Godišnja stopa inflacije HIPC-a početkom 2016. iznosila je –0,5 %, u lipnju 2016. smanjila se na –0,1 %, a zatim se do kraja 2016. povećala na više od 2 %. Nakon toga je tijekom 2017. njezin raspon iznosio između 2 i 3 %. Stoga je godišnja stopa inflacije HIPC-a 2016. prosječno iznosila 0,6 %, a 2017. 2,4 %. Povećanje godišnje stope inflacije 2017. upućivalo je na to da su cijene energije i hrane znatno pridonijele inflaciji, kao i viša povećanja cijene u uslužnom sektoru. Godišnja stopa inflacije dodatno se smanjila početkom 2018. te je u ožujku 2018. iznosila 1,6 %.

U Bugarskoj je godišnja stopa inflacije HIPC-a bila negativna od sredine 2013. do početka 2017. zbog kombinacije različitih čimbenika, odnosno pada cijena uvezene robe, ograničenja domaće potražnje i smanjenja reguliranih cijena. U siječnju 2016. iznosila je –0,4 %, a sredinom 2016. smanjila se na –2,5 %, nakon čega se počela povećavati. U prosincu 2016. dosegnula je –0,5 % i nastavila se povećavati do travnja 2017., kada je iznosila 1,7 %. U razdoblju od svibnja do srpnja 2017. inflacija se ponovno privremeno smanjila, ali ubrzo se opet počela povećavati te je u studenome 2017. dosegnula oko 1,9 %. Povećanje godišnje stope inflacije 2017. upućivalo je na to da su cijene energije i hrane znatno pridonijele inflaciji. Inflacija se ponovno smanjila početkom 2018., ali je u ožujku 2018. ponovno iznosila 1,9 %.

Hrvatska ispunjuje kriterij konvergencije dugoročnih kamatnih stopa. Prosječna dugoročna kamatna stopa u Hrvatskoj tijekom godine dana do ožujka 2018. iznosila je 2,6 %, što je niže od referentne vrijednosti od 3,2 %. Dugoročna kamatna stopa Hrvatske bila je većinom stabilna od kolovoza 2015. do kolovoza 2016. i iznosila je između 3,5 % i 4 %. Krajem 2016. smanjila se na 3 %, a zatim je tijekom 2017. većinom iznosila manje od 3 %. Početkom 2018. dugoročna kamatna stopa pala je na manje od 2,4 %, a raspon kamatnih stopa prema referentnim njemačkim obveznicama na manje od 200 baznih bodova jer se kreditni rejting Hrvatske prvi put od 2004. povećao.

Češka ispunjuje kriterij konvergencije dugoročnih kamatnih stopa. Prosječna dugoročna kamatna stopa u Češkoj tijekom godine dana do ožujka 2018. iznosila je 1,3 %, što je niže od referentne vrijednosti od 3,2 %. Dugoročna kamatna stopa Češke 2016. fluktuirala je na oko 0,4 %. Zatim se do kraja 2017. polako povećala na oko 1,5 % jer je ČNB postupno učvrstio svoje stajalište monetarne politike. Raspon prema referentnim njemačkim obveznicama početkom 2018. oscilirao je na oko 120 baznih bodova.

Mađarska ne ispunjuje kriterij stabilnosti cijena. Prosječna stopa inflacije u Mađarskoj tijekom dvanaest mjeseci do ožujka 2018. iznosila je 2,2 %, što je više od referentne vrijednosti od 1,9 %. Predviđa se da će ona u idućim mjesecima ostati viša od referentne vrijednosti.

Godišnja inflacija HIPC-a u Mađarskoj u protekle se dvije godine više ne nalazi vrlo niskim razinama, uključujući negativne vrijednosti sredinom 2016. Inflacija je zatim počela naglo rasti i u veljači 2017. dosegnula 2,9 %, nakon čega je, većinom zbog fluktuacija u cijenama energije, njezin rast bio umjeren. Uzlazni pritisak na inflaciju HIPC-a zbog cijena prerađene hrane od proljeća 2017. sve je veći, a nominalna je vrijednost 2017. bila veća od 2 %. Stopa inflacije početkom 2018. ponovno se smanjila, većinom zbog cijena energije i trajnih dobara. Godišnja inflacija HIPC-a u ožujku 2018. iznosila je 2,0 %.

U skladu s proljetnom prognozom službi Komisije za 2018. predviđa se da će se inflacija 2018. blago smanjiti na 2,3 %, a zatim 2019. povećati na 3,0 % jer se zbog snažnog rasta plaća očekuje povećanje inflacije u području usluga. Relativno niska razina cijena u Mađarskoj (oko 58 % prosjeka europodručja za 2016.) upućuje na potencijal za daljnju dugoročnu konvergenciju razine cijena.

