EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 12.9.2018. COM(2018) 646 final 2017/0230(COD) Izmijenjeni prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo); Uredbe (EU) br. 1094/2010 o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje); Uredbe (EU) br. 1095/2010 o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala); Uredbe (EU) br. 345/2013 o europskim fondovima poduzetničkog kapitala; Uredbe (EU) br. 346/2013 o europskim fondovima za socijalno poduzetništvo; Uredbe (EU) br. 600/2014 o tržištima financijskih instrumenata; Uredbe (EU) 2015/760 o europskim fondovima za dugoročna ulaganja; Uredbe (EU) 2016/1011 o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova; Uredbe (EU) 2017/1129 o prospektu koji je potrebno objaviti prilikom javne ponude vrijednosnih papira ili prilikom uvrštavanja za trgovanje na uređenom tržištu; i Direktive (EU) 2015/849 o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma (Tekst značajan za EGP)



OBRAZLOŽENJE 1.KONTEKST PRIJEDLOGA •Razlozi i ciljevi prijedloga Komisijinim prijedlogom iz rujna 2017. o preispitivanju uredbi o europskim nadzornim tijelima (dalje u tekstu „prijedlog o preispitivanju”) namjeravaju se ojačati njihovi kapaciteti za jamčenje usklađenog i djelotvornog financijskog nadzora, no njime se ne ostvaruje poseban cilj jačanja mandata tih tijela u pitanjima povezanima sa sprečavanjem i borbom protiv pranja novca i financiranja terorizma. Unatoč jačanju zakonodavnog okvira u tom području, nedavni slučajevi pranja novca u europskim bankama pokazali su da su za jačanje povjerenja u bankarsku uniju i uniju tržišta kapitala potrebna dodatna poboljšanja Unijina nadzornog okvira koja se trebaju provesti brzo i odlučno. Najučinkovitiji način za rješavanje tog pitanja jest izmjena prijedloga o preispitivanju i posebno odlučno jačanje uloge Europskog nadzornog tijela za bankarstvo. Komisija poziva zakonodavce da što brže donesu te nove izmjene, zajedno s prijedlogom o preispitivanju. Ciljevi ovog prijedloga o izmjeni su sljedeći: 1. osigurati optimalnu primjenu stručnih znanja i resursa centraliziranjem zadaća povezanih sa sprečavanjem i borbom protiv pranja novca i financiranja terorizma u Europskom nadzornom tijelu za bankarstvo; 2. pojasniti opseg i sadržaj zadaća povezanih sa sprečavanjem pranja novca koje su povjerene Europskom nadzornom tijelu za bankarstvo; 3. jačati instrumente za provedbu zadaća sprečavanja pranja novca; 4. ojačati koordinacijsku ulogu Europskog nadzornog tijela za bankarstvo u međunarodnim pitanjima sprečavanja pranja novca. U tu svrhu predlaže se da Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo preuzme vodeću i koordinacijsku ulogu kako bi se centralizirali resursi koji su trenutačno raspršeni među trima europskim nadzornim tijelima te da mu se osigura čvršća struktura potpore, i s obzirom na to da rizici od pranja novca i financiranja terorizma mogu imati sistemski utjecaj upravo na bankarski sektor. Na temelju postojećih instrumenata i ovlasti europskih nadzornih tijela, kako su izmijenjeni postojećim prijedlogom o preispitivanju, predlaže se da se Europskom nadzornom tijelu za bankarstvo odredi jasniji i sveobuhvatniji mandat kako bi se osiguralo da su rizici od pranja novca i financiranja terorizma u Unijinu financijskom sustavu učinkovito i dosljedno uključeni u nadzorne strategije i prakse svih relevantnih tijela Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo moći će od nadležnih tijela zatražiti da istraže moguće povrede relevantnih pravila i pratiti nacionalne postupke u tom području. Pod specifičnim, ograničenim okolnostima moći će odluke izravno uputiti pojedinačnim subjektima financijskog sektora u pogledu pitanja povezanih s pranjem novca i sudjelovati u obvezujućem posredovanju između nacionalnih nadležnih tijela o tim pitanjima. • Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području Ovaj prijedlog o izmjeni usklađen je s Komisijinim postojećim naporima za jačanje Unijina okvira za financijski nadzor, razvoj unije tržišta kapitala i borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma. 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST •Pravna osnova Pravna osnova za sve izmjene predstavljene u ovom prijedlogu jest članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”). •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost) Budući da su europska nadzorna tijela tijela Unije, uredbe kojima se ona uređuju može izmijeniti samo zakonodavac Unije. Osim toga, cilj ovog prijedloga jest poboljšanje učinkovitosti nadzora, poticanje suradnje među nadležnim tijelima i optimalna primjena stručnih znanja i resursa na razini Unije u pitanjima koja se odnose na rizike od pranja novca i financiranja terorizma. Time će se osigurati usklađenije i učinkovitije funkcioniranje unutarnjeg tržišta, a to je cilj koji države članice ne mogu pojedinačno ostvariti. •Proporcionalnost Izmjene predložene u ovom prijedlogu predstavljaju ciljane izmjene za poboljšanje Unijina nadzornog okvira, koje ne prelaze ono što je potrebno za postizanje utvrđenih ciljeva. Predložene izmjene pridonijet će poboljšanju cjelovitosti, stabilnosti i učinkovitosti financijskog sustava u cijeloj Uniji.

•Odabir instrumenta Ovim prijedlogom izmjenjuje se postojeći prijedlog o preispitivanju. Njime se izmjenjuju uredbe o uređenju triju europskih nadzornih tijela i Direktiva o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma i on ima oblik Uredbe. 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA •Prikupljanje i primjena stučnih znanja U ovom prijedlogu uzimaju se u obzir razmatranja Zajedničke radne skupine sastavljene od predsjednika europskih nadzornih tijela, predsjednika nadzornog odbora jedinstvenog nadzornog mehanizma, predsjednika pododbora Zajedničkog odbora za sprečavanje pranja novca i Komisije te razmjene informacija s relevantnim dionicima. •Procjena učinka S obzirom na hitnu potrebu za očuvanjem i zaštitom europskog bankarskog sustava od potencijalno štetnih slučajeva pranja novca, ova je inicijativa izrađena bez procjene učinka ili javnog savjetovanja, uz primjenu praktičnog iskustva i stručnih znanja koji su temelj prethodno navedenog Dokumenta za razmatranje. •Primjerenost i pojednostavnjenje propisa Ovo je ciljana izmjena Unijina okvira za bonitetni nadzor financijskih institucija i sudionika financijskog tržišta i nadzor financijskih institucija i sudionika financijskog tržišta u području sprečavanja pranja novca, kako bi se zadaće europskih nadzornih tijela povezane sa sprečavanjem i borbom protiv pranja novca i financiranja terorizma u financijskom sektoru centralizirale u Europskom nadzornom tijelu za bankarstvo te ojačali instrumenti za izvršavanje zadaća sprečavanja pranja novca i njihove koordinacije. Izmjenama bi razina nadzora na razini Unije trebala biti djelotvornija i učinkovitija te će se njima poboljšati pravna i gospodarska sigurnost. To je u skladu s Komisijinim planom za bolju regulativu. •Temeljna prava Ovim se prijedlogom poštuju temeljna prava i načela posebno iz Povelje Europske unije o temeljnim pravima. 4.UTJECAJ NA PRORAČUN Financijski i proračunski učinak ovog prijedloga detaljno je objašnjen u priloženom zakonodavnom financijskom izvještaju na kraju ovog prijedloga. 5.OSTALI ELEMENTI •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja Provedba ove Uredbe preispitat će se u okviru redovnih preispitivanja tijela svake tri godine. •Detaljno obrazloženje pojedinih odredaba prijedloga Jačanje uloge Europskog nadzornog tijela za bankarstvo Predloženim izmjenama članka 1. stavka 2. ciljano se proširuje opseg djelovanja Europskog nadzornog tijela za bankarstvo, kako bi se u mandat Europskog nadzornog tijela za bankarstvo uključila pitanja povezana s borbom protiv pranja novca i financiranja terorizma u cijelom financijskom sektoru i tako dopunio njegov postojeći mandat u bankarskom sektoru. Predloženim izmjenama članka 4. točke 2. osigurava se posebna definicija subjekata financijskog sektora koja uključuje sve relevantne financijske institucije na koje se primjenjuje Direktiva 2015/849, uključujući one na koje se primjenjuju Uredba (EU) br. 1094/2010 i Uredba (EU) br. 1095/2010.

