Tematsko izvješće Način na koji agencije 
upotrebljavaju 
bespovratna sredstva  
nije uvijek primjeren ili 
dokazano djelotvoranHR 2016.  BR. 12
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD
EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel.: +352 4398-1
Upiti: eca.europa.eu/hr/Pages/ContactForm.aspx
Internetske stranice:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2016.
Print ISBN 978-92-872-4704-9 ISSN 2315-0548 doi:10.2865/494254 QJ-AB-16-009-HR-C
PDF ISBN 978-92-872-4696-7 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/375794 QJ-AB-16-009-HR-N
EPUB ISBN 978-92-872-4691-2 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/169408 QJ-AB-16-009-HR-E
© Europska unija, 2016.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Način na koji agencije 
upotrebljavaju 
bespovratna sredstva 
nije uvijek primjeren ili 
dokazano djelotvoran
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom 
UFEU-a)Tematsko izvješćeHR 2016.  BR. 12
02
 Revizorski tim
U tematskim izvješćima Suda iznose se rezultati revizija uspješnosti i usklađenosti koje su provedene za posebna prora -
čunska područja ili teme povezane s upravljanjem. U odabiru i osmišljavanju takvih revizijskih zadataka Sud nastoji postići 
što veći učinak uzimajući u obzir rizike za uspješnost ili usklađenost, vrijednost predmetnih prihoda ili rashoda, predstoje -
će razvojne promjene te politički i javni interes.
Ovu reviziju provelo je IV. revizijsko vijeće, kojem je na čelu član Suda Milan Martin Cvikl i koje je specijalizirano za revizije 
u području prihoda, istraživanja i unutarnjih politika, financijskog i gospodarskog upravljanja te institucija i tijela Europske 
unije. Reviziju je predvodio član Suda Louis Galea, a na njoj su radili i voditelj njegova ureda Jacques Sciberras te ataše 
Anna Fiteni. Voditelj radnog zadatka Marc Mc Guinness predvodio je revizorski tim koji su činili revizori Jasmine   
Mitterbuchner, Christos Alexandrou, Kostadin Dimov, Nour-Eddine Hachiby, Paris Kaklamanos, Alexandre-Kim Hugé, 
Juan Antonio Vazquez Rivera, Wolfgang Stolz i Eddy Struyvelt.
Slijeva nadesno:  J. Mitterbuchner, L. Galea, A. Fiteni, M. Mc Guinness.

03
 Sadržaj
Odlomak
 Popis pokrata
 Pojmovnik
I. – IV. Sažetak
1. – 10. Uvod
7. – 8. Obilježja bespovratnih sredstava koja dodjeljuju agencije
9. – 10. Uloge i odgovornosti
11. – 15. Opseg revizije i revizijski pristup
11. – 13. Opseg revizije
14. – 15. Revizijski pristup
16. – 51. Opažanja
17. – 31. Agencije nisu uzele u obzir sve mogućnosti financiranja, bespovratna sredstva nisu uvijek bila 
najprimjereniji mehanizam, a programski dokumenti agencija nisu bili u potpunosti usklađeni 
s njihovim zadaćama i strateškim ciljevima
17. – 27. Neodgovarajuće praćenje mjera poduzetih u vezi s  ex ante  evaluacijama pridonijelo je tomu da su agencije 
odabirale neprikladne mehanizme financiranja i loše oblikovale bespovratna sredstva
28. – 31. Zbog nepotpunih godišnjih programskih dokumenata aktivnosti agencija u vezi s dodjelom bespovratnih 
sredstava nisu bile potpuno usklađene s njihovim zadaćama i strateškim ciljevima
32. – 41. Dodjelu bespovratnih sredstava agencije su provodile uz općenitu usklađenost s pravilima, no bilo 
je nedostataka u određenim dodjelama bespovratnih sredstava, odabiru stručnjaka i postupcima 
unutarnje kontrole
32. – 37. U posebnim slučajevima postupak odabira i dodjele bespovratnih sredstava nije u potpunosti poštovao 
temeljna načela te i dalje postoji rizik od sukoba interesa
