HR    HR  
 EUROPSKA  
KOMISIJA 
Bruxelles, 13.12.2013. 
COM(2013) 934 final 
  
KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJE ĆU 
Primjena neto financijsk ih ispravaka na države članice   
u pogledu poljoprivredne i kohezijske politike 
 
 
2 
 Sadržaj 
 
1. Uvod.....................................................................................................................3  
2. Opći okvir za primjenu financijskih ispravaka...............................................4  
2.1. Zakonodavstvo i pravila o neto financijskim ispravcima....................................4  
2.2. Proračunska i obra čunska pravila u pogledu iznosa koji podliježu financijskim 
ispravcima – instrument namjenskih prihoda ......................................................................6  
3. Sektorska pravila o neto fi nancijskim ispravcima..........................................7  
3.1. Poljoprivreda .....................................................................................................7  
3.1.1.  Pravnim odredbama uvijek se predvi đaju neto financijski ispravci ............7  
3.1.2.  Daljnja konsolidacija pravnih mehaniza ma za  neto financijske ispravke ..9 
3.1.2.1.  Naglasak na rizi čnim troškovima ............................................................9  
3.1.2.2.  Nepostojanje mogu ćnosti donošenja odluke o primjeni ispravka i 
rijetka primjena paušalnih ispravaka ...................................................................10  
3.1.2.3.  Kraći postupak provjere uskla đenosti ..................................................11  
3.1.3.  Prekid i obustava u vezi sa ZPP-om uskla đuje se s fondovima Kohezijske 
politike ..............................................................................................................13  
3.2. Fondovi kohezijske politike ..............................................................................14  
3.2.1.  Nova zakonska odredba kojom se Komisija ovlaš ćuje za odre đivanje neto 
financijskih ispravaka državama članicama ......................................................14  
3.2.2.  Financijski ispravci u vezi s nepravilnostima / nedostatcima utvr đenima prije 
15. veljače svake godine....................................................................................14  
3.2.3.  Procjena zakonitosti i ispra vnosti koju obavlja Komisija  na temelju financijskih 
izvješća i pratećih dokumenata koji se dostavljaju do 15. velja če svake godine15  
3.2.4.  Utvrđivanje nepravilnosti koje ukazuju na ozbiljne nedostatke revizijama EU-a 
nakon 15. velja če svake godine.........................................................................15  
3.2.5.  Objedinjavanje dobrih praksi za nadz orni sustav Komisije pod podijeljenim 
upravljanjem......................................................................................................19  
 
 
3 
 1. Uvod  
 
Kao reakcija na pove ćanje učestalosti pogrešaka o kojima je izvijestio Europski revizorski 
sud (ERS) u svojem godišnjem izvješ ću za financijsku godinu 2012., izvjestitelj nadležan za 
razrješnicu i koordinatori glavnih politi čkih skupina u Odboru za prora čunski nadzor 
Europskog parlamenta uputili su pismo predsj edniku Barrosu te od  Komisije zatražili 
dostavljanje Komunikacije u kojoj Komisija jasno odre đuje kako će za financijsko razdoblje 
2014. – 2020. uvesti u činkovitiji oblik neto financijskih ispravaka za države članice u vezi s 
kojima su uo čene slabosti u pogledu programa koji se provode u okviru podijeljenog 
upravljanja1. Primjena neto financijskih ispravaka zna či da dolazi do kona čnog smanjenja 
sredstava za doti čnu državu članicu. 
Ovom Komunikacijom odgovara se na taj zaht jev i pojašnjuje kako Komisija namjerava 
primijeniti nove instrumente i za htjeve u vezi s neto  financijskim ispravcima navedenima u 
pravnom okviru za financijs ko razdoblje 2014. – 2020. i kako će to utjecati na države članice. 
U području poljoprivrede neto financijski isprav ci koji dovode do gubitka sredstava EU-a za 
određenu državu članicu postali su ve ć uobičajeni. Novim pravilima za financijsko razdoblje 
2014. – 2020. održava se takvo stanje dok se istovremeno usredoto čuje na konsolidaciju 
postojećih mehanizama.  
U pogledu kohezijske politike, neto financij ski ispravci koji su doveli do povrata prethodno 
isplaćenih iznosa u prora čun EU-a bili su iznimni slu čajevi. U vezi s novim programskim 
razdobljem 2014. – 2020., prisutna je znatna pr omjena u novom zakonodavstvu koje se treba 
donijeti, a kojim se ovlasti Komisije proširuju na mogu ćnost primjene neto financijskih 
ispravaka na one države članice u kojima su utvr đeni ozbiljni nedostatci u sustavima 
upravljanja i kontrole. Okvir za ne to financijske ispravke predvi đen za razdoblje 2014. – 
2020. ne ostavlja nikakav prostor Komisiji za donošenje kona čne odluke o ispravcima. Neto 
financijske ispravci postat će uobičajeni odgovor u slu čaju ozbiljnih nedostataka i 
primjenjivat će se u skladu s jasnim i transparentnim kriterijima i uvjetima. 
Kada primjenjuju neto financijske is pravke za mjere i programe u okviru  
financijskog razdoblja 2014. – 2020., nadležne službe osigurat će za ta dva podru čja 
podijeljenog upravljanja, primjenom na jbolje prakse, objedinjavanje u činkovitog korištenja 
ovog bitnog korektivnog instrument a, da bi se zaštitio prora čun Unije. Takvo se 
objedinjavanje najboljih praksi primjenjuje i u pogledu instrumenata prekida i obustave 
plaćanja.  Model koji se us pješno primjenjuje u podru čju kohezije uveden je mutatis mutandis 
ujedno i u podru čju poljoprivrede za 2014. – 2020.   
                                                            
1 Pismo se odnosilo i na Komunikaciju o zaštiti prora čuna EU-a (COM(2013) 682 zavr šna verzija/2) objavljenu 
30. rujna 2013. kako je zatražio Europski parlamen t u svojoj rezoluciji o razrješnici za izvršenje op ćeg proračuna 
za financijsku godinu 2011. 
 
