Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Pregled troškova i koristi povezanih s ulaganjima u sigurnost i zdravlje na radu”

(razmatračko mišljenje na zahtjev finskog predsjedništva)

(2020/C 14/07)

Izvjestitelj: Adam ROGALEWSKI

Suizvjestiteljica: Ana BONTEA

Zahtjev za savjetovanje: finsko predsjedništvo EU-a, 7.2.2019. Pravni temelj: članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Nadležna stručna skupina: Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 10.9.2019. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 26.9.2019. Plenarno zasjedanje br.: 546 Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani): 149/14/3

1. Zaključci i preporuke

1.1. U ovom se mišljenju utvrđuju novi izazovi u području sigurnosti i zdravlja na radu, kao što su kvaliteta radnih mjesta, jednakost, digitalizacija i klimatske promjene, koji bi trebali imati važnu ulogu ne samo u raspravama o koristima ulaganja u sigurnost i zdravlje na radu nego i općenito u budućoj politici EU-a u tom području.

1.2. EGSO naglašava važnu ulogu socijalnih partnera i organizacija civilnog društva u razvoju i provedbi održivih politika sigurnosti i zdravlja na radu. Ulaganja u sigurnost i zdravlje na radu donijet će koristi samo ako postoji intenzivan socijalni dijalog i dalekosežno kolektivno pregovaranje. Važno je promicati ulogu koju imaju odbori za zdravlje i sigurnost na radu i predstavnici radnika.

1.3. Mnoge studije i iskustva socijalnih partnera i organizacija civilnog društva ukazuju na to da ulaganja u sigurnost i zdravlje na radu ne pridonose samo većoj dobrobiti radnika i poduzetnika nego i visokoj stopi povrata, osobito u vidu smanjenja troškova, povećanja produktivnosti i održivosti sustava socijalne sigurnosti.

1.4. Društvena ulaganja u sigurnost i zdravlje na radu nedvojbeno su ekonomski opravdana s obzirom na to da se godišnje 3,3 % europskog BDP-a izdvaja za liječenje ozljeda na radu i profesionalnih bolesti. Osim toga, znatan dio troškova uzrokovanih nesrećama na radu i bolestima ne utječe samo na sustave javnog zdravstva nego i na radnike i njihove obitelji. ( 1 )

1.5. EGSO poziva na povećanje javnih i privatnih ulaganja u sigurnost i zdravlje na radu te jačanje financijskih poticaja za poduzeća koja ulažu u sigurnost i zdravlje na radu. Javna bi ulaganja trebala biti prilagođena potrebama određenih vrsta sudionika na tržištu rada, uz poseban naglasak na malim i srednjim poduzećima (MSP). Veća poduzeća s većim financijskim mogućnostima trebala bi promicati sigurnost i zdravlje na radu i ulagati u ta područja, pored ostalog i u svojoj mreži dobavljača.

1.6. EGSO poziva na primjenu cjelovitog pristupa ulaganjima u sigurnost i zdravlje na radu. S obzirom na njihovu povezanost sa svijetom rada, društvom i okolišem, posebnu pozornost valja pridati temama kao što su psihosocijalni rizici, mišićno-koštani poremećaji, bolesti krvožilnog sustava i rak.

1.7. EU treba ulagati u mentalno zdravlje europskog stanovništva. Sve više radnih mjesta postaje emocionalno zahtjevno, osobito u rastućem uslužnom sektoru, a svi sudionici na tržištu rada, uključujući i male i srednje poduzetnike, izloženi su stresu.

1.8. EGSO poziva na izradu opsežnijih studija kako bi prednosti ulaganja u sigurnost i zdravlje na radu postale prepoznatljivije. U tu svrhu države članice moraju pokazati spremnost na veću transparentnost u pogledu razmjene statističkih podataka o bolestima i zarazama povezanima s poslom te uskladiti priznavanje i registriranje profesionalnih bolesti.

