozdravlja, u tom pogledu, prvi zajednički ministarski sastanak Srbije i Bosne i Hercegovine održan 4. studenoga 2015. u Sarajevu; poziva Srbiju da nastavi promicati stabilizaciju i institucionalno jačanje Bosne i Hercegovine s pomoću postojećih kontakata i dobrosusjedskih odnosa s tom državom; ponovno poziva srpske vlasti da poduzmu daljnje mjere za prekograničnu suradnju sa susjednim državama članicama EU-a, što se odnosi i na programe prekogranične i transnacionalne suradnje 2014. – 2020. i strategiju EU-a za dunavsku regiju; pozdravlja ideju pokretanja pregovora za potpisivanje sporazuma o dobrosusjedskim odnosima sa svojim susjedima te se nada da će to dovesti do pozitivnijeg razvoja u regionalnom kontekstu; pozdravlja sastanak premijera Bugarske, Rumunjske i Srbije o suradnji u pitanjima energetske i prometne infrastrukture;
3.

duboko je zabrinut zbog polariziranog ozračja u toj zemlji i bojkota parlamentarnih aktivnosti koji vrši dio oporbe; poziva sve političke sile, kako one u vladi tako i one u oporbi, da ponovno započnu održivi dijalog i konstruktivnu suradnju u crnogorskom parlamentu; prima na znanje neuspjelo izglasavanje nepovjerenja u crnogorskom parlamentu od 27. siječnja 2016. i parlamentarni dijalog o stvaranju uvjeta za slobodne i pravedne izbore koji je uslijedio; podsjeća da su dijalog i kompromis temelji svakog demokratskog postupka donošenja odluka; u tom kontekstu pozdravlja predstavljeni plan za prevladavanje političke krize; poziva sve oporbene stranke da razmotre poziv na pridruživanje vladi do izbora koji će se održati u listopadu 2016., kako bi se bez daljnjeg odlaganja zajamčili uvjeti za slobodne i pravedne izbore, što uključuje i dovršenje izmjene izbornih zakona i jamčenje da se javna sredstva neće upotrebljavati u stranačke svrhe; smatra da je za dobro funkcioniranje demokracije neophodno da svaki oblik prosvjeda bude miran i u skladu s mjerodavnim zakonima; očekuje od nadležnih tijela da detaljno i pravodobno istraže sve slučajeve nasilja do kojih je došlo tijekom prosvjeda, uključujući sve navode o prekomjernoj uporabi sile koju su provodili neki policijski službenici; prima na znanje izmjene zakona o javnom okupljanju usvojene u prosincu 2015.;
B.

budući da su se proglašenjem nezavisnosti Eritreje od Etiopije 1993. javila očekivanja u međunarodnoj zajednici i u eritrejskom narodu da će to pomoći Eritrejcima u izgradnji države u kojoj se poštuju ljudska prava i u kojoj nema represije; budući da se to nije dogodilo, nego je došlo do još veće represije i još više slučajeva kršenja ljudskih prava;
80.

smatra da, s obzirom na to da se prema istraživanjima godišnja vrijednost poreznih prijevara i utaje poreza procjenjuje na iznos do bilijun eura (1 000 000 000 000), države članice moraju konačno nešto poduzeti i suzbiti ovu praksu; smatra da je smanjenje poreznih prijevara i utaje poreza temelj za napredak u konsolidiranju državnih proračuna; pozdravlja to što su ministri financija skupine G20 nedavno uveli nove propise za srozavanje porezne osnovice i premještanje dobiti, koje je sastavio OECD, koji će poboljšati transparentnost, isključiti zaobilaženje zakona i ograničiti korištenje poreznim oazama; smatra da, s obzirom na svoj stupanj integracije, EU mora napraviti korak dalje od prijedloga predstavljenih u projektu OECD-a povezan sa smanjivanjem porezne osnovice i prijenosom dobiti (BEPS) u pogledu kordinacije i konvergencije kako bi se izbjegli svi oblici štetnog poreznog natjecanja na unutarnjem tržištu; međutim, ističe da se pristup OECD-a i dalje temelji na neobvezujućim zakonskim instrumentima i da je potrebno nadopuniti njegove aktivnosti zakonodavnim okvirom na razini EU-a ako se njime žele zadovoljiti potrebe jedinstvenog tržišta, npr. u obliku direktive protiv smanjenja porezne osnovice i prijenosa dobiti, koja bi otišla korak dalje od inicijative OECD-a o smanjenju porezne osnovice i prijenosu dobiti u područjima koja nisu dovoljno pokrivena; poziva da se procijeni ekonomski i financijski učinak poreznih prijevara i utaje poreza te učinak povezan s tržišnim natjecanjem;
12.