38. – 41. Agencije su općenito poboljšale provedbu i kontrolu dodjele bespovratnih sredstava, ali neki nedostatci 
i dalje postoje
42. – 51. Iako su bespovratna sredstva općenito pridonijela provedbi politika agencija obuhvaćenih 
revizijom, agencije nisu uspjele uspostaviti odgovarajuće sustave za praćenje kako bi se mjerila 
ukupna djelotvornost aktivnosti financiranih bespovratnim sredstvima, a  ex post  evaluacije bile su 
nepotpune ili su izostale
04 Sadržaj 
52. – 57. Zaključci i preporuke
53. Primjerena upotreba mehanizma financiranja bespovratnim sredstvima
54. Godišnje programiranje aktivnosti u vezi s dodjelom bespovratnih sredstava
55. Postupci dodjele bespovratnih sredstava
56. Ex ante  i ex post  kontrole
57. Ključni pokazatelji uspješnosti i  ex post  evaluacije
 Prilog.  —  Uzorci
 Odgovor Komisije i EIT-a
 Odgovor ECDC-a
 Odgovor EEA-e
 Odgovor EFSA-e
 Odgovor Frontexa
05
 Popis pokrata
Cedefop : Europski centar za razvoj strukovnog osposobljavanja, Solun
CEPOL : Europska policijska akademija, Budimpešta
Ciljevi SMART : Ciljevi koji su određeni (engl. specific ), mjerljivi (engl. measurable ), dostižni (engl. achievable ), 
odgovarajući (engl. relevant ) i vremenski utvrđeni (engl. timed )
CPVO : Ured zajednice za biljne sorte, Angers
ECDC : Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti, Stockholm
EEA : Europska agencija za okoliš, Kopenhagen
EFSA : Europska agencija za sigurnost hrane, Parma
EIONET : Europska informacijska i promatračka mreža za okoliš
EIT: Europski institut za inovacije i tehnologiju, Budimpešta
EMCDDA : Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama, Lisabon
EPIET : Europski program za osposobljavanje za epidemiološke intervencije
ETC : Europski tematski centri konzorciji su institucija iz zemalja članica EGP-a koji se bave posebnom temom okoliša 
i s kojima je EEA sklopila ugovore za obavljanje posebnih aktivnosti kako je utvrđeno u strategiji i godišnjem 
planu upravljanja EEA-e. Uspostavljeno je šest ETC-ova za sljedeće teme: ublažavanje zagađenja zraka i klimatskih 
promjena; biološka raznolikost; učinci klimatskih promjena, osjetljivost i prilagodba na klimatske promjene; ETC 
WMGE – otpad i materijali u zelenom gospodarstvu; kopnene, obalne i morske vode; urbani sustavi i sustavi 
upotrebe zemljišta/tla.
EU, Unija : Europska unija
Eurojust : Ured Europske unije za pravosudnu suradnju, Haag
FP7 : Sedmi okvirni program za istraživanje, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti bio je glavni instrument 
Europske unije za podupiranje istraživanja i inovacija u razdoblju 2007. – 2013.
Frontex : Europska agencija za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama, Varšava
FU: Financijska uredba o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (Uredba (EU, Euratom) 
br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća). Njome se uređuje donošenje i izvršenje proračuna EU-a te jamči dobro 
financijsko upravljanje, kontrolu i zaštitu financijskih interesa EU-a.
GIO land : Početne operativne aktivnosti GMES-a (GIO)
GMES : Globalno praćenje okoliša i sigurnosti
06 Popis pokrata 
GPR : Godišnji program rada
GSA : Agencija za europske globalne navigacijske satelitske sustave, Prag
H2020 : Obzor 2020. slijednik je programa FP7. Uz izvorni proračun od približno 80 milijardi eura za razdoblje 
2014. – 2020., njegov je glavni cilj zajamčiti da Europa razvija znanost svjetske klase, uklanja prepreke inovacijama 
i olakšava suradnju javnog i privatnog sektora pri osmišljavanju inovacija.
