Zajednički smo se obvezali da ćemo sljedeće godine preseliti više od 22 000 osoba koje se nalaze izvan Europe, čime smo pokazali solidarnost sa svojim susjedima. Uz to, pojedine države članice najavile su da će preuzeti bilateralnu obvezu preseljenja.

Mobilizirali smo financijska sredstva EU-a za pomoć državama članicama s najvećim brojem izbjeglica dodjelom više od 75 milijuna eura za hitne slučajeve povrh sedam milijardi eura višegodišnjih financijskih sredstava dodijeljenih u razdoblju od 2014. do 2020. u potporu naporima u području migracija, izbjeglica i upravljanja granicama.

U Programu se primjenjuje dvostruka logika ravnoteže između odgovornosti i solidarnosti. To znači da države članice moraju pružiti potporu, a prioritet onih najizloženijih mora biti uspostava redovnog stanja. Želimo li ponovno stabilizirati situaciju, moramo poboljšati i odgovornost i solidarnost.

Provedene ključne mjere Sljedeće mjere već su poduzete u okviru Europskog migracijskog programa: utrostručeni su sredstva i resursi za osiguranje prisutnosti na moru u okviru zajedničkih operacija Frontexa Posejdon i Triton, udvostručena su sredstva za hitne slučajeve za dodjelu najizloženijim državama članicama, mjerama protiv krijumčara zaustavljen je priljev plovila: broj migranata koji su prešli središnje Sredozemlje u kolovozu 2015. vratio se na razine iz 2014., premještanje osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita, a koje se već nalaze u EU-u može započeti ubrzo nakon ovogodišnjeg dogovora o premještanju 160 000 osoba, U tijeku je i suradnja s UNHCR-om za preseljenje u države članice 22 000 izbjeglica koje se i dalje nalaze izvan EU-a.

III. Prioritetne mjere u sljedećih šest mjeseci

Najnužnija je potpora državama članicama koje su prihvatile golem broj izbjeglica na svojem državnom području.

Za to je potrebno poduzeti mjere kako unutar tako i izvan EU-a. Unutar EU-a potrebno je poduprijeti države članice koje su pod najvećim pritiskom, i to primjenom postupaka, pružanjem financijske i tehničke potpore, pomaganjem u smanjivanju pritiska u okviru mehanizma za ravnomjerno premještanje te jačanjem zajedničke granice. Izvan EU-a potrebno je stvoriti uvjete za ostanak izbjeglica blizu njihovih domova, i to jačanjem naših partnerstava sa susjednim državama koje pružaju privremenu zaštitu i glavnim zemljama tranzita, osiguravanjem financijskih sredstava za UNHCR i Svjetski program za hranu te ostale važne agencije, jačanjem borbe protiv krijumčara i trgovaca ljudima te povećanjem diplomatskog angažmana u najvećim krizama kao što je sirijska.

III.1. Operativne mjere

Pružanje potpore državama članicama kojima je potrebna najvažniji je cilj politike premještanja koji je Vijeće dogovorilo tijekom prethodna dva dana radi premještanja 160 000 osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita. Time će se znatno, ili barem djelomično, smanjiti pritisak na države članice s najvećim brojem pristiglih izbjeglica. Sve države članice sada hitno trebaju utvrditi nacionalne kontaktne točke za premještanje kako bi se podnositeljima zahtjeva za premještanje u određenu državu članicu omogućili brza identifikacija i premještanje. Države članice morat će ulagati i u pravila kojima se sprečavaju sekundarna kretanja kako bi se osiguralo da izbjeglice ostanu na lokaciji na koju su premješteni.

Najhitniju praktičnu potporu pružat će timovi za potporu upravljanju migracijama na žarišnim točkama („hotspots”) (vidjeti Prilog II.). Timovi za potporu neposredno će utjecati na najkritičniju točku lanca – područja u kojima države članice s najvećim brojem pristiglih izbjeglica ne mogu učinkovito rješavati situaciju. Osoblje koje su rasporedile agencije EU-a i druge države članice pomagat će u identifikaciji, provjeri i prijavi migranata pri ulasku u EU. To je prvi korak ka osiguranju budućnosti za osobe kojima je potrebna zaštita i prilika da se u ranim fazama utvrdi koje bi osobe trebalo vratiti u njihove matične države. Mreža uključenih agencija EU-a jednako će tako pojačati suradnju usmjerenu protiv krijumčarenja migranata i pomagati u identifikaciji osumnjičenih osoba te provođenju novih istraga. Timovi za potporu mogu raditi samo u suradnji s nacionalnim tijelima. Samo nacionalna tijela (s pomoću sredstava EU-a) mogu uspostaviti i voditi funkcionalne infrastrukture za prihvat, davati smjernice i povezivati se s glavnim dionicima kao što su lokalna nadležna tijela, socijalne službe, tijela nadležna za provedbu zakona i upravitelji prihvatnih objekata. Frontex, Europski potporni ured za azil (EASO), Europol i Eurojust mogu pridonijeti stručnim znanjem o politikama, olakšati izravnu komunikaciju među državama članicama i imati posebnu ulogu u koordinaciji operacija vraćanja. Italija i Grčka sada hitno moraju dovršiti i početi provoditi svoje nacionalne planove premještanja i timove za potporu koji djeluju na žarišnim točkama te osigurati prikladnu infrastrukturu za prihvat.

Zajedničke operacije Frontexa Triton i Posejdon još su jedan izvor ključne operativne potpore. One su primjer učinkovite solidarnosti koju će biti potrebno proširiti i ponavljati. Države članice trebale bi brzo i poduzetno odgovarati na zahtjeve Frontexa te staviti na raspolaganje dodatnu opremu i stručnjake. Za pomoć pri tome dostupno im je nekoliko mehanizama koji se za sad nedovoljno upotrebljavaju.

Ako razmjeri krize premaše kapacitete neke države članice, ona može aktivirati mehanizam EU-a za civilnu zaštitu. Mehanizmom se mogu mobilizirati različite vrste nenovčane pomoći kao što su moduli (timovi i oprema), smještaj, lijekovi i ostali neprehrambeni artikli te stručna znanja. Države sudionice pružaju pomoć, a Komisija može sufinancirati prijevoz opreme za pomoć i stručnjaka u dotičnu državu. Mehanizam EU-a za civilnu zaštitu tijekom 2015. aktiviran je dvaput za pomoć Mađarskoj i jednom za pomoć Srbiji kao odgovor na hitne potrebe nastale zbog nezapamćenog priljeva izbjeglica i migranata.

Države članice mogu zatražiti raspoređivanje jedinica granične policije za brzu intervenciju (RABIT-ovi) kako bi se osigurala neposredna potpora graničnoj policiji u slučajevima hitnog ili iznimnog migracijskog pritiska (vidjeti Prilog III.). Tim mehanizmom pružit će se operativna podrška na određeni rok. Frontex financira i raspoređuje nacionalne tehničke i ljudske resurse iz država članica. Mehanizam je aktiviran samo jednom, kada ga je 2010. aktivirala Grčka jer je veliko povećanje dolazaka utjecalo na kopnenu granicu između Grčke i Turske. Tijekom te operacije svakog je tjedna gotovo 200 dobro osposobljenih gostujućih službenika iz 26 država članica pomagalo grčkim kolegama pri nadzoru graničnih područja i identifikaciji uhvaćenih nezakonitih imigranata. Uspješnom provedbom operacije na grčko-turskoj granici situacija se stabilizirala i broj dolazaka smanjen je u usporedbi s najvišim razinama iz 2010.

Proteklih je tjedana nekoliko država članica primijenilo privremeno ponovno uvođenje graničnih kontrola u skladu sa Zakonikom o schengenskim granicama. To je opravdano u iznimnim kriznim situacijama. Ipak, može se primijeniti samo kao kratkoročna mjera prije stabilizacije stanja. To se mora smatrati znakom potrebe za uključenjem svih strana radi hitne ponovne uspostave redovnog postupka upravljanja migracijama. Ako se te mjere oduže ili se zatraže dodatne mjere, Komisija će formalizirati svoju procjenu situacije donošenjem mišljenja na temelju Zakonika o schengenskim granicama. Zahvaljujući potpunoj provedbi programa premještanja i radu timova za potporu na žarišnim točkama trebalo bi se omogućiti ukidanje kontrola tijekom sljedećeg mjeseca.

EU bi, osim toga, trebao odmah pojačati provedbu diplomatske ofenzive koja je utvrđena u nedavnoj zajedničkoj komunikaciji o ulozi vanjskog djelovanja EU-a pri rješavanju izbjegličke krize u Europi. To se djelovanje temelji na uravnoteženom pristupu kojim se istovremeno naglašavaju očekivanja EU-a u smislu potpore partnera za rješavanje pitanja migracije te se jačaju potpora i suradnja koje EU može pružiti u tim nastojanjima.

Sastanak na vrhu u Valletti od 11. do 12. studenoga 2015. bit će glavna prilika za ukazivanje na novi prioritet migracijskih pitanja u odnosima EU-a s afričkim partnerima. EU je već pojačao rad na pripremi sastanka na vrhu u suradnji sa svim relevantnim partnerima i međunarodnim organizacijama. Uspostavljanje kriznog uzajamnog fonda za stabilnost i rješavanje pitanja temeljnih razloga za nezakonitu migraciju i raseljenih osoba u Africi, s početnim unosom kapitala od 1,8 milijardi eura, opipljiv je prikaz doprinosa EU-a. Na tom temelju može nastati dvosmjerno partnerstvo s ciljem usporavanja priljeva migranata iz Afrike i ubrzavanja povrata osoba kojima se ne može odobriti međunarodna zaštita.

Konferencija na visokoj razini o zapadnobalkanskoj ruti, koja bi se trebala održati 8. listopada 2015. usporedno sa sastankom Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove, bit će mjesto rasprave o zajedničkom zadatku rješavanja trenutačnih pritisaka i vraćanju stabilnosti u upravljanje migracijama na zapadnobalkanskoj ruti. Osiguravanjem financijskih sredstava za zapadni Balkan EU naglašava svoju odlučnost u pružanju potpore susjednim partnerima suočenima s golemim izazovom koji i dalje raste. Potrebno je učiniti više od pružanja humanitarne pomoći izbjeglicama; važno je hitno pojačati kapacitet za upravljanje migracijama i borbu protiv krijumčarenja.

Dio strategije EU-a trebao bi biti razvoj nove operativne suradnje kako bi se vještine i znanje koji se razvijaju i udružuju unutar EU-a jednostavnije razmjenjivali s partnerima izvan EU-a. Za povezivanje službi za provedbu zakona i upravljanje migracijama unutar EU-a te u susjednim partnerskim zemljama trebala bi se sve češće upotrebljavati sredstva kao što su zajednički timovi stručnjaka, administrativni aranžmani i razmjena informacija, uključujući u svrhu operacija povrata i ponovnog prihvata. Važne uloge u tome imaju Frontex, Europski potporni ured za azil, Europol i Eurojust.