OBRAZLOŽENJE

1.KONTEKST PRIJEDLOGA

•Razlozi i ciljevi prijedloga

Europsko se gospodarstvo suočilo s dubokim i dosad neviđenim egzogenim simetričnim šokom uzrokovanim pandemijom bolesti COVID-19. Gospodarstvo se smanjuje, a nezaposlenost raste; nesigurnost situacije koja će uslijediti može dovesti do sporijeg oporavka. Početni odgovori na krizu jako su ovisili o nacionalnim i regionalnim kapacitetima koji se zbog različitih gospodarskih struktura i fiskalnog prostora uvelike razlikuju među državama članicama i regijama. Takve razlike mogu dovesti do asimetričnog oporavka i utjecati na povećanje regionalnih razlika, što može ugroziti jedinstveno tržište, financijsku stabilnost europodručja i solidarnost naše Unije.

Širenje koronavirusa po svim zemljama potaknulo je mnoge vlade na uvođenje dosad neviđenih mjera za obuzdavanje pandemije, kao što su privremena obustava poslovanja poduzeća ili opsežna ograničenja putovanja i mobilnosti, što je dovelo do povećane nesigurnosti na financijskim tržištima. To bi pak moglo dovesti do naglog pada razine aktivnosti u mnogim gospodarstvima s ozbiljnim socijalnim posljedicama. Moglo bi predstavljati i znatan izazov za javne financije u nadolazećim godinama, što bi moglo ograničiti javna ulaganja potrebna za gospodarski oporavak.

Komisija predlaže da se puni potencijal proračuna EU-a iskoristi za mobilizaciju ulaganja i pojačanu financijsku potporu u ključnim prvim godinama oporavka. Ti se prijedlozi temelje na dva stupa. S jedne strane, hitni Europski instrument za oporavak privremeno će povećati financijski kapacitet proračuna EU-a korištenjem prostora u proračunu EU-a za prikupljanje dodatnih financijskih sredstava na financijskim tržištima. S druge strane, ojačan je višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. Komisija predlaže jačanje ključnih programa s pomoću Europskog instrumenta za oporavak kako bi se ulaganja hitno usmjerila onamo gdje su najpotrebnija, ojačalo jedinstveno tržište, unaprijedila suradnja u područjima kao što su zdravlje i upravljanje krizama te Uniji pružio prilagođeni proračun za pokretanje dugoročne tranzicije prema otpornijoj, zelenijoj i digitalnoj Europi.

Ovaj prijedlog pripada prethodno navedenom drugom stupu. Ključno je osigurati brz oporavak gospodarstva EU-a nakon pandemije bolesti COVID-19 te istodobno ispuniti cilj Ugovora o promicanju konvergencije i smanjenju nejednakosti. Za to su potrebne prilagođene mjere u kontekstu nacionalnih i regionalnih gospodarstava. Ulaganja u okviru kohezijske politike trebaju imati vodeću ulogu u osiguravanju oporavka za sve, čime se dugoročno utire put gospodarskom razvoju. Pri pružanju potpore posebnu važnost treba pridati regijama koje su najteže pogođene krizom i koje su slabije opremljene za oporavak.

Stoga je potrebno predložiti izmjene područja primjene i posebnih ciljeva Europskog fonda za regionalni razvoj („EFRR”), kao i fleksibilni mehanizam koji se može brzo primijeniti u slučaju drugih izvanrednih događaja koji dovode do krizne situacije koja utječe na Uniju. Kohezijska politika već omogućuje širok spektar mogućnosti financiranja kako bi se mogla prilagoditi pojedinačnim okolnostima u državama članicama i regijama. Međutim, radi poboljšanja opće gospodarske otpornosti i oporavka EU-a, predlaže se poboljšanje fleksibilnosti ulaganja u okviru programâ kako bi se otklonili nedostaci u zdravstvenom sektoru, poboljšala pripravnost povezana s neočekivanim izvanrednim situacijama, promicalo otvaranje radnih mjesta u malim i srednjim poduzećima te potpuno iskoristio gospodarski potencijal turističkog i kulturnog sektora. Kako bi se poboljšale sposobnosti sprečavanja i zaštite od zdravstvenih kriza, brzog odgovora te oporavka od njih, predlaže se da se ulaganja za poboljšanje otpornosti zdravstvenih sustava mogu programirati i provesti na sveobuhvatan način. U tu je svrhu potrebno da se investicije mogu usmjeriti ne samo u infrastrukturne mjere, nego i u opremu i zalihe koji su potrebni kako bi se osigurala otpornost zdravstvenih sustava. Nadalje, s obzirom na to da je za učinkovito rješavanje bilo kakve krize potrebno osigurati odgovarajuće zalihe, EFRR bi također trebao moći financirati zalihe za jačanje otpornosti na katastrofe, uz poboljšanje otpornosti zdravstvenih sustava. U tom je kontekstu potrebno da države članice osiguraju koordinirani pristup i komplementarnost između ulaganja koja se financiraju iz [Zdravstvenog programa] i EFRR-a. Zabrana kretanja zbog pandemije bolesti COVID-19 ozbiljno će utjecati na regije u kojima kulturni i turistički sektori znatno doprinose regionalnim gospodarstvima. Dostupni podaci ukazuju na to da će gospodarski i socijalni učinak koji je rezultat nametnutih ograničenja putovanja, kao i pad povjerenja klijenata, vjerojatno biti najveći na područjima koja više ovise o turizmu i ugostiteljstvu. Stoga se predlaže, uz mogućnosti podupiranja turizma i kulture u okviru drugih političkih ciljeva, stvaranje zasebnog posebnog cilja u okviru cilja politike br. 4 kako bi se omogućilo iskorištavanje potencijala kulture i turizma u jačanju gospodarskog razvoja, socijalne uključenosti i socijalnih inovacija. Kako bi se potaknuo rast i konkurentnost malih i srednjih poduzeća koji pogoduju zapošljavanju, posebni ciljevi EFRR-a trebali bi odražavati otvaranje radnih mjesta u malim i srednjim poduzećima. Predlaže se i da EFRR podupire poduzetnike u teškoćama ako su uspostavljene privremene mjere državne potpore kao odgovor na posebne okolnosti. To je u skladu s pristupom iz Privremenog okvira za mjere državne potpore u svrhu podrške gospodarstvu u aktualnoj pandemiji bolesti COVID-19 te s pravilima za dodjelu de minimis potpora. Naposljetku, potrebno je prilagoditi pokazatelje kako bi se omogućila upotreba pokazatelja ostvarenja i rezultata povezanih s turizmom i kulturom izvan cilja politike br. 5, u skladu s predloženim izmjenama posebnog cilja o kulturi i turizmu. Kako bi se izvukle pouke iz trenutačne krize, nužno je da se pravnim okvirom za kohezijsku politiku predvide mehanizmi koji se mogu brzo aktivirati ako se u sljedećem desetljeću pojave izvanredne okolnosti. Stoga se predlažu privremene mjere za upotrebu EFRR-a kao odgovor na izvanredne i neuobičajene okolnosti kako bi se osiguralo da se u ograničenim i posebnim okolnostima, radi lakšeg odgovora na njih, mogu predvidjeti odstupanja od određenih pravila. To uključuje mogućnost proširenja područja primjene potpore za EFRR, kao što je potpora obrtnom kapitalu u malim i srednjim poduzećima u obliku bespovratnih sredstava, kao i mogućnost olakšavanja zahtjeva u pogledu tematske koncentracije kad je to potrebno kao privremena mjera za pružanje djelotvornog odgovora na takve izvanredne i neuobičajene okolnosti.

•Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

Prijedlog je ograničen na ciljanu izmjenu Prijedloga uredbe COM(2018) 372 od 29. svibnja 2018. i u skladu je s općim pravnim okvirom uspostavljenim za fondove, posebno s Prijedlogom uredbe COM(2018) 375 od 29. svibnja 2018. i prijedlogom njegove izmjene. Zajedno s izmijenjenim Prijedlogom uredbe COM(2018) 375 od 29. svibnja 2018. on je sredstvo za potporu gospodarskom oporavku i mehanizam za odgovor na krizu u skladu s pravilima podijeljenog upravljanja u slučaju izvanrednih događaja koji dovode do krizne situacije na razini Unije.

•Dosljednost u odnosu na druge politike Unije