Komunikacija: Poticanje europskog pristupa umjetnoj inteligenciji

1.Uvod

Umjetna inteligencija (UI) iznimno će utjecati na ljudske živote i rad u sljedećim desetljećima. Takvo je stajalište osnova europske strategije za umjetnu inteligenciju koja je pokrenuta u travnju 2018., a u međuvremenu je i potvrđena. UI može našim društvima omogućiti brojne prednosti, od smanjenja onečišćenja do manjeg broja smrtnih slučajeva u prometu, od poboljšanja zdravstvene skrbi i većih mogućnosti za osobe s invaliditetom i starije osobe do boljeg obrazovanja i više načina uključivanja građana u demokratske procese, od bržeg donošenja presuda do učinkovitijeg suzbijanja terorizma i kriminala na internetu i izvan njega te poboljšanja kibersigurnosti. Potencijal umjetne inteligencije došao je do izražaja u borbi protiv bolesti COVID-19 jer je ta tehnologija pomogla u predviđanju zemljopisnog širenja bolesti, dijagnosticiranju zaraze primjenom računalne tomografije i razvoju prvih cjepiva i lijekova protiv virusa. UI se prije svega pokazao svestranijim od većine drugih tehnologija. S druge strane, uporaba umjetne inteligencije podrazumijeva i određene rizike, kao što je potencijalno izlaganje osoba, među ostalim djece, velikim pogreškama koje mogu narušiti temeljna prava i sigurnost te naše demokratske procese.

U kontekstu ubrzanog tehnološkog razvoja UI-ja i globalnog političkog okruženja u kojem sve više zemalja intenzivno ulaže u UI, EU mora ujedinjeno djelovati kako bi na dugoročno održiv način iskoristio brojne mogućnosti i savladao prepreke koje donosi UI. Dvojaka politika Komisije, koja je započela pokretanjem europske strategije za umjetnu inteligenciju u travnju 2018. , usmjerena je istodobno na profiliranje EU-a kao centra umjetne inteligencije na svjetskoj razini te uspostavljanje antropocentrične i pouzdane umjetne inteligencije. U Bijeloj knjizi o umjetnoj inteligenciji , koju je Komisija objavila u veljači 2020., predstavljena je jasna vizija umjetne inteligencije u Europi: ekosustav izvrsnosti i ekosustav povjerenja u području umjetne inteligencije.

Današnji paket mjera za umjetnu inteligenciju bitan je korak za obje dimenzije te politike. Kako bi promicala razvoj UI-ja i smanjila potencijalne velike rizike koje ta tehnologija predstavlja u području sigurnosti i temeljnih prava, Komisija predstavlja prijedlog regulatornog okvira za umjetnu inteligenciju i revidirani koordinirani plan o umjetnoj inteligenciji.

2.Dvije strane umjetne inteligencije: mogućnosti i rizici

Svjesna potencijala umjetne inteligencije, Europska unija promiče razvoj i uvođenje te tehnologije. U okviru programa Digitalna Europa i Obzor Europa Komisija planira ulagati milijardu EUR na godinu u UI te mobilizirati dodatna ulaganja iz privatnog sektora i država članica kako bi se ovog desetljeća postigao godišnji iznos ulaganja od 20 milijardi EUR.

Jačanje kapaciteta EU-a u području umjetne inteligencije ključan je dio šire strategije stvaranja Europe spremne za digitalno doba i pretvaranja nadolazećih 10 godina u digitalno desetljeće, kako je utvrđeno u Digitalnom kompasu . Promicanje inovacija koje se temelje na UI-ju prvenstveno je usko povezano s provedbom europske strategije za podatke, što uključuje i nedavni prijedlog Akta o upravljanju podacima , jer se UI može uspješno razvijati samo uz nesmetan pristup podacima. Osobito će mala i srednja poduzeća morati imati pravedan pristup podacima da bi UI ušao u opću primjenu u gospodarstvu EU-a. Osim toga, predloženi regulatorni okvir za UI djelovat će u kombinaciji s važećim zakonodavstvom o sigurnosti proizvoda, osobito s revizijom Direktive o strojevima , u kojoj se, među ostalim, reguliraju sigurnosni rizici novih tehnologija, uključujući rizike zbog interakcije ljudi i robota, IT rizike koji utječu na sigurnost i autonomne strojeve. Taj je okvir usto dodatak strategiji EU-a za sigurnosnu uniju, novoj strategiji za kibersigurnost , Akcijskom planu za digitalno obrazovanje 2021.–2027., nedavno predloženom Aktu o digitalnim uslugama i Aktu o digitalnim tržištima te akcijskom planu za europsku demokraciju. Naposljetku, predloženi okvir nadopunit će se propisima kojima će se prilagoditi okvir EU-a za odgovornost, kao što su revidirana Direktiva o odgovornosti za proizvode kako bi se uredila pitanja odgovornosti u kontekstu novih tehnologija, uključujući UI, i revidirana Direktiva o općoj sigurnosti proizvoda.

Nedavno doneseni Mehanizam za oporavak i otpornost omogućit će Europi da poveća ambicije i postane predvodnik u uvođenju UI-ja. Mehanizam za oporavak i otpornost bit će središnji dio plana oporavka EU-a te će se njime državama članicama staviti na raspolaganje zajmovi i bespovratna sredstva u nezapamćenom iznosu od 672,5 milijardi EUR za početne godine, koje su presudne za oporavak. Najmanje 20 % raspoloživih sredstava dodijelit će se mjerama kojima se potiče digitalna tranzicija, što će tijekom životnog ciklusa Mehanizma ukupno iznositi 134 milijarde EUR .