1.9. EGSO poziva EU, države članice i ostale relevantne aktere na promicanje razmjene primjera dobre prakse u području sigurnosti i zdravlja na radu, osobito financijskih poticaja za poduzeća koja ulažu u sigurnost i zdravlje na radu.

1.10. EGSO naglašava utjecaj uvjeta rada, uključujući i rodnu ravnopravnost, na zdravlje i dobrobit radnika. Ulaganjima u sigurnost i zdravlje na radu treba pristupiti iz perspektive kvalitete radnih mjesta. Standardni uvjeti rada i rodna ravnopravnost garantiraju najbolju prevenciju psihosocijalnih rizika i stoga pridonose većoj dobrobiti i produktivnosti.

1.11. EGSO izražava zabrinutost zbog toga što među državama članicama EU-a postoje razlike u dostupnosti sustava sigurnosti i zdravlja na radu, a time i u koristima od ulaganja u to područje. U okviru inicijativa treba voditi računao dimenzijama kao što su rod, etnička pripadnost, dob ili invaliditet te povezati strategiju za sigurnost i zdravlje na radu s raspravama o jednakosti.

1.12. Postupak digitalizacije može dovesti do brojnih pozitivnih promjena u području sigurnosti i zdravlja na radu. Međutim, EGSO je vrlo zabrinut zbog toga što bi neke nove vrste poslova stvorene digitalizacijom mogle biti izvan područja primjene propisa o sigurnosti i zdravlju na radu. Svi radnici u EU-u trebali bi biti zaštićeni zakonodavstvom o sigurnosti i zdravlju na radu.

1.13. EGSO ističe da sigurnost i zdravlje na radu ne donose samo koristi za gospodarstvo EU-a nego predstavljaju i temeljno radničko pravo. Promicanje normi u području sigurnosti i zdravlja na radu ne bi smjelo biti ograničeno na države članice nego bi trebalo obuhvaćati sve zemlje svijeta, osobito one s kojima je EU ratificirao trgovinske sporazume ili ima druge oblike suradnje, kao što su zemlje Istočnog partnerstva ili južnog susjedstva. U okviru europskih ulaganja trebalo bi davati prednost poduzećima koja provode dobre politike u području sigurnosti i zdravlja na radu i koja potiču sigurnost i zdravlje na radu u svojim lancima opskrbe.

2. Kontekst

2.1. Svake godine u Europskoj uniji dolazi do više od 3,2 milijuna nesreća bez smrtnih posljedica, dok u nesrećama pogine gotovo 4 000 osoba. Prema konzervativnoj procjeni, 100 000 osoba umire od raka povezanog s radom. Brojne nesreće nisu prijavljene, što znači da je stvaran broj vjerojatno znatno veći. Primjerice, tim brojem nisu obuhvaćeni podaci o radnicima koji su preminuli na putu na posao, kao ni o samoubojstvima povezanima s radom. Neki radnici ne prijavljuju nesreće na radu bez smrtnih posljedica. ( 2 )

2.2. 24,2 % radnika smatra da im je zdravlje na poslu ugroženo, a njih 25 % navodi da njihov posao većinom negativno utječe na njihovu dobrobit. ( 3 ) 7,9 % radnika pati od zdravstvenih problema povezanih s radnim mjestom, od čega je njih 36 % bilo odsutno s posla najmanje četiri dana godišnje. ( 4 )

2.3. EU već 30 godina ima sustav zakonodavstva usmjeren na zaštitu radnika od nesreća na radu i ostalih oblika bolesti povezanih s radom. Temelj pravne stečevine EU-a u području sigurnosti i zdravlja na radu jest članak 153. UFEU-a i europska Okvirna direktiva (89/391/EEZ). Tom su direktivom, koja se primjenjuje na sve zaposlenike u gospodarskim sektorima diljem EU-a, utvrđena opća načela upravljanja u području zdravlja i sigurnosti. Osim toga, EU je donio 23 pojedinačne direktive u području sigurnosti i zdravlja na radu. Sigurnost i zdravlje na radu nedavno su navedeni u desetom načelu europskog stupa socijalnih prava.