4 
 Komisija smatra da svi financijski ispravci, uklju čujući i one kada je državama članicama 
dopušteno uvoditi nove projekte i nove troškove da  bi se iskoristili iznosi koji podliježu 
ispravkama, služe zaštiti prora čuna EU-a. Ipak, odvra ćajući učinak neto financijskih 
ispravaka čijom primjenom države članice ne mogu ponovno iskoristi ti iznose koji podliježu 
ispravcima i povratu te stoga gube sredst va, sigurno je snažniji. Njime se poti ču države 
članice da samostalno pronalaze i ispravljaju gr eške i time se doprinosi poboljšanju sustava 
upravljanja i kontrole. 
2. Opći okvir za primjenu fi nancijskih ispravaka  
2.1. Zakonodavstvo i pravila o neto financijskim ispravcima 
U skladu s člankom 317. UFEU-a, zakonodavstvo za pr imjenu neto financijskih ispravaka 
određeno je Financijskom uredbom (FU) i podrobno razra đeno posebnim sektorskim 
uredbama koje su donijeli Europski parlament i Vije će. Na temelju tog pravnog okvira, 
Komisija donosi delegirane i provedbene akte, a može i izdavati smjernice kojima pojašnjava 
pojedina pitanja.  
Sljedeći dijagram prikazuje pregled odgovaraju ćih razina op ćeg okvira za primjenu 
financijskih 
ispravaka:
 
Smjernice Članak 317. UFEU-a
Delegirani 
akti Poljoprivreda: 
• Horizontalna uredba o 
financiranju, upravljanju 
i praćenju ZPP-a 
(financijski ispravci i 
obustave za EFJP i 
EPFRR) 
• Uredba o zajedni čkim 
odredbama – UZO 
(EPFRR, prekidi) 
Provedbeni 
akti Fondovi Kohezijske 
politike: Uredba o 
zajedničkim odredbama 
– UZO 
 Članak 80. Financijske 
uredbe (FU) 
 
Delegirani 
akti Provedbeni 
akti 
 
 
5 
 Novim FU-om uvodi se uskla đeni okvir koji obuhva ća sva podru čja politike i koji posebno 
obuhvaća načela financijskih ispravaka na države članice:   
Članak 80. – Pravila o povratu 
… 
4. Komisija izvršava fina ncijske ispravke za države članice kako bi iz financiranja Unije isklju čila 
rashode nastale kršenjem mjerodavnog prava. Komis ija temelji svoje fina ncijske ispravke na 
utvrđenim nepropisno potrošenim iznosima i financijskim u čincima na prora čun. Ako je te iznose 
nemoguće točno utvrditi, Komisija može primijeniti ekstra polirane ili paušalne ispravke u skladu sa 
sektorskim pravilima. 
Kad odlu čuje o iznosu financijskog ispra vka, Komisija uzima u obzir narav i ozbiljnost kršenja 
mjerodavnog prava te financijske u činke na prora čun, uključujući nedostatke sustava upravljanja i 
kontrole. 
Kriteriji za utvr đivanje financijskih ispravaka i postupka ko ji se treba primjenjivati mogu se utvrditi u 
sektorskim pravilima. 
5. Metodologija primjene ekstrapo liranih ili paušalnih ispravaka utvr đuje se u skladu sa sektorskim 
pravilima s ciljem omogu ćivanja Komisiji da zaštiti financijske interese Unije. 
Kako je predvi đeno člankom 80. FU-a i uredbama koje se odnose na posebne sektore, 
Komisija primjenjuje sljede će tri vrste financijskih ispravaka: 
1. financijski ispravci u pojedinim slu čajevima, utvr đenim na to čno utvrđenim 
nepropisno potrošenim iznosima i financijskim u čincima na prora čun; 
2. ekstrapolirani financ ijski ispravci i  
3. paušalni financijski ispravci. 
Ekstrapolirani i paušalni financijski ispravci  mogu se primjenjivati samo ako nije mogu će 
utvrditi to čne iznose ispravaka. Ekstrapolirani financijski ispravci moraju se temeljiti na 
reprezentativnom uzorku koji omogu ćuje brojčano odre đivanje predmetnog iznosa uz 
zadovoljavaju ću razinu pouzdanosti.  
Sljedeći dijagram prikazuje pregled odgovaraju ćih mehanizama za primjenu financijskih 
ispravaka:  
 
 
6 
 Financijski ispravci
Članak 80. FU-a i sektorska pravila
Može li se iznos za 
financijske ispravke to čno 
utvrditi?
Da
Pojedinačni ispravakNe
Može li se predmetni iznos 
brojčano odrediti na temelju 
reprezentativnog statisti čkog 
uzorka uz zadovoljavaju ću 
razinu pouzdanosti? 
Da
Ekstrapolirani ispravakNe
Paušalni ispravak
 
Pojedinosti u pogledu provedbe fina ncijskih ispravaka u razli čitim podru čjima politike u 
podijeljenom upravljanju navode se u odjeljku 3. ove Komunikacije. 
2.2. Proračunska i obra čunska pravila u pogledu iznosa koji podliježu financijskim 
ispravcima – instrument namjenskih prihoda 
Financijski ispravci dovode do „prihoda od vra ćanja, ..., nepravilno pla ćenih iznosa” i koji se 
tretiraju kao namjenski prihodi ( članak 21. stavak 3. to čka (c) FU-a).  
Osim dvije iznimke, Financijska uredba2 ne uključuje odredbe o na činima na koje se mogu 
koristiti namjenski prihodi koji nastaju pr imjenom neto financijskih ispravaka.  
 
 
 
                                                            
2 Za Europski fond za jamstva u poljoprivredi (EFJP), odobrena sredstva dodjeljuju se „izvoru prihoda” 
(članak 174. stavak 1. FU-a) i za financijske in strumente „istom financ ijskom instrumentu” ( članak 140. 
stavak 6. FU-a). Neto financijski 
ispravak Namjenski prihodi 
Članak 21. stavak 3. 
točka(c) FU a
 
7 
 Međutim, člankom 7. Pravila za primjenu Financijske uredbe (PFU) utvr đuje se da 
obrazloženje uz prora čun prikazuje koje prora čunske linije mogu prim ati odobrena sredstva 
koja odgovaraju namjenskom prihodu.  Stoga se neto financijski ispravci koji se vra ćaju u 
proračun EU-a u obliku namjenskog prihoda ne namjenjuju odre đenoj državi članici.  
 
   
3. Sektorska pravila o neto financijskim ispravcima 
3.1. Poljoprivreda 
3.1.1.  Pravnim odredbama uvijek se predvi đaju neto financijski ispravci 
U skladu s pravnim okvirom Zajedni čke poljoprivredne politike (ZPP), financijski ispravci 
koje je Komisija odre đivala državama članicama nakon dovršetk a postupka potvrde 
sukladnosti uvijek su bili neto isprav ci, još od prve odluke o poravnanju ra čuna iz 1976. i 
nastavit će i dalje biti neto ispravci za Europski fond za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i 
Europski poljoprivredn i fond za ruralni razvoj (EPFRR) jer:  
- ispravljene iznose države članice zapravo vra ćaju u prora čun EU-a i 
- primljeni iznosi tretiraju se kao namjenski prihodi prora čuna EU-a. Koriste se za 
financiranje izdataka ZPP-a u cje lini bez odvajanja za bilo koju odre đenu državu 
članicu (vidi i okvir u nastavku).  
Svake godine Komisija donese dvije do četiri odluke o potvrdi s ukladnosti u pogledu paketa 
pojedinačnih financijskih ispravaka. Komisija je 2013. donijela četiri takve odluke, kojima je 
obuhvatila 147 pojedina čnih financijskih ispravaka ukupnog iznosa od 1,1 milijarde EUR 
(2 % izdataka iz prora čuna ZPP-a za 2013.). To potvr đuje trend pove ćanja o kojem je 
izvijestio Sud u svojem godišnjem izvješ ću za 2012., stavak 4.293. 
 
 
 
 
                                                            
3 U 2012. Komisija je donijela tri odluke o sukladnosti št o je dovelo do financijskih ispravaka u vrijednosti od 
651 milijuna eura (503 milijuna eura se odnose na EFJP i 148 milijuna eura na EPFRR). Prosje čni iznos 
financijskih korekcija u zadnjem petogodišnjem razdoblju (2008. – 2012.) bio je 30 % ve ći nego li u prethodnom 
razdoblju (2003. – 2007.), uzimaju ći u obzir pove ćanje prora čuna između tih dvaju razdoblja. Namjenski prihodi 
Članak 21. stavak 3. 
točka (c) FU-a Odobrena sredstva u 
proračunu EU-a 
Članak 7. PFU-a 
 
8 
 Neto financijski ispravci doneseni u 2013. (iznosi u EUR) : 
Odluka: 40 41 42 43 UKUPNO 
EFJP 285 582 274 –130 136 896,33 –142 637 397 –303 566 912 –861 923 480 
EPFRR –104 699 558 –88 444 255 –32 467 218 –10 598 290 –236 209 321 
OSTALI –7 091 796 –8 757 551 –2 661 224 –121 357 –18 631 930 
UKUPNO –397 373 628 –227 338 703 –177 765 840 –314 286 560 –1 116 764 733 
70 % financijskih ispravaka doneseno 2013. usredoto čeno je na četiri države članice (GR, 
UK, FR i PL). Me đutim, takva usredoto čenost ne predstavlja stabilan uzorak i može se 
mijenjati iz godine u godinu ovi sno o razvoju kvalitete naciona lnih ili regionalnih sustava 
kontrole. 
Za EFJP, financijski ispravci izvode se oduzimanjem odgovaraju ćih iznosa od mjese čnih 
plaćanja koje vrši Komisija u mjesecu nakon od luke Komisije o financijskom ispravku za 
dotičnu državu članicu.  
Za EPFRR, financijski ispravci  provode se izdavanjem nal oga za povrat kojim se od države 
članice traži da vrati navedene iznose u prora čun EU-a. 
Tretman namjenskog prihoda 
Ispravljeni iznosi za koje Komisija uspije izvršiti povrat upla ćuju se u prora čun EU-a kao namjenski 
prihodi na odgovaraju ćim proračunskim linijama (stavka 67 01 za EFJP i stavka 67 11 za EPFRR).  
U EFJP-u se tako nastali namjenski prih od može koristiti za financiranje prora čunskih linija izdataka 
za bilo koju vrstu izdataka EFJP-a, bez usmjeravanja na bilo koju odre đenu državu članicu. Primjedbe 
uz proračun za poglavlja 05 02 (tržišta) i 05 03 (izravna pla ćanja) jasno pokazuju da se financijske 
potrebe EFJP-a sustavno smanjuju tijekom prora čunskog postupka za iznos koji predstavlja 
procijenjeni dodijeljeni prihod koji će biti dostupan u obliku financijs kih ispravaka tijekom predmetne 
proračunske godine. Na primjer, u po četku je za 2012. planirano 600  milijuna EUR financijskih 
ispravaka, dok je 647,8 milijuna EUR namjenskih prihoda postalo stvarno dostupno i korišteno u toj 
proračunskoj godini.  
Za EPFRR, s obzirom da država članica već koristi prora čunska izdvajanja kada Komisiji prijavljuje 
troškove na temelju kojih ima pravo na povrat sr edstava, iznosi povrata više se ne mogu koristiti.  
Odobrena sredstva za pla ćanja iz namjenskih prihoda dostupna su za pla ćanja iz prora čunske linije za 
EPFRR. Mogu se koristiti za sva otvorena pla ćanja za bilo koji program ruralnog razvoja. Stoga, 
namjenski prihod EPFRR-a smanjuje cjel okupnu potrebu za odobrena sredstva za pla ćanja i korišten 
je za smanjivanje zahtjeva za dodatna odobrena sredstva za pla ćanja. Tijekom 2012. namjenski 
prihodi od financijskih ispravaka EPFRR-a iznosili su 55 milijuna EUR.  
 
9 
 Neto financijski ispravci predstavljaju optere ćenje za nacionalne prora čune država članica. 
Stoga je uvedena mogu ćnost da se na zahtjev države članice ispravci odre đene veličine mogu 
izvršiti u tri godišnja obroka. Izvršavanj e u obrocima prihvatile su Bugarska, Gr čka, Portugal, 
Rumunjska, Španjolska i Litva. Osim toga, države članice koje primaju financijsku pomo ć 
EU-a od Komisije mogu zatražiti jednu odgodu financijskih ispravaka u trajanju do 
18 mjeseci uz uvjet provedbe ciljanih akcijski h planova za otklanja nje nedostataka. Nakon 
isteka razdoblja odgode, ispravci se izvrša vaju u tri godišnja obr oka. Odgode su dosada 
odobrene Portugalu i Gr čkoj. Odobrene odgode prestaju važiti 31. prosinca 2013. za Gr čku i 
31. svibnja 2014. za Portugal. 
Učinak neto financijskih ispravaka na države članice 
Neto financijski ispravci u svim državama članicama izravno utje ču na nacionalna i regionalna tijela 
nadležna za provedbu ZPP-a . Takvi ispravci koji se odnose na izdatke koje su države članice izvršile 
u prethodnim prora čunskim godinama vode smanjenju financiranja EU-a u teku ćoj proračunskoj 
godini. U mnogim slu čajevima to zna či da države članice moraju prona ći  financijska sredstva 
potrebna za popunjavanje praznine prijenosima unutar prora čuna ili rebalansima prora čuna. U tom 
smislu, neto financijski ispr avci dovode do neposrednih prora čunskih i upravnih reakcija. Na primjer: 
— u Njema čkoj je Ustav izmijenjen 2006. nakon u čestalih sporova izme đu savezne razine i razine 
saveznih država ( Länder ) da bi se razjasnila podjela optere ćenja u pogledu financijskih ispravaka, 
— u Danskoj je nakon znatnog fi nancijskog ispravka 2009 . nedavno uspostavljen posebni mehanizam 
dijeljenja optere ćenja izme đu Ministarstva financija i Ministarstva poljoprivrede.     
  