KPU : Ključni pokazatelji uspješnosti upotrebljavaju se za mjerenje čimbenika koji su ključni za uspjeh organizacije.
OFU : Okvirna financijska uredba koja se primjenjuje na agencije/delegirana tijela EU-a (Delegirana uredba Komisije 
(EU) br. 1271/2013).
RACER : Ključni pokazatelji uspješnosti koji su relevantni (engl. relevant ) (povezani s ciljevima), prihvaćeni (engl. 
accepted ), vjerodostojni (engl. credible ), jednostavni (engl. easy ) i stabilni (engl. robust ).
RAP : Pravila primjene (provedbena pravila) za financijsku uredbu (Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1268/2012). 
Pravilima primjene objašnjavaju se načini provedbe pravila financijske uredbe.
ZZI: Zajednica znanja i inovacija partnerstvo je vodećih institucija visokog obrazovanja, istraživačkih organizacija, 
poduzeća i drugih dionika u procesu inovacija koje se odlikuje visokom razinom samostalnosti i kojim će se rješavati 
društveni izazovi razvojem proizvoda, usluga i procesa te podupiranjem inovativnih poduzetnika.
07
 Pojmovnik
Agencija : Decentralizirane agencije odvojena su tijela u odnosu na institucije EU-a. Riječ je o zasebnim pravnim 
subjektima osnovanima na neodređeno razdoblje s ciljem obavljanja tehničkih, znanstvenih ili upravljačkih zadaća 
kako bi se pomoglo institucijama EU-a u osmišljavanju i provedbi politika. Njima se također podupire suradnja 
između EU-a i nacionalnih vlada udruživanjem tehničkih stručnjaka i specijalista iz institucija EU-a i nacionalnih 
tijela.
Okvirni sporazum o partnerstvu : Okvirni sporazum o partnerstvu dugoročni je mehanizam suradnje između 
agencije i korisnika bespovratnih sredstava. Njime se određuju zajednički ciljevi, priroda planiranih aktivnosti u vezi 
s dodjelom bespovratnih sredstava, postupak dodjele posebnih bespovratnih sredstava te opća prava i obveze 
svake strane prema posebnim sporazumima. Trajanje okvirnog partnerstva ograničeno je na četiri godine (osim za 
EIT koji dodjeljuje OSP-e zajednicama znanja i inovacija na razdoblje od sedam godina).
Sporazum o razini usluga : Sporazum o razini usluga može činiti sastavni dio ugovora o pružanju usluga i njime se 
može utvrditi razina usluge koja je potrebna u određenom broju ključnih područja aktivnosti koje čine najvažnije 
odlike koje očekuje javni naručitelj.
Sporazum o suradnji : Sporazum o suradnji instrument je za izbjegavanje udvostručavanja posla i poticanje 
sinergije u odgovarajućim područjima aktivnosti i često se službeno uređuje memorandumom o razumijevanju. 
Primjer takvog sporazuma može biti unapređenje tehničke suradnje između partnera radi dijeljenja znanja 
i razmjene iskustava i najbolje prakse o pitanjima od zajedničkog interesa.
Tijela iz članka 36. : Člankom 36. Uredbe o osnivanju EFSA-e utvrđuje se osnova za umrežavanje s organizacijama 
u državama članicama koje djeluju u okvirima misije EFSA-e. Upravni odbor EFSA-e sastavlja i ažurira popis 
nadležnih organizacija koje ispunjavaju uvjete prihvatljivosti za bespovratna sredstva iz članka 36.
Trokut znanja : Doprinos visokog obrazovanja stvaranju radnih mjesta i rastu može se poboljšati bliskim 
i djelotvornim poveznicama između obrazovanja, istraživanja i inovacija – triju stranica trokuta znanja.