Predloženim izmjenama članka 8. stavka 1. točke (l) naglašava se posebna važnost djelovanja Europskog nadzornog tijela za bankarstvo u vezi s borbom protiv pranja novca i financiranja terorizma. Predloženim novim člankom 9.a propisuju se ojačani instrumenti koji Europskom nadzornom tijelu za bankarstvo omogućuju promicanje dosljednog, sustavnog i učinkovitog djelovanja u području sprečavanja i borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma u financijskom sustavu Unije. Konkretno, u tom članku Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo ovlašćuje se za prikupljanje informacija koje se odnose na nedostatke utvrđene u procesima i postupcima, upravljanju, poslovnom modelu i aktivnostima financijskih institucija u cilju sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma te mjere koje donesu nadležna tijela i stavljanje, prema potrebi, tih informacija na raspolaganje relevantnim nadležnim tijelima. U njemu se naglašava i važnost provedbe procjene aktivnosti nadležnih tijela te postupaka procjene rizika za testiranje strategija i resursa nadležnih tijela u vezi s rizicima od pranja novca i financiranja terorizma. Predloženim člankom predviđa se i da Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo ima ulogu i u uspostavi suradnje i povezanosti s relevantnim nadzornim tijelima za sprečavanje pranja novca iz trećih zemalja radi bolje koordinacije djelovanja na razini Unije u bitnim slučajevima pranja novca ili financiranja terorizma koji uključuju treće zemlje. Naposljetku, predloženim člankom predviđa se da se pitanja koordinacije i suradnje koja se odnose na sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma rješavaju posredstvom Odbora za sprečavanje pranja novca koji je integriran u Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo. Odbor će se sastojati od rukovoditelja nadležnih tijela država članica i tijela nadležnih za osiguranje usklađenosti financijskih institucija sa zahtjevima Direktive 2015/849/EU te promatrača iz Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje, Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala, Europskog odbora za sistemske rizike, Europske komisije i Nadzornog odbora Europske središnje banke. Cilj je predloženog članka 9.b jačanje kapaciteta Europskog nadzornog tijela za bankarstvo kako bi se osigurala djelotvornost prava Unije u području sprečavanja i borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma. Njime se Europskom nadzornom tijelu za bankarstvo daje ovlast da, ako ima naznake o postojanju bitnih povreda, od nadležnih tijela zatraži da pokrenu istrage o mogućim povredama relevantnih pravila i razmotri donošenje odluka i izricanje sankcija subjektima financijskog sektora. Izmjenama članka 17. o postupku zbog povrede prava Unije i članka 19. o postupku obvezujućeg posredovanja predviđa se da se Europskom nadzornom tijelu za bankarstvo omogući da u kontekstu svojih zadaća povezanih sa sprečavanjem i borbom protiv pranja novca i financiranja terorizma donese pojedinačne odluke upućene subjektima financijskog sektora čak i ako materijalna pravila nisu izravno primjenjiva na te subjekte financijskog sektora. To će primjenjivati i na materijalna pravila ugrađena u nacionalno zakonodavstvo kojim se prenose direktive, kao i nacionalno zakonodavstvo kojim se primjenjuju različite mogućnosti koje su državama članicama dopuštene na temelju tih uredbi. U predloženim izmjenama članka 54. pojašnjava se da Zajednički odbor tri nadzorna tijela služi kao forum za suradnju tri tijela o pitanjima povezanima s interakcijom između bonitetnih aspekata i aspekata sprečavanja pranja novca. Predloženim izmjenama Uredbe kojom se uređuje Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje i Uredbe kojom se uređuje Europsko nadzorno tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala briše se primjena Direktive 2015/849 o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma iz opsega aktivnosti tih dvaju tijela i pojašnjava da Zajednički odbor treba služiti kao forum za suradnju o pitanjima povezanima s interakcijom između bonitetnih aspekata i aspekata sprečavanja pranja novca i borbe protiv financiranja terorizma. Prijedlog uključuje i manje izmjene Direktive 2015/849 o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma kako bi se upućivanja na europska nadzorna tijela zamijenila upućivanjem na Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo. To su tehničke izmjene za osiguranje usklađenosti s predloženom novom ulogom Europskog nadzornog tijela za bankarstvo. 2017/0230 (COD) Izmijenjeni prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo); Uredbe (EU) br. 1094/2010 o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje); Uredbe (EU) br. 1095/2010 o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala); Uredbe (EU) br. 345/2013 o europskim fondovima poduzetničkog kapitala; Uredbe (EU) br. 346/2013 o europskim fondovima za socijalno poduzetništvo; Uredbe (EU) br. 600/2014 o tržištima financijskih instrumenata; Uredbe (EU) 2015/760 o europskim fondovima za dugoročna ulaganja; Uredbe (EU) 2016/1011 o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova; Uredbe (EU) 2017/1129 o prospektu koji je potrebno objaviti prilikom javne ponude vrijednosnih papira ili prilikom uvrštavanja za trgovanje na uređenom tržištu; i Direktive (EU) 2015/849 o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma (Tekst značajan za EGP) EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima, uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke, uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, budući da: (1)Nakon financijske krize i na temelju preporuka skupine stručnjaka na visokoj razini na čelu s Jacquesom de Larosièreom Unija je ostvarila velik napredak u utvrđivanju ne samo jačih nego i usklađenijih pravila za financijska tržišta u obliku jedinstvenog pravilnika. Unija je uspostavila i Europski sustav financijskog nadzora („ESFS”), utemeljen na sustavu od dva stupa koji uključuje mikrobonitetni nadzor koji koordiniraju europska nadzorna tijela i makrobonitetni nadzor zahvaljujući uspostavi Europskog odbora za sistemske rizike („ESRB”). Tri europska nadzorna tijela, odnosno Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo („EBA”), koje je osnovano Uredbom (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća, Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje („EIOPA”), koje je osnovano Uredbom (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća i Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala („ESMA”), koje je osnovano Uredbom (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (zajedno „uredbe o osnivanju”), počela su s radom u siječnju 2011. Opći cilj europskih nadzornih tijela jest održivo jačanje stabilnosti i djelotvornosti financijskog sustava u cijeloj Uniji te jačanje zaštite potrošača i ulagatelja. (2)Europska nadzorna tijela znatno su pridonijela usklađivanju pravila o financijskim tržištima u Uniji tako što su Komisiji pružila informacije za njezine inicijative koje se odnose na uredbe i direktive koje donose Vijeće i Parlament. Europska nadzorna tijela dostavila su Komisiji i nacrte detaljnih tehničkih pravila koja su donesena u obliku delegiranih i provedbenih akata. (3)Europska nadzorna tijela pridonijela su i konvergenciji u području financijskog nadzora. Ona su pridonijela i nadzornoj praksi u Uniji s pomoću smjernica za nadležna tijela i koordiniranjem preispitivanja nadzorne prakse. Međutim, zbog postupka odlučivanja propisanog u uredbama o njihovu osnivanju i zbog ograničenih sredstava i prirode instrumenata koje imaju na raspolaganju, europska nadzorna tijela nisu mogla u potpunosti ostvariti opće ciljeve. (4)Nakon sedam godina rada i na temelju evaluacija i javnih savjetovanja koje je provela Komisija čini se da se europska nadzorna tijela u okviru postojećeg financijskog okvira suočavaju sa sve većim ograničenjima u pogledu svojih kapaciteta za ostvarenje ciljeva daljnje integracije financijskih tržišta i usluga i jačanja zaštite potrošača, u Uniji i između Unije i trećih zemalja. (5)Ako se europskim nadzornim tijelima dodijele veće ovlasti koje će im omogućiti ostvarenje tih ciljeva, za to će biti potrebno prikladno upravljanje i dostatna financijska sredstva. Same veće ovlasti ne bi bile dostatne za ostvarenje ciljeva europskih nadzornih tijela ako ona ne raspolažu dostatnim financijskim sredstvima ili ako se njima ne upravlja na djelotvoran i učinkovit način. (6)U Komunikaciji Komisije od 8. lipnja 2017. o preispitivanju akcijskog plana o uniji tržišta kapitala sredinom provedbenog razdoblja ističe se da je ključno da nadzor financijskih tržišta i usluga bude učinkovitiji i usklađeniji kako bi se ukinule mogućnosti regulatorne arbitraže među državama članicama pri njihovu izvršavanju nadzornih zadaća, ubrzala integracija tržišta i na jedinstvenom tržištu pružile prilike financijskim subjektima i ulagateljima. (7)Stoga je potrebno žurno ostvariti daljnji napredak u pogledu integracije nadzora kako bi se mogla dovršiti unija tržišta kapitala. Deset godina nakon početka financijske krize i uspostave novog nadzornog sustava, na razvoj financijskih usluga i unije tržišta kapitala sve više će utjecati dva važna čimbenika: održivo financiranje i tehnološke inovacije. Oni bi mogli izmijeniti financijske usluge, a naš sustav financijskog nadzora trebao bi na to biti spreman. (8)Stoga je ključno da se financijski sustav može u potpunosti suočiti s ključnim izazovima održivosti. Za to će biti potrebne temeljite promjene financijskog sustava, čemu bi europska nadzorna tijela trebala aktivno pridonositi počevši od reformi za uspostavu odgovarajućeg regulatornog i nadzornog okvira za mobilizaciju i usmjeravanje tokova privatnog kapitala prema održivim ulaganjima. (9)Europska nadzorna tijela trebala bi imati važnu ulogu u utvrđivanju i prijavljivanju rizika koje okolišni, društveni i upravljački čimbenici predstavljaju za financijsku stabilnost te u usklađivanju aktivnosti financijskih tržišta s ciljevima održivosti. Europska nadzorna tijela trebala bi dati smjernice o načinu uspješnog uključivanja održivosti u relevantno financijsko zakonodavstvo EU-a i promicati usklađenu provedbu tih odredbi nakon njihova donošenja. (10)Tehnološke inovacije sve više utječu na financijski sektor i nadležna tijela stoga su poduzela različite inicijative kako bi uzela u obzir te tehnološke promjene. U cilju promicanja bolje konvergencije u području nadzora i razmjene najbolje prakse među relevantnim nadležnim tijelima s jedne strane i između relevantnih nadležnih tijela i financijskih institucija ili sudionika financijskih tržišta s druge strane, trebalo bi ojačati ulogu europskih nadzornih tijela u pogledu njihove funkcije nadzora i koordinacije nadzora. (11)Tehnološkim napretkom na financijskim tržištima može se poboljšati financijska uključenost, osigurati pristup financiranju, poboljšati cjelovitost tržišta i operativna učinkovitost te se mogu smanjiti prepreke ulasku na ta tržišta. U mjeri u kojoj je to relevantno za primjenjiva materijalna pravila, u izobrazbu nadležnih tijela trebalo bi uključiti i tehnološke inovacije. Time bi se u državama članicama trebao izbjeći razvoj različitih pristupa tim pitanjima . (11a) Postalo je sve važnije promicati dosljedno, sustavno i učinkovito praćenje i procjenu rizika povezanih s pranjem novca i finaciranjem terorizma u financijskom sustavu Unije. S obzirom na posljedice za financijsku stabilnost koje mogu proizlaziti iz zlouporaba u financijskom sektoru u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma te na temelju iskustva koje je EBA već stekla u zaštiti bankarskog sustava od tih zlouporaba, EBA bi na razini Unije trebala preuzeti vodeću ulogu u zaštiti financijskog sustava od rizika od pranja novca ili financiranja terorizma. Stoga je EBA-i potrebno povjeriti, uz njezine postojeće nadležnosti, i ovlast djelovanja u okviru nadležnosti iz Uredbe (EU) br. 1094/2010 i Uredbe (EU) br. 1095/2010 u onoj mjeri u kojoj se ta ovlast odnosi na sprečavanje i borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma, ako se to odnosi na subjekte financijskog sektora i nadležna tijela koja ih nadziru, na koje se primjenjuju te uredbe. Nadalje, kad bi se ta zadaća koja se odnosi na cijeli financijski sektor u potpunosti povjerila EBA-i, time bi se osiguralo optimalno korištenje njezine stručnosti i resursa te se ne bi dovele u pitanje bitne obveze utvrđene u Direktivi (EU) 2015/849. (11b) Kako bi mogla učinkovito izvršavati svoje ovlasti, EBA bi trebala u potpunosti primijeniti sve svoje ovlasti i instrumente u skladu s Uredbom. U skladu s njezinom novom ulogom važno je da EBA prikuplja sve relevantne informacije povezane s aktivnostima pranja novca i financiranja terorizma koje su utvrdila relevantna tijela Unije i nacionalna tijela, ne dovodeći pritom u pitanje zadaće koje su tim tijelima povjerene na temelju Direktive (EU) 2015/849. EBA bi te informacije trebala pohranjivati u centraliziranu bazu podataka i promicati suradnju tijela na način da osigura odgovarajuću distribuciju relevantnih informacija. Nadalje, EBA bi trebala provoditi procjene aktivnosti nadležnih tijela i procjene rizika koji se odnose na pranje novca i financiranje terorizma. Nadalje, EBA bi trebala imati ulogu i u uspostavi suradnje i povezanosti s relevantnim tijelima trećih zemalja u vezi s tim pitanjima radi bolje koordinacije djelovanja na razini Unije u bitnim slučajevima sprečavanja pranja novca i financiranja terorizma koji imaju prekograničnu dimenziju i uključuju treće zemlje. (11c) Kako bi se poboljšala učinkovitost nadzorne kontrole poštovanja propisa u području pranja novca i financiranja terorizma te kako bi se osigurala veća koordinacija nacionalnih nadležnih tijela u provedbi pravila u slučaju povrede izravno primjenjivog prava Unije ili nacionalnih mjera kojima se to pravo prenosi, EBA bi trebala imati ovlasti, u slučaju da postoje naznake bitnih povreda, zatražiti od nadležnih tijela da istraže moguće povrede relevantnih pravila, razmotre donošenje odluka i izricanje sankcija financijskim institucijama u kojima od njih zahtijevaju da poštuju svoje pravne obveze. Ta bi se ovlast trebala primjenjivati samo ako EBA ima naznake o postojanju bitnih povreda. (12)Neka nacionalna tijela nisu definirana kao nadležna tijela u skladu s uredbama o osnivanju, ali su ovlaštena osigurati primjenu zakonodavstva Unije u području financijskih usluga i tržišta. Kako bi se osigurala dosljedna, učinkovita i djelotvorna nadzorna praksa u okviru ESFS-a, nužno je ta tijela definirati kao nadležna tijela. Time bi se europskim nadzornim tijelima omogućilo da tim nadležnim tijelima izdaju smjernice i preporuke. (13)Kako bi se prikladno zaštitili interesi dionika kada europska nadzorna tijela izvršavaju svoje ovlasti za izdavanje smjernica ili preporuka, različite interesne skupine trebale bi moći dati mišljenje ako dvije trećine njihovih članova smatraju da je predmetno europsko nadzorno tijelo prekoračilo svoje ovlasti. U tom slučaju Komisija bi trebala imati ovlasti na temelju kojih može od europskog nadzornog tijela zatražiti da nakon provedbe prikladne procjene prema potrebi povuče te smjernice ili preporuke. (14)Nadalje, za potrebe postupka iz članka 17. uredbi o osnivanju i u interesu pravilne primjene prava Unije, primjereno je olakšati i ubrzati pristup europskih nadzornih tijela informacijama. Stoga bi im trebalo omogućiti da izravno zatraže informacije, na temelju opravdanog i obrazloženog zahtjeva, od svih predmetnih nadležnih tijela, financijskih institucija i sudionika financijskih tržišta, čak i ako ta nadležna tijela, institucije ili sudionici na tržištu nisu sami prekršili odredbe prava Unije. Europska nadzorna tijela trebala bi predmetno nadležno tijelo obavijestiti o tim zahtjevima i to nadležno tijelo trebalo bi europskim nadzornim tijelima pomoći u prikupljanju traženih informacija. (15)Za usklađeni nadzor financijskog sektora potreban je dosljedni pristup nadležnih tijela. U tu svrhu europska nadzorna tijela trebala bi provoditi redovite i neovisne procjene aktivnosti nadležnih tijela, uz pomoć odbora za procjenu aktivnosti koji ona osnivaju. Europska nadzorna tijela trebala bi izraditi i metodološki okvir za te procjene. Neovisne procjene aktivnosti ne bi trebale biti usmjerene samo na konvergenciju nadzorne prakse, već i na sposobnost nadležnih tijela da postignu visokokvalitetne rezultate u području nadzora, te na neovisnost tih nadležnih tijela. Rezultate tih procjena aktivnosti trebalo bi objavljivati u cilju poticanja usklađivanja i povećanja transparentnosti, osim ako bi takva objava podrazumijevala rizike za financijsku stabilnost.