2.4. Razna europska ispitivanja pokazuju da su u području sigurnosti i zdravlja na radu ostvarena određena poboljšanja, ali da je ukupno opterećenje u smislu troškova koji nastaju zbog nesreća na radu i problema sa zdravljem na radu i dalje visoko. Prema procjenama Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu (EU-OSHA), 3,9 % globalnog BDP-a te 3,3 % europskog BDP-a troši se na uklanjanje posljedica ozljeda na radu i profesionalnih bolesti. Taj se postotak razlikuje među zemljama ovisno o njihovu gospodarstvu, zakonodavnom okviru i poticajima za prevenciju. Glavni uzrok troškova jest rak povezan s radom, nakon čega slijede mišićno-koštani poremećaji. ( 5 )

2.5. Studije pokazuju da je osiguravanje dobrog upravljanja u području sigurnosti i zdravlja na radu u MSP-ovima i na obiteljskim gospodarstvima i dalje velik izazov. Primjerice, okvirom EU-a za zdravlje i sigurnost na radu za razdoblje 2014. –2020. uvrđeno je da je jedan od ključnih strateških ciljeva u pogledu sigurnosti i zdravlja na radu veća sposobnost MSP-ova za uvođenje učinkovitih i djelotvornih mjera za prevenciju rizika.

2.6. Istraživanje konteksta i sustava za sigurnost i zdravlje na radu u MSP-ovima u EU-u ukazuje na „opći i višestrani manjak resursa” ( 6 ) , zbog čega je znatan dio MSP-ova primoran provoditi poslovne strategije „niskog standarda”. Ključne značajke takvih poduzeća jesu slabi gospodarski položaj, zabrinutost zbog gospodarskog opstanka, manjak ulaganja u sigurnost i zdravlje na radu te ograničeno znanje, osviještenost i kompetencije u području sigurnosti i zdravlja na radu.

3. Opće napomene

3.1. Mnoge studije i iskustva socijalnih partnera i organizacija civilnog društva ukazuju na to da ulaganja u sigurnost i zdravlje na radu ne pridonose samo poboljšanoj dobrobiti radnika nego imaju i visoku stopu povrata, osobito u vidu smanjenja troškova, povećanja produktivnosti i održivosti sustava socijalne sigurnosti. ( 7 ) Finske studije pokazale su da mogu postojati pozitivni učinci na profitabilnost čak i bez neposrednih mjerljivih učinaka na produktivnost, što ukazuje na to da su mehanizmi gospodarskih koristi od sigurnosti i zdravlja na radu suptilniji nego što se često pretpostavlja. ( 8 )

3.2. Budući da radnici i njihove obitelj snose znatan dio troškova povezanih s profesionalnim bolestima ili nesrećama na radu, postoji jasno ekonomsko opravdanje za društvena ulaganja u sigurnost i zdravlje na radu. ( 9 )

3.3. EGSO pozdravlja to što su neke države članice uvele mehanizme financijskog nagrađivanja organizacija koje pružaju sigurna i zdrava radna mjesta te poziva ostale države članice da uvedu slične mehanizme. Ti poticaji obuhvaćaju niže premije osiguranja, porezne olakšice ili državne subvencije, a programe čine ekonomski korisnima za osiguravatelje smanjenjem broja, ozbiljnosti i troškova potraživanja.