08
 Sažetak
I
Već nekoliko godina Sud se u posebnim godišnjim izvješćima o godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji odre -
đenih agencija negativno osvrće na aspekte upravljanja bespovratnim sredstvima. U trogodišnjem razdoblju 
2013. – 2015. agencije su na bespovratna sredstva ukupno utrošile 740 milijuna eura. Kako bismo dobili horizontalni 
pregled upotrebe bespovratnih sredstava, odlučili smo ispitati sustave i kontrole uspostavljene u pet agencija: 
Europskom institutu za inovacije i tehnologiju (EIT), Europskoj agenciji za upravljanje operativnom suradnjom na 
vanjskim granicama država članica Europske unije (Frontex), Europskoj agenciji za okoliš (EEA), Europskoj agenciji 
za sigurnost hrane (EFSA) i Europskom centru za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC). Na tih pet agencija zajedno 
otpada približno 92 % ukupnih bespovratnih sredstava koja su agencije dodijelile tijekom navedenog razdoblja.
II
Razmotrili smo:
— je li bilo primjereno upotrijebiti bespovratna sredstva (u odnosu na druge načine, kao što su nabava, sporazumi 
o razini usluga itd.) kako bi se postigli ciljevi politika odabranih agencija,
— jesu li se pri uporabi bespovratnih sredstava prijedlozi odabirali u skladu s primjenjivim pravilima te je li praće -
nje bilo djelotvorno,
— jesu li se rezultati i djelotvornost mjerili i vrednovali.
III
Zaključili smo da su agencije obuhvaćene revizijom u načelu dodjeljivale i isplaćivale bespovratna sredstva u skladu 
s pravilima. Većina agencija obuhvaćenih revizijom nije dovoljno uzela u obzir alternativne mogućnosti financira -
nja te, slijedom toga, bespovratna sredstva nisu uvijek bila najbolji način za postizanje njihovih ciljeva. Agencije 
obuhvaćene revizijom nisu mjerile djelotvornost dodijeljenih bespovratnih sredstava. Ima prostora za poboljšanje 
u pogledu postupaka dodjele, sustava kontrole i mjerenja uspješnosti. Neki nedostatci svojstveni su pojedinim 
agencijama, no većina nedostataka odnosi se na nekoliko agencija ili na sve njih.
09 Sažetak 
IV
Navodimo sljedećih pet preporuka koje bi trebale koristiti svim agencijama koje trenutačno upotrebljavaju bespo -
vratna sredstva i onima koje razmatraju tu mogućnost:
(a) prije pokretanja postupka dodjele bespovratnih sredstava agencije bi trebale istražiti jesu li bespovratna sred -
stva najdjelotvorniji mehanizam. Kad god je to opravdano, trebalo bi upotrijebiti pojednostavnjene mogućnosti 
financiranja i izravnu dodjelu;
(b) u programima rada agencija trebalo bi navesti koje bi se aktivnosti trebale provoditi na temelju upotrebe 
bespovratnih sredstava, posebne ciljeve i očekivane rezultate koji bi se trebali postići aktivnostima financira -
nim bespovratnim sredstvima te planirane financijske i ljudske resurse koji su potrebni za provedbu aktivnosti 
financiranih bespovratnim sredstvima;
(c) agencije koje primjenjuju posebne postupke dodjele bespovratnih sredstava trebale bi uspostaviti službene 
unutarnje postupke kojima se uređuju načela transparentnosti i jednakog postupanja te pruža zaštita od mogu -
ćih sukoba interesa;
(d) agencije bi trebale ojačati svoj sustav provjere u vezi s provedbom projekata financiranih bespovratnim 
sredstvima;
(e) agencije bi trebale uspostaviti sustave praćenja bespovratnih sredstava i izvješćivanja o njima na temelju rezul -
tata i ključnih pokazatelja uspješnosti usmjerenih na učinke, kao i na temelju rezultata ex post  evaluacija.