(15a)S obzirom na to da je važno osigurati učinkovitu primjenu nadzornog okvira Unije za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma, od ključne je važnosti provedba neovisnih procjena aktivnosti radi dobivanja objektivnog i transparentnog uvida o nadzornim praksama. Ako se tijekom tih procjena aktivnosti otkriju ozbiljni problemi, koje nadležno tijelo ne može riješiti, EBA bi trebala o tome obavijestiti Europski parlament, Vijeće i Komisiju. (15b) Da bi mogla obavljati svoje zadaće i izvršavati svoje ovlasti, EBA bi trebala moći donositi pojedinačne odluke upućene subjektima financijskog sektora u kontekstu postupka zbog povrede prava Unije i postupka obvezujućeg posredovanja, čak i kad materijalna pravila nisu izravno primjenjiva na subjekte financijskog sektora, nakon što donese odluku upućenu nadležnom tijelu. Ako su materijalna pravila utvrđena u direktivama, EBA bi trebala primjenjivati nacionalne propise kojima se prenose te direktive. Ako se relevantno pravo Unije sastoji od uredbi i ako se u tim uredbama na datum stupanja na snagu ove Uredbe dopuštaju različite mogućnosti državama članicama, EBA bi trebala primjenjivati nacionalne propise kojima se utvrđuje primjena tih mogućnosti. (16)Za usklađeni nadzor financijskog sektora potrebno je osigurati i učinkovito rješavanje sporova među nadležnim tijelima različitih država članica u prekograničnim situacijama. Postojeća pravila za rješavanje takvih sporova nisu u potpunosti zadovoljavajuća. Stoga bi ih trebalo prilagoditi radi lakše primjene. (17)Za rad europskih nadzornih tijela na konvergenciji nadzorne prakse ključno je promicanje kulture u području nadzora u Uniji. Međutim, europska nadzorna tijela ne raspolažu svim instrumentima koji su potrebni za ostvarenje tog cilja. Nužno je europskim nadzornim tijelima omogućiti da u višegodišnjem strateškom planu nadzora utvrde opće nadzorne ciljeve i prioritete kojima će se nadležnim tijelima pomoći da utvrde najvažnije probleme za cjelovitost tržišta i financijsku stabilnost u cijelom EU-u te da se na njih usredotoče, uključujući u pogledu bonitetnog nadzora društava koja se bave prekograničnim aktivnostima. Strateški plan nadzora trebao bi se temeljiti na riziku i u njemu bi trebalo uzeti u obzir opće gospodarsko i regulatorno usmjerenje mjera nadzora te relevantne mikrobonitetne trendove, potencijalne rizike i osjetljivosti koje su europska nadzorna tijela utvrdila tijekom svojih procjena aktivnosti nadležnih tijela i na temelju ispitivanja otpornosti na stres u cijeloj Uniji. Nadležna tijela trebala bi nakon toga izraditi godišnje programe rada za provedbu strateškog plana nadzora u kojima će se prioriteti i ciljevi Unije preobličiti u operativne ciljeve tih tijela. Europska nadzorna tijela trebala bi imati ovlasti preispitivati provedbu godišnjih programa rada u okviru tekućih nadzornih aktivnosti, među ostalim na temelju uzorka i nadzornih mjera poduzetih u pojedinačnim slučajevima kako bi se osiguralo da europska nadzorna tijela mogu ostvariti svoje ciljeve usklađivanja nadzorne prakse. (18)Postojeća nadzorna praksa eksternalizacije, delegiranja i prijenosa rizika (back-to-back poslovanje ili „fronting”) s jednog licenciranog subjekta na drugi subjekt razlikuju se među državama članicama. Ti različiti regulatorni pristupi stvaraju rizik od regulatorne arbitraže u državama članicama („snižavanje standarda”). Neučinkovitim nadzorom eksternaliziranih, delegiranih ili prenesenih aktivnosti Unija se izlaže rizicima za financijsku stabilnost. Ti su rizici posebno značajni u vezi s nadziranim subjektima koji eksternaliziraju, delegiraju ili prenose rizik u treće zemlje u kojima nadzorna tijela možda ne raspolažu instrumentima potrebnima za prikladan i učinkovit nadzor bitnih aktivnosti i ključnih funkcija. Europska nadzorna tijela trebala bi aktivno promicati konvergenciju u području nadzora na način da osiguravaju zajedničko razumijevanje i nadzorne prakse eksternalizacije, prijenosa rizika i delegiranja bitnih aktivnosti i ključnih funkcija u treće zemlje, u skladu s pravom Unije i uzimajući u obzir smjernice, preporuke i mišljenja koja europska nadzorna tijela mogu donijeti. Europska nadzorna tijela stoga bi trebala imati nužne ovlasti za djelotvornu koordinaciju nadzornih mjera koje provode nacionalna nadzorna tijela pri izdavanju odobrenja za rad ili registraciji društva i u okviru postojećeg preispitivanja nadzorne prakse. Pri obavljanju te koordinacijske uloge europska nadzorna tijela trebala bi se posebno usredotočiti na situacije koje bi mogle dovesti do zaobilaženja pravila i nadzirati financijske institucije ili sudionike financijskih tržišta koji namjeravaju u velikoj mjeri primijeniti eksternalizaciju, delegiranje i prijenos rizika u treće zemlje da bi ostvarili korist od odobrenja za prekogranično poslovanje u EU-u, iako u suštini znatan dio aktivnosti ili funkcija obavlja izvan Unije. (19)Kako bi se osigurala trajna financijska stabilnost potrebno je kontinuirano nadzirati odluke o istovjetnosti sustava treće zemlje koje je donijela Komisija. Europska nadzorna tijela stoga bi trebala provjeriti jesu li i dalje ispunjeni kriteriji na temelju kojih su donesene odluke o istovjetnosti sustava treće zemlje i svi u njima utvrđeni uvjeti. Nadalje, europska nadzorna tijela trebala bi pratiti regulatorne i nadzorne promjene i praksu provedbe u tim trećim zemljama. U tom kontekstu europska nadzorna tijela trebala bi sklopiti i administrativne sporazume s nadležnim tijelima treće zemlje u cilju prikupljanja informacija za potrebe praćenja i koordinacije aktivnosti nadzora. Tim pojačanim nadzornim sustavom osigurat će se veća transparentnost istovjetnosti sustava trećih zemalja , njegova bolja predvidljivost za dotične treće zemlje i njegova veća dosljednost u svim sektorima. (20)Europskim nadzornim tijelima ključno je prikupiti točne i potpune informacije kako bi mogla obavljati svoje zadaće i funkcije i ostvariti svoje ciljeve. Kako bi se izbjeglo udvostručavanje obveza izvješćivanja financijskih institucija i sudionika financijskih tržišta, te informacije trebala bi pružati relevantna nadležna tijela ili nacionalna nadzorna tijela koja su najbliža financijskim tržištima i institucijama. Međutim, europska nadzorna tijela trebala bi moći izravno podnijeti opravdan i obrazložen zahtjev za informacije financijskim institucijama ili sudionicima financijskih tržišta ako nadležno tijelo ne dostavi ili ne može dostaviti te informacije u propisanom roku. Nadalje, kako bi se osigurala djelotvorna primjena prava europskih nadzornih tijela na prikupljanje informacija, ona bi trebala moći izreći periodične novčane kazne ili globe onim financijskim institucijama ili sudionicima financijskih tržišta koji ne postupe točno, potpuno ili pravodobno u skladu sa zahtjevom ili odlukom o dostavljanju informacija. Predmetnim financijskim institucijama ili sudionicima financijskih tržišta trebalo bi se izričito jamčiti pravo na saslušanje pred europskim nadzornim tijelima. (21)U uredbama o osnivanju europskih nadzornih tijela predviđeno je da će nadležna tijela imati ključnu ulogu u njihovoj strukturi upravljanja. U tim se uredbama predviđa i da bi, u cilju sprječavanja sukoba interesa, članovi Odbora nadzornih tijela i upravnog odbora trebali postupati neovisno i u isključivom interesu Unije. Međutim, izvorna upravljačka struktura europskih nadzornih tijela ne osigurava dostatne zaštitne mjere kojima se u cijelosti sprječavaju sukobi interesa, što može utjecati na sposobnost europskih nadzornih tijela da donosu sve nužne odluke u pogledu konvergencije u području nadzora i da osiguraju da se u njihovim odlukama u potpunosti uzimaju u obzir opći interesi Unije. Kako bi se osigurala djelotvornost i učinkovitost postupka odlučivanja europskih nadzornih tijela, trebalo bi stoga redefinirati raspodjelu ovlasti u okviru europskih nadzornih tijela. (22)Nadalje, trebalo bi ojačati dimenziju Unije u postupku odlučivanja u okviru Odbora nadzornih tijela tako što bi se u članstvo odbora uključili neovisni stalni članovi za koje ne postoje mogući sukobi interesa. Odbor nadzornih tijela trebao bi zadržati ovlasti odlučivanja o regulatornim pitanjima i izravnom nadzoru. Upravni odbor trebao bi se zamijeniti Izvršnim odborom sastavljenim od stalnih članova koji bi trebao odlučivati o određenim neregulatornim pitanjima, uključujući o neovisnoj procjeni aktivnosti nadležnih tijela, rješavanju sporova, povredi prava Unije, strateškom planu nadzora, nadzoru eksternalizacije , delegiranja i prijenosa rizika u treće zemlje, ispitivanju otpornosti na stres i o zahtjevima za informacije. Izvršni odbor trebao bi preispitivati i pripremati sve odluke koje donosi Odbor nadzornih tijela. Nadalje, trebalo bi ojačati položaj i ulogu predsjednika na način da mu se dodijele ovlasti za obavljanje formalnih zadaća i pravo na odlučujući glas u Izvršnom odboru. Naposljetku, dimenziju Unije u upravljanju europskim nadzornim tijelima trebalo bi ojačati i zamjenom postupka odabira predsjednika i članova Izvršnog odbora postupkom u kojem će sudjelovati Vijeće i Europski parlament. Sastav Izvršnog odbora trebao bi biti uravnotežen. (23)Kako bi se osigurala odgovarajuća razina stručnosti i odgovornosti, odabir predsjednika i članova Izvršnog odbora trebao bi se temeljiti postignućima, vještinama, znanju o poravnanju, aktivnostima poslije trgovanja i financijskim pitanjima te iskustvu relevantnom za financijski nadzor. Kako bi se osigurala transparentnost i demokratska kontrola te zaštitila prava institucija Unije, predsjednik i članovi Izvršnog odbora trebali bi se birati na temelju javnog natječaja. Komisija bi trebala sastaviti popis kandidata koji su ušli u uži izbor i podnijeti ga Europskom parlamentu na odobrenje. Nakon što odobri taj popis, t Vijeće bi trebalo donijeti odluku o imenovanju članova Izvršnog odbora. Predsjednik i stalni članovi Izvršnog odbora trebali bi za sve odluke donesene na temelju uredbi o osnivanju odgovarati Europskom parlamentu i Vijeću . (24)Kako bi se osigurala učinkovitija raspodjela operativnih zadaća s jedne strane, i upravljanje svakodnevnim administrativnim poslovima s druge strane, postojeće zadaće izvršnog direktora svakog europskog nadzornog tijela trebao bi preuzeti jedan od članova Izvršnog odbora, koji bi se trebao izabrati na temelju tih posebnih zadaća. (24a)Kako bi se jamčilo da se odluke o mjerama koje se odnose na sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma temelje na odgovarajućoj razini stručnosti, potrebno je osnovati odbor sastavljen od rukovoditelja nadležnih tijela i tijela zaduženih za nadzor poštovanja propisa o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma, koji će provjeravati i pripremati odluke koje će EBA donijeti. Kako bi se izbjeglo dupliciranje napora, taj će novi odbor zamijeniti postojeći pododbor za sprečavanje pranja novca osnovan u okviru Zajedničkog odbora europskih nadzornih tijela. (25)Primjereno je da financijske institucije i sudionici financijskih tržišta pridonose financiranju aktivnosti europskih nadzornih tijela jer je opći cilj aktivnosti europskih nadzornih tijela pridonijeti financijskoj stabilnosti i, pravilnom funkcioniranju jedinstvenog tržišta tako što se sprječava narušavanje tržišnog natjecanja. Od aktivnosti europskih nadzornih tijela korist će imati sve financijske institucije i sudionici financijskih tržišta, neovisno o tome posluju li prekogranično. Europska nadzorna tijela omogućuju im poslovanje u stabilnom okruženju i s jednakim tržišnim uvjetima. Financijske institucije i sudionici financijskih tržišta koji nisu pod izravnim nadzorom europskih nadzornih tijela također bi trebali pridonijeti financiranju aktivnosti europskih nadzornih tijela od kojih imaju koristi. Nadalje, europska nadzorna tijela trebala bi primati naknade od financijskih institucija i sudionika financijskih tržišta koji su pod njihovim izravnim nadzorom. (26)U svakoj kategoriji financijskih institucija i sudionika financijskih tržišta iznos doprinosa trebao bi se temeljiti na tome koliku korist svaka financijska institucija i sudionik financijskih tržišta ostvaruje od aktivnosti europskih nadzornog tijela. U skladu s time, pojedinačne doprinose financijskih institucija i sudionika financijskih tržišta trebalo bi utvrditi na temelju njihove veličine kako bi se uzela u obzir njihova važnost na relevantnom tržištu. Na prikupljanje vrlo malih doprinosa trebao bi se primjenjivati de minimis prag kako bi se osiguralo da je njihovo prikupljanje ekonomično te bi istodobno trebalo osigurati da velika društva ne moraju plaćati neproporcionalne doprinose. (27)Kako bi se utvrdio način izračuna godišnjih doprinosa pojedinačnih financijskih institucija i sudionika financijskih tržišta, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora. Delegiranim aktima utvrdit će se metodologija za alokaciju predviđenih rashoda u kategorije financijskih institucija ili sudionika financijskih tržišta i kriteriji za određivanje razine pojedinačnih doprinosa na temelju veličine. Posebno je važno da Komisija tijekom svog pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, među ostalim među stručnjacima , te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima propisanima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće zaprimaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. (28)Kako bi se očuvala povjerljivost rada europskih nadzornih tijela, zahtjevi za čuvanje poslovne tajne trebali bi se primjenjivati i na sve osobe koje izravno ili neizravno, stalno ili povremeno, pružaju bilo koju uslugu povezanu sa zadaćama predmetnog europskog nadzornog tijela. (29)Uredbama (EZ) 1093/2010, 1094/2010 i 1095/2010 i sektorskim propisima o financijskim uslugama od europskih nadzornih tijela zahtijevaju se djelotvorni administrativni sporazumi, uključujući razmjenu informacija s nadzornim tijelima trećih zemalja. Potreba za djelotvornom suradnjom i razmjenom informacija trebala bi postati još važnija kada, u skladu s ovom uredbom o izmjenama, neka europska nadzorna tijela preuzmu dodatne, šire odgovornosti povezane s nadzornom subjekata iz trećih zemalja i njihovih aktivnosti. Kada europska nadzorna tijela u tom kontekstu obrađuju osobne podatke, uključujući dostavu takvih podataka izvan Unije, obvezuju ih zahtjevi Uredbe (EU) br. 2018/XXX (Uredba o zaštiti podataka za institucije i tijela EU-a). Bez odluke o prikladnosti ili odgovarajućih zaštitnih mjera, na primjer onih predviđenih u administrativnim sporazumima u smislu članka 49. stavka 3. Uredbe o zaštiti podataka za institucije i tijela EU-a, europska nadzorna tijela mogu razmjenjivati osobne podatke s nadležnim tijelima trećih zemalja u skladu s uvjetima o odstupanju za potrebe javnog interesa kako je utvrđeno u njezinu članku 51. stavku 1. točki (d), koje se primjenjuje na slučajeve međunarodne razmjene podataka između financijskih nadzornih tijela. (30)Ključno je da se postupcima odlučivanja u okviru EBA-e osiguraju prikladne zaštitne mjere za države članice koje ne sudjeluju u bankarskoj uniji te da se istodobno EBA-i omogući da i dalje učinkovito donosi odluke kada se smanji broj država članica nesudionica. Trebalo bi zadržati postojeća pravila glasovanja prema kojima EBA može donijeti odluku samo uz suglasnost većine država članica sudionica i većine država članica nesudionica. Međutim, potrebne su dodatne zaštitne mjere kako bi se izbjegao scenarij u kojem se odluke ne mogu donijeti zbog odsutnosti nadležnih tijela država članica i kako bi se osiguralo da je u trenutku glasovanja prisutan što veći broj nacionalnih nadležnih tijela kako bi se osiguralo snažno i legitimno glasovanje. (31)U uredbama o osnivanju europskih nadzornih tijela predviđeno je da europska nadzorna tijela, u suradnji s ESRB-om, mogu pokrenuti i koordinirati ispitivanje otpornosti na stres u cijeloj Uniji kako bi se ocijenila otpornost financijskih institucija ili sudionika financijskih tržišta na negativna tržišna kretanja. Njima bi se trebala u što većoj mjeri osigurati da se na ta ispitivanja primjenjuje dosljedna metodologija na nacionalnoj razini. Kako bi se osigurala pravilna ravnoteža između pitanja povezanih s nadzorom kojima se bave nadležna tijela i općih pitanja na razini Unije, na izvršni odbor europskih nadzornih tijela trebalo bi prenijeti ovlasti odlučivanja o pokretanju i koordinaciji ispitivanja otpornosti na stres. Trebalo bi razjasniti i da, kad je riječ o svim europskim nadzornim tijelima, obveze nadležnih tijela u vezi s čuvanjem poslovne tajne ne smiju spriječiti nadležna tijela da europskim nadzornim tijelima dostave rezultate ispitivanja otpornosti na stres za potrebe objave. (32)Kako bi se osigurao visok stupanj konvergencije u području nadzora i odobravanja internih modela, EIOPA bi trebala moći donijeti mišljenja u cilju uklanjanja mogućih nedosljednosti i pomoći nadležnim tijelima da se dogovore u vezi s odobravanjem internih modela. Nadležna tijela trebala bi donositi odluke u skladu s tim mišljenjima ili objasniti zašto ne postupaju u skladu s mišljenjem.