3.4. EGSO smatra da se programima poticanja ne bi smjeli samo nagrađivati ostvareni rezultati dobrog upravljanja sigurnošću i zdravljem na radu (kao što su malobrojne nesreće) nego da bi se njima također trebali nagrađivati konkretni napori u svrhu prevencije kojima se nastoji smanjiti broj budućih nesreća i zdravstvenih problema. Osim financijskim programima posebnu pozornost trebalo bi posvetiti postojećim dobrovoljnim sektorskim inicijativama za upravljanje industrijskim proizvodima i izvrsnost u izvedbi. ( 10 )

3.5. S obzirom na opći trend smanjenja broja nesreća koje uzrokuju ozljede i smrtne slučajeve na radu, EGSO predlaže da se više pozornosti posveti bolestima povezanima s radom – kao što su rak, bolesti krvožilnog sustava, mišićno-koštani poremećaji i bolesti povezane sa psihosocijalnim rizicima – koje su najsmrtonosnije i najčešći su uzrok bolovanja u EU-u.

3.6. EGSO poziva na primjenu cjelovitijeg pristupa ulaganjima u sigurnost i zdravlje na radu. U sklopu tog pristupa trebalo bi izbjegavati prekomjernu generalizaciju te bi se, s obzirom na ograničena sredstva, u početnoj fazi trebalo usredotočiti na najučinkovitije načine za poboljšanje politika sigurnosti i zdravlja na radu.

3.7. Ulaganja u sigurnost i zdravlje na radu treba analizirati u kontekstu rasprave o kvaliteti radnih mjesta. Podaci Eurofounda pokazuju da povremeni radnici imaju najslabiji pristup informacijama o rizicima u pogledu sigurnosti i zdravlja na radu. ( 11 ) Osim toga, nesigurni oblici zapošljavanja i nezaposlenost pridonose mentalnim bolestima. Standardni uvjeti rada i rodna ravnopravnost garantiraju najbolju prevenciju psihosocijalnih rizika i stoga pridonose većoj dobrobiti i produktivnosti. Stoga EGSO podupire najnoviju studiju Eurofounda u kojoj se navodi sljedeće: „Razmatraju li se faktori za pojedine zemlje koji mogu utjecati na odnos uvjeta rada te zdravlja i dobrobiti radnika, analize pokazuju da su veća gustoća sindikalnoga članstva, veća zaštita radnih mjesta i veća rodna ravnopravnost povezane s boljim nagradama, većim brojem radnih resursa i manjom ekstenzivnošću rada. Zbog toga bi trebalo potaknuti države članice da ulažu u inicijative koje povećavaju gustoću sindikalnoga članstva, zaštitu radnih mjesta i rodnu ravnopravnost i na taj način na srednji i dugi rok doprinose zdravijoj radnoj snazi”. ( 12 )

3.8. Potrebne su opsežnije studije kako bi prednosti ulaganja u sigurnost i zdravlje na radu postale prepoznatljivije. Odbor pozdravlja nedavno provedene studije i poziva na izradu detaljnijih studija koje bi pomogle u podizanju svijesti o važnosti ulaganja u sigurnost i zdravlje na radu te pridonijele učinkovitijoj raspodjeli sredstava usmjeravanjem na ona područja u kojima ulaganja mogu imati najveći i najbrži povrat.

3.9. Potrebno je uskladiti priznavanje i registriranje profesionalnih bolesti u EU-u te uvesti prikupljanje povezanih podataka kako bi se mogla pratiti kretanja na razini EU-a. Prema mišljenju EGSO-a, neusklađenost priznavanja profesionalnih bolesti može dovesti do diskriminacije nekih poduzeća i radnika u EU-u čije zemlje imaju više ili niže razine priznavanja profesionalnih bolesti.

3.10. Nadalje, u državama članicama postoji potreba za većom transparentnošću prilikom uzajamne razmjene statističkih podataka o bolestima i infekcijama povezanima s radom.

3.11. EGSO predlaže da nadležna tijela EU-a, zajedno s Eurostatom i državama članicama, rade na uspostavi pouzdanog sustava za informiranje i prikupljanje podataka, oslanjajući se pritom na pilot-projekt o europskim statističkim podacima o profesionalnim bolestima.

3.12. Imajući na umu da su edukacija i prevencija ključni dio ulaganja u sigurnost i zdravlje na radu, EGSO osobito ukazuje na sindikalne predstavnike za sigurnost i zdravlje na radu i ostale dobrovoljce. Važno je promicati ulogu koju imaju odbori za zdravlje i sigurnost na radu i predstavnici radnika te, po potrebi, poboljšati pravnu zaštitu predstavnika radnika.

3.13. EGSO je već preporučio da tijela nadležna za sigurnost i zdravlje na radu, prevenciju, provedbu i istraživanje trebaju raspolagati dostatnim financijskim i ljudskim resursima kako bi mogla obavljati svoje dužnosti. ( 13 )

3.14. EGSO je zabrinut da pristup sigurnosti i zdravlju na radu, a time i koristi od ulaganja u sigurnost i zdravlje na radu, nisu jednako raspodijeljeni u državama članicama EU-a. U okviru raznih inicijativa treba voditi računa o dimenzijama kao što su rod, etnička pripadnost, dob ili invaliditet te povezati strategiju za sigurnost i zdravlje na radu s raspravama o jednakosti.

3.15. EGSO ističe da sigurnost i zdravlje na radu ne donose samo koristi za gospodarstvo EU-a nego predstavljaju i temeljno radničko pravo. Promicanje normi u području sigurnosti i zdravlja na radu ne bi smjelo biti ograničeno na države članice nego bi trebalo obuhvaćati sve zemlje svijeta, osobito one s kojima je EU ratificirao trgovinske sporazume ili ima druge oblike suradnje, kao što su zemlje Istočnog partnerstva ili južnog susjedstva. U okviru europskih ulaganja trebalo bi davati prednost poduzećima koja provode dobre politike u području sigurnosti i zdravlja na radu i koja potiču sigurnost i zdravlje na radu u svojim lancima opskrbe.

4. Važnost ulaganja u sigurnost i zdravlje na radu za MSP-ove

4.1. MSP-ovi snose niz troškova intervencije u području sigurnosti i zdravlja na radu, i to u vidu početnih ulaganja (nabava nove opreme, ugrađivanje, prilagođavanje, osposobljavanje), trajnih troškova (održavanje, zamjena opreme, vremenski i financijski troškovi osposobljavanja) te troškova usluga sigurnosti i zdravlja na radu. Većina MSP-ova ima ograničene gospodarske i upravljačke resurse, zbog čega je potrebno pružati jeftine ili besplatne programe i instrumente sigurnosti i zdravlja na radu kako bi se obuhvatio veći broj MSP-ova.

4.2. Politike se moraju prilagođavati potrebama, poslovnom okruženju i kontekstu MSP-ova, uključujući obiteljska poljoprivredna gospodarstva, i to na sektorskoj i podsektorskoj razini te razini radnih postupaka. Relevantne poslovne organizacije i socijalni partneri mogu pomoći u prilagodbi politika potrebama i zahtjevima MSP-ova.

4.3. MSP-ovi mogu garantirati pouzdan sustav sigurnosti i zdravlja na radu samo ako im se osigura veća potpora. To podrazumijeva:

4.3.1. financijsku potporu (financijske poticaje), prilagođene smjernice i savjete;

4.3.2. potporu inspektora rada koji bi trebali imati važniju ulogu u podizanju svijesti o zakonodavstvu o sigurnosti i zdravlju na radu te u pružanju potpore i savjeta;

4.3.3. prilagođene, praktične i troškovno učinkovite alate;

4.3.4. podizanje svijesti među poslodavcima i radnicima, razmjenu primjera dobre prakse;

4.3.5. načelo „počnimo od malih”, odredbe Akta o malom poduzetništvu i zadaće izaslanika za malo i srednje poduzetništvo trebalo bi provoditi dosljedno radi poboljšanja usklađenosti, izbjegavajući pritom nepotrebno/nerazmjerno opterećenje;

4.3.6. bolju suradnju i partnerstva za potporu MPS-ovima, posebno na regionalnoj i lokalnoj razini, sa svim relevantnim dionicima kao što su socijalni partneri, tijela zdravstvenog osiguranja i javna tijela.