10
 Uvod
01 
Europski parlament i Vijeće osnovali su 41 agenciju i ostala decentralizirana tijela. 
Ukupni proračun agencija za 2015. godinu iznosio je otprilike 2,4 milijarde eura, 
odnosno otprilike 1,5 % općeg proračuna EU-a za 2015. godinu. Riječ je o zaseb -
nim pravnim subjektima osnovanima na neodređeno razdoblje s ciljem obavlja -
nja tehničkih, znanstvenih ili upravljačkih zadaća kako bi se pomoglo institucija -
ma EU-a u osmišljavanju i provedbi politika. Njima se također podupire suradnja 
između EU-a i nacionalnih vlada udruživanjem tehničkih stručnjaka i specijalista 
iz institucija EU-a i nacionalnih tijela. Kako bi ispunile svoje zadaće, agencijama 
na raspolaganju stoje različiti mehanizmi financiranja: financiranje bespovratnim 
sredstvima, javna nabava ili drugi mehanizmi kao što su sporazumi o suradnji ili 
eksternalizacija (sporazumi o razini usluga).
02 
Financiranje bespovratnim sredstvima koja dodjeljuju agencije udvostručilo 
se s približno 166 milijuna eura 2013. godine na 333 milijuna eura 2015. godine 
(vidjeti sliku 1. ). Razlog tomu u prvom je redu povećana aktivnost triju agencija: 
EIT-a, EEA-e i Europske agencije za globalne navigacijske satelitske sustave (GSA). Slika 1.Isplate bespovratnih sredstava koje su agencije provele u razdoblju 2013. – 2015.
Izvor:  Sud na temelju podataka agencija.u milijunima eura 350
300
250
200
150
100
50
0
2013. 2014. 2015.166 milijuna eura240 milijuna eura333 milijuna eura
11 Uvod 
03 
Jedanaest agencija koristi se bespovratnim sredstvima kako bi postigle svoje 
ciljeve politika (vidjeti tablicu 1. ).Tablica 1.Isplate bespovratnih sredstava po aktivnostima koje su agencije financirale 
u razdoblju 2013. – 2015.
 Istraživanja, 
razvoj i ino -
vacije (IRI)Znanstvena 
suradnja i su -
radnja država 
članicaStudijePrikupljanje 
i analiza 
podatakaOsposoblja -
vanjeUkupno  
(u milijunima 
eura)Udio po 
agenciji
EIT1478,1     478,1 65 %
Frontex1 147, 8    147, 8 20 %
EEA1 17, 2 25,1   42,3 5 %
GSA 42,0     42,0 5 %
EFSA1 4,1 1,5 3,0  8,6 1 %
EMCDDA  7,1    7,1 1 %
ECDC1  0,8  5,5 6,3 1 %
CEPOL     3,5 3,5 1 %
Cedefop  2,0    2,0 <1 %
Eurojust  1,8    1,8 <1 %
CPVO   0,3   0,3 <1 %
Ukupne isplate bespo -
vratnih sredstava520,1 180,0 27,7 3,0 9,0 739,8 100 %
Postotak po aktivnosti 70 % 24 % 4 % 1 % 1 % 100 %
1 Agencije odabrane za reviziju.
Izvor:  Sud na temelju podataka agencija.
12 Uvod 
04 
Sud je revizijom obuhvatio pet agencija (EIT, Frontex, EEA-u, EFSA-u i ECDC), na 
koje otpada 92 % ukupnih bespovratnih sredstava koja su agencije dodijelile. 
Odabir tih agencija temeljio se na vrsti aktivnosti financiranih bespovratnim sred -
stvima, profilu korisnika i količini plaćanja tijekom razdoblja 2013. – 2015. (vidjeti 
sliku 2. ).Slika 2.Isplate bespovratnih sredstava koje su odabrane agencije provele u razdoblju 
2013. – 2015.
Izvor:  Sud na temelju podataka agencija.u milijunima eura 256
64
16
4
1
ECDC EEA EFSA EIT Frontex2013.