Može se očekivati da će se Mehanizam za oporavak i otpornost iskoristiti za poticanje ulaganja država članica u UI i kapacitete u području vodećih istraživanja, inovacija i testiranja kako bi ubrzani razvoj i uporaba UI-ja mogli pridonijeti dugoročnom gospodarskom i društvenom oporavku te poboljšati konkurentnost. Prilika je tim veća jer se Mehanizam za oporavak i otpornost nadovezuje na postojeće programe Digitalna Europa i Obzor Europa, kao i znatnu količinu financijskih sredstava za inovacije u okviru programa kohezijske politike.

UI i ostale digitalne tehnologije mogu pridonijeti održivom oporavku od krize uzrokovane bolešću COVID-19 jer mogu povećati produktivnost u svim gospodarskim sektorima te stvoriti nova tržišta i pružiti izvanredne prilike za gospodarski rast Europe. UI tehnologije pridonose optimizaciji industrijskih procesa i čine ih otpornijima, učinkovitijima i ekološki prihvatljivijima te omogućuju inovativno samostalno učenje i rješenja u stvarnom vremenu, od predvidljivog održavanja i digitalnih blizanaca do kolaborativnih robota i proširene stvarnosti. Očekuje se da će nove poslovne prilike i veća gospodarska dinamičnost stvoriti nove mogućnosti zapošljavanja i tako kompenzirati potencijalne gubitke radnih mjesta. Osobama s invaliditetom i starijim osobama UI može, u obliku rješenja za pomoć i potporu, omogućiti lakši samostalan život. Osim toga, UI bi mogao imati važnu ulogu u informiranju građana i poboljšanju inicijativa za njihov veći angažman.

Jačanjem sposobnosti u području UI-ja povećat će se otpornost na buduće šokove jer će europska poduzeća posjedovati dovoljno stručnog znanja da brzo primijene UI u kontekstu novih izazova. Povrh toga, UI može znatno pridonijeti ciljevima europskog zelenog plana jer može pomoći industriji, društvu, tijelima javne vlasti i građanima da biraju održivija rješenja za, primjerice, integraciju obnovljivih izvora u energetski sustav pametnijim upravljanjem mrežom ili za smanjenje emisija stakleničkih plinova primjenom pametne mobilnosti, optimiziranim korištenjem resursa i preciznom poljoprivredom.

UI može uvelike pridonijeti ostvarenju ciljeva strategije EU-a za sigurnosnu uniju. On može biti strateški instrument za suzbijanje postojećih prijetnji i predviđanje budućih rizika, među ostalim hibridnih prijetnji, i prilika. UI može pridonijeti suzbijanju kriminala i terorizma te omogućiti sustavu kaznenog progona da održi korak s brzim razvojem tehnologija koje upotrebljavaju kriminalci, kao i njihove prekogranične aktivnosti.

Kako bi iskoristila prednosti UI-ja, Europa se može osloniti na svoje postojeće snage. Svjetska je predvodnica u robotici i konkurentnim industrijskim ekosustavima. Uz sve učinkovitiju računalnu infrastrukturu (npr. računala visokih performansi) i velike količine javnih i industrijskih podataka, te prednosti omogućuju Europi da gradi vrhunske sposobnosti u području UI-ja zahvaljujući svojim izvrsnim istraživačkim centrima i sve brojnijim inovativnim start-up poduzećima. Države članice EU-a i Komisija objedinit će stručna znanja, koordinirati mjere i zajednički mobilizirati dodatne resurse kako bi te prednosti podržale raspoloživim financijskim sredstvima. U tu svrhu Komisija, na temelju suradnje s državama članicama koju razvija od 2018., predstavlja revidirani koordinirani plan o umjetnoj inteligenciji.

Uporabom umjetne inteligencije stvaraju se, međutim, i rizici koje treba regulirati. Određene karakteristike UI-ja, kao što je netransparentnost mnogih algoritama koja otežava istraživanje uzročnih veza, predstavljaju konkretne i potencijalno velike rizike za sigurnost i temeljna prava koji se ne mogu ukloniti postojećim propisima ili koji otežavaju provođenje tih propisa. Primjerice, često nije moguće odrediti kako je neki UI sustav proizveo određeni rezultat. Zbog toga može biti teško procijeniti i dokazati je li netko nepravedno zakinut uporabom UI sustavâ, primjerice pri zapošljavanju ili poslovnom napredovanju ili prijavi za program socijalnih naknada. Osobama na koje utječu pogrešne odluke donesene uz pomoć UI sustava može biti jako teško ispraviti te pogreške. Tehnologija prepoznavanja lica u javnim prostorima može jako narušavati privatnost ako nije primjereno regulirana. Uz to, loše učenje i projektiranje UI sustava mogu uzrokovati velike pogreške koje mogu narušiti načela privatnosti i nediskriminacije. Roboti i inteligentni sustavi s UI tehnologijom moraju biti konstruirani i projektirani u skladu s visokim standardima sigurnosti i zaštite temeljnih prava koji se primjenjuju na tradicionalne tehnologije i koji su utvrđeni europskim pravom.

Zbog tih izazova u području UI-ja Europski parlament i Vijeće nekoliko su puta pozvali na donošenje propisa kojima će se osigurati funkcionalno unutarnje tržište UI sustavâ na kojem su prednosti i rizici te tehnologije regulirani na odgovarajući i dugotrajno održiv način. Komisijin prijedlog regulatornog okvira za UI ključni je korak za zaštitu sigurnosti i temeljnih prava, a time i uspostavljanje povjerenja u razvoj i primjenu UI-ja.