3.1.2.  Daljnja konsolidacija pravnih mehaniza ma za neto financijske ispravke 
3.1.2.1.  Naglasak na rizi čnim troškovima  
Aktivnosti revizije Glavne uprave za poljopriv redu i ruralni razvoj te melje se na analizi 
rizika, tj. više revizija usredoto čuje se na države članice, mjere i programe koji podliježu 
većem riziku. Glavna uprava za polj oprivredu i ruralni razvoj izra đuje jednom godišnje 
sveobuhvatnu analizu rizika kojom se obuhva ćaju svi troškovi u ok viru ZPP-a u svim 
državama članicama: dokazi iz prethodnih revizija Gl avne uprave za polj oprivredu i ruralni 
razvoj, Suda, OLAF-a i n acionalnih tijela za ovjeravanje prikupljaju se i obra đuju s ciljem 
utvrđivanja najrizi čnijih podru čja. Na primjer, ka o posljedica pove ćanja učestalosti 
pogrešaka, o čemu je izvijestio Sud u svojem DAS- u za 2011. i DAS-u za 2012., broj revizija 
EPFRR-a znatno se pove ćao u 2013. (35) i dodatno će rasti u 2014. (na 45) te će se tako 
udvostručiti u usporedbi s 2012. (23). Dodatna poslj edica je da se u nekim državama 
članicama revizija provodi na godišnjoj razini, sve dok se ne uklone svi nedostatci, kako je 
prikazano u primjeru u nastavku.  
Primjer intenzivnog nadzora 
Revizijama Glavne uprave za poljoprivredu i ru ralni razvoj Integriranog administrativnog i 
kontrolnog sustava (IAKS) u 2008. i 2009. otkriveni su i potvr đeni ozbiljni nedostatci: kašnjenje 
terenskih provjera te zastarjelost i nedovoljna preciznost Sustava za utvr đivanje zemljišnih čestica 
(Land Parcel Identification System  – LPIS). Revizijskom misijom u ožujku 2011. utvr đeno je da je 
 
10 
 izvorni akcijski plan, koji je zatražila Komisija da  bi se uklonili ti nedostatci do 2011., proveden samo 
djelomično. Propuštanje pravodobne provedbe potrebnih korektivnih mjera prouzro čilo je zadrške u 
Godišnjem izvješ ću o aktivnostima ( Annual Activity Report  – AAR) Glavne uprave za poljoprivredu i 
ruralni razvoj i izradu novog akcijskog plana za ukl anjanje nedostataka do 201 3. U svojem ARR-u za 
2012. Glavna uprava za poljoprivredu i ruralni razvoj iz vijestila je da je revi zijska misija u ožujku 
2013. potvrdila da se akcijski plan može smatrati dovršenim; no Glavna uprava to ipak uzima sa 
zadrškom jer konkretni dokazi o ispravnom korištenju LPIS-a ne će biti dostupni do prvog ciklusa 
zahtjeva / nadzora / pla ćanja. U me đuvremenu, prvi financijski is pravak proveden je u pogledu 
troškova iz 2008. i drugi u vezi s 2009., dok će postupak potvrde sukladnosti za 2010., 2011. i 2012. 
biti dovršen do kraja 2014.,a postupak potvr de sukladnosti troškova za 2013. do kraja 2015.  
Strategija revizija za razdoblje 2014. – 2020. temeljit će se na poja čanoj analizi rizika za 
svake tri slijedne godine programa čime će se osigurati bolja obuhva ćenost svih troškova. 
Međutim, intenzivnijim revizijskim aktivnostima nastavit će se obuhva ćati najrizi čnija 
područja.  
3.1.2.2.  Nepostojanje mogu ćnosti donošenja odluke o primjeni ispravka i 
rijetka primjena paušalnih ispravaka 
Identifikacijom bilo kojeg rizika za prora čun EU-a automatski se pokre će neto financijski 
ispravak. Komisija ne može odlu čiti ne primijeniti ispravak jer je zakonski obvezna isklju čiti 
svaki utvr đeni nezakoniti trošak iz financiranja EU-a. Za EFJP i EPFRR, financijskim 
ispravcima upravlja se novom Horizontalnom uredbom o ZPP-u kojom se još strože odre đuje 
postupak tako da će metoda i kriteriji za utvr đivanje iznosa financijskih ispravaka biti 
utvrđeni delegiranim aktom. Donošenje tog dele giranog akta planira se za prvo tromjese čje 
2014.  
Kako je predvi đeno Horizontalnom uredbom,  delegiranim aktom utvr đuju se kriteriji 
procjene rizika za prora čun EU-a (vidi Prilog 1.). U vezi s paušalnim ispravcima, namjerava 
se utvrditi na čin procjene ozbiljnosti nedostatka, uzimaju ći u obzir njegovu prirodu (klju čna 
ili sporedna kontrola), ali i pojavu (ponovna pojava u odnosu na prethodnu godinu bez 
poboljšanja) i gomilanje, uzimaju ći u obzir ostale nedostatke (vjerojatnije je da će rizik od 
pojave pogrešaka biti ve ći kada je ve ć prisutno nekoliko nedostata ka). Nalazi Suda iz 
njegovog Godišnjeg izvješ ća za 2012., stavka 4.30.4stoga će se razmatrati, prije svega za 
slučajeve gdje je prisutno nekoliko nedostataka  u vezi s istom populacijom. Jednom kada 
delegirani akt stupi na snagu, smjernicama Komisije podrobnije će se opisati odre đena 
tehnička pitanja.  
Financijskom uredbom i novom Horizontalnom uredbom o ZPP-u odre đuju se razli čite razine 
vrsta financijskih ispravaka, pri čemu se paušalni ispravci mogu koristiti samo ako se 
posebno izra čunavaju ili se ekstrapolirani ispravci ne mogu utvrditi uz razmjeran napor. 
                                                            
4 Godišnje izvješ će Suda za 2012., stavak 4.30.: „Korištenjem paušalnih ispravaka ne uzima se dovoljno u obzir 
priroda i težina kršenja uvjeta, s obzirom na to da se pr imjenjuje jedinstvena stopa od 5 % bez obzira na to jesu 
li nedostaci otkriveni kod jedne klju čne kontrole ili mnogo takvih kontrola.” 
 