2014.
2015.
05 
U okviru 1 . navodi se opis aktivnosti koje su odabrane agencije financirale bespo -
vratnim sredstvima.
13 Uvod Okvir 1.
Aktivnosti koje su agencije obuhvaćene revizijom financirale bespovratnim 
sredstvima
Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT)
EIT dodjeljuje bespovratna sredstva zajednicama znanja i inovacija (ZZI) sastavljenima od mreža postojećih 
privatnih poduzeća, istraživačkih instituta i obrazovnih institucija koje surađuju na inovacijskim projektima 
te pomažu i financiraju pojedinačne inovatore i poduzetnike diljem Europe. EIT je 2014. godine dodijelio 
214 milijuna eura aktivnostima ZZI-ja koje se financiraju bespovratnim sredstvima (97 % svojeg godišnjeg 
proračuna).
Europska agencija za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama država članica 
Europske unije (Frontex)
Frontex koordinira zajedničke operacije (zračne, kopnene ili morske) među državama sudionicama s ciljem 
jačanja sigurnosti vanjskih granica. Tijekom 2014. godine za zračne je operacije utrošeno ukupno 2 miliju -
na eura, za morske operacije 28 milijuna eura te za kopnene operacije 7 milijuna eura. Frontex koordinira i ak -
tivnosti repatrijacije među državama schengenskog prostora kako bi se u najvećoj mjeri povećala učinkovitost 
i isplativost zajedničkih operacija povrata te je obvezan zajamčiti da je njegova financijska potpora uvjetovana 
potpunim poštovanjem Povelje o temeljnim pravima. Tijekom 2014. godine za te je operacije Frontex izdvojio 
8 milijuna eura. Operacije povezane s bespovratnim sredstvima čine 50 %godišnjeg proračuna Frontexa za 
2014. godinu.
Europska agencija za okoliš (EEA)
Odgovornost je EEA-e da Uniji i državama članicama pruža objektivne, pouzdane i usporedive informacije 
o okolišu na europskoj razini. U tom cilju EEA bespovratnim sredstvima podupire šest europskih tematskih 
centara (ETC) (8 milijuna eura, odnosno 18,5 % godišnjeg proračuna EEA-e za 2014. godinu). Osim toga, Ko -
misija je EEA-i delegirala provedbu početnih operativnih aktivnosti globalnog praćenja okoliša i sigurnosti 
u okviru usluga praćenja stanja kopna ( GIO land ). U sklopu tog programa EEA je tijekom 2014. godine država -
ma sudionicama dodijelila bespovratna sredstva u iznosu od 15 milijuna eura.
14 Uvod Okvir 1.
Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA)
EFSA redovito dodjeljuje bespovratna sredstva zajedničkim znanstvenim projektima i aktivnostima kojima 
se doprinosi misiji EFSA-e da potiče sigurnost hrane u EU-u: prikupljanje podataka, rad na pripremi znanstve -
nih mišljenja i druga znanstvena i tehnička pomoć. Zahtjev za dodjelu bespovratnih sredstava mogu pod -
nijeti samo javna tijela uvrštena na popis nadležnih organizacija1 na temelju odluka država članica. Tijekom 
2014. godine EFSA je dodijelila bespovratna sredstva u iznosu od približno 3,5 milijuna eura, odnosno 4 % 
svojeg godišnjeg proračuna.
Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC)
ECDC financira aktivnosti kojima se podupire jačanje kapaciteta u državama članicama organiziranjem po -
sebnih tečajeva i Europskim programom za osposobljavanje za epidemiološke intervencije (EPIET). Za te je 
aktivnosti osposobljavanja ECDC tijekom 2014. godine izdvojio približno 2 milijuna eura, odnosno 3 % svojeg 
godišnjeg proračuna.
1 Člankom 36. Uredbe (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, 
osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.) utvrđuje se 
osnova za umrežavanje organizacija država članica. Upravni odbor EFSA-e sastavlja i ažurira popis nadležnih organizacija koje ispunjavaju uvjete 
iz članka 36.