smatra da zaštita potrošača ne podrazumijeva nužno velike količine informacija te da bi se naglasak trebao staviti na kvalitetu i razumljivost informacija kako bi se omogućilo donošenje dobrih odluka – informacije moraju biti relevantne, točne, usporedive, prilagođene korisnicima, pouzdane i pravovremeno dostupne; zabrinut je zbog toga što se mnoštvom i složenošću informacija namijenjenih korisnicima u konačnici možda ne zadovoljavaju njihove stvarne potrebe; zalaže se za uspostavu ravnoteže kako bi se potrošačima pružile one informacije koje su im potrebne za donošenje utemeljenih odluka i razumijevanje prisutnih rizika, a da se pritom nepotrebno ne opterećuju poduzeća, osobito ona mala i srednja; podupire daljnju digitalizaciju podataka; ističe da bi financijski savjetnici i zaposlenici u financijskim institucijama koji potrošačima pružaju usluge savjetovanja trebali proći obuku i imati dovoljno vremena kako bi klijentima mogli pružiti dobru uslugu; napominje da su važne djelotvorne nadzorne ovlasti kako bi se, ako je potrebno, interveniralo na području plasmana proizvoda; ističe da je najkasnije do kraja 2016. potrebna europska inicijativa za obuhvatnije i bolje financijsko obrazovanje pri čemu je potrebno voditi računa o posebnim potrebama svake države članice, među ostalim i kako bi se postigla puna svijest o prednostima i nedostatcima ulaganja na tržištu kapitala; također napominje da bi financijsko obrazovanje trebalo biti usmjereno na mala i srednja poduzeća koja bi trebalo podučiti o tomu kako iskorištavati tržišta kapitala; smatra da je veća transparentnost korisna kako bi se poduzećima, ulagačima i potrošačima omogućilo da razumiju komparativne troškove i prednosti različitih usluga koje pružaju sudionici na tržištu, no također napominje da veća transparentnost sa sobom mora nositi dodanu vrijednost za klijente ili nadležna nadzorna tijela i biti usmjerena k praktičnoj upotrebi informacija i podataka;
J.

budući da je odluka o tome da postanu samozaposlene čin samoostvarenja, ali i odluka koja iziskuje visoku razinu posvećenosti; budući da visoka razina osobne odgovornosti dovodi do iznimno dugog radnog vremena te se samozaposlenost stoga ne bi trebala smatrati samo dodatnim izvorom prihoda; skreće pozornost na to da žene poduzetnice mogu uskladiti obiteljski i poslovni život samo ako to dopuštaju vanjske okolnosti, odnosno ako je dostupna odgovarajuća skrb za djecu te ako očevi imaju aktivnu ulogu u brizi za članove obitelji te kućanskim poslovima;
32.

podupire predanost Komisije da neopravdano uskraćivanje pristupa na temelju lokacije riješi na učinkovit način dopunjavanjem postojećeg okvira o e-trgovini i provedbom relevantnih odredbi postojećeg zakonodavstva; smatra da je ključno usredotočiti se na odnose među poduzećima koji dovode do uskraćivanja pristupa na temelju lokacije, kao što je selektivna distribucija ako to nije u skladu sa zakonom o tržišnom natjecanju i segmentacijom tržišta, te na tehnološke mjere i tehničke prakse (kao što su praćenje IP adresa ili namjerna neinteroperabilnost sustava) koje dovode do neopravdanih ograničenja pristupa uslugama informacijskog društva koje se pružaju preko granice, sklapanju prekograničnih ugovora za kupnju dobara i usluga te povezanih aktivnosti, kao što su plaćanje i dostava dobara, uzimajući u obzir načelo proporcionalnosti, posebno za mala poduzeća i mikropoduzeća;
—

uzimajući u obzir pravni i ugovorni okvir za sektor ugljikovodika u DR Kongu, uključujući „Ordonnance-Loi no 81-013 portant législation générale sur les mines et les hydrocarbures”, „Code minier”, svaki budući „Code congolais des hydrocarbures” i „Contrats de Partage et de Production des hydrocarbures” (CPP),
32.