4.4. MSP-ovi često biraju razne posrednike. Međutim, sastanci uz fizičku prisutnost također su skupi, zbog čega je od ključne važnosti pronaći ekonomična rješenja.

4.5. EU-OSHA i Europska poduzetnička mreža mogu pružiti praktičnu potporu, kao što su besplatni i jednostavni alati, informacije i savjeti, te trebaju nastaviti s proširenjem posebnih programa u tom području.

5. Posebne napomene

5.1. Psihosocijalni rizici spadaju među najizazovnije i sve raširenije probleme u pogledu zdravlja i sigurnosti na radu, a čak i mali i srednji poduzetnici izloženi su visokim razinama stresa. ( 14 ) Premda je rješavanje problema stresa i psihosocijalnih rizika skupo, istraživanja pokazuju da je njihovo zanemarivanje za poduzeća i gospodarstvo još i skuplje.

5.2. EGSO ističe potrebu za daljnjim razmatranjem i istraživačkim radom u vezi sa sindromom „izgaranja”na poslu kako bi se osmislile relevantne strategije za njegovo sprječavanje.

5.3. Isto tako, EU se mora usredotočiti na smanjenje „prezentizma”, koji može ne samo povećati vjerojatnost zdravstvenih poteškoća nego i smanjiti produktivnost radnika. ( 15 )

5.4. Muškarci i žene koji rade na istom radnom mjestu mogu biti izloženi različitim rizicima zbog razlika u biološkim svojstvima, zahtjevima ili izloženosti. EGSO stoga poziva na primjenu „rodno osjetljivijeg”pristupa ulaganjima u sigurnost i zdravlje na radu. Osobito veliku pozornost treba posvetiti sprečavanju mišićno-koštanih poremećaja i raka među ženama.

5.5. U skladu s Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom te u skladu s prethodnim mišljenjima, EGSO poziva da se posveti veća pozornost osobama s invaliditetom, bez obzira na vrste invaliditeta. EGSO naglašava da se veza između invaliditeta i tržišta rada ne odnosi samo na mjere kojima se osigurava pravo na pristup, kao što su kvote, poticaji ili porezne olakšice, već i veću predanost sprečavanju zdravstvenih rizika za osobe s invaliditetom u svim vrstama radnih okruženja. Ulaganja u sigurnost i zdravlje na radu trebaju biti prilagođena potrebama osoba s invaliditetom.

5.6. Posebno treba voditi računa o mobilnim radnicima, radnicima migrantima i sezonskim radnicima jer je za njih zbog jezičnih i drugih prepreka vjerojatnije da će doživjeti nesreću na radu. Mnogi od njih, osobito nezakoniti migranti, nisu prikladno obuhvaćeni socijalnim sustavima i dostavljanjem podataka.

5.7. EGSO napominje da su u kontekstu brzog starenja europskog stanovništva sigurnost i zdravlje na radu teme od ključne važnosti, u kojima EU ima važnu ulogu. Primjerice, stariji radnici izloženi su puno većem riziku od nesreća na radu sa smrtnim posljedicama nego mlađi radnici, ali znatno rjeđe doživljavaju nesreće na radu bez smrtnih posljedica. Osim toga, u znatno su većoj mjeri izloženi bolestima s vrlo dugim razdobljima latencije, kao što su rak povezan s radom ili bolesti krvožilnog sustava.