11 
 Izračunani i ekstrapolirani  ispravci trenuta čno se temelje na nalazima  revizora Glavne uprave 
za poljoprivredu i ruralni razvoj i podatcima koje su dostavile države članice tijekom 
kontradiktornog postupka. Ubudu će će Glavna uprava imati više  podataka za potrebe 
procesa, na osnovi godišnjih mišljenja koja treb aju dostaviti tijela za ovjeravanje od godine 
zahtjeva 2014. koja će tada trebati obavljati novi zadat ak provjere reprezentativnih uzoraka 
transakcija. 
3.1.2.3.  Kraći postupak provjere uskla đenosti 
Provedba kontradiktornog postupka  pravno je nužna prije odre đivanja financijskih ispravaka. 
Prije provedbe bilo kojeg ne to financijskog ispravka, Ko misija stoga mora državi članici 
omogućiti podnošenje dokaza i argumenata kojima bi mogla pobiti izvorne nalaze. U tom 
smislu, trenuta čnom Financijskom uredbom o ZPP-u5 i novom Horizontalnom uredbom o 
ZPP-u odre đuje se da „ državama članicama pruža se mogu ćnost dokazivanja da je stvarna 
razina nesukladnosti manja nego kako je procijenila Komisija ”. Načelo kontradiktornosti 
postupka izme đu revizora i subjekta revizije isto tako neizostavan element standarda kakvo će 
revizije. 
Osim kontradiktornog postupka, člankom 52. stavkom 3. Horiz ontalne uredbe o ZPP-u 
određen je „postupak uskla đivanja stajališta stranaka” ak o se završetkom kontradiktornog 
postupka ne postigne sporazumno rješenje. Trajanje mirenja ograni čeno je na četiri mjeseca. 
Cjelokupni postupak od zahtjeva doti čne države članice do krajnjeg rezultata analize 
Komisije preporuka tijela za mi renje traje barem šest mjeseci6.  
Komisija je zapo čela i nastavit će s mjerama kojima nastoji usmjeriti čitavi postupak. Kao 
prvo, novom Horizontalnom uredbom o ZPP-u to čno se opisuje prir oda, opseg i slijed 
povezanih koraka te razli čite vrste financijskih ispravaka.  Kao drugo, odredbe u delegiranim 
aktima (metoda i kriteriji izra čuna financijskih ispravaka) i provedbenim aktima (pojedinosti 
postupka provedbe, uz obvezne rokove) namije njene su daljnjem usmjeravanju pravnog 
okvira i ograni čenju rizika prouzro čenih nepotrebnim kašnjenjem. Kao tre će, na temelju te 
jače osnove, Glavna uprava za poljopr ivredu i ruraln i razvoj poja čat će svoje aktivnosti 
praćenja napretka postupaka uskla đivanja da bi osigurala strogo poštivanje rokova.  
Pojedinosti koje se odnose na predvi đene postupke za primjenu neto  financijskih ispravaka u 
vezi sa Zajedni čkom poljoprivrednom politikom nalaze se u Prilogu 1. 
 
Sljedeći dijagram opisuje povezane korake postupka  potvrde sukladnosti koji dovode do neto 
financijskih ispravaka kako se izvršavaju u skladu s novom Horizont alnom uredbom o ZPP-
                                                            
5 Ovaj se datum može produljiti do 1. ožujka u iznimnim slu čajevima na zahtjev države članice, vidi posebice 
članak 59. stavak 5. Financijske uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vije ća. 
6 Može potrajat čak i dulje ako je potrebno preispitivanje čitavog predmeta. 
 
12 
 u. Kako je navedeno u odgovoru Komisije na stavak 4.31.7 Godišnjeg izvješ ća ERS-a za 
2012. o predugom trajanju postupka uskla đivanja, postoji prostor za znatno ubrzavanje 
postupka uskla đivanja tako da se o standardnim slu čajevima financijskih ispravaka može 
odlučiti dvije godine nakon provedbe izvorne revizije.  
Godina Mjesec Postupovni korak Postupovna fazaObuhvaćenost 
financijskog ispravka
2014. S POČETAK POSTUPKA
V Revizijska misija
O
T
S
L
SK
R
L Dvostrani sastanak s D Č-om kako bi se raspravilo o 
utvrđenim nedostacima, mjerama koje treba poduzeti i riziku 
S
P
2015. S
V
O
TObavješćivanje DČ-a o financijskom ispravku i otvaranje 
postupka mirenja 
S
L
SK
R
L
S
P
Završno pismo D Č-u s konačnim financijskim ispravkom
2016. S KRAJ POSTUPKA
V
O Odluka Komisije o financijskim ispravcima
TSL
Stvarni povrat sredstava D Č-a u prora čun EU-aPostupak potvrde sukladnosti za neto financijske ispravke GU-a za poljoprivredu i ruralni razvoj (GU AGRI)
komitologija i postupak 
odlučivanja Komisije kontradiktorna faza s D Č-om Faza mirenja za D Č
financijski ispravak 
može obuhvatiti 
izdatak nastao za 
24 mjeseca prije 
obavješćivanja.financijski ispravak može obuhvatiti 
izdatak nastao za razdoblje nakon 
obavješćivanja o nalazu dok D Č ne dokaže 
da je poduzeta korektivna mjeraPrimjer rokova postupka za reviziju provedenu na licu mjesta u velja či 2014. 
Izvješćivanje i obavješ ćivanje misije D Č-u o nalazima 
         Postupak mirenja (ako ga zahtijeva D Č)                  Tijelo 
za mirenje neovisno je o Komisiji i D Č-u. Njegova je uloga 
usklađivanje stajališta obaju strana. Zaklju čci tijela nisu 
obvezujući za Komisiju.
 
                                                            
7 Godišnje izvješ će ERS-a za 2012., stavak 4.31., odgovor Komisij e: „Naime, u okviru pripreme za provedbu 
reforme ZPP-a, Komisija će nastaviti s naporima u poboljšanje i ubrzanje postupka, imaju ći na umu potrebu za 
očuvanjem standarda kvalitete i pravo države članice na odgovor.” 
 