potiče države članice da podupru ciljeve iz Bijele knjige o prometu u pogledu smanjenja broja automobila na konvencionalan pogon u gradskom prometu za pola do 2030. godine i o njihovu postupnom uklanjanju iz gradova do 2050. godine; poziva gradove da promiču i podupiru prijelaz na alternativne načine prijevoza i vozila koja manje zagađuju, uzimajući u obzir njihove stvarne emisije ugljika, a u cilju postizanja ciljeva EU-a o smanjenju emisija stakleničkih plinova za 60 % do 2050.; pozdravlja inicijative o korištenju različitih načina prijevoza namijenjene putnicima;
3.

poziva Komisiju i države članice da osiguraju da se svi zakonodavni prijedlozi koji čine dio energetske unije obrađuju u okviru redovnog zakonodavnog postupka te da se tako u potpunosti uključi Parlament i zajamči učinkovit demokratski nadzor; očekuje da će okvir upravljanja za energetsku uniju za razdoblje nakon 2020. biti ambiciozan, pouzdan, transparentan, demokratski i da će u potpunosti uključivati Parlament te da će se njime zajamčiti postizanje klimatskih i energetskih ciljeva za 2030., osobito zahvaljujući potpunoj primjeni, provedbi i osuvremenjivanju postojećeg zakonodavstva u području klime i energije; traži od Komisije da, ne dovodeći u pitanje ostale obveze izvješćivanja, jednom godišnje podnese izvješće o provedbi energetske unije, koje će uključivati pojedinosti o provedbi zakonodavstva u području energije i postignutom napretku u ostvarivanju ciljeva za 2020. i 2030., da izradi i ažurira skup ključnih pokazatelja koje će uključiti u izvješće te da omogući ocjenu napretka u pogledu energetske unije; takvi pokazatelji mogu uključivati, između ostalog, kapacitete za međupovezanost, integraciju tržišta, smanjenje uvoza energije, razine diversifikacije, cijene i troškove energije, razvoj proizvodnje energije na lokalnoj razini i na razini zajednica te razine energetskog siromaštva i energetske ugroženosti; primjećuje zaključke Vijeća za energetiku od 26. studenog 2015. o sustavu upravljanja energetskom unijom te traži od Komisije da Parlamentu i Vijeću brzo predstavi zakonodavni prijedlog vodeći računa o zaključcima Vijeća te stajalištima Parlamenta izraženima u ovom izvješću; slaže sa zaključcima Vijeća oko toga da nacionalni energetski i klimatski planovi za razdoblje od 2021. do 2030. ne bi trebali biti usmjereni samo na postizanje ciljeva za 2030. već bi trebali odražavati dugoročnu perspektivu, posebno dogovoreni cilj EU-a da se do 2050. emisija smanji za 80 do 95 % u odnosu na razine iz 1990.;
16.

potiče na to da se besplatne emisijske jedinice za najučinkovitija postrojenja u sektorima u kojima dolazi do istjecanja ugljika dodjeljuju na temelju programa ulaganja u novu opremu, istraživanje i razvoj (uključujući hvatanje, skladištenje (CCS) i korištenje ugljika (CCU)) i obučavanje radnika što prije, a u svakom slučaju prije početka 2018. i tijekom četvrte faze koja obuhvaća razdoblje od 2021. do 2030. kako bi se ispunili visoki standardi zaštite klime i okoliša i radnih prava; naglašava apsolutnu potrebu za ulaganjem u istraživanje i razvoj kako bi Europa mogla i dalje biti središte izvrsnosti za proizvodnju osnovnih metala; podsjeća da industrije koje ulažu najuspješnije preživljavaju krize; poziva na to da se prihodi od aukcija emisijskih jedinica koriste za financiranje klimatske politike u EU-u i u razvijenim zemljama, kao i za ulaganja u obnovljive izvore energije i projekte energetske učinkovitosti u industrijskim sektorima; podržava planove okvira klimatske i energetske politike do 2030. za uspostavljanje instrumenta (NER400) kojim bi se financirali hvatanje i skladištenje ugljika, inovativni obnovljivi izvori energije i inovacije za snižavanje razine ugljika u industrijskim sektorima, kao što je i određeno zaključcima Europskog vijeća od 23. listopada 2014.; predlaže da pilot-projekti i demonstracijski projekti povezani s hvatanjem, korištenjem i skladištenjem ugljika budu dio programa financiranja tehnologija s niskom razinom emisije ugljika koje promiče Komisija, poput fonda NER 300 i budućeg NER 400, u kojima se financijski rizik dijeli između ulagača i operatora; podsjeća na važnost javnih ulaganja i, u europskom kontekstu, sredstava iz programa Obzor 2020. u poboljšanju ekološke i energetske učinkovitosti u industriji osnovnih metala, uključujući postizanje nižih emisija CO2 u skladu s ciljevima strategije Europa 2020.; smatra osposobljavanje radnika u industrijskoj primjeni tehnologija i praksi s niskim udjelom ugljika strateškim ulaganjem koje bi se trebalo u potpunosti uvrstiti u programe koje promiče Komisija kako bi se financirao prijelaz na gospodarstvo s niskim emisijama ugljika;
—