15 Uvod 
06 
Aktivnosti agencija u vezi s dodjelom bespovratnih sredstava uređuju se općim 
financijskim uredbama2, pravilima primjene3 i okvirnom financijskom uredbom4, 
ako nije drugačije određeno uredbama o osnivanju agencija (poput EIT-a i Fron -
texa) ili temeljnim aktima. Osim toga, pravila programa FP7 ili Obzor 2020. primje -
njuju se na agencije uključene u financiranje istraživačkih aktivnosti u okviru tih 
programa (EIT, GSA).
Obilježja bespovratnih sredstava koja dodjeljuju 
agencije
07 
Bespovratna sredstva koja dodjeljuju agencije izravni su financijski doprinosi 
korisnicima (obično specijaliziranim institucijama/tijelima država članica ili nepro -
fitnim organizacijama). Rezultati aktivnosti financiranih bespovratnim sredstvima 
ostaju vlasništvo korisnika. Bespovratnim sredstvima financiraju se:
(a) aktivnosti kojima se žele postići posebni ciljevi politike Unije (tzv. „bespovrat -
na sredstva za aktivnosti”); ili
(b) funkcioniranje tijela koje podupire poseban ili opći cilj politike agencije (Uni -
je) (tzv. „bespovratna sredstva za poslovanje”)5.
08 
U Financijskoj uredbi navode se sljedeća temeljna načela koja se primjenjuju na 
bespovratna sredstva:
— sufinanciranje: korisnici bi trebali snositi dio nastalih troškova,
— zabrana ostvarenja dobiti: bespovratna sredstva ne bi se trebala dodjeljivati 
s ciljem ili učinkom ostvarenja dobiti za korisnike,
— neretroaktivnost: bespovratna sredstva ne bi se trebala dodjeljivati 
retroaktivno,
— zabrana kumulativne dodjele: za istu se aktivnost bespovratna sredstva 
mogu dodijeliti samo jedanput,
— tijekom cjelokupnog postupka dodjele bespovratnih sredstava, od upući -
vanja poziva na podnošenje prijedloga do zatvaranja postupka, moraju se 
zajamčiti transparentnost i jednako postupanje.2 Uredba (EU, Euratom) 
br. 966/2012 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
25. listopada 2012. 
o financijskim pravilima koja 
se primjenjuju na opći 
proračun Unije i o stavljanju 
izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, 
Euratom) br. 1605/2002 
(SL L 298, 26.10.2012., str. 1.) 
(Financijska uredba).
3 Delegirana uredba Komisije 
(EU) br. 1268/2012 od 
29. listopada 2012. o pravilima 
primjene Uredbe (EU, 
Euratom) 
br. 966/2012 Europskog 
parlamenta i Vijeća 
o financijskim pravilima koja 
se primjenjuju na opći 
proračun Unije (SL L 362, 
31.12.2012., str. 1.).
4 Delegirana uredba Komisije 
(EU) br. 1271/2013 od 
30. rujna 2013. o okvirnoj 
financijskoj uredbi za tijela iz 
članka 208. Uredbe (EU, 
Euratom) 
br. 966/2012 Europskog 
parlamenta i Vijeća (SL L 328, 
7.12.2013., str. 42.).
5 Vidjeti članak 121. Financijske 
uredbe.
16 Uvod 
Uloge i odgovornosti
09 
Agencije provode dodjelu bespovratnih sredstava s pomoću neizravnog centrali -
ziranog upravljanja. U skladu s tim, agencije su odgovorne za izradu višegodišnjih 
i godišnjih programa te za (operativnu i financijsku) provedbu aktivnosti u vezi 
s dodjelom bespovratnih sredstava. U slučajevima kada Komisija agenciji delegi -
ra provedbu posebne aktivnosti u vezi s dodjelom bespovratnih sredstava, ona 
zadržava konačnu odgovornost za ukupnu provedbu proračuna bespovratnih 
sredstava6. Stoga je za ostvarivanje ciljeva i politika Unije ključno da agencije 
djelotvorno upravljaju aktivnostima u vezi s dodjelom bespovratnih sredstava.