5.8. Poduzeća s mrežom dobavljača imaju veće mogućnosti za ulaganje u sigurnost i zdravlje na radu, pa su dužna i promicati te aspekte i ulagati u njih kako bi svim radnicima u svojim lancima opskrbe zajamčila sigurno i zdravo okruženje. ( 16 )

5.9. Javna tijela poduzećima moraju osigurati besplatne i kvalitetne IT alate kako bi im pomogla u ocjenjivanju profesionalnih rizika. Osim toga, ti alati moraju biti jednostavni i praktični te ispunjavati konkretna očekivanja poduzeća, a trebali bi biti ugrađeni u šire inicijative usmjerene na mobilizaciju predmetnih sektora te popraćeni kampanjama za promicanje prevencije rizika. Neophodno je sudjelovanje socijalnih partnera i radnika. Poduzećima bi na raspolaganju trebale stajati usluge dionika koji su stručnjaci za sigurnost i zdravlje na radu.

5.10. EGSO napominje da inovacije u borbi protiv raka mogu biti izrazito korisne za bolesnike, ali i da predstavljaju izazove za trenutačne norme u području sigurnosti i zdravlja na radu. Nadzor poštovanja visokih razina sigurnosti i zdravlja na radu u području nuklearne medicine i citotoksičnih lijekova u bolnicama od ključne je važnosti za ostvarenje potencijala terapija za liječenje raka bez ugrožavanja zdravstvenih djelatnika.

5.11. Sve se više zna o nekim genetskim stanjima koja pogoduju nastanku zloćudnih tumora kod ljudi, čak i ako nije poznata ni vrsta raka ni vrijeme njegova mogućeg odnosno stvarnog nastanka. S druge strane, za sve veći broj okolišnih čimbenika povezanih s radnim mjestom poznato je da su karcinogeni. Kombinacija tih dvaju čimbenika najvjerojatnije povećava rizik od nastanka raka. Za radnike je korisno da znaju koju bi vrstu zloćudne strukture DNK-a mogli imati, a odgovorni bi poslodavci trebali obavijestiti radnike o mogućim čimbenicima rizika prisutnima na radnom mjestu.

5.12. Potrebno je promicati dobre politike i prakse povratka na posao kako bi se očuvala održivost radnih mjesta. Za radnike koji se žele vratiti na posao moraju se osigurati prikladni postupci rehabilitacije, uključujući npr. prilagođavanje njihova radnog mjesta.

5.13. EGSO je uvjeren da će klimatske promjene iziskivati prilagodbu strategija za sigurnost i zdravlje na radu. Sve veće temperature ili neuobičajene prirodne katastrofe predstavljat će stvarnu prijetnju uvjetima rada stanovništva EU-a.

6. Digitalizacija u području sigurnosti i zdravlja na radu

6.1. Postupak digitalizacije može dovesti do brojnih pozitivnih promjena u području sigurnosti i zdravlja na radu. Primjerice, za visokorizični rad u rudarstvu ili građevinarstvu mogu se koristiti roboti, a IT tehnologije poboljšat će način na koji je organiziran nadzor sigurnosti i zdravlja na radu. Digitalizacija može umanjiti i psihosocijalne rizike koji nastaju zbog monotonog rada, a sustav digitalne pomoći mogao bi biti koristan za starije osobe ili osobe s invaliditetom.

6.2. S druge strane EGSO je zabrinut zbog negativnih učinaka digitalizacije na sigurnost i zdravlje na radu i radnike. Na digitaliziranim radnim mjestima već su uočeni značajni rizici kao što su intenzifikacija rada, stres i psihosocijalno nasilje. ( 17 ) Nadalje, u budućnosti možemo očekivati nesreće uzrokovane umjetnom inteligencijom, koje moramo spriječiti.