uzimajući u obzir strateški dokument Komisije o Kini za razdoblje od 2007. do 2013., višegodišnji okvirni program za razdoblje od 2011. do 2013., reviziju na sredini programskog razdoblja navedenog strateškog dokumenta izvršenu 2010. te reviziju višegodišnjeg okvirnog programa za razdoblje od 2011. do 2013.,
7.

poziva na to da se na Svjetskom humanitarnom sastanku na vrhu iskaže predanost sustavnom participativnom pristupu koji se temelji na rezultatima, i to utvrđivanjem točnih pokazatelja i metodologije rada koje će provoditi i širiti donatori i provedbene agencije kako bi pogođeno stanovništvo sudjelovalo u cijelom ciklusu humanitarnog djelovanja; poziva na to da se na Svjetskom humanitarnom sastanku na vrhu radi na institucionalizaciji, boljem praćenju i vrednovanju okvira UN-a za odgovornost prema pogođenom stanovništvu;
9.

uviđa da je cilj od 10 %, koji bi se trebao ostvariti do 2020., važan cilj i značajan korak u pravom smjeru; izražava žaljenje zbog toga što dvanaest država članica, uglavnom one na vanjskim granicama EU-a, nije ostvarilo cilj od 10-postotne elektroenergetske interkonekcije, zbog čega su te države u velikoj mjeri izdvojene iz unutarnjeg tržišta električne energije; stoga naglašava da bi trebalo poduzeti više kako bi se onim državama članicama čija niska razina interkonekcije sprečava dovršenje unutarnjeg tržišta električne energije pomoglo da postignu taj cilj; smatra, međutim, da sam po sebi taj cilj od 10 % nije uvijek odraz stanja na tržištu i da nije utvrđen na temelju znanstvenih dokaza; podsjeća da je cilj od 10 % prvotno utvrđen 2002. na temelju instaliranih kapaciteta proizvodnje električne energije koji su postojali u to vrijeme; uviđa da, iako je cilj od 10 % važan, on ne opisuje ni kvantitetu tokova električne energije ni kvalitetu, primjerice u pogledu raspoloživosti postojeće infrastrukture za interkonekcije ili postojećih nacionalnih infrastruktura među interkonektorima; stoga smatra da jedinstven cilj interkonekcije temeljen na instaliranim kapacitetima proizvodnje energije sam za sebe nije primjeren za sve države članice; stoga je uvjeren da je u srednjoročnom razdoblju, a svakako do 2030., potrebno postaviti dodatne ambiciozne ciljeve interkonekcije temeljene na dokazima koje će dogovoriti regije; smatra da bi te ciljeve trebalo odrediti na temelju niza parametara; poziva Komisiju da što prije pokrene tehničku raspravu o tim parametrima; naglašava da je uz taj kvantitativni cilj nužno ostvariti i otvoren pristup i dostupnost interkonektora kako bi se nadvladale preostale prepreke funkcioniranju europskog tržišta električne energije; apelira na Komisiju, Agenciju za suradnju energetskih regulatora (ACER) i nacionalne regulatore da se pobrinu za transparentnost i pomno praćenje dostupnosti interkonektora kako bi se spriječila pojava uskih grla koja otežava funkcioniranje tržišta električne energije i kako bi se zajamčio siguran rad elektroenergetskog sustava;
I.

budući da su gospodarska kriza i nastali proračunski rezovi te mjere štednje doveli do brojnih problema, koji su često rezultirali proračunskim poteškoćama za općine, što je dovelo do nepostojanja rješenja u pogledu pitanja marginaliziranih skupina te pokušaja poboljšanja njihove uključenosti i sprječavanja segregacije, s obzirom na to da takve politike uglavnom, a ponekad isključivo, ovise o financiranju iz europskih strukturnih i investicijskih fondova;
B.

budući da ekonomska kriza dovodi do sve veće nesigurnosti radnih mjesta i atipičnog zapošljavanja kao i do smanjene zarade poduzeća, posebno malih i srednjih poduzeća; budući da bi to značilo da se iz vida gubi važnost zdravlja i sigurnosti na radnom mjestu kao i visokih troškova nezgoda na radnom mjestu, kako za društvo tako i za pojedinca, koji nastaju zbog nepoštivanja propisa;
5.

ističe da Ugovor, u skladu s načelom supsidijarnosti, omogućava državama članicama da same odrede svoju stopu poreza na dobit i poreznu osnovicu sve dok se ne uvedu snažnije mjere porezne konvergencije u skladu s Ugovorom; međutim, također ističe da previše složena pravila nacionalnih poreznih sustava, zajedno s razlikama među tim sustavima, stvaraju pravne praznine kojima se multinacionalne korporacije koriste za agresivno planiranje poreza, što dovodi do erozije osnovice, premještanja dobiti, „utrke do dna” i, u konačnici, neoptimalnog ekonomskog ishoda; ističe činjenicu da je ovakva vrsta izbjegavanja plaćanja poreza igra u kojoj gube svi nacionalni proračuni promatrani zajedno jer se povećanjem poreznih prihoda koje je posljedica štetnih praksi u jednoj državi članici (zbog izuzeća, posebnih olakšica ili propusta u zakonima) ne nadoknađuju smanjeni porezni prihodi u drugim državama članicama; ističe da se daljnje smanjenje osnovice, štetno porezno natjecanje i „utrku do dna” po pitanju poreznih stopa mogu spriječiti jedino usklađenijim zajedničkim pristupom država članica, koji bi trebao dovesti do zajedničkog okvira unutar kojeg države članice određuju svoje porezne stope;
1.

pozdravlja zaključivanje pregovora s Ekvadorom o protokolu o njegovu pristupanju Sporazumu o trgovini između EU-a, Kolumbije i Perua, prepoznajući veliku korist koju će to donijeti izvozu Ekvadora u EU, posebno s obzirom na to da on više nema pravo na povlastice koje EU daje u okviru jednostranog Općeg sustava povlastica; potiče brzo i sveobuhvatno stupanje na snagu i provedbu tog Sporazuma koji će zajamčiti najvišu razinu zaštite građana i okoliša; smatra da će taj Sporazum potaknuti i diversificirati trgovinu i ulaganja na obje strane, da će djelovati kao važan pokretač gospodarskog i socijalnog razvoja i doprinijeti ublažavanju siromaštva i smanjivanju nejednakosti;
K.

budući da je i dalje teško procijeniti u kojoj se mjeri doprlo do manjinskih skupina s obzirom na to da većina posrednika u mikrofinanciranju nije posebno aktivna u dopiranju do manjinskih skupina; budući da korisnici mikrozajmova sami sebe ne smatraju nužno marginaliziranima niti se boje diskriminacije u slučaju otkrivanja svog etničkog podrijetla;
14.

poziva na opće jačanje klimatske politike EU-a koje bi moglo pomoći da međunarodne rasprave o klimi dobiju na zamahu i koje bi bilo u skladu s gornjom granicom obveze EU-a da do 2050. smanji svoje emisije stakleničkih plinova na 80 – 90 % ispod razine iz 1990.; prima na znanje obvezujući cilj EU-a da do 2030. smanji emisije za barem 40 % u odnosu na razine iz 1990.; poziva države članice da razmotre mogućnost dodatnih obveza koje se nadovezuju na dogovoreni cilj do 2030., uključujući djelovanje izvan EU-a, kako bi svijet mogao ostvariti cilj od 2oC;
C.