(33)Uzimajući u obzir sve veću prekograničnu dimenziju aktivnosti trgovanja, posebno aktivnosti određenih investicijskih društava koja, zbog svoje sistemske prirode, mogu imati prekogranične učinke na financijsku stabilnost, ESMA bi trebala imati veću koordinacijsku ulogu na temelju koje nadležnim tijelima preporučuje pokretanje odgovarajuće istrage. Nadalje, ESMA bi trebala olakšati razmjenu informacija koje su relevantne za te istrage, ako ima razumne osnove sumnjati da je u tijeku aktivnost sa znatnim prekograničnim učinkom kojom bi se moglo ugroziti pravilno funkcioniranje i cjelovitost financijskih tržišta ili financijska stabilnost Unije. U tu svrhu ESMA bi trebala održavati sustav za pohranu podataka kako bi mogla prikupljati sve relevantne informacije od nadležnih tijela i pružati im sve relevantne informacije. (34)Glavni ciljevi Uredbe (EU) br. 345/2013 Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbe (EU) br. 346/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe (EU) 2015/760 Europskog parlamenta i Vijeća jesu poticanje zapošljavanja i rasta, financiranja MSP-ova, socijalnih i dugoročnih ulaganja i promicanje kulture ulaganja u EU-u. Međutim, unatoč usklađenosti postignutoj trima uredbama, nadzorna tijela i dalje različito upotrebljavaju diskrecijske ovlasti, različite su im administrativne prakse, kultura u području nadzora i uspješnost. Te razlike otežavaju uspostavu nužnih jednakih uvjeta među upraviteljima kvalificiranih fondova poduzetničkog kapitala, kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo i fondova za dugoročna ulaganja u različitim državama članicama te se istodobno povećavaju troškovi transakcija i operativni troškovi tih upravitelja. (35)Kako bi se smanjili transakcijski i operativni troškovi, ulagateljima ponudila veća mogućnost izbora i povećala pravna sigurnost, primjereno je s nadležnih tijela na ESMA-u prenijeti nadzorne ovlasti, uključujući izdavanje i oduzimanje registracija i odobrenja za rad upraviteljima kvalificiranih fondova poduzetničkog kapitala i fondova iz Uredbe (EU) br. 345/2013, upraviteljima kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo ili fondova iz Uredbe (EU) br. 346/2013 i europskih fondova za dugoročna ulaganja iz Uredbe (EU) 2015/760. U tu svrhu ESMA bi trebala imati mogućnost provoditi istrage i izravni nadzor i izricati globe ili periodične novčane kazne kako bi primorala osobe da prestanu s postupanjem koje čini povredu, da dostave potpune i točne informacije koje ona zatraži ili da pristanu na istragu ili izravni nadzor. (36)Uredbom (EU) 2015/760 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o europskim fondovima za dugoročna ulaganja utvrđuju se jedinstveni zahtjevi koje fondovi za dugoročna ulaganja moraju ispunjavati da bi imali odobrenje za rad ELTIF-a. Uredbom (EU) 2015/760 utvrđuju se pravila o kvalificiranim ulaganjima, društvima kvalificiranima za ulaganja, pravila o koncentracijama i prihvatljivim ulagateljima. Pravilima se utvrđuju i nadzorne ovlasti, uključujući zahtjeve za izdavanje odobrenja za rad i kontinuirani nadzor. U ovoj Uredbi zadržavaju se bonitetna pravila iz Uredbe (EU) 2015/760, ali se istodobno ESMA-i dodjeljuju nadzorne ovlasti, uključujući ovlasti izdavanja odobrenja za rad, kontinuiranog nadzora i oduzimanja odobrenja za rad. Ovom Uredbom ESMA-i se povjerava izrada nacrta regulatornih tehničkih standarda koji ne uključuje izbore politike i koji se dostavlja Komisiji, te su stoga pravne obveze i područje primjene diskrecijskih ovlasti ESMA-e u skladu s Uredbom (EU) 2015/760 dostatno jasni. Na sličan način izmijenjene su Uredba (EU) 345/2013 i Uredba (EU) 346/2013 kako bi se na ESMA-u prenijele nadzorne ovlasti . (37)Kako bi mogla djelotvorno izvršavati svoje nadzorne ovlasti u odnosu na kvalificirane fondove poduzetničkog kapitala, kvalificirane fondove za socijalno poduzetništvo i europske fondove za dugoročna ulaganja i njihove upravitelje, ESMA bi trebala moći provoditi istrage i izravni nadzor. U cilju podupiranja njezina kapaciteta za provedbu nadzora , ESMA-i bi trebalo dodijeliti ovlasti izricanja globi ili periodičnih novčanih kazni kako bi se osobe primoralo da prestanu s postupanjem koje čini povredu, da dostave potpune i točne informacije koje ona zatraži ili da pristanu na istragu ili izravni nadzor. Ovom Uredbom trebalo bi stoga jasno definirati okvire tih administrativnih sankcija ili drugih administrativnih mjera koje bi trebale biti djelotvorne, proporcionalne i odvraćajuće i kojima bi trebalo osigurati zajednički pristup i odvraćajući učinak. Nacionalna tijela trebala bi prema potrebi podupirati istražne i provedbene aktivnosti ESMA-e. ESMA bi trebala imati ovlasti delegiranja nekih od tih funkcija koje bi se mogle ponovno delegirati nacionalnim nadležnim tijelima. (38)Člankom 40. Uredbe (EU) No 600/2014 ESMA-i su dodijeljene privremene ovlasti za intervencije na temelju kojih ESMA može, pod određenim uvjetima, u Uniji privremeno zabraniti ili ograničiti stavljanje na tržište, distribuciju ili prodaju određenih financijskih instrumenata ili financijskih instrumenata s određenim naznačenim obilježjima ili određene vrste financijskih aktivnosti ili prakse. Izričito se navodi da se te ovlasti za intervencije u pogledu proizvoda na temelju Uredbe (EU) br. 600/2014 primjenjuju na investicijska društva i kreditne institucije koje se bave stavljanjem na tržište, distribucijom ili prodajom financijskih instrumenata, uključujući udjele u subjektima za zajednička ulaganja. Budući da upravljačka društva subjekata za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire i investicijska društva kojima je izdano odobrenje za rad u skladu s Direktivom 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te upravitelji alternativnih investicijskih fondova (AIFM) kojima je izdano odobrenje za rad u skladu s Direktivom 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća mogu izravno stavljati na tržište, distribuirati ili prodavati udjele u društvima za zajednička ulaganja, u interesu jačanja pravne sigurnosti nužno je izričito propisati da se prethodno navedene ovlasti za intervencije u pogledu proizvoda na temelju Uredbe (EU) br. 600/2014 primjenjuju i na društva za upravljanje UCITS-ima i UCITS-e osnovane kao investicijska društva te na UAIF-ove. (39)U strogo definiranim i iznimnim slučajevima ESMA može primijeniti svoje ovlasti za intervencije kako bi upraviteljima UCITS-a i AIF-a ograničila ili zabranila stavljanje na tržište, prodaju ili distribuciju udjela ili dionica u UCITS-ima ili AIF-ima . To bi bilo primjereno ako bi se predloženom mjerom riješio važan problem zaštite ulagatelja ili uklonila prijetnja pravilnom funkcioniranju i cjelovitosti financijskih tržišta ili stabilnosti cijelog ili dijela financijskog sustava u Uniji; ako se regulatornim zahtjevima u okviru prava Unije koji se primjenjuju na relevantni financijski instrument ili aktivnost ne bi uklonila prijetnja i nadležno tijelo ili nadležna tijela ne bi poduzeli mjere za uklanjanje prijetnje ili se poduzetim mjerama prijetnja ne bi uklonila na prikladan način. (40)Nedosljednosti u kvaliteti, formatu, pouzdanosti i trošku podataka o trgovanju štetno utječu na transparentnost, zaštitu ulagatelja i učinkovitost tržišta. Kako bi se poboljšalo praćenje i rekonstrukcija podataka o trgovanju, njihova dosljednost i kvaliteta te njihova dostupnost i raspoloživost relevantnim mjestima trgovanja u cijeloj Uniji po razumnom trošku, Direktivom 2014/65/EU uveden je novi pravni sustav za usluge dostave podataka, uključujući izdavanje odobrenja za rad i nadzor pružatelja usluga dostave podataka. (41)Kvaliteta podataka o trgovanju te njihova obrada i pružanje , uključujući obradu i pružanje prekograničnih podataka, od ključne su važnosti za ostvarenje glavnog cilja Uredbe (EU) br. 600/2014, odnosno povećanja transparentnosti financijskih tržišta. Pružanje usluga dostave temeljnih podataka stoga je ključno kako bi korisnici mogli imati željeni uvid u aktivnosti trgovanja na financijskim tržištima Unije te kako bi nadležna tijela dobila točne i sveobuhvatne informacije o relevantnim transakcijama. (42)Nadalje, podaci o trgovanju sve su važniji instrument za djelotvorno izvršavanje zahtjeva koji proizlaze iz Uredbe (EU) br. 600/2014. S obzirom na prekograničnu dimenziju obrade podataka, kvalitetu podataka i potrebu uspostave ekonomije razmjera te kako bi se izbjegao negativni učinak mogućih razlika u kvaliteti podataka i zadaćama pružatelja usluga dostave podataka, korisno je i opravdano ovlasti za izdavanje odobrenja za rad i nadzorne ovlasti u pogledu pružatelja usluga dostave podataka prenijeti s nadležnih tijela na ESMA-u te navesti te ovlasti u Uredbi (EU) br. 600/2014, čime se istodobno omogućuje konsolidacija koristi od objedinjavanja nadležnosti koje se odnose na podatke u okviru ESMA-e. (43)Male ulagatelje trebalo bi primjereno obavijestiti o mogućim rizicima kada odluče ulagati u financijske instrumente. Pravnim okvirom Unije nastoji se smanjiti rizik od nepravilne prodaje kada se malim ulagateljima prodaju financijski proizvodi koji nisu skladu s njihovim potrebama ili očekivanjima. U tu svrhu Direktivom 2014/65/EU i Uredbom (EU) br. 600/2014 unaprjeđuju se zahtjevi u pogledu organizacije i poslovnog ponašanja kako bi se osiguralo da investicijska društva djeluju u najboljem interesu svojih klijenata. Ti zahtjevi uključuju bolje obavješćivanje klijenata o rizicima, bolju procjenu prikladnosti preporučenih proizvoda i obvezu distribucije financijskih instrumenata na utvrđeno ciljano tržište, uzimajući u obzir čimbenike poput solventnosti izdavatelja. ESMA bi trebala u cijelosti iskoristiti svoje ovlasti kako bi osigurala konvergenciju u području nadzora i pomogla nadležnim tijelima u postizanju visoke razine zaštite ulagatelja i djelotvornog nadzora rizika povezanih s financijskim proizvodima. (44)Važno je osigurati djelotvorno i učinkovito dostavljanje, objedinjavanje, analizu i objavu podataka za potrebe izračuna na temelju kojeg se utvrđuju zahtjevi u okviru sustava transparentnosti prije i poslije trgovanja i obveze trgovanja te za potrebe referentnih podataka u skladu s Uredbom (EU) br. 600/2014 i Uredbom (EU) br. 596/2014. ESMA-i bi se stoga trebale dodijeliti ovlasti izravnog prikupljanja podataka od sudionika na tržištu koji se odnose na zahtjeve za transparentnost prije i poslije trgovanja te izdavanje odobrenja za rad i nadzor pružatelja usluga dostave podataka. (45)Dodjelom tih nadležnosti ESMA-i omogućuje se upravljanje izdavanjem odobrenja za rad i nadzorom na središnjoj razini, čime bi se izbjegla aktualna situacija u kojoj veći broj mjesta trgovanja, sistematskih internalizatora, APA-a i CTP-a moraju dostavljati podatke većem broju nadležnih tijela, a koji bi se u tom slučaju dostavljali samo ESMA-i. Sustav kojim se upravlja na središnjoj razini bio bi vrlo koristan sudionicima na tržištu jer bi se njime osigurala veća razina transparentnosti podataka, zaštite ulagatelja i učinkovitosti tržišta. (46)Prenošenje ovlasti za prikupljanje podataka, izdavanje odobrenja za rad i nadzor s nadležnih tijela na ESMA-u ključno je i za druge zadaće koje ESMA obavlja u skladu s Uredbom (EU) br. 600/2014, primjerice nadzor tržišta, njezine privremene ovlasti za intervencije i ovlasti za upravljanje pozicijama te osiguravanje dosljednog poštovanja zahtjeva za transparentnost prije i poslije trgovanja . (47)Kako bi mogla učinkovito izvršavati svoje ovlasti u području obrade i pružanja podataka, ESMA bi trebala moći provoditi istrage i izravni nadzor. ESMA bi trebala moći izricati globe i periodične novčane kazne kako bi prisilila pružatelje usluga dostave podataka da prestanu s postupanjem koje čini povredu, da dostave potpune i točne informacije koje ona zatraži ili da pristanu na istragu ili izravni nadzor te izricati administrativne kazne ili druge administrativne mjere ako utvrdi da je osoba s namjerom ili iz nemara prekršila odredbe Uredbe (EU) br. 600/2014. (48)Financijski proizvodi za koje se upotrebljavaju ključne referentne vrijednosti dostupni su u svim državama članicama. Te su referentne vrijednosti stoga ključne za funkcioniranje financijskih tržišta i za financijsku stabilnost u Uniji. U okviru nadzora ključne referentne vrijednosti trebalo bi stoga uzeti u obzir sve moguće učinke u cjelini, i to ne samo u državi članici u kojoj je administrator smješten i u državama članicama u kojima su smješteni njezini doprinositelji nego i u cijeloj Uniji. Stoga je primjereno da ključne referentne vrijednosti nadzire ESMA na razini Unije. Kako bi se izbjeglo udvostručavanje zadaća, administratore ključnih referentnih vrijednosti trebala bi nadzirati samo ESMA, uključujući referentne vrijednosti koje nisu ključne, a kojima oni upravljaju. (49)Međutim, ako je referentna vrijednost od ključne važnosti samo u jednoj državi članici, moglo bi biti primjereno da ESMA, zbog činjenice da je nadležno tijelo te države članice bliže dotičnom tržištu, nadzor te referentne vrijednosti prenese, u cijelosti ili djelomično, na nadležno tijelo države članice u kojoj je smješten administrator, pod uvjetom da je prethodno za te potrebe pribavila suglasnost tog nadležnog tijela . (50)Budući da se na administratore ključnih vrijednosti i doprinositelje tim vrijednostima primjenjuju stroži zahtjevi nego na administratore ostalih referentnih vrijednosti i doprinositelje tim vrijednostima, Komisija ili ESMA trebale bi određivati referentne vrijednosti kao ključne, a Komisija bi ih trebala kodificirati. Budući da ona imaju najbolji pristup podacima i informacijama o referentnim vrijednostima koje nadziru, nacionalna nadležna tijela trebala bi obavijestiti Komisiju ili ESMA-u o referentnim vrijednostima koje, prema njihovu mišljenju, ispunjavaju kriterije za određivanje ključnih referentnih vrijednosti. . (51)Bilo je predviđeno da kolegiji nadzornih tijela pridonose usklađenoj primjeni pravila u skladu s Uredbom (EU) 2016/1011 i konvergenciji nadzorne prakse. Budući da je ESMA u izravnom kontaktu sa svim nacionalnim nadzornim tijelima ili je sastavljena od tih nadzornih tijela, kolegiji nadzornih tijela više neće biti potrebni. (52)Postupak određivanja referentne države članice za administratore referentnih vrijednosti koji su smješteni u trećim zemljama i koji podnose zahtjev za priznanje u Uniji zahtjevan je i dugotrajan za podnositelje zahtjeva i nacionalna nadležna tijela. Podnositelji zahtjeva mogu pokušati utjecati na određivanje u nadi da će se time otvoriti put nadzornoj arbitraži, što bi mogli učiniti i drugi administratori referentnih vrijednosti koji su smješteni u trećim zemljama koji traže pristup Uniji na temelju sustava prihvaćanja. Ti administratori referentnih vrijednosti mogli bi strateški izabrati svojeg pravnog zastupnika u državi članici za koju smatraju da ima manje strog nadzor. Usklađenim pristupom u okviru kojeg je ESMA nadležno tijelo za referentne vrijednosti trećih zemalja i njihove administratore izbjegavaju se ti rizici i trošak određivanja referentne države članice i naknadnog nadzora. Nadalje, preuzimanjem uloge nadležnog tijela za referentne vrijednosti trećih zemalja ESMA postaje pandan nadzornih tijela trećih zemalja u Uniji, čime se povećava djelotvornost i učinkovitost prekogranične suradnje.

(53)Mnogi administratori referentnih vrijednosti, a vjerojatno i većina njih, jesu banke ili društva koja pružaju financijske usluge i upravljaju novcem svojih klijenata. Kako se ne bi ugrozila borba Unije protiv pranja novca ili financiranja terorizma, preduvjet za sklapanje dogovora o suradnji s nadležnim tijelom na temelju sustava istovjetnosti trebao bi biti da država u kojoj se nalazi nadležno tijelo nije na popisu nadležnosti sa strateškim nedostacima u svojim nacionalnim sustavima borbe protiv pranja novca ili financiranja terorizma koji predstavljaju znatnu prijetnju financijskom sustavu Unije. (54)Gotovo sve referentne vrijednosti primjenjuju se u financijskim proizvodima koji su dostupni u nekoliko država članica, ako ne i u cijeloj Uniji. U cilju otkrivanja rizika povezanih s pružanjem referentnih vrijednosti koje možda više nisu pouzdane ili reprezentativne za stanje na tržištu ili u gospodarstvu koje se njima mjeri, nadležna tijela, uključujući ESMA-u, trebala bi prema potrebi surađivati i pomagati jedno drugome. (55)Zbog prirode dotičnih vrijednosnih papira i izdavatelja, određene vrste prospekata koji su sastavljeni u skladu s Uredbom (EU) 2017/1129 uključuju prekograničnu dimenziju unutar Unije, stupanj tehničke složenosti i/ili moguće rizike od regulatorne arbitraže koji su takvi da bi se centraliziranim nadzorom ESMA-e ostvarili djelotvorniji i učinkovitiji rezultati nego njihovim nadzorom na nacionalnoj razini. Konsolidacijom odobravanja tih prospekata i povezanih nadzornih i provedbenih aktivnosti na razini ESMA-e trebali bi se smanjiti troškovi usklađivanja i administrativne prepreke te istodobno povećati kvaliteta, dosljednost i učinkovitost nadzora u Uniji. (56)Privatni plasman nevlasničkih vrijednosnih papira važan je izvor kapitala za izdavatelje i prekogranične je prirode. Iako za privatni plasman kod kvalificiranih ulagatelja nije potreban prospekt, objava prospekta uvjet je za naknadno uvrštavanje za trgovanje na uređenom tržištu u skladu s Uredbom (EU) 2017/1129. Obveza objave prospekta nudi izdavateljima mogućnost odabira matične države članice kada je pojedinačna nominalna vrijednost nevlasničkih vrijednosnih papira veća od 1000 EUR. Budući da je pojedinačna nominalna vrijednost nevlasničkih vrijednosnih papira u okviru privatnih plasmana obično veća od 1000 EUR, time se omogućuje odabir povoljnijeg regulatornog okruženja. Dodjela ovlasti ESMA-i za odobravanje prospekata za tržišta na veliko za nevlasničke vrijednosne papire uvrštene za trgovanje na uređenom tržištu ili na njegovu određenom segmentu kojemu mogu pristupiti samo kvalificirani ulagatelji trebala bi pridonijeti ostvarenju dvostrukog cilja, odnosno uspostavi jednakih tržišnih uvjeta za ulagatelje i većem stupnju učinkovitosti tako što se u znatnoj mjeri pojednostavljuju postupci odobrenja. (57)Za odobravanje prospekata koji se odnose na vrijednosne papire osigurane imovinom i odobravanje prospekata koje su sastavili specijalizirani izdavatelji, kao što su društva za nekretnine, društva za iskorištavanje rudnih bogatstava, društva koja se temelje na znanstvenim istraživanjima ili brodarska društva, nacionalna nadležna tijela moraju imati vrlo specijalizirano osoblje koje u većini slučajeva rješava vrlo mali broj prospekata. Osim toga, određene nefinancijske informacije koje objavljuju specijalizirani izdavatelji nisu utvrđene u delegiranim aktima iz članka 13. Uredbe (EU) 2017/1129, nego ih utvrđuju nacionalna nadležna tijela na temelju svojih diskrecijskih prava. To je mogući izvor neučinkovitosti i regulatorne arbitraže. Dodjela ovlasti ESMA-i za odobravanje tih vrsta prospekata trebala bi , s jedne strane, osigurati jednake uvjete u pogledu objave informacija i ukloniti rizik od regulatorne arbitraže i, s druge strane, osigurati optimalnu alokaciju sredstava namijenjenih nadzoru na razini Unije tako što će ESMA postati centar stručnosti, čime će se povećati učinkovitost nadzora dotičnih prospekata. (58)Izdavatelji iz trećih zemalja koji sastavljaju prospekt u skladu s pravom Unije imaju određenu fleksibilnost u pogledu odabira matične države članice za potrebe odobravanja prospekta, čime se stvara rizik od biranja povoljnijeg nadzornog okruženja među državama članicama. Konsolidacija tih odobravanja na razini ESMA-e osigurala bi potpuno usklađeni pristup prema izdavateljima iz trećih zemalja i uklonila mogućnost regulatorne arbitraže. ESMA će stoga biti jedinstvena kontaktna točka u Uniji za izdavatelje iz trećih zemalja neovisno o tome u kojoj državi članici nude svoje vrijednosne papire ili traže uvrštenje za trgovanje. Time se ukida potreba za određivanjem matične države članice za izdavatelje iz trećih zemalja. (59)Trebalo bi izmijeniti sustav istovjetnosti za prospekte sastavljene u skladu s nacionalnim zakonodavstvom trećih zemalja kako bi se osiguralo da se ocjena istovjetnosti i naknadno donošenje odluke Komisije ne temelje samo na zahtjevima za informacije utvrđenima nacionalnim zakonodavstvom tih trećih zemalja već i na postojanju okvira na temelju kojeg nadzorno tijelo treće zemlje nadzire i odobrava prospekt , uključujući i njegove dopune, prema potrebi, i okvira za djelotvoran nadzor i provedbu ponuda i uvrštenja na tržište na temelju tih prospekata. U cilju usklađivanja s pristupom koji je Komisija utvrdila u svojem radnom dokumentu službi „EU equivalence decisions in financial services policy: an assessment” (SWD(2017) 102 final), Komisija bi trebala donošenje svojih odluke o istovjetnosti uvjetovati dodatnim uvjetima u cilju zaštite cjelovitosti tržišta u Uniji i promicanja unutarnjeg tržišta financijskih usluga te zajedničkih vrijednosti i regulatornih ciljeva na međunarodnoj razini. Ti uvjeti mogu sadržavati obvezu prema kojoj treća zemlja mora osigurati djelotvoran sustav istovjetnosti za priznavanje prospekata sastavljenih u skladu s Uredbom (EU) br. 2017/1129 ili mogućnost da ESMA-e surađuje s relevantnim nadzornim tijelom iz treće zemlje kako bi mogla kontinuirano nadzirati pravila te treće zemlje. (60)Ako je Komisija utvrdila da su pravni i nadzorni sustav treće zemlje koji se odnose na prospekte sastavljene u skladu s nacionalnim pravom te treće zemlje istovjetni i ako su ESMA i nadzorno tijelo te treće zemlje sklopili odgovarajući dogovor o suradnji, svaki prospekt koji je odobrilo nadzorno tijelo te treće zemlje i koji se upotrebljava u Uniji za provedbu javne ponude vrijednosnih papira ili za uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu trebao bi se podnijeti ESMA-i, dok se pravila za određivanje matične države članice ne bi se trebala primjenjivati. (61)Budući da se u skladu sa sustavom istovjetnosti predviđenim u Uredbi (EU) 2017/1129 nadležna tijela i ESMA moraju oslanjati na nadzorna tijela trećih zemalja u pogledu ponuda i uvrštenja za trgovanje u Uniji na temelju prospekta sastavljenog u skladu s pravilima treće zemlje, ta nadležna tijela i ESMA moraju biti sigurni da je u dotičnoj trećoj zemlji zajamčeno sprječavanje korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca i financiranja terorizma. Za te potrebe i kako se ne bi ugrozila borba Unije protiv pranja novca i/ili financiranja terorizma, preduvjet za sklapanje dogovora o suradnji između ESMA-e i nadzornog tijela treće zemlje na temelju sustava istovjetnosti predviđenog Uredbom (EU) 2017/1129 trebao bi biti da se treća zemlja ne nalazi na popisu nadležnosti sa strateškim nedostacima u svojim nacionalnim sustavima borbe protiv pranja novca ili financiranja terorizma koji predstavljaju znatnu prijetnju financijskom sustavu Unije. (62)ESMA bi trebala imati ovlasti izricati administrativne kazne ili poduzimati druge administrativne mjere kad je riječ o povredama Uredbe (EU) br. 2017/1129 koje se odnose na određene vrste prospekata koje ESMA odobrava na temelju ovlasti koje su joj dodijeljene. Ovom Uredbom trebalo bi stoga jasno definirati okvire tih administrativnih sankcija ili drugih administrativnih mjera koje bi trebale biti djelotvorne, proporcionalne i odvraćajuće. (63)Na ESMA-u bi trebalo prenijeti i ovlasti nadzora oglašavanja koje se odnosi na prospekte koje ESMA odobrava na temelju ovlasti koje su joj dodijeljene. ESMA bi trebala moći kontrolirati usklađenost tih oglašavanja. Međutim, ESMA bi takvu kontrolu uvijek trebala obavljati u pogledu svakog oglašavanja u državi članici čije je nadležno tijelo službeno zatražilo od ESMA-a da primijeni svoje ovlasti kontrole kada se prospekt koji je odobrila ESMA upotrebljava za ponudu ili uvrštenje u njezinoj nadležnosti. ESMA bi za obavljanje te zadaće trebala raspolagati odgovarajućim ljudskim resursima koji posjeduju dovoljno znanja o relevantnim nacionalnim pravilima o zaštiti potrošača. (64)ESMA bi trebala provjeravati i odobravati sve vrste prospekata definirane u ovom Uredbom koji se podnose na odobrenje od datuma primjene ove Uredbe. Nadležno tijelo trebalo bi i dalje nadzirati vrste prospekata definirane u ovoj Uredbi koje je nadležno tijelo odobrilo prije datuma primjene ove Uredbe ili koji su podneseni na odobrenje nadležnom tijelu, ali koji još nisu na taj datum odobreni. Kako bi se izbjegle moguće nejasnoće, taj bi se nadzor trebao primjenjivati na postupak provjere i odobravanja prospekata koji još nisu odobreni i na sve zadaće odobravanja i obavješćivanja koje se odnose na povezane dopune i konačne uvjete, prema potrebi. (65)Primjereno je odrediti razuman rok za poduzimanje potrebnih mjera za uspostavu predviđene upravljačke strukture i za izradu delegiranih i provedbenih akata kako bi se europskim nadzornim tijelima i drugim dotičnim stranama omogućilo da primjenjuju pravila uvedena ovom Uredbom. (66)Uredbu (EU) br. 1093/2010; Uredbu (EU) br. 1094/2010; Uredbu (EU) br. 1095/2010; Uredbu (EU) br. 345/2013; Uredbu (EU) br. 346/2013; Uredbu (EU) br. 600/2014; Uredbu (EU) br. 2015/760; Uredbu (EU) 2016/2011; Uredbu (EU) 2017/1129 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, DONIJELI SU OVU UREDBU: Članak 1.