13 
 3.1.3.  Prekid i obustava u vezi sa ZPP-om uskla đuje se s fondovima Kohezijske 
politike 
Nakon što je zakonodavac donio novu Horizontal nu uredbu o ZPP-u, novi pravni okvir u pogledu 
prekida i obustava sredstava u okviru ZPP-a stupa na snagu u 2014. čime će se ojačati ovlasti 
Komisije u obustavi financiranja EU-a u slu čajevima gdje su utvr đeni rizici od neispravnih pla ćanja.  
U skladu s tim, Komisija može smanjiti ili obustaviti mjese čna (EFJP) ili srednjoro čna 
plaćanja (EPFRR) uz sljede će uvjete: 
ako „ jedna ili više klju čnih dotičnih komponenti nacionalnog sust ava kontrola ne postoji ili 
su neučinkovite zbog ozbiljnosti ili ustrajnosti utvr đenih nedostataka ”. (ili su prisutni sli čni 
ozbiljni nedostatci u sust avu povrata neispravnih pla ćanja) i: 
- bilo koji nedostatak ope tovane je prirode i ve ć je bio razlog donošenja barem dvije 
odluke o financijskim ispravcima  
ili 
- Komisija zaklju či da dotična država članica ne može provoditi nužne popravne 
mjere u neposrednoj budu ćnosti, u skladu s akcijskim planom s jasnim 
pokazateljima napretka koje je potre bno utvrditi u dogovoru s Komisijom.  
Prva alineja odgovara postoje ćem stanju u skladu s Ured bom (EZ) br. 1290/2005; druga 
alineja je nova. U osnovi je to zakonodavni odgovor na preporuku Europskog parlamenta iz 
njegove odluke o davanju razrješnice iz 2011. u skladu s kojom pravila o obustavi u vezi sa 
ZPP-om treba uskladiti s onima koja se odnose na kohezijske fondove. 
Za EFJP, u skladu s novim pravilima, mjese čna plaćanja državama članicama mogu se 
nastaviti do ispunjenja uvjeta za obustavu, u čestalost mjese čnih plaćanja ne dozvoljava 
korištenje postupka prekida. Me đutim, za EPFRR se, osim toga, Uredbom o zajedni čkim 
odredbama (UZO) odre đuje prekid srednjoro čnih plaćanja koji odre đuje dužnosnik za 
ovjeravanje na osnovi delegiranj a ovlasti (tj. glavni direkto r) kao dodatni, brzi i neposredni 
alat u slučaju pitanja o zakonitosti i redovitosti pla ćanja. 
Istodobnom primjenom obiju mjera (prekida u slu čaju EPFRR-a, obustave u slu čaju obaju 
fondova) i neto financijskih  ispravaka, Komisiji će biti omogu ćeno žurno i u činkovito 
djelovanje i zaštita prora čuna EU-a: ne će biti novih pla ćanja ili će se plaćanja smanjiti do 
razine procijenjenog rizi ka tijekom obustave; ve ć izvršena neispravna pla ćanja u potpunosti 
će biti obuhva ćena financijskim ispravcima. 
 
14 
 3.2. Fondovi kohezijske politike  
3.2.1.  Nova zakonska odredba kojom se Komisija ovlaš ćuje za odre đivanje neto 
financijskih ispravaka državama članicama 
Za programsko razdoblje 2014. – 2020. uvodi se zna čajna promjena. U skladu s odre đenim 
uvjetima iz članka 145. stavka 6. Uredbe o zajedni čkim odredbama (UZO) Komisija mora 
donijeti odluku o primjeni ne to financijskih isprav aka. U takvim se slu čajevima uklanja 
trenutačna mogućnost u skladu s kojom država članica može prihvatit i ispravak i ponovno 
iskoristiti iznos sredstava EU-a ko ji joj time postaju dostupni.   
U okviru novog financijskog cikl usa upravljanja, 15. velja če nakon svake obra čunske godine8 
rok je za primjenu nove odredbe o neto fina ncijskim ispravkama u pogledu troškova iz 
prethodne obra čunske godine. Do tog datuma, države članice moraju Komisiji dostaviti 
financijska izvješ ća u vezi s pojedinim programom, izja vu o upravljanju, revizorsko mišljenje 
i povezana izvješ ća. To zna či da sav posao u vezi s nacionalnim kontrolama i provjerama 
mora biti dovršen tako da država članica može ovjeriti zakonitost i ispravnost troškova 
uključenih u godišnja financijska izvješ ća. 
3.2.2.  Financijski ispravci u vezi s nepr avilnostima / nedostatcima utvr đenima 
prije  15. velja če svake godine 
Pravila za programsko razdoblje 2014. – 2020. o fi nancijskim ispravcima za nepravilnosti 
utvrđene prije 15. velja če svake godine sli čna su onima za trenuta čno programsko razdoblje 
koja su se primjenjivala op ćenito bez obzira na datum utvr đivanja. Cilj je i nastaviti poticati 
države članice da samostalno utvrde i isprave nepravilnosti te da  izuzmu povezane iznose iz 
zahtjeva za povrat sredstava Komisiji te tako iz bjegnu gubitak sredstava EU-a (vidi 3.2.5).  
Neispravni troškovi koji se utvrde nacionaln im provjerama ili revizijama moraju se oduzeti 
od iznosa koji se podnose Komisiji do 15. velja če svake godine. Nakon što tako u čini, država 
članica mo ći će ponovno koristiti iznose ko ji su tako ispravljeni  za nove prihvatljive 
operacije u okviru odgovaraju ćeg programa te u teku ćem programskom razdoblju. 
U slučaju revizija EU-a koje se provode u vezi s troškovima  prije podnošenja ovjerenih 
iznosa Komisiji tijekom kojih se utvrde neprav ilnosti koje zahtijevaju financijske ispravke, 
moguća su dva scenarija, kao i u teku ćem programskom razdoblju. Ako država članica 
pristane na primjenu financijskih ispravaka i poduzme odgovaraju će korake, ima pravo 
ponovno koristiti ispravljene iznose za nove prihvatljive operacije ( članak 145. stavak 4. 
UZO-a). Ako se država članica ne slaže s navedenim, Komisija donosi odluku o financijskom 
ispravku, nakon provedbe kontradiktornog postupka iz članka 145. UZO-a. Taj financijski 
ispravak uvijek mora biti  u neto iznosu i odgovaraju ći program i alokacija za tu državu 
                                                            
 8 Ovaj se datum može produljiti do 1. ožujka u iznimnim slu čajevima zahtjevom države članice, vidi posebice 
članak 59. stavak 5. Financijske uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vije ća. 
 