budući da se zbog krize pogoršala situacija deložiranih obitelji koje još uvijek moraju otplatiti svoj hipotekarni dug i sve veće kamate; budući da je španjolska vlada uvela datio in solutum kao izvanrednu mjeru u Zakonu 6/2012; podsjeća na to da je, prema službenim podacima iz drugog tromjesečja 2014., mogućnost datio in solutum odobrena samo 1 467 puta od ukupno 11 407 podnesenih zahtjeva, odnosno u 12,86 % slučajeva;
11.

naglašava da se pri gospodarenju otpadom od vađenja minerala moraju striktno primjenjivati najbolje raspoložive tehnike i poziva na potpuni prelazak na upotrebu tehnologija za suho skladištenje otpada do kraja 2016., pod uvjetom da se zajamči da to istovremeno neće dovesti do onečišćenja zraka ili vode;
20.

snažno potiče Komisiju da u suradnji s Europskom putničkom komisijom (ETC), koja okuplja nacionalne turističke organizacije, nastavi promicati, i to u još većoj mjeri, Europu kao vodeću svjetsku turističku destinaciju u okviru zajedničkog europskog pristupa; u prvom redu poziva na provedbu dugoročne strategije „Destinacija Europa 2020.” koju su u veljači 2014. godine pokrenuli Komisija i ETC i koja uključuje niz djelovanja u području marketinga, brendiranja i promidžbe koja se odnose na Europu kao turističku destinaciju;
3.

naglašava da je potrebno doprijeti do svih dugotrajno nezaposlenih, uključujući i one koje nisu evidentirani, a ne samo do osoba nezaposlenih 18 mjeseci ili duže; smatra da je od ključne važnosti da se politike država članica usmjerene na kratkotrajnu nezaposlenost (kraću od 12 mjeseci) i nezaposlenost mladih (uključujući Jamstvo za mlade) jednostavno podudaraju s politikama s ciljem rješavanja dugotrajne nezaposlenosti;
4.

naglašava da je kohezijska politika za razdoblje od 2007. do 2013., usklađena s Lisabonskom strategijom koja joj je prethodila i uz slične ključne ciljeve, već bila u fazi provedbe kad je pokrenuta strategija Europa 2020. te da bi reprogramiranje u skladu s novim ciljevima Strategije stoga bilo i teško i kontraproduktivno; ističe, međutim, da kohezijska politika tijekom globalne gospodarske krize za mnoge države članice nije bila samo jedini izvor ulaganja već se njome, u okviru prioriteta utvrđenih Lisabonskom strategijom, dala znatna potpora i doprinos državnim politikama u vezi s provedbom Strategije, kao što to pokazuju šesto izvješće o koheziji i nekoliko komunikacija i studija Komisije; podsjeća na to da države članice, regije i gradovi više nisu privrženi Lisabonskoj strategiji te da je upravljanje strategijom Europa 2020. posebno usklađeno s načelima i instrumentima kohezijske politike, čime se može zajamčiti preuzimanje suodgovornosti za provedbu Strategije;
3.

ističe da je europska građanska inicijativa iznimna prilika za građane da odrede i izraze svoje težnje i da od EU-a zatraže djelovanje te naglašava da europsku građansku inicijativu treba poticati i podržavati svim raspoloživim sredstvima; no priznaje da postoje znatni nedostaci za koje se treba pobrinuti i koje treba riješiti kako bi europske građanske inicijative postale učinkovitije; ističe da bi svako daljnje ocjenjivanje instrumenta trebalo biti usmjereno na postizanje maksimalne pristupačnosti za korisnike s obzirom na to da on predstavlja primarno sredstvo za povezivanje građana Europe s EU-om; nadalje, ističe da je uporaba materinskog jezika građansko pravo te stoga poziva Komisiju i države članice da ispitaju alternativna rješenja kako bi se omogućilo korištenje materinskim jezikom u svim aktivnostima povezanima s europskom građanskom inicijativom jer se time potiče sudjelovanje građana; naglašava da je osviještenost javnosti o europskoj građanskoj inicijativi važna, no istodobno žali zbog toga što građani EU-a nedovoljno poznaju taj alat; u tu svrhu poziva EU da organizira reklamne i promidžbene kampanje kako bi se mediji i javnost bolje upoznali s europskom građanskom inicijativom;