Izmjene Uredbe (EU) br. 1093/2010 Uredba (EU) 1093/2010 mijenja se kako slijedi: (1)Članak 1. mijenja se kako slijedi: (a)stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: „2. Tijelo djeluje u okviru ovlasti koje su mu dodijeljene ovom Uredbom te u okviru područja primjene Direktive 2002/87/EZ, Direktive 2008/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća*, Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća, Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća, Direktive 2014/49/EU Europskog parlamenta i Vijeća**, Direktive 2014/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća***, Uredbe (EU) 2015/847**** Europskog parlamenta i Vijeća*****, Direktive (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća ****** i, u mjeri u kojoj se ti akti primjenjuju na kreditne i financijske institucije i nadležna tijela koja ih nadziru, u okviru relevantnih dijelova Direktive 2002/65/EZ i i Direktive (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća*******, uključujući sve direktive, uredbe i odluke koje se temelje na tim aktima, te u okviru bilo kojeg drugog zakonski obvezujućeg akta Unije kojim se Tijelu dodjeljuju zadaće. Tijelo djeluje i u skladu s Uredbom Vijeća (EU) br. 1024/2013********.

* Direktiva 2008/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o ugovorima o potrošačkim kreditima i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 87/102/EEZ (SL L 133, 22.5.2008., str. 66.). **Direktiva 2014/49/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o sustavima osiguranja depozita Tekst značajan za EGP (SL L 173, 12.6.2014., str. 149.). *** Direktiva 2014/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o usporedivosti naknada povezanih s računima za plaćanje, prebacivanju računa za plaćanje i pristupu računima za plaćanje s osnovnim uslugama Tekst značajan za EGP (SL L 257, 28.8.2014., str. 214.). **** Uredba (EU) 2015/847 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o informacijama koje su priložene prijenosu novčanih sredstava i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1781/2006 (SL L 141, 5.6.2015., str. 1.). **** Direktiva (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o platnim uslugama na unutarnjem tržištu, o izmjeni direktiva 2002/65/EZ, 2009/110/EZ i 2013/36/EU te Uredbe (EU) br. 1093/2010 i o stavljanju izvan snage Direktive 2007/64/EZ (SL L 337, 23.12.2015., str. 35.). ***** Direktiva (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (SL L 141, 5.6.2015., str. 73.). *****Uredba Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (SL L 287, 29.10.2013, str. 63.).”; (b)U članku 1. stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak: „Tijelo djeluje u okviru ovlasti koje su mu dodijeljene ovom Uredbom te u okviru područja primjene Direktive (EU) 2015/849(*) Europskog parlamenta i Vijeća u mjeri u kojoj se ta Direktiva primjenjuje na subjekte financijskog sektora i nadležna tijela koja ih nadziru. EBA isključivo u tu svrhu obavlja zadaće koje su na temelju bilo kojeg zakonski obvezujućeg akta Unije povjerene Europskom nadzornom tijelu za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje osnovanom Uredbom (EU) br. 1094/2010 ili Europskom nadzornom tijelu za vrijednosne papire i tržišta kapitala osnovanom Uredbom (EU) br. 1095/2010. Pri obavljanju tih zadaća Tijelo obavješćuje ta nadzorna tijela o svojim aktivnostima koje se odnose na bilo koji subjekt koji je „financijska institucija” kako je definirano u članku 4. stavku 1. Uredbe (EU) br. 1094/2010 ili „sudionik financijskih tržišta” kako je definirano u članku 4. stavku 1. Uredbe (EU) br. 1095/2010.”; (*) Direktiva (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (SL L 141, 5.6.2015., str. 73.)”; (2)U članku 2. stavku 5. dodaje se sljedeći podstavak: „Upućivanja na nadzor u ovoj Uredbi obuhvaćaju aktivnosti svih nadležnih tijela koje se provode u skladu sa zakonodavnim aktima iz članka 1. stavka 2.”; (3)Članak 4. mijenja se kako slijedi: (a) točka (1) zamjenjuje se sljedećim: „(1) financijske institucije” znači svako društvo koje podliježe regulaciji i nadzoru u skladu s aktima Unije iz članka 1. stavka 2;”; (aa) umeće se sljedeća točka 1.a: „1.a „subjekti financijskog sektora” znači bilo koji subjekt na koji se primjenjuje Direktiva (EU) 2015/849 i koji je „financijska institucija” kako je definirano u članku 4. stavku 1. Uredbe (EU) br. 1094/2010 ili „sudionik financijskih tržišta” kako je definirano u članku 4. stavku 1. Uredbe (EU) br. 1095/2010.”; (b) točka (2) podtočka i. zamjenjuje se sljedećim: „i. nadležna tijela kako su definirana u članku 4. stavku 1. točki 40. Uredbe (EU) br. 575/2013, uključujući Europsku središnju banku u pogledu pitanja koja se odnose na zadaće koje su joj dodijeljene Uredbom (EU) br. 1024/2013;”; (c) točka (2) podtočka ii. zamjenjuje se sljedećim:

„ii. u smislu direktiva 2002/65/EZ i (EU) 2015/849 nadležna tijela i tijela koja su nadležna osigurati da zahtjeve iztih te Direktive ispunjavaju kreditne i financijske institucije; ii.a u smislu Direktive (EU) 2015/849 nadležna tijela i tijela koja nadziru financijske institucije i nadležna su osigurati da one ispunjavaju zahtjeve iz te direktive”; (d) točka (2) podtočka iii. zamjenjuje se sljedećim: „iii. s obzirom na sustave osiguranja depozita, tijela koja upravljaju sustavima osiguranja depozita u skladu s Direktivom 2014/49/EU Europskog parlamenta i Vijeća ili, ako poslovanjem sustava osiguranja depozita upravlja privatno društvo, tijelo javne vlasti koje nadzire te sustave u skladu s tom Direktivom i relevantna upravna tijela navedena u toj Direktivi; i”; (e) u točki (2) dodaju se sljedeće podtočke v. i vi.: „v. nadležna tijela iz Direktive 2014/17/EU; Uredbe 2015/751, Direktive EU 2015/2366, Direktive 2009/110/EZ, Uredbe (EZ) br. 924/2009 i Uredbe (EU) br. 260/2012; vi. tijela ili javna tijela vlasti iz članka 20. Direktive 2008/48/EZ.”; (4)Članak 6. mijenja se kako slijedi: (a) točka (2) zamjenjuje se sljedećim: „(2) Izvršni odbor, koji obavlja zadaće navedene u članku 47.;”; (b) točka (4) briše se. (5) Članak 8. mijenja se kako slijedi: (a) stavak 1. mijenja se kako slijedi: i. sljedeća točka (aa) zamjenjuje se sljedećim: (1) „(aa) izrađuje i ažurira Unijin priručnik o nadzoru financijskih institucija u Uniji;”; ii. umeće se sljedeća točka (ab): (2)„(ab) izrađuje i ažurira Unijin priručnik o sanaciji za potrebe sanacije financijskih institucija u Uniji u kojem se utvrđuju najbolja praksa nadzora i visokokvalitetne metodologije i postupci;”; iii. točke (e) i (f) zamjenjuju se sljedećim: (3)„(e) organizira i provodi revizije nadležnih tijela te u tom kontekstu izdaje smjernice i preporuke te utvrđuje najbolje prakse radi što bolje usklađenosti rezultata nadzora; (4)(f) prati i ocjenjuje tržišna kretanja u području svoje nadležnosti uključujući, prema potrebi, kretanja trendova kreditiranja, posebno, građanstva i malih i srednjih poduzeća i u području inovativnih financijskih usluga;”;

iv. točka (h) zamjenjuje se sljedećim: (5)„(h) potiče zaštitu deponenata, potrošača i ulagatelja;”; v. umeće se sljedeća točka (l): „(l) pridonosi sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma.”; (b) u stavku 1.a umeće se sljedeća točka (c): „(c) uzima u obzir tehnološke inovacije, inovativne i održive poslovne modele te integraciju okolišnih, društvenih i upravljačkih čimbenika.”; (c) u stavku 2. mijenja se sljedeće: i. umeće se točka (ca): „(ca) izdavanje preporuka utvrđenih u člancima 29.a i 31.a;”; ii. točka (h) zamjenjuje se sljedećim: „(h) prikupljanje potrebnih informacija o financijskim institucijama kako je predviđeno u člancima 35. i 35.b;”; (6)Članak 9. mijenja se kako slijedi: stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: „2. Tijelo prati nove i postojeće financijske aktivnosti i može donositi smjernice i preporuke radi promicanja sigurnosti i dobrog funkcioniranja tržišta te konvergencije regulatornih i nadzornih praksi.”; stavak 4. zamjenjuje se sljedećim: „4. Tijelo kao svoj sastavni dio osniva Odbor za financijske inovacije, koji okuplja sva relevantna nacionalna nadležna tijela i tijela nadležna za zaštitu potrošača, radi koordiniranog pristupa regulatornom i nadzornom postupanju prema novim ili inovativnim financijskim aktivnostima te pružanja savjeta koje Tijelo iznosi Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji. Tijelo može u Odbor uključiti i nacionalna tijela nadležna za zaštitu podataka.”; (6a) Umeću se sljedeći članci 9.a i 9.b: „Članak 9.a

Posebne zadaće koje se odnose na borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma 1.Tijelo preuzima vodeću ulogu u promicanju integriteta, transparentnosti i sigurnosti u financijskom sustavu na način da donosi mjere za sprečavanje i borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma, među ostalim tako što: (a)prikuplja informacije od nadležnih tijela koje se odnose na nedostatke utvrđene u procesima i postupcima, upravljačkim aranžmanima, procjenama sposobnosti i primjerenosti, poslovnim modelima i aktivnostima subjekata financijskog sektora u cilju sprečavanja pranja novca i financiranja terorizma te mjere koje donesu nadležna tijela. Nadležna tijela sve te informacije dostavljaju Tijelu uz poštovanje svih ostalih obveza u skladu s člankom 35. Tijelo blisko surađuje s financijsko-obavještajnim jedinicama:

(b)izrađuje zajedničke standarde za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma u financijskom sektoru i promiče njihovu dosljednu provedbu; (c)prati tržišna kretanja i procjenjuje rizike od pranja novca i financiranja terorizma u financijskom sektoru. 2.Tijelo izrađuje i ažurira centraliziranu bazu podataka s informacijama prikupljenima u skladu sa stavkom 1. točkom (a). Tijelo jamči analizu informacija te njihovu dostupnost nadležnim tijelima na temelju načela nužnosti pristupa infomacijama i njihove povjerljivosti. 3.Tijelo promiče konvergenciju nadzornih procesa iz Direktive (EU) 2015/849, među ostalim tako što provodi periodične stručne preglede u skladu s člankom 30. Ako se tijekom takvog pregleda otkriju ozbiljni nedostaci u identifikaciji, procjeni ili uklanjanju rizika od pranja novca i financiranja terorizma i nadležno tijelo ne poduzme mjere kako bi provelo daljnje mjere navedene u izvješću iz članka 30. stavka 3., Tijelo o tome obavješćuje Europski parlament, Vijeće i Komisiju. 4.Tijelo redovito provodi procjene rizika koji se odnose na nadležna tijela stavljanjem glavnog naglaska na nadležna tijela iz članka 4. točke (2) podtočke ii.a radi testiranja njihovih strategija i resursa za uklanjanje i praćenje najvažnijih nastalih rizika povezanih s pranjem novca i financiranjem terorizma. Tijelo Komisiju obavješćuje o ishodima tih procjena rizika, među ostalim tako što analizu tih ishoda uključuje u mišljenje koje je obvezno podnijeti u skladu s člankom 6. stavkom 5. Direktive (EU) 2015/849. 5.U bitnim slučajevima pranja novca i financiranja terorizma koji utječu na prekogranična pitanja s trećim zemljama Tijelo ima vodeću ulogu u olakšavanju suradnje nadležnih tijela iz Unije i relevantnih tijela iz trećih zemalja. 6.Tijelo osniva trajni interni odbor za sprečavanje pranja novca i borbu protiv financiranja terorizma koji koordinira mjere u cilju sprečavanja pranja novca i financiranja terorizma i izrade nacrta odluka koje Tijelo treba donijeti u skladu s člankom 44. 7.Odborom predsjeda predsjednik Odbora nadzornih tijela i sastoji se od rukovoditelja nadležnih tijela i tijela koja su nadležna osigurati da financijske institucije ispunjavaju zahtjeve iz Direktive (EU) 2015/849. Nadalje, Komisija, ESRB, Nadzorni odbor Europske središnje banke, Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje i Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala mogu imenovati svatko svojeg predstavnika na visokoj razini da sudjeluje kao promatrač na sastancima odbora.”; Članak 9.b

Zahtjev za istragu u vezi sa sprečavanjem pranja novca i financiranja terorizma 1.Kad je riječ o predmetima koji se odnose na sprečavanje korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca i financiranja terorizma u skladu s Direktivom (EU) 2015/849, Tijelo može, ako ima naznake o postojanju bitnih povreda, zatražiti od nadležnog tijela iz članka 4. točke (2) podtočke ii.a da istraži je li subjekt financijskog sektora prekršio pravo Unije i, ako se to pravo sastoji od direktiva ili se njime izričito dopuštaju različite mogućnosti državama članicama, prekršio nacionalne propise kojima se te direktive prenose ili utvrđuje primjena različitih mogućnosti dopuštenih državama članicama na temelju prava Unije, te da razmotri izricanje sankcija tom subjektu zbog tih povreda. Ono može, prema potrebi, od nadležnog tijela iz članka 4. točke (2) podtočke ii.a zatražiti i da razmotri donošenje pojedinačne odluke upućene tom subjektu financijskog sektora u kojoj od njega zahtijeva da poduzme sve potrebne mjere kako bi ispunio svoje obveze u skladu s izravno primjenjivim pravom Unije ili u skladu s nacionalnim propisima kojima se te direktive prenose ili utvrđuje primjena različitih mogućnosti dopuštenih državama članicama na temelju prava Unije, uključujući prestanak svakog djelovanja. 2.Nadležno tijelo ispunjava obvezu iz zahtjeva koji mu je upućen u skladu sa stavkom 1. i u roku od deset dana obavješćuje Tijelo o mjerama koje je poduzeo ili koje namjerava poduzeti kako bi ispunio obvezu iz tog zahtjeva. 3.Ne dovodeći u pitanje ovlasti Komisije na temelju članka 258. UFEU-a, ako nadležno tijelo ne postupi u skladu sa stavkom 2. ovog članka, primjenjuje se stavak 17.”; (7)Članak 16. mijenja se kako slijedi: (a) u stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak: „Tijelo može smjernice i preporuke uputiti i tijelima država članica koja u ovoj Uredbi nisu definirana kao nadležna tijela, ali su ovlaštena osigurati primjenu akata iz članka 1. stavka 2. (b) stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: „2. Tijelo, osim u iznimnim okolnostima, provodi otvorena javna savjetovanja o smjernicama i preporukama koje izdaje te analizira potencijalne povezane troškove i koristi njihova izdavanja. Ta su savjetovanja i analize proporcionalne u odnosu na područje primjene, prirodu i učinak smjernica i preporuka. Tijelo, osim u iznimnim okolnostima, traži i mišljenja ili savjete Interesne skupine za bankarstvo iz članka 37.”; (c) u stavku 4. dodaje se sljedeća rečenica: „U izvješću se objašnjava i kako je Tijelo obrazložilo izdavanje svojih smjernica i preporuka te navodi sažetak rezultata javnog savjetovanja o tim smjernicama i preporukama.”;

(d) dodaje se sljedeći stavak 5.: „5. Ako dvije trećine članova Interesne skupine za bankarstvo smatra da je Tijelo izdavanjem određenih smjernica ili preporuka prekoračilo svoje ovlasti, oni o tome mogu Komisiji dostaviti svoje obrazloženo mišljenje. Komisija od Tijela zahtijeva obrazloženje izdavanja predmetnih smjernica ili preporuka. Komisija po primitku obrazloženja od Tijela ocjenjuje je li područje primjene smjernica ili preporuka u skladu s ovlastima Tijela. Ako smatra da je Tijelo prekoračilo svoje ovlasti i nakon što Tijelu pruži priliku za očitovanje, Komisija može donijeti provedbenu odluku kojom se od Tijela zahtijeva povlačenje predmetnih smjernica ili preporuka. Odluka Komisije objavljuje se.”; (8) Članak 17. mijenja se kako slijedi: (a)u stavku 2. dodaju se sljedeći podstavci: „Ne dovodeći u pitanje ovlasti iz članka 35., Tijelo može izravno uputiti opravdan i obrazložen zahtjev za informacije drugim nadležnim tijelima ili relevantnim financijskim institucijama kad god to smatra potrebnim u svrhu istražnog postupka o navodnoj povredi ili neprimjeni prava Unije. Ako se takav zahtjev upućuje financijskim institucijama, u obrazloženom se zahtjevu objašnjava zašto su informacije potrebne u svrhu istražnog postupka o navodnoj povredi ili neprimjeni prava Unije. Primatelji takvog zahtjeva bez odgode dostavljaju Tijelu jasne, točne i potpune informacije. Ako se zahtjev za informacije upućuje financijskoj instituciji, Tijelo o tom zahtjevu obavješćuje relevantno nadležno tijelo. Nadležna tijela pružaju Tijelu, na njegov zahtjev, pomoć pri prikupljanju informacija.”; (b)stavci 6. i 7. zamjenjuju se sljedećim: „6. Ne dovodeći u pitanje ovlasti Komisije iz članka 258. UFEU-a, ako se nadležno tijelo ne uskladi s formalnim mišljenjem iz stavka 4. u razdoblju koje je u njemu navedeno te ako je potrebno pravodobno ispraviti takvu neusklađenost kako bi se održali ili ponovno uspostavili neutralni uvjeti tržišnog natjecanja ili osiguralo uredno funkcioniranje i cjelovitost financijskog sustava, Tijelo može, ako su relevantni zahtjevi iz akata navedenih u članku 1. stavku 2. izravno primjenjivi na financijske institucije, donijeti pojedinačnu odluku upućenu financijskoj instituciji ili, u kontekstu pitanja povezanih sa sprečavanjem i borbom protiv pranja novca i financiranja terorizma, subjektu financijskog sektora u kojoj zahtijeva da provede sve potrebne mjere kako bi ispunio svoje obveze na temelju prava Unije, uključujući prestanak svakog djelovanja. Kad je riječ o pitanjima koja se odnose na sprečavanje korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca i financiranja terorizma, kad se relevantni zahtjevi iz akata iz članka 1. stavka 2. ne primjenjuju izravno na subjekte financijskog sektora, Tijelo može donijeti odluku u kojoj od nadležnog tijela zahtijeva da se uskladi s formalnim mišljenjem iz stavka 4. u razdoblju koje je u njemu navedeno. Ako nadležno tijelo na poštuje tu odluku, Tijelo može donijeti i odluku u skladu s prvim podstavkom. U tu svrhu Tijelo primjenjuje relevantno pravo Unije, a kada se to pravo sastoji od direktiva, primjenjuje nacionalno zakonodavstvo kojim su te direktive prenesene. Ako se relevantno pravo Unije sastoji od uredbi i ako se u tim uredbama koje su na snazi izričito dopuštaju različite mogućnosti državama članicama, Tijelo primjenjuje i nacionalno zakonodavstvo kojim se utvrđuje primjena tih mogućnosti. Odluka Tijela mora biti u skladu s formalnim mišljenjem koje je izdala Komisija u skladu s ovim člankom stavkom 4. 7. Odluke koje su donesene u skladu sa stavkom 6. imaju prednost nad svim prethodnim odlukama koje su o istom pitanju donijela nadležna tijela. Kada se poduzimaju mjere u vezi s pitanjima koja su predmet formalnog mišljenja u skladu s ovim člankom stavkom 4. ili donose odluke u skladu sa stavkom 6., nadležna tijela moraju se uskladiti s formalnim mišljenjem ili odlukom, ovisno o slučaju.”; (9)Članak 19. mijenja se kako slijedi: (a) stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: „1. U slučajevima koji su navedeni u aktima Unije iz članka 1. stavka 2. i ne dovodeći u pitanje ovlasti iz članka 17., Tijelo može pomoći nadležnim tijelima u postizanju dogovora u skladu s postupkom utvrđenim u stavcima od 2. do 4. u bilo kojim od sljedećih okolnosti: (a) na zahtjev jednog ili više dotičnih nadležnih tijela, kada se nadležno tijelo ne slaže s postupkom ili sadržajem mjere, predložene mjere ili s nedjelovanjem drugog nadležnog tijela; (b) na vlastitu inicijativu, kada je postojanje spora među nadležnim tijelima moguće utvrditi na temelju objektivnih kriterija. Kada se aktima iz članka 1. stavka 2. zahtijeva zajednička odluka nadležnih tijela, u nedostatku zajedničke odluke tih tijela donesene u rokovima utvrđenima u tim aktima, postojanje spora utvrđuje se na temelju pretpostavke”.;

