Gotovo 90 % opterećenja otpadne vode u EU-u nastaje u aglomeracijama većima od 10 000 p.e., a polovica dolazi iz velikih gradova (52 % iz aglomeracija većih od 100 000 p.e.). To bi moglo dovesti do toga da države članice usredotoče ulaganja na neusklađenu infrastrukturu za otpadne vode u većim aglomeracijama (većima od 10 000 p.e.).

Ukupno ulaganje treba osigurati usklađenost s Direktivom o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda, a prema procjenama nacionalnih tijela i njihovim nacionalnim planovima ono iznosi gotovo 229 milijardi EUR. To uključuje radove na uređajima za pročišćavanje (predviđeno više od 166 milijardi EUR) i sabirnim sustavima (predviđeno gotovo 63 milijarde EUR). Radi usporedbe, OECD procjenjuje da će zemlje EU-a trebati potrošiti dodatne 253 milijarde EUR u razdoblju od 2020. do 2030. za postizanje i održavanje potpune usklađenosti s Direktivom o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda.

Za razliku od prethodno opisanih „potreba za ulaganjima”, „očekivani troškovi ulaganja” prema definiciji su procjene budućih ulaganja i uključuju očekivane troškove održavanja infrastrukture u dobrom stanju kako bi ostala usklađena. Broj godina obuhvaćenih ovim predviđanjem razlikuje se od zemlje do zemlje. Slika 7. prikazuje da samo dvije zemlje predviđaju ulaganje od više od 100 EUR godišnje po stanovniku. Većina zemalja navodi da očekuju ulaganje manje od 40 EUR godišnje po stanovniku. Sliku 7. treba tumačiti s oprezom jer neke države članice nisu uvrstile sve troškove ulaganja i održavanja u izvješća propisana člankom 17. Nadalje, razdoblje na koje se predviđanja odnose razlikuje se od zemlje do zemlje. Belgija je podnijela izvješće za razdoblje 2009.–2017., a Češka za razdoblje 2016.–2017. Veličina zemlje također može utjecati na podatke navedene na slici 7.: ulaganja Luksemburga doimaju se najvećima, no to se može pripisati jednom velikom planiranom ulaganju u maloj zemlji.

Slika 9. Programi provedbe država članica – očekivani godišnji troškovi ulaganja za postavljanje i obnovu sabirnih sustava i uređaja za pročišćavanje otpadnih voda (EUR po stanovniku godišnje)

Napomena: Njemačka i Mađarska nisu dostavile podatke o očekivanim ulaganjima.

Narančasta crta koja prolazi preko grafikona prosječni je godišnji očekivani trošak ulaganja u EU-u.

5Promicanje usklađenosti

5.1Financiranje ulaganja

Komisija je uspostavila nekoliko inicijativa za potporu nastojanjima da se postigne potpuna usklađenost s Direktivom o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda. One uključuju inicijative za poboljšanje planiranja ulaganja (npr. ispitivanje OECD-a koje sadržava usporedive podatke o strategijama financiranja i potrebama za ulaganjima) i financiranja kohezijske politike EU-a (predložena kohezijska politika za razdoblje 2021.–2027. usko je povezana s nacionalnim planiranjem ulaganja za održivo upravljanje vodama).

5.1.1Strategije financiranja

OECD je izdao preporuke za rješavanje problema financiranja u državama članicama s ograničenim kapacitetom financiranja i velikim potrebama za ulaganjima. Preporuke uključuju bolju upotrebu postojećih resursa i financijskih sredstava, smanjenje potreba za ulaganjima i iskorištavanje dodatnih izvora financiranja.

OECD je izradio projekciju ukupnog iznosa ulaganja potrebnog za postizanje usklađenosti s Direktivom o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda. Usporedni pregled u nastavku prikazuje kumulativne dodatne izdatke do 2030. za vodoopskrbu i sanitarne usluge po stanovniku, koji obuhvaća tri scenarija:

·scenarij „bez mjera” (vođen urbanizacijom),

·usklađenost s Direktivom o vodi za piće i Direktivom o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda, i

·učinkovitost (smanjenje istjecanja u vodoopskrbni sustav).

Kumulativni dodatni iznos ulaganja potrebnog za postizanje potpune usklađenosti s Direktivom o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda za 27 država članica i Ujedinjenu Kraljevinu doseže 253 milijarde EUR za razdoblje od 2020. do 2030.

Scenarij „bez mjera” (BAU) + usklađenost + učinkovitost (u EUR)