Mađarska ispunjuje kriterij javnih financija. Mađarska nije predmet odluke Vijeća o postojanju prekomjernog deficita. Međutim, Komisija preporučuje pokretanje postupka zbog značajnog odstupanja za Mađarsku s obzirom na uočeno značajno odstupanje od zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu u 2017. Na temelju ocjene Programa konvergencije za 2018. postoji rizik značajnog odstupanja od zahtjeva i u 2018. i 2019. Stoga će od 2018. biti potrebne znatne dodatne mjere kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. U usporedbi s 1,9 % BDP-a 2015. deficit opće države smanjio se na 1,7 % BDP-a 2016., a zatim je 2017. porastao na 2,0 %. U skladu s proljetnom prognozom službi Komisije za 2018. predviđa se da će se 2018. povećati na 2,4 % BDP-a, a zatim će 2019. stagnirati na 2,1 %, uz pretpostavku da se politika neće mijenjati. Bruto udio javnog duga 2017. smanjio se na 73,6 % BDP-a, a očekuje se da će se 2018. dodatno smanjiti na 73,3 % BDP-a i na 71,0 % BDP-a 2019. Mađarski fiskalni okvir dobro je razvijen i temelji se na strogim pravilima i postupcima kontrole duga na svim razinama opće države. Međutim, treba napomenuti da i dalje postoje neki nedostaci, posebno kad je riječ o slaboj ulozi srednjoročnog fiskalnog planiranja.

Mađarska ne ispunjuje kriterij deviznog tečaja. Mađarska forinta ne sudjeluje u mehanizmu ERM II. Mađarska se koristi fluktuirajućim deviznim tečajem koji dopušta intervencije središnje banke na deviznom tržištu. Forinta je s 311 HUF/EUR, koliko je iznosila u ožujku 2016., sredinom 2016. oslabjela na 314 HUF/EUR, a zatim je do listopada 2016. ojačala na 307 HUF/EUR, kada je MNB uveo granice obujma na instrument za tromjesečni depozit. Do sredine 2017. forinta se razmjenjivala po tečaju od 310 HUF/EUR, a zatim je u kolovozu 2017. zbog novog vala povećanja dosegnula 304 HUF/EUR. Nakon što se MNB umiješao komentarom koji je upućivao na to da bi se mogli uvesti novi instrumenti i da bi se stopa na prekonoćne depozite mogla smanjiti na minus 15 baznih bodova, tečaj forinte nakon rujna 2017. vratio se na nešto manje od 310 HUF/EUR. U ožujku 2018. tečaj forinte bio je na otprilike istoj razini u odnosu na euro kao i dvije godine prije toga.

Mađarska ispunjuje kriterij konvergencije dugoročnih kamatnih stopa. Prosječna dugoročna kamatna stopa tijekom godine dana do ožujka 2018. iznosila je 2,7 %, što je niže od referentne vrijednosti od 3,2 %. Mjesečni prosjek dugoročne kamatne stope do kolovoza 2016. smanjio se na oko 2,8 %, a zatim je do veljače 2017. porastao na 3,5 %. Nakon toga se ponovno počeo smanjivati i u prosincu 2017. dosegnuo je 2,1 %, što je rezultat nastojanja MNB-a da dodatno proširi svoj monetarni poticaj na dugoročne stope. Mađarska dugoročna kamatna stopa u međunarodnom se okruženju povećanja prinosa do veljače 2018. povećala na 2,6 %. Dugoročni raspon prema referentnim njemačkim obveznicama početkom 2018. iznosio je oko 200 baznih bodova.

Provjeravaju se i dodatni čimbenici koji obuhvaćaju razvoj platnih bilanci i integraciju tržištâ. Vanjska bilanca bilježila je velike viškove u protekle dvije godine, iako se 2017. pogoršala, uglavnom zbog trgovinske bilance. Mađarsko je gospodarstvo vrlo dobro integrirano u europodručje putem trgovinskih i investicijskih veza. Na temelju odabranih pokazatelja koji se odnose na poslovno okruženje, Mađarska ima lošije rezultate od većine država članica u europodručju. Financijski sektor Mađarske dobro je integriran u financijski sustav EU-a.

6.POLJSKA

S obzirom na ocjenu pravne usklađenosti i ispunjavanja konvergencijskih kriterija te uzimajući u obzir dodatne mjerodavne čimbenike, Komisija smatra da Poljska ne ispunjuje uvjete za uvođenje eura.