(b) umeću se sljedeći članci 1.a i 1.b: „1.a Dotična nadležna tijela u sljedećim slučajevima bez odgode obavješćuju Tijelo o nepostizanju dogovora: (a) kada je rok za postizanje dogovora nadležnih tijela utvrđen u aktima Unije iz članka 1. stavka 2. a nastupi raniji od sljedećih događaja: i. rok je istekao; ii. jedno ili više dotičnih nadležnih tijela donijelo je zaključak o postojanju spora na temelju objektivnih kriterija; (b) kada rok za postizanje dogovora nadležnih tijela nije utvrđen u aktima Unije iz članka 1. stavka 2. a nastupi raniji od sljedećih događaja: i. jedno ili više dotičnih nadležnih tijela donijelo je zaključak o postojanju spora na temelju objektivnih kriterija; ili ii. protekla su dva mjeseca od datuma na koji je nadležno tijelo primilo zahtjev od drugog nadležnog tijela za poduzimanje određenih mjera radi usklađenosti s tim aktima Unije, a tijelo koje je primilo zahtjev još nije donijelo odluku kojom se odgovara na taj zahtjev. 1.b Predsjednik utvrđuje treba li Tijelo postupiti u skladu sa stavkom 1. Ako intervenira na vlastitu inicijativu, Tijelo o tome obavješćuje dotična nadležna tijela. Dok se čeka odluka Tijela u skladu s postupkom utvrđenim u članku 47. stavku 3.a i kada se aktima iz članka 1. stavka 2. zahtijeva donošenje zajedničke odluke, sva nadležna tijela koja sudjeluju u zajedničkom odlučivanju odgađaju svoje pojedinačne odluke. Ako Tijelo donese odluku o djelovanju, sva nadležna tijela koja sudjeluju u zajedničkom odlučivanju odgađaju svoje odluke sve do zaključenja postupka iz stavaka 2. i 3.”; (c) stavak 3. zamjenjuje se sljedećim: „Ako dotična nadležna tijela tijekom faze mirenja iz stavka 2. ne uspiju postići dogovor, Tijelo može donijeti odluku kojom se od tih tijela zahtijeva da poduzmu određenu mjeru ili da se suzdrže od poduzimanja određene mjere radi rješavanja tog pitanja kako bi se osigurala usklađenost s pravom Unije. Odluka Tijela obvezujuća je za dotična nadležna tijela. Tijelo tom odlukom može od nadležnih tijela zahtijevati opoziv ili izmjenu odluke koju su donijela ili primjenu ovlasti koje su im dodijeljene u skladu s relevantnim pravom Unije.”; (d) umeće se sljedeći stavak 3.a: „3.a Tijelo obavješćuje nadležna tijela o zaključenju postupaka provedenih u skladu sa stavcima 2. i 3. zajedno sa svojom odlukom donesenom u skladu sa stavkom 3.”; (e) stavak 4. zamjenjuje se sljedećim: „4. Ne dovodeći u pitanje ovlasti Komisije na temelju članka 258. Ugovora, kada nadležno tijelo ne postupi u skladu s odlukom Tijela i time ne uspije osigurati usklađenost postupanja financijske institucije sa zahtjevima koji se na njega izravno primjenjuju na temelju akata iz članka 1. stavka 2., Tijelo može donijeti pojedinačnu odluku upućenu financijskoj instituciji kojom se od njega zahtijeva da poduzme potrebnu mjeru radi postupanja u skladu s obvezama na temelju prava Unije, uključujući prestanak bilo kakve prakse.”. „4. Ne dovodeći u pitanje ovlasti Komisije iz članka 258. UFEU-a, ako se nadležno tijelo ne uskladi s odlukom Tijela te time ne osigura da financijska institucija ili, u kontekstu pitanja povezanih sa sprečavanjem i borbom protiv pranja novca i financiranja terorizma, subjekt financijskog sektora zadovoljava zahtjeve koji su izravno na nju primjenjivi na temelju akata iz članka 1. stavka 2., Tijelo može donijeti pojedinačnu odluku upućenu toj financijskoj instituciji ili, tom subjektu financijskog sektora u kojoj zahtijeva da provede sve potrebne mjere kako bi ispunilo svoje obveze na temelju prava Unije, uključujući prestanak bilo kakve prakse. Kad je riječ o pitanjima koja se odnose na sprečavanje korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca i financiranja terorizma, Tijelo može donijeti odluku u skladu s prvim podstavkom ako se relevantni zahtjevi iz akata iz članka 1. stavka 2. ne primjenjuju izravno na subjekte financijskog sektora. U tu svrhu Tijelo primjenjuje relevantno pravo Unije, a kada se to pravo Unije sastoji od direktiva, primjenjuje nacionalno zakonodavstvo kojim su te direktive prenesene. Ako se relevantno pravo Unije sastoji od uredbi i ako se u tim uredbama koje su na snazi izričito dopuštaju različite mogućnosti državama članicama, Tijelo primjenjuje i nacionalno zakonodavstvo kojim se utvrđuje primjena tih mogućnosti.”; (10)Članak 22. mijenja se kako slijedi: (a), stavak 1.a briše se;

(b)u stavku 4. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim: „Tijelo u tu svrhu može primijeniti ovlasti koje su mu dodijeljene na temelju ove Uredbe, uključujući članke 35. i 35.b.”. (11)Članak 29. mijenja se kako slijedi: (a) stavak 1. mijenja se kako slijedi: i. umeće se sljedeća točka (aa): „(aa) donosi strateški plan nadzora u skladu s člankom 29.a;”; ii. točka (b) zamjenjuje se sljedećim: „(b) promiče učinkovitu bilateralnu i multilateralnu razmjenu informacija među nadležnim tijelima o svim relevantnim pitanjima, uključujući prema potrebi kibersigurnost i kibernapade, u potpunosti poštujući primjenjive odredbe o povjerljivosti i zaštiti podataka koje su predviđene relevantnim zakonodavstvom Unije;”; iii. točka (e) zamjenjuje se sljedećim: „(e) uspostavlja sektorske i međusektorske programe izobrazbe, među ostalim i o tehnološkim inovacijama, olakšava razmjenu osoblja i potiče nadležna tijela na češću primjenu sustava upućivanja zaposlenika i ostalih instrumenata;”; (b) u stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak: „Tijelo radi uspostave zajedničke kulture u području nadzora izrađuje i ažurira Unijin priručnik o nadzoru financijskih institucija u Uniji, uzimajući u obzir, među ostalim, promjene poslovnih praksi i poslovnih modela financijskih institucija. Tijelo izrađuje i ažurira Unijin priručnik o sanaciji za potrebe sanacije financijskih institucija u Uniji. U Unijinu priručniku o nadzoru i u Unijinu priručniku o sanaciji utvrđuje se najbolja nadzorna praksa i opisuju se visokokvalitetne metodologije i postupci.”; (12)Umeće se sljedeći članak 29.a: „Članak 29.a Strateški plan nadzora 1. Nakon početka primjene Uredbe [XXX umetnuti upućivanje na Uredbu o izmjeni] i zatim svake tri godine najkasnije do 31. ožujka, Tijelo upućuje preporuke nadležnim tijelima u kojima se navode strateški ciljevi i prioriteti nadzora („strateški plan nadzora”) uzimajući u obzir prijedloge nadležnih tijela. Tijelo dostavlja strateški plan nadzora Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji, za njihovu informaciju, i objavljuje ga na svojim internetskim stranicama. U strateškom planu nadzora utvrđuju se specifični prioriteti nadzornih aktivnosti radi promicanja usklađenih, učinkovitih i djelotvornih nadzornih praksi te zajedničke, ujednačene i usklađene primjene prava Unije i radi praćenja mikro-bonitetnih trendova, potencijalnih rizika i osjetljivosti utvrđenih u skladu s člankom 32. 2. Svako nadležno tijelo svake godine do 30. rujna dostavlja nacrt godišnjeg programa rada za sljedeću godinu Tijelu na očitovanje i u programu posebno obrazlaže usklađenost nacrta programa rada sa strateškim planom nadzora. Nacrt godišnjeg programa rada sadržava specifične ciljeve i prioritete nadzornih aktivnosti te kvantitativne i kvalitativne kriterije za odabir financijskih institucija, tržišnih praksi i ponašanja te financijskih tržišta koji će biti predmet nadzora nadležnog tijela koje podnosi nacrt programa rada u godini na koju se taj program rada odnosi. 3. Tijelo ocjenjuje nacrt programa rada i, u slučaju bitnih rizika za ostvarenje prioriteta utvrđenih u strateškom planu nadzora, upućuje preporuke relevantnom nadležnom tijelu radi usklađenja njegova godišnjeg programa rada sa strateškim planom nadzora.

Nadležna tijela do 31. prosinca svake godine donose svoj godišnji program rada, uzimajući u obzir te preporuke. 4. Svako nadležno tijelo do 31. ožujka svake godine dostavlja Tijelu izvješće o provedbi godišnjeg programa rada. Izvješće sadržava najmanje sljedeće informacije: (a) opis nadzornih aktivnosti i izravnog nadzora financijskih institucija, tržišnih praksi i ponašanja te financijskih tržišta, i administrativnih mjera i sankcija izrečenih financijskim institucijama koje su odgovorne za povredu prava Unije i nacionalnog prava; (b) opis aktivnosti koje su provedene, a nisu bile predviđene u godišnjem programu rada; (c) popis aktivnosti koje su bile predviđene u godišnjem programu rada, ali nisu provedene, te ciljeva iz programa koji nisu ostvareni, uz obrazloženje neprovođenja tih aktivnosti i neostvarenja tih ciljeva. 5. Tijelo ocjenjuje izvješća nadležnih tijela o provedbi plana rada. U slučaju bitnih rizika za neostvarenje prioriteta utvrđenih u strateškom planu nadzora, Tijelo upućuje preporuke svakom nadležnom tijelu o načinu otklanjanja relevantnih nedostataka u njegovim aktivnostima. Tijelo na temelju tih izvješća i vlastite procjene rizika utvrđuje aktivnosti nadležnih tijela koje su od ključne važnosti za provedbu strateškog plana nadzora te prema potrebi provjerava te aktivnosti u skladu s člankom 30. 6. Tijelo javno objavljuje najbolje prakse koje utvrdi tijekom ocjenjivanja godišnjih programa rada.”; (13)Članak 30. mijenja se kako slijedi: (a) naslov članka zamjenjuje se sljedećim: „Provjere aktivnosti nadležnih tijela”; (b) stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: „1. Tijelo periodički provjerava neke ili sve aktivnosti nadležnih tijela radi dodatnog usklađivanja rezultata nadzora. Tijelo u tu svrhu izrađuje metode za objektivnu procjenu i usporedbu nadležnih tijela kod kojih je provedena provjera aktivnosti. Pri provjeri aktivnosti u obzir se uzimaju postojeće informacije i provedene evaluacije dotičnog nadležnog tijela, uključujući sve informacije koje su Tijelu dostavljene u skladu s člankom 35., te sve informacije od dionika.”; (c) umeće se sljedeći stavak: 1.a. Za potrebe ovog članka, Tijelo osniva odbor za provjere aktivnosti, čiji su članovi isključivo osoblje Tijela. Tijelo može određene zadaće ili odluke delegirati odboru za provjere aktivnosti. (d) stavak 2. mijenja se kako slijedi: i. uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećim: „Provjere uključuju, ali se ne ograničavaju na procjenu sljedećeg:”; ii. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a) adekvatnosti resursa, stupnja neovisnosti te sustava upravljanja nadležnog tijela, s posebnim naglaskom na učinkovitoj primjeni akata Unije iz članka 1. stavka 2., te kapaciteta za odgovor na tržišna kretanja;”; (e) stavak 3. zamjenjuje se sljedećim: „3. Tijelo izrađuje izvješće o rezultatima provjere aktivnosti. U izvješću se objašnjavaju i navode daljnje mjere koje bi trebalo provesti nakon provjere aktivnosti. Te se daljnje mjere mogu donijeti u obliku smjernica i preporuka, u skladu s člankom 16., te mišljenja, u skladu s člankom 29. stavkom 1. točkom (a). U skladu s člankom 16. stavkom 3., nadležna tijela poduzimaju sve kako bi uskladila svoje postupanje s donesenim smjernicama i preporukama. Ako nadležna tijela ne poduzmu korake radi provođenja daljnjih mjera navedenih u izvješću, Tijelo objavljuje dodatno izvješće o neprovođenju mjera. Pri izradi nacrta regulatornih tehničkih standarda ili nacrta provedbenih tehničkih standarda u skladu s člancima od 10. do 15. ili smjernica ili preporuka u skladu s člankom 16., Tijelo uzima u obzir rezultate provjere aktivnosti, kao i sve druge informacije koje je prikupilo pri obavljanju svojih zadaća, kako bi osiguralo konvergenciju najkvalitetnijih nadzornih praksi.”; (f) umeće se sljedeći stavak 3.a: „3.a Tijelo dostavlja Komisiji mišljenje u kojem na temelju rezultata provjera aktivnosti ili svih drugih informacija koje je prikupilo pri obavljanju svojih zadaća razmatra je li potrebno daljnje usklađivanje propisa koji se primjenjuju na financijske institucije ili nadležna tijela.”; (g) stavak 4. zamjenjuje se sljedećim: 4. Tijelo objavljuje izvješća iz stavka 3., uključujući izvješće o neprovođenju mjera, osim ako bi njegovo objavljivanje podrazumijeval