15 
 članicu razmjerno se umanjuju za taj iznos. Država članica ne može ponovno koristiti taj 
iznos. 
3.2.3.  Procjena zakonitosti i ispravnosti koju obavlja Komisija na temelju 
financijskih izvješ ća i prate ćih dokumenata koji se dostavljaju do 
15. veljače svake godine 
Uvođenje novih odredbi o godišnjem izvješ ćivanju od strane države članice i o neto 
financijskim ispravkama podrazumijeva promjene na čina na koje Komisija  izvršava svoje 
obveze. Komisija procjenjuje i provjerava miš ljenja revizora (elemente koji se odnose na 
funkcioniranje sustava, zakonitost i ispravnost) i godišnja kontrolna izvješ ća, uključujući i 
prijavljene greške, kao i izjave o upravlja nju i godišnje sažetke, u roku od tri mjeseca od 
primitka tih dokumenata dostavljenih do 15. velja če. Komisija na tom temelju vrši svoju 
procjenu rizika i izra đuje svoj plan revizija kojima odre đuje potrebne revizije na temelju 
procjene rizika usmjerene na odabrane programe.  
Komisija provodi svoje revizije na temelju pr ocjene rizika do kraja kalendarske godine u 
kojoj je država članica dostavila mišljenja revizora, iz jave o upravljanju i vezane dokumente. 
Zatim provjerava pregledom dokumentacije i obavl janjem revizije na licu mjesta, kao i 
provjerom ponovnih rezultata uzoraka nacionalnih  revizija, pouzdanost dostavljenih podataka 
da bi utvrdila predstavljaju li odgovaraju ću osnovu za provjeru zakonitosti i ispravnosti. 
Prednost daje revizijama programa s materijalnim u činkom na pla ćanja Komisije za 
odgovaraju ći fond u obra čunskoj godini. Prošli rezult ati nadležnih tijela država članica isto 
tako se uzimaju u obzir kod definiranja pr ioriteta revizije na temelju rizika. 
3.2.4.  Utvrđivanje nepravilnosti koje ukazuju na ozbiljne nedostatke revizijama 
EU-a nakon  15. velja če svake godine 
Ako se provedbom revizija EU-a (Komisija ili Europski revizorski sud) nakon 15. velja če 
svake godine utvrde nepravilnosti koje uka zuju na ozbiljne nedostatke te koje utje ču na 
tekuću obračunsku godinu, Komisija mora donijeti služ benu odluku o primjeni financijskog 
ispravka, ako su ispunjeni uvjeti iz uredbe. Komi sija nema diskrecijsko pravo u pogledu tog 
pitanja. Financijski ispravak koji je poslje dica tog postupka mora biti neto iznos. To zna či da 
se alokacija za taj program i ukupna alokacija za tu državu članicu automatski razmjerno 
umanjuju za iznos ispravka, čak i ako tijekom kontradi ktornog postupka država članica 
prihvati rezultate revizije i pristane na fi nancijski ispravak. Kao posljedica, ta država članica 
nema mogu ćnost ponovnog korištenja iznosa koji podl iježe takvom neto financijskom 
ispravku u okviru nekog drugog programa. 
Uvjeti odre đeni uredbom koji obvezuju Komi siju na primjenu neto financijskih ispravaka su 
sljedeći: 
− nepravilnosti koje se utvrde revizijama EU-a ukazuju na ozbiljni nedostatak koji utje če na 
obračunsko razdoblje za koje je država članica dostavila izjavu o upravljanju i revizorsko 
mišljenje kojima nije istaknut doti čni nedostatak,  
 
16 
 − nakon 15. velja če i prije nalaza revizija EU-a, država članica nije utvrdila nedostatak u 
ostalim revizorskim izvješ ćima koja je dostavila Komisiji (uz odgovaraju će mjere) ili nije 
poduzela odgovaraju će korektivne mjere.   
Do 15. velja če, nacionalna programska tijela 
Komisiji dostavljaju:
- financijska izvješ ća;
- izjavu o upravljanju i godišnji sažetak;
- revizorsko mišljenje i godišnje kontrolno 
izvješće.
Nakon 15. velja če EU revizija utvr đuje 
nepravilnosti koje ukazuju na ozbiljne nedostatke te koji utje ču na obra čunsko
razdoblje koje nije utvr đeno u izjavi o 
upravljanju, godišnjem kontrolnom izvješ ću ili 
revizorskom mišljenju koje je dostavljeno 
Je li država članica već utvrdila nedostatak u 
ostalim revizorskim izvješ ćima koja je dostavila 
Komisiji (uz odgovaraju će mjere) ili je poduzela 
odgovaraju će korektivne mjere?
DA
Država članica ima mogu ćnost 
ispraviti i ponovno upotrijebiti 
ispravljene iznose. Komisija će primijeniti neto 
financijski ispravak.
Ispravljeni iznosi ne mogu se 
ponovno upotrijebiti. NE
 
Kada su ispunjeni uvjeti za neto financijski ispravak, država članica ima pravo predstaviti 
svoje primjedbe u roku od dva mjeseca9 te sve mogu će dodatne revizorske dokaze na 
saslušanju prije nego što Komisija donese odluku o financijskom ispravku. Rokovi takvog 
kontradiktornog postupka s državom članicom jasno su utvr đeni uredbom. Kona čno, 
neovisno o tome prihva ća li država članica u kona čnici ili ne stav Komisije u pogledu 
potrebnog financijskog ispravka, Komisija mora  donijeti službenu odluku u roku od najviše 
šest mjeseci nakon saslušanja s državom članicom. 
Definicija ozbiljnog nedostatka 
                                                            
9  Uz dozvoljena dodatna dva mjeseca u slu čaju predloženog ekstrapoliranog ili paušalnog ispravka, tijekom 
kojih država članica može dokazati da nepravilnost nije tako ozbilj na kako je utvrdila Komisija. 
 
17 
 Da bi se osigurala pravna sigurnos t, pojam „ozbiljan nedostatak u u činkovitom 
funkcioniranju sustava upravljanja i kont role”. definiran je samom UZO-m ( člankom 2.). U 
osnovi to zna či da ako je nedostata k u pogledu jednog od klju čnih zahtjeva sustava takav da 
prouzročuje pojavu rizika materijalne pogreške, smatra se ozbiljnim. 
Članak 2. stavak 39. UZO-a: 
… 
„ozbiljan nedostatak u u činkovitom funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole” zna či, za potrebe 
provedbe fondova i EVFO-a iz četvrtog dijela, nedostatak u po gledu kojeg su nužna znatna 
poboljšanja sustava, što predstavlja znatan rizik od nepravilnosti za fondove i EVFO te čija je 
prisutnost nesukladna s nekvalific iranim revizorskim mišljenjem o funkcioniranju sustava upravljanja 
i kontrole. 
… 
U skladu s UZO-om, Komisija je ovlaštena da utvrdi delegiranim aktom iscrpna pravila o 
kriterijima za procjenu funkcioniranja sustava up ravljanja i kontrole, uklju čujući i glavne 
vrste ozbiljnih nedostataka, kriterije za utvr đivanje razine financijskog ispravka koju je 
potrebno primijeniti i kriterij a za primjenu paušalnih ili ekstrapoliranih financijskih 
ispravaka. Delegirani akt primjenjuje se op ćenito bez obzira na trenutak utvr đivanja 
nedostataka. 
Delegirani akt temelji se na postoje ćem okviru smjernica za procjenu klju čnih zahtjeva u 
pogledu sustava upravljanja i kontrole i za odre đivanje razine paušalnih ispravaka. Komisija 
će tako imati ja ču pravnu osnovu u usporedbi s teku ćim programskim razdobljem te 
namjerava donijeti delegirane akte po četkom velja če 2014. Kriteriji za pr ocjenu i razine 
paušalnih ispravaka će stoga biti unaprijed poznati svim dionicima u pogledu programa. 
Pristup koji je predvidjela Komisija jest da će zaključiti da postoji ozbiljni nedostatak na 
temelju vlastite procjene sustava klju čnih zahtjeva (vidi grafi čki prikaz u nastavku) kada se 
barem jedan od klju čnih zahtjeva (ozna čeni masnim slovima u dijagramu niže) ili dva druga 
ključna zahtjeva smatraju djelomi čno funkcionalnima ili da uop će nisu funkcionalni. U 
takvim slu čajevima primijenit će paušalni financijski is pravak, osim ako države članice u 
roku od četiri mjeseca ne dostave to čnije procjene rizika na temelju revizije odgovaraju ćeg i 
reprezentativnog uzorka predmetnog troška ka o temelja za ekstrapolirani ispravak.  
Predviđeno je zadržavanje trenuta čnih razina paušalnih ispravak a: 5 %, 10 %, 25 % i100 %. 
Ovaj pristup primjeni paušalnih ispravaka potvr đen je sudskom praksom Suda.  
Ipak, odlukom o primjeni bilo koje razine financijskog ispravka mora se uzeti u obzir 
razmjernost i preostali rizik za prora čun Unije, kako je odre đeno UZO-om. Stoga, u iznimnim 
slučajevima Komisija može primijeniti srednju razi nu paušalnog ispravka (tj. 50 % ili 20 %). 
 