6.3. Digitalizacija je, osim toga, povećala mogućnost stalne povezanosti s poslom elektroničkim porukama i drugim oblicima komunikacije, što može izbrisati granice između privatnog i profesionalnog života i ljude učiniti ovisnijima o IT tehnologiji. Osobito je za mlade vjerojatnije da će biti ovisni o IT tehnologiji i društvenim platformama, što može negativno utjecati na njihovo zdravlje i sigurnost. EGSO poziva socijalne partnere da osmisle odgovarajuće mjere za zaštitu zdravlja radnika od tih rizika uzimajući pritom u obzir potrebu da se zajamči ravnoteža između poslovnog i privatnog života. U tom pogledu važnu ulogu ima i dijalog s civilnim društvom. Jedan je primjer takve mjere „pravo na isključivanje”, nedavno uvedeno u Francuskoj, koje se primjenjuje u nekim sektorima i sporazumima na razini poduzeća u nekim državama članicama EU-a.

6.4. EGSO je vrlo zabrinut zbog toga što bi neki novi oblici rada nastali zahvaljujući digitalizaciji (kao što su radne platforme ili ekonomija honorarnih poslova) mogli ostati neobuhvaćeni propisima o sigurnosti i zdravlju na radu, izrađenima u svrhu zaštite radnika u standardnim oblicima zapošljavanja. To bi moglo dovesti do neprihvatljive situacije da neke nove vrste radnika kao što su radnici na platformama u Europi nisu primjereno zaštićene. Svi radnici u EU-u trebaju biti obuhvaćeni zaštitom koju pruža zakonodavstvo o sigurnosti i zdravlju na radu. EGSO se u tom pogledu slaže sa Zaključcima Vijeća ( 18 ) , prema kojima „novi oblici rada ne smiju dovesti do umanjivanja odgovornosti poslodavca da zajamči sigurnost i zdravlje radnika na radu u svakom pogledu povezanom s tim radom”.

Bruxelles, 26. rujna 2019. Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Luca JAHIER

(1) https://osha.europa.eu/hr/tools-and-publications/publications/value-occupational-safety-and-health-and-societal-costs-work/view.

(2) Komunikacija o strateškom okviru EU-a o zdravlju i sigurnosti na radu 2014. –2020., COM(2014) 332 final.

(3) Eurostat (2015.), Europski statistički podaci o nesrećama na radu (ESAW): http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/show.do?dataset=hsw_mi07&lang=en.

(4) Anketa o radnoj snazi u EU-u, 2013.

(5) https://osha.europa.eu/hr/tools-and-publications/publications/international-comparison-cost-work-related-accidents-and.

(6) https://osha.europa.eu/en/tools-and-publications/publications/contexts-and-arrangements-occupational-safety-and-health-micro.

(7) https://osha.europa.eu/en/tools-and-publications/publications/reports/the-business-case-for-safety-and-health-cost-benefit-analyses-of-interventions-in-small-and-medium-sized-enterprises, izvješće agencije EU-OSHA iz srpnja 2019.

(8) Murphy, R. i Cooper, C. (2000.), Healthy and productive work („Zdrav i produktivan rad”).

(9) https://osha.europa.eu/hr/tools-and-publications/publications/value-occupational-safety-and-health-and-societal-costs-work/view.

(10) Takav je primjer Responsible Care® – etički okvir europske i globalne kemijske industrije za poboljšanje sigurne proizvodnje, rukovanje kemikalijama i uporabu kemikalija u lancima opskrbe.

(11) Vidjeti dodatak.

(12) Eurofound (2019.), Working conditions and workers' health („Radni uvjeti i zdravlje radnika“), Ured za publikacije Europske unije, str. 51.

(13) SL C 288, 31.8.2017., str. 56.

(14) Europsko istraživanje o radnim uvjetima, 2015.

(15) Eurofound (2019.), Working conditions and workers’ health („Radni uvjeti i zdravlje radnika”), Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg.

(16) https://osha.europa.eu/hr/publications/promoting-occupational-safety-and-health-through-supply-chain/view.

(17) Međunarodna organizacija rada (2019.), The Threat of Physical and Psychosocial Violence and Harassment in Digitalized Work („Opasnost od fizičkog i psihosocijalnog nasilja i uznemiravanja u digitaliziranom radu”).

(18) EPSCO 9686/19, 13. lipnja 2019.