10 
Kontrole upravljanja bespovratnim sredstvima na razini agencija obuhvaćaju 
sljedeće sustave7:
(a) ex ante  i ex post  evaluacije aktivnosti i projekata agencija u vezi s dodjelom 
bespovratnih sredstava;
(b) postupke i evaluacijska povjerenstva u vezi s pozivima na podnošenje 
prijedloga;
(c) ex ante  i ex post  kontrole za provjeru zakonitosti i pravilnosti troškovnika koje 
su podnijeli korisnici;
(d) praćenje i izvješćivanje s ciljem mjerenja postignuća i rezultata aktivnosti 
financiranih bespovratnim sredstvima na temelju ključnih pokazatelja uspješ -
nosti (KPU).6 Primjerice, Komisija je 
decentralizirala provedbu 
početnih operativnih 
aktivnosti GMES-a u okviru 
usluga praćenja stanja kopna 
(GIO land ) prebacivši je na 
EEA-u.
7 Vidjeti članke 133. i 135. 
Financijske uredbe te 
članak 29. stavak 4. Okvirne 
financijske uredbe.
17
 Opseg revizije i revizijski 
pristup
Opseg revizije
11 
U svojim posebnim godišnjim izvješćima Sud je u više navrata naglasio nedo -
statke u upravljanju bespovratnim sredstvima, posebice u vezi s  ex ante  i ex post  
kontrolom troškovnika, pouzdanošću ex ante  provjera koje obavlja vanjski revizor, 
praćenjem operativne provedbe dodjele bespovratnih sredstava i povratom 
nepravilno isplaćenih plaćanja.
12 
Stoga je revizijom procijenjen način na koji agencije upravljaju bespovratnim 
sredstvima te je li se dodjela bespovratnih sredstava provodila u skladu s pravili -
ma. To je pitanje bilo podijeljeno na sljedeća revizijska potpitanja:
(a) Odabiru li agencije bespovratna sredstva kao najprimjereniji mehanizam fi -
nanciranja i jesu li aktivnosti financirane bespovratnim sredstvima usklađene 
s misijom, strateškim zadaćama i ciljevima agencija?
(b) Jamči li se postupcima agencija da je odabir prijedloga u skladu s primjenji -
vim pravilima te da se njihova provedba djelotvorno prati?
(c) Provode li agencije primjereno mjerenje i evaluaciju ishoda aktivnosti u vezi 
s dodjelom bespovratnih sredstava?
13 
Revizija se usmjerila na cijeli proces upravljanja bespovratnim sredstvima. Njome 
nije ispitan društveno-gospodarski učinak bespovratnih sredstava koja dodjeljuju 
agencije.
18 Opseg revizije i revizijski pristup 
Revizijski pristup
14 
Revizija se temeljila na:
(a) terenskim posjetima kojima je obuhvaćeno pet agencija (EIT, Frontex, EEA, 
EFSA i ECDC) s ciljem dobivanja revizijskih dokaza o praksama upravljanja 
bespovratnim sredstvima na temelju razgovora s ključnim operativnim i ad -
ministrativnim osobljem, pregleda dokumentacije, analize postupaka unutar -
nje kontrole i ispitivanja uzorka iz priloga ;
(b) pregledu uredbi o osnivanju, višegodišnjih i godišnjih programa rada, pro -
gramskih dokumenata u vezi s dodjelom bespovratnih sredstava, smjernica 
za upravljanje bespovratnim sredstvima te izvješća o evaluaciji bespovratnih 
sredstava za pet agencija odabranih za revizijske posjete;
(c) detaljnoj analizi 16 postupaka u vezi s pozivima na podnošenje prijedloga 
i 75 isplata bespovratnih sredstava u odabