Kao što je prethodno navedeno, potpore ne smiju biti povezane s budućom proizvodnjom ili dovesti do povećanja proizvodnje u odnosu na referentno razdoblje. Referentna razdoblja propisana su u odgovarajućim odlukama za svaku državu članicu za pojedine sektore. Referentna količina za proizvodnju mlijeka u Finskoj usklađena je nekoliko puta s promjenama u zajedničkoj poljoprivrednoj politici (ZPP) u pogledu sektora mlijeka. No, u reviziji finskog programa potpora za razdoblje 2009. – 2010. uklonjena je veza između pojedinačnih mliječnih kvota ZPP-a i plaćanja potpora. Umjesto toga, uvedeno je ograničenje koje se primjenjuje do završetka sustava mliječnih kvota i prema kojem se ne isplaćuje potpora za količinu mlijeka proizvedenu u regiji koja podliježe pristojbi za prekoračene količine.

Poljoprivredni sektor na područjima obuhvaćenima programom potpora koristi se instrumentima koje financira EU, a posebno dvama stupovima ZPP-a. U okviru mjera drugog stupa, potpore za područja s otežanim uvjetima gospodarenja (LFA, od 2014. nazivaju se područja s prirodnim ograničenjima, ANC) i poljoprivredno-ekološke (AE) mjere posebno su važne za poljoprivredni sektor na područjima obuhvaćenima potporama. Odlukom C 2000/405 utvrđena je najveća gornja granica za ukupne godišnje potpore na području obuhvaćenom potporama u iznosu od 1118,9 milijuna EUR (razina iz 1993.). U tablici 3. prikazano je da, prema primijenjenoj pravnoj osnovi, potpore isplaćene na području obuhvaćenom potporama u razdoblju od 2011. do 2015. nisu prekoračile najveću gornju granicu utvrđenu u Odluci.

Proizvodnja svinjskog mesa smanjila se s 93,6 milijuna kg na 87,7 milijuna kg od 2011. do 2014. i nije prekoračila razine iz 2005. U ostatku zemlje pad u proizvodnji bio je nešto veći. Oko 70 % proizvodnje svinjskog mesa odvija se na područjima proizvodnje žitarica u najjužnijim podregijama obuhvaćenima potporama (C1), gdje je koncentrirana i proizvodnja peradi. Proizvodnja mesa peradi kontinuirano je rasla s 34,9 milijuna kg na 43,9 milijuna kg od 2011. do 2014. Stopa rasta bila je viša od one izvan područja obuhvaćenog potporama. Potpore za tu skupinu odvojene su od proizvodnje od 2009. na referentnoj količini od 139 200 UG-ova. Ta razina nije prekoračena u razdoblju 2011. – 2015.

Udio nordijskih potpora u ukupnom prihodu poljoprivrednih gospodarstava razlikuje se među sektorima proizvodnje, s time da je najveći u sektoru proizvodnje mlijeka (od 13 % do 28 %), a najmanji u sektoru proizvodnje žitarica (od 3 % do 7 %). Važnost potpore u svim se sektorima povećava prema sjeveru.

5.2. Isplaćene potpore

Nordijske potpore

Ukupni godišnji iznosi plaćeni kao potpore tijekom tog razdoblja kretali su se od 282,2 do 285,75 milijuna SEK (29,25 – 32,21 milijuna EUR) (Tablica 5.). Isplaćene potpore tijekom cijelog su razdoblja bile vrlo uravnotežene, a razlike među godinama male.

Tablica 5: Nordijske potpore po sektoru, u milijunima SEK

Sektor obuhvaćen potporama 2011. 2012. 2013. 2014. 2015. Mlijeko1 265,26 270,07 269,77 272,65 271,08 Svinje, perad 15,91 13,75 12,31 12,13 12,60 Jagodasto voće, povrće, uključujući krumpir 1,03 1,03 0,99 0,97 0,92 Ukupno 282,20 284,85 283,07 285,75 284,60

1 Uključujući kozje mlijeko i potpore za prijevoz.

Iz toga se može zaključiti da su iznosi godišnjih potpora koje su dodijeljene u Švedskoj u skladu s najvećim dopuštenim iznosom potpore iz Odluka.

Ukupne potpore na području obuhvaćenom nordijskim potporama

Poljoprivreda na području obuhvaćenom programom potpore također može imati koristi od instrumenata koje financira EU, osobito u okviru dvaju stupova ZPP-a (tablica 6.). Od mjera iz drugog stupa potpore za područja s otežanim uvjetima gospodarenja i poljoprivredno-okolišne mjere od posebne su važnosti. U Odluci C(2010) 6050 nije utvrđena gornja granica ukupnog iznosa potpore za regiju obuhvaćenu potporama. U okviru Programa ruralnog razvoja za razdoblje 2014. – 2020. potpore za obrađivanje zemljišta na ugaru mogu se primjenjivati samo izvan područja s prirodnim ograničenjima (bivša područja s otežanim uvjetima gospodarenja). Stoga će se u 2018. plaćanja za potpore za zaštitu okoliša za obrađivanje zemljišta na ugaru na područjima s prirodnim ograničenjima smanjiti ili nestati. Praćenje razine potpore EU-a od 2003. provodi se ex post.

Tablica 6: Pregled isplaćenih potpora u Švedskoj, uključujući potpore Zajednice, u milijunima SEK

Vrsta potpore 2011. 2012. 2013. 2014. 2015. Kompenzacijska plaćanja (područja s otežanim uvjetima gospodarenja) 307,01 312,83 301,95 299,36 617* Poljoprivredno-okolišne potpore (obrađivanje zemljišta na ugaru) 295,44 297,13 293,62 287,65 32,46* Nordijske potpore 301,50 297,87 301,53 304,88 303,90 Ukupno 903,95 906,71 897,10 891,89 953,36

* Prognoza na temelju provedenih djelomičnih plaćanja.

Ukupna kombinirana potpora razlikuje se iz godine u godinu, ali ne slijedi neki dosljedan trend te se od 1997. kreće unutar istog raspona.

5.3. Obujam proizvodnje u području obuhvaćenom potporama

Sektor mlijeka

U razdoblju od 2011. do 2015. prosječan iznos koji se isplaćivao za proizvodnju kravljeg mlijeka bio je 267 milijuna SEK godišnje. Proizvodnja mlijeka na području obuhvaćenom potporom čini 13 % ukupne proizvodnje u Švedskoj. Iako je na tom području bilo manje poljoprivrednih gospodarstava koja se bave proizvodnjom mlijeka 2015. (795) nego 2011. (999), broj krava ostao je stabilan, uz tek manje promjene u razdoblju od pet godina.

Proizvodnja mlijeka jedini je sektor proizvodnje obuhvaćen nordijskim potporama u kojem je zabilježen rast, i to od 2,7 % tijekom razdoblja od pet godina. Proizvodnja se, nakon što je dosegla svoju najnižu razinu 2011., povećavala do 2014., a u 2015. ponovno se smanjila. Potpore za prijevoz primilo je sedam do devet mljekara za prosjek od 386 202 tone godišnje.

Svinje i perad

Proizvodnja svinja i dalje je stabilna te znatno ispod najvećeg broja prihvatljivih proizvodnih čimbenika. Od 2011. do 2013. došlo je do naglog smanjenja broja svinja namijenjenih klanju, a od 2013. broj raste, ali količine iz 2011. još nisu postignute. Otežavajući faktor za proizvođače svinja u sjevernoj Švedskoj jest činjenica da je broj klaonica nizak. To podrazumijeva velike udaljenosti od gospodarstva do klaonice, a poljoprivrednicima sužava mogućnosti odabira mjesta na koje će svoje životinje dopremiti za klanje i pregovaranja o cijenama. Kad je riječ o proizvodnji krmača za prasad, broj gospodarstava i krmača smanjuje se, premda se u 2015. povećao. Iznos plaćanja tijekom petogodišnjeg razdoblja nije se puno mijenjao i ostao je ispod najveće dopuštene razine.

Kad je riječ o proizvodnji jaja, u razdoblju od pet godina postoji trend smanjenja broja poljoprivrednih gospodarstava i kokoši koji je primio potporu te iznosa koji su isplaćeni tijekom godina.