Zakonodavstvo u Poljskoj – a posebno Zakon o Poljskoj narodnoj banci (Narodowy Bank Polski – NBP) i Ustav Republike Poljske – nije u potpunosti u skladu s obvezom usklađenosti na temelju članka 131. UFEU-a. Neusklađenosti se odnose na nezavisnost središnje banke, zabranu monetarnog financiranja i integraciju središnje banke u ESSB u trenutku uvođenja eura. Osim toga, Zakon o NBP-u ujedno sadržava i neke nesavršenosti koje se odnose na nezavisnost središnje banke i integraciju NBP-a u ESSB u trenutku uvođenja eura.

Poljska ispunjuje kriterij stabilnosti cijena. Prosječna stopa inflacije u Poljskoj tijekom dvanaest mjeseci do ožujka 2018. iznosila je 1,4 %, što je niže od referentne vrijednosti od 1,9 %. Očekuje se da će ona u idućim mjesecima ostati niža od referentne vrijednosti.

Godišnja inflacija HIPC-a postala je pozitivna u listopadu 2016. te se u veljači 2017. povećala na najvišu razinu od 1,9 %, a zatim se u lipnju 2017. smanjila na 1,3 %. Druga polovina 2017. bila je obilježena postupnim povećanjem inflacije, prije nego što je u listopadu porasla na 2 %, i zatim se u prosincu 2017. smanjila na 1,7 %. U veljači 2018. dodatno se naglo smanjila na 0,7 %. Taj donekle promjenjiv uzorak objašnjava se velikom promjenjivošću dinamike cijena energije i neprerađene hrane. Godišnja inflacija HIPC-a u ožujku 2018. iznosila je 0,7%.

U skladu s proljetnom prognozom službi Komisije za 2018. predviđa se da će se inflacija 2018. smanjiti na 1,3 %, a zatim 2019. povećati na 2,5 %, uglavnom zbog snažnijeg pritiska povećanja plaća prouzročenog postroženjem uvjeta na tržištu rada. Relativno niska razina cijena u Poljskoj (oko 52 % prosjeka europodručja za 2016.) upućuje na znatan potencijal za dugoročnu konvergenciju razine cijena.

Poljska ispunjuje kriterij javnih financija. Poljska nije predmet odluke Vijeća o postojanju prekomjernog deficita. Međutim, na temelju ocjene Programa konvergencije za 2018. postoji rizik značajnog odstupanja od zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu u 2018., stoga će od 2018. biti potrebne dodatne mjere kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Deficit opće države smanjio se s 2,6 % 2015. na 2,3 % BDP-a 2016. Udio deficita u BDP-u 2017. poboljšao se te iznosi 1,7 %, a u skladu s proljetnom prognozom službi Komisije za 2018. predviđa se da će se 2018. i 2019. dodatno poboljšati i iznositi 1,4 %, uz pretpostavku da se politika neće mijenjati. Predviđa se da će se udio duga opće države u BDP-u, koji je 2017. iznosio 50,6 %, 2019. smanjiti na 49,1 %. Domaći fiskalni okvir Poljske općenito je snažan, a nedostaci se uglavnom odnose na područja planiranja proračuna i proračunskih postupaka te na neovisno praćenje.

Poljska ne ispunjuje kriterij deviznog tečaja. Poljski zlot ne sudjeluje u mehanizmu ERM II. Poljska se koristi fluktuirajućim deviznim tečajem koji dopušta intervencije središnje banke na deviznom tržištu. Zlot se od travnja 2016. do zadnjih mjeseci te godine razmjenjivao po tečaju od oko 4,4 u odnosu na euro. Tečaj se od prosinca 2016. do svibnja 2017. kumulativno povećao za skoro 6 %. Zlot je zatim donekle slabio do početka listopada 2017. (dosegnuo je razinu od 4,3 PLN/EUR), a nakon toga je do kraja 2017. jačao. Poljska je postupno napustila mehanizam fleksibilne kreditne linije u okviru MMF-a u kojem je sudjelovala od 2009. Pristup je okončala u listopadu 2017. Tijekom dvije godine prije ove ocjene vrijednost zlota prema euru povećala se za oko 2 %.

Poljska ne ispunjuje kriterij konvergencije dugoročnih kamatnih stopa. Prosječna dugoročna kamatna stopa tijekom godine dana do ožujka 2018. iznosila je 3,3 %, što je više od referentne vrijednosti od 3,2 %. Mjesečna prosječna dugoročna kamatna stopa povećala se s manje od 3 %, koliko je iznosila u travnju 2016., na gotovo 3,8 % početkom 2017. Dugoročne kamatne stope zatim su se do lipnja 2017. smanjile na oko 3,2 %, a nakon toga su se ponovno blago povećale. Dugoročni raspon kamatne stope prema referentnim njemačkim obveznicama početkom 2018. iznosio je oko 270 baznih bodova.