ULAGANJE U MLADE U EUROPI

„U Europskoj uniji trenutačno nastaje 29. država. To je država nezaposlenih. Država u kojoj nema posla za mlade, država isključenih, odbačenih i napuštenih ljudi. Htio bih da ta 29. država članica ponovno postane normalna država članica.”

Jean-Caude Juncker,

uvodni govor na plenarnoj sjednici Europskog parlamenta 15. srpnja 2014.

„Koliko god ulagali u poboljšanje uvjeta u inozemstvu, moramo ulagati i u rješavanje humanitarne krize kod kuće. A ponajviše moramo ulagati u svoje mlade ljude. Ne želim se pomiriti s time da Europa jest i da će biti kontinent nezaposlenih mladih. Ne želim se pomiriti s time da bi oni rođeni nakon 2000., generacija Y, mogli biti prvi naraštaj u zadnjih 70 godina siromašniji od svojih roditelja. Naravno, to je ponajprije zadaća nacionalnih vlada. Ali Europska unija može poduprijeti njihova nastojanja.”

Jean-Caude Juncker,

Govor o stanju Unije 14. rujna 2016.

Europskim projektom nastoji se izgraditi bolja budućnost za građane Europe, što podrazumijeva i ulaganje u mlade ljude, stvaranje novih prilika za mlade te pružanje potpore za iskorištavanje tih mogućnosti. Mladima bismo trebali omogućiti što bolji početak u životu tako da ulažemo u njihovo znanje, vještine i iskustvo, da im pomognemo u pronalasku prvog zaposlenja ili osposobljavanju za zaposlenje te da im pružimo mogućnost da izraze svoje mišljenje. To ulaganje u mlade temelj je pravednog, otvorenog i demokratskog društva, socijalne mobilnosti i uključenosti te održivog rasta i zapošljavanja.

1. Prijeko potrebna ulaganja u mlade u Europi



Zadnjih se godina situacija za mlade poboljšala u mnogim aspektima: nezaposlenost mladih s najviše je dostignute razine od 23,9 % u 2013. pala na 18,5 % u 2016., a samo prošle godine taj pad je iznosio više od 10 %. Udio osoba koje su rano prekinule obrazovanje ili osposobljavanje smanjio se sa 17 % u 2002. na 11 % u 2015. Udio osoba u dobi od 32 do 34 godine koje su stekle visoko obrazovanje povećao se sa 23,6 % u 2002. na 38,7 % u 2015.

Međutim mladi su u velikoj mjeri pogođeni krizom te je suzbijanje nezaposlenosti mladih i dalje prioritet. S obzirom na više od 4 milijuna mladih nezaposlenih osoba u EU-u, upravo mladi Europljani snose najteže posljedice gospodarske krize, a mnogi su i dalje u teškoj situaciji. Stopa nezaposlenosti mladih u EU-u i dalje je dvostruko veća od ukupne stope nezaposlenosti te u pojedinim državama članicama premašuje 40 %. Iz tih se podataka ne može iščitati prava situacija jer mnogi mladi nisu registrirani kao nezaposleni i ne traže posao zbog raznih čimbenika, među ostalim zbog obiteljskih obveza ili zdravstvenih problema, ali i obeshrabrenosti i nedovoljnih poticaja da se prijave kao nezaposlene osobe. Sveukupno 6,6 milijuna mladih nije zaposleno, ne školuje se i ne osposobljava (NEET), a za neke ta situacija traje već godinama.

Zabrinjava i to što kvalitetno obrazovanje još nije dostupno svim studentima te što velik broj učenika posjeduje nisku razinu osnovnih vještina. Školovanje je prijevremeno napustilo 11 % mladih bez stjecanja formalnih kvalifikacija, što im smanjuje mogućnost pronalaska zaposlenja. Približno 60 % osoba koje su rano napustile školovanje nezaposleno je ili neaktivno. U prosjeku je vjerojatnije da mladi ljudi migrantskog podrijetla (čiji udio u mladom stanovništvu raste u većini država članica EU-a ) rano napuste školovanje te da je među njima viša stopa mladih koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju . Prema najnovijim istraživanjima PISA, raste broj učenika s veoma niskom razinom vještina u području prirodnih znanosti i u čitanju. Udio učenika s lošim rezultatima u području prirodnih znanosti povećao se za četiri postotna boda (sa 16,6 % u 2012. na 20,6 % u 2015.), a učenika koji postižu loše rezultate u čitanju za gotovo dva postotna boda (sa 17,8 % u 2012. na 19,7 % u 2015.). Udio učenika s lošim rezultatima iz matematike još je i veći (22,2 % u 2015.: neznatno se povećao sa 22,1 %, koliko je iznosio 2012.). To je velik korak unatrag koji naglašava hitnu potrebu pregleda uspješnosti europskih obrazovnih sustava. Više od 20 % djece školske dobi ima poteškoća pri rješavanju jednostavnih matematičkih zadataka, a više od 16 % ima problema s predmetima iz prirodnih znanosti te njih više od 17 % s čitanjem. Samo četvrtina mladih smatra da je stekla određene digitalne vještine zahvaljujući formalnom obrazovanju. Učenici koji su u nepovoljnijem socioekonomskom položaju prekomjerno su zastupljeni u skupini učenika koji ne ostvaruju dobre rezultate, što dovodi do rizika od prenošenja siromaštva i socijalne isključenosti s jedne generacije na drugu.