18 
 DAPostoji li barem jedan od klju čnih 
zahtjeva 3, 4, 5, 9, 12, 13 ili barem 
dva od ostalih procijenjenih u 
kategoriji 3 ili 4?DA
Postoji jedan ili više 
ozbiljnih nedostakakaNema ozbiljnih 
nedostataka.
Komisija predlaže paušalni
financijski ispravak, osim ako 
država članica ne obrazloži to čniju 
procjenu rizika NE
Nema pokretanja postupka13 ključnih zahtjeva sustava upravljanja i 
kontrole:
1. Odgovaraju će odvajanje funkcija i sustava za 
izvješćivanje i pra ćenje 
2. Odgovaraju ći postupci za osiguravanje pouzdanog 
sustava za bilježenje podataka 
3. Odgovaraju ći postupci za odabir operacija
4.Odgovaraju će upravlja čke provjere  
5. Odgovaraju ći postupak pri reviziji
6. Učinkovita provedba mjera za borbu protiv 
prijevara
7. Odgovaraju ći postupci za izjavu o upravljanju i 
godišnji sažetak
8. Odgovaraju ći postupci za primjene pla ćanja 
9. Odgovaraju ći postupci za sastavljanje i 
ovjeravanje godišnjih izvješ ća
10. Odgovaraju ći postupci za održavanje ra čunalnih 
evidencija 
11. Odgovaraju ći postupci za ažuriranje ra čuna za 
povlačenje i povrate
12. Odgovaraju će revizije sustava i revizije operacija 
13. Odgovaraju ći postupci za pouzdano mišljenje 
revizora i za pripremu godišnjih kontrolnih izvješ ća4 kategorije za procjenu razine sukladnosti i 
procjena klju čnih zahtjeva
Kategorija 1:  Dobro funkcionira; potrebna 
samo manja poboljšanja
Kategorija 2:   Funkcionira, ali potrebno 
(potrebna) poboljšanje (poboljšanja) 
Kategorija 3:  Djelomi čno funkcionira; 
potrebna znatna poboljšanja 
Kategorija 4:   Ne funkcionira
Država članica u roku 4 
mjeseca dostavlja procjenu 
iznosa za ispravak
NE
Komisija donosi
ekstrapoliran ispravakKomisija donosi paušalan 
ispravak 
 
 
19 
  
Povećana razina ispravka za ponovljene nedostatke 
Kada se revizijama EU-a ut vrde jednaki nedostatci unato č prethodnim financijskim 
ispravcima, Komisija namjerava uklju čiti odredbu u delegirani akt kojom bi se dopustila viša 
stopa ispravka nego što je to bio slu čaj u pogledu prvog ispravka. To će biti jasna poruka 
državama članicama da moraju osigurati brze i trajne  prilagodbe svojih sustava upravljanja i 
kontrole kada se utvrdi odre đeni nedostatak. 
Pojedinosti u pogledu predvi đenog postupka primjene neto fi nancijskih ispravaka za fondove 
u okviru kohezijske politike navedene su u Prilogu 2. 
3.2.5.  Objedinjavanje dobrih praksi za nadzorni sustav Komisije pod 
podijeljenim upravljanjem 
Za razdoblje 2007. – 2013., glavni pr eventivni pravni instrument kojim se stavljao pritisak na 
države članice da uspostave u činkovite sustava upravljanja i kontrole sastojao se od 
postupaka prekida pla ćanja ili obustave pla ćanja (dijelovima) odre đenog operativnog 
programa. Komisija smatra da su ti postupci bili klju čni za poboljšanje zna čajnih stopa 
pogrešaka u usporedbi s razdobljem 2000. – 2006.  
Postupci prekida i obustave u razdoblju 2012. – 2013.  
 EFRR i Kohezijski fond ESF 
Upozorenja 175 16 
Prekinuta pla ćanja: 184 60 
Predobustave 137 34 
Odluke o obustavama 6 koje obuhva ćaju 13 programa 11 koje obuhva ćaju 11 programa
 
Ipak, ostvareni napredak u smanjenju stopa pogrešaka pokazao se nedovoljnim, pa će se u 
sljedećem programskom razdoblju postoje ći preventivni instrumenti dopuniti snažnijim 
korektivnim instrumentima te će se proširiti najbo lje prakse u sva podru čja politike u okviru 
podijeljenog upravljanja.  
Ključne komponente nadzornog sustava Komis ije za programsko razdoblje 2014. – 2020. 
stoga obuhva ćaju: 
- prekide i obustave ( članci 83. i 142. UZO-a), postoje će za Kohezijsku politiku u 
tekućem programskom razdoblju 2007. – 2013., 
- obvezne neto financijske ispravke za ozbi ljne nedostatke u sustavu na temelju novih 
odredbi (članak 145. stavak 7.) uvedene UZO-om. 
Uvođenje pravnog okvira za obvezne i neto fi nancijske ispravke na temelju odre đenih uvjeta 
u sljedećem programskom razdoblju utje če na slabosti postoje ćeg pravnog okvira, kako su 
izvijestili Europski parlament i Vije će u svojim razrješnicama s preporukama tijekom 
 
20 
 prethodnih godina. Odvra ćajući učinak novih odredaba o neto financijskim ispravcima, u 
skladu s kojima države članice ne mogu ponovno koristi ti ispravljene i vra ćene iznose te 
stoga gube sredstva, bit će znatno ve ći nego li u teku ćem razdoblju te osigurava snažan 
poticaj učinkovitim rješenjima u pogledu kontrole. 
Takvo objedinjavanje s praksama ve ć postojeće Zajedni čke poljoprivredne politike 
nadopunjuje pravne instrumente na  raspolaganju Komisiji kako bi ona mogla obavljati svoju 
nadzornu ulogu u pogledu fondova kohezijske politike, uklju čujući i u vezi s ispravcima te će 
se tako dodatno potaknuti uskla đivanje pravnog okvira u svim podru čjima obuhva ćenima 
proračunom EU-a u okviru podijeljenog upravljanja.