Ex post evaluacija europskih prijestolnica kulture 2014. (Umeå i Rīga)

Evaluacijom se razmatra cjelokupna provedba programa Europske prijestolnice kulture 2014., od početne faze do faze održivosti i dugoročnog utjecaja, te utjecaj održavanja manifestacije u oba grada. Posebno se procjenjuju važnost, učinkovitost, djelotvornost i održivost, donose se zaključci na temelju oba programa Europske prijestolnice kulture i sagledavaju se posljedice za buduće nositelje titule europske prijestolnice kulture.

Izvorni program „Europska prijestolnica kulture” pokrenut je na međuvladinoj razini 1985 . Na temelju tog iskustva, Odlukom br. 1419/1999/EZ utvrđeno je djelovanje Zajednice za manifestaciju Europska prijestolnica kulture od 2005. do 2019. Države članice poredane su kronološkim redoslijedom prema pravu da budu domaćini te manifestacije za svaku godinu.

Ovo se izvješće dostavlja u skladu s člankom 12. Odluke br. 1622/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 2006. o utvrđivanju djelovanja Zajednice za manifestaciju Europska prijestolnica kulture za godine od 2007. do 2019. kojom je određeno da Komisija svake godine osigurava vanjsku i neovisnu evaluaciju rezultata manifestacije Europska prijestolnica kulture iz prethodne godine te dostavlja izvješće o toj evaluaciji ostalim institucijama EU-a.

Ex post evaluacija europskih prijestolnica kulture 2014. (Umeå i Rīga)

Evaluacijom je potvrđeno da još uvijek vrijede rezultati iz prijašnjih izvješća, posebno oni koji se odnose na opću relevantnost, učinkovitost i djelotvornost inicijative Europske prijestolnice kulture. Ti su rezultati, kad je god to bilo moguće, djelomično ažurirani i nadopunjeni podacima prikupljenima tijekom evaluacije 2014. U ovom je izvješću naglasak na tim novim elementima.

Komisija je u potpunosti svjesna i prihvaća takva ograničenja, koja su već utvrđena u radnom dokumentu službi Komisije priloženom prijedlogu Odluke o uspostavljanju inicijative Unije za Europske prijestolnice kulture u razdoblju od 2020. do 2033. Kako bi se situacija poboljšala, prijedlogom Komisije i Odlukom koja je na temelju toga konačno donesena određuje se da sami gradovi postanu ključni akteri u postupku evaluacije jer imaju bolju početnu poziciju za prikupljanje primarnih podataka o učinku titule Europske prijestolnice kulture.

Kao što je bio slučaj s prijašnjim ex post evaluacijama Europske prijestolnice kulture, Komisija smatra da je ta metodologija prikladna za sastavljanje izvješća kojim se pruža razumno čvrsta osnova na temelju koje se mogu donijeti zaključci o uspješnosti Europske prijestolnice kulture.

U okviru evaluacije analizirala se sposobnost gradova za ostvarivanje rezultata te učinkovitost vođenja i upravljanja inicijativom Europske prijestolnice kulture. Zaključeno je da su mehanizmi za ostvarivanje rezultata uspostavljeni u cilju provedbe Europske prijestolnice kulture uglavnom dobro funkcionirali u oba grada.

Skupina koja je izravno djelovala u općini Umeå provela je program Europske prijestolnice kulture u Umei 2014. U izvješću se naglašava da je skupina imala snažnu političku potporu od samog početka jer je godina u kojoj se održala manifestacija zamišljena kao sredstvo za ostvarivanje ciljeva lokalne politike, u području kulture i u ostalim područjima, čime je omogućeno utvrđivanje jasnih ciljeva. Jedna od ključnih značajki bila je ta što se upravljačka struktura naslanjala na pristup Open Source, koji se temelji na zajedničkom stvaranju i participaciji. U osnovi, tim su pristupom, među ostalim, određene široko postavljene teme i kriteriji za program u cjelini, a zatim su kulturni subjekti i drugi dionici pozvani da sami „popune” program. Općenito, u izvješću se smatra da je upravljanje manifestacijom u Umei 2014. dobro funkcioniralo, iako je konačni sastav skupine oformljen relativno kasno u fazi razvoja. U ranijoj fazi mogli su se pojačati napori kako bi se razradio sadržaj kulturnog programa.

Gradsko vijeće u Rigi osnovalo je neovisnu organizaciju, Zakladu Riga 2014., za koordinaciju provedbe razvojnih faza Europske prijestolnice kulture. Na čelu organizacije bio je bivši voditelj odjela kulture grada. Prema izvješću taj se model, koji se koristio i u prethodnim manifestacijama Europske prijestolnice kulture, pokazao najprikladnijim za provedbu jer se smanjilo administrativno opterećenje, izbjegli su se određeni birokratski postupci države i općine i osigurala izvjesna razina neovisnosti tako da se program Europske prijestolnice kulture mogao „slobodno” razvijati, bez znatnih vanjskih utjecaja. U izvješću se također pozitivno naglašava čimbenik stabilnosti u organizacijskoj skupini te potpora koju su pružile sve političke strukture tijekom cijelog trajanja projekta.

Obje manifestacije europske prijestolnice kulture osmišljene su i provedene u teškim gospodarskim vremenima, u oba grada i na nacionalnoj razini. Stoga je financijska učinkovitost bila ključni aspekt planiranja i provedbe. Iako su Umeå (45,6 milijuna eura) i Rīga (27,3 milijuna eura) raspolagale različitim razinama sredstava raspoloživih za kulturne programe, u oba slučaja pokazalo se da se manifestacije Europske prijestolnice kulture mogu iznijeti s relativno skromnim proračunom i u vremenima u kojima su resursi ograničeni.

Iz izvješća je vidljivo da su obje manifestacije Europske prijestolnice kulture bile više naslonjene na sektor javnog financiranja nego na privatni sektor. Naglašava se da ni u jednom gradu nije došlo do prikupljanja dohodaka privatnog sektora kao što je bilo navedeno u prijavama. Sredstva iz privatnog sektora čine manje od 10 % ukupnog proračuna dviju prijestolnica kulture. Iako je vjerojatno da će manifestacija Europske prijestolnice kulture uglavnom uvelike ovisiti o javnim proračunima, valja napomenuti da su oba grada domaćina 2014. ostvarila slab napredak u prikupljanju sredstava iz privatnog sektora putem izravne potpore, pokroviteljstva ili oglašavanja. U evaluaciji se zaključuje da je to u određenoj mjeri posljedica trenutačnog gospodarskog stanja te se izražava nada da će se poboljšanjem gospodarskog konteksta oslanjanje na javna sredstava promijeniti nabolje u cilju napretka Europske prijestolnice kulture.

4.3.Učinkovitost u razvoju kulturnih aktivnosti i kulturnog i umjetničkog sadržaja

Usprkos nedostatku sveobuhvatnih podataka o rezultatima i učincima u evaluaciji se zaključuje da je u oba grada ostvaren iznimno visok broj kulturnih aktivnosti 2014. (ukupno nešto manje od 500 aktivnosti u Rigi pod geslom „Force Majeure” i nešto više od 1 000 u Umei pod geslom „Curiosity and Passion”) . Iako je teško precizno zabilježiti koliko je dodatnih kulturnih događanja u oba grada predstavljeno 2014. u usporedbi s prethodnim godinama, velik broj sudionika evaluacije smatra da im se broj barem udvostručio.

Obje Europske prijestolnice kulture uspjele su osmisliti kulturni program širokog dosega koji je uključivao dojmljivu mješavinu kulturnih žanrova koji su se odigravali tijekom cijele godine, često u različitim dijelovima grada, pa i šire. Maksimalno su iskoristili prilike koje su im bile na raspolaganju tijekom godine i osmislili su kulturne programe koji nisu bili ni konzervativni ni oprezni, a kulturna događanja bila su veća i inovativnija nego prije. Iako je u oba grada naglasak bio na prestižnim i glamuroznim događanjima, tijekom manifestacije održao se i velik broj manjih kulturnih događanja koja su naišla na dobar prijem.

Prema evaluaciji, za upravljanje i osmišljavanje kulturnoumjetničkih programa obiju manifestacija Europske prijestolnice kulture bile su odgovorne iskusne i pouzdane osobe koje su pokazale istinsko i duboko razumijevanje kulturnih programa gradova. To se razumijevanje umjetničkih djelatnosti moglo prepoznati i u koordinacijskim tijelima (kao i u projektima), koja su pridonijela manifestaciji više nego pukim upravljanjem i nadziranjem projekata i proračuna.

4.4.Učinkovitost u promicanju europske dimenzije

U izvješću se smatra da je kulturni program koji je predstavila Umeå 2014. imao snažnije izražen europski karakter u usporedbi s kulturnom ponudom grada prethodnih godina. Program se temeljio na okvirnom konceptu o Umei kao o „sobi na sjeveru europske kuće”, kao mjestu za prelazak granice i dugoročnu suradnju na području Laponije, koja obuhvaća sjeverne dijelove Finske, Norveške, Švedske i Rusije. U okviru tog općeg koncepta istraživale su se određene teme, od kojih su se neke odnosile na kulturu, zemlju i identitet Laponaca, autohtonog naroda sa sjevera Skandinavije. U kulturnom programu, osmišljenom prema osam godišnjih doba laponskog kalendara, istraživala se i vrednovala laponska kultura u svim njezinim oblicima, kao što su špiljska umjetnost, glazba, obrti i narodne nošnje.

Nadalje, Umeå je zahvaljujući tituli europske prijestolnice kulture osnažila europski i međunarodni karakter svoje kulturne ponude suradnjom sa stranim umjetnicima, koji su izričito pozvani ili se od njih tražilo da sami ili u suradnji osmisle radove, događanja i izložbe. Ukupno je 195 projekata uključivalo neku vrst suradnje s umjetnicima ili drugim kulturnim tijelima iz ostalih (uglavnom europskih) zemalja.

Naposljetku, Umeå 2014. je, prema evaluaciji, unatoč zemljopisnom izazovu relativne izolacije na sjeveru na najbolji mogući način iskoristila titulu europske prijestolnice kulture nastojeći privući europsku publiku u grad i pronaći svoje mjesto na kulturnom zemljovidu marketinškim i komunikacijskim aktivnostima. U tom se pogledu u izvješću spominju pozitivna postignuća putovanja „Caught by [Umeå]” zahvaljujući kojem su predstavnici grada i kulturnog sektora stupili u izravan kontakt s publikom u nekoliko različitih europskih gradova kako bi je privukli u Umeu prije same godine u kojoj se manifestacija održala. Nadalje, broj noćenja u svim turističkim smještajnim jedinicama povećao za 24 % od 2013. do 2014.

Iz izvješća proizlazi da se europski karakter manifestacije u Rigi ogledao u nizu različitih događanja i aktivnosti. Među ostalim, riječ je o projektima u kojima su se vrednovale zajedničke europske teme, kao što su teme povezane s Prvim svjetskim ratom ili s bivšom zgradom KGB-a, ili o potpori programu razmjene i drugim programima mobilnosti diljem država članica EU-a. U tom pogledu analiza pokazuje da je 40 % svih projekata Europske prijestolnice kulture imalo međunarodnu dimenziju, odnosno u provedbi projekata sudjelovali su i strani izvođači, umjetnici i organizatori događanja, uglavnom iz drugih dijelova Europe.

Europska prijestolnica kulture može se smatrati „mjestom okupljanja” i prilikom za strane umjetnike da surađuju u različitim aktivnostima.

S obzirom na jačanje međunarodnog profila grada (ključna motivacija projekta Europske prijestolnice kulture), Rīga 2014. zabilježila je neujednačene rezultate. U prvoj polovici 2014. broj stranih turista u Latviji povećao se za 18,9 %. Europska prijestolnica kulture u Rigi spomenuta je u 2 800 publikacija (u 98 % slučajeva u pozitivnom kontekstu), ali čini se da je manje od 2 % publike došlo iz inozemstva.

4.5.Učinkovitost u uključivanju građana i utjecaju na građane

U evaluaciji se smatra da je ključni aspekt učinkovitosti oba grada bio u načinu na koji je titula Europske prijestolnice kulture pripomogla jačanju privlačnosti i dosega kulturnih sadržaja za društvene skupine i četvrti koje ne bi imale pristup kulturi da nije bilo same manifestacije.

U tom su pogledu oba programa imala vrlo prokativni karakter i radilo se na pružanju kulturnih sadržaja koji su se obraćali različitim publikama. Izvedbe i aktivnosti mogle su se stoga smatrati popularnim, alternativnim ili inovativnim. Čini se da je 71 % stanovnika Umee prisustvovalo događanjima Europske prijestolnice kulture (76 % u Rigi), a ukupno je 1,6 milijuna ljudi prisustvovalo događanjima Europske prijestolnice kulture u glavnom gradu Latvije. Poticalo se promotore projekta da se usmjere prema slabo zastupljenim skupinama. Mnoge su se aktivnosti održale na neuobičajenim lokacijama izvan centra grada, a dane su i jasne upute (uključujući tijekom radionica ili u obliku smjernica) o najboljem načinu za širenje sudjelovanja.

Nadalje, razvojni aranžmani u oba su grada bili uključivi i transparentni u pogledu otvorenih natječaja za projekte koji dolaze „odozdo prema gore”. Projekte su stoga više inicirali kulturni akteri nego osobe odgovorne za strategiju. Navedeni pristup Open Source pokazao se u Umei vrlo učinkovitim sredstvom u pružanju bitne prilike lokalnom kulturnom sektoru i velikom dijelu stanovnika za osmišljavanje i provedbu kulturnog programa na autentičan i vjerodostojan način. U evaluaciji se pak smatra da je taj pristup prikladan za gradove koji su otvoreni prema prema modelima zajedničkog stvaranja i međunarodne suradnje i u kojima postoji ozračje povjerenja i tradicija postizanja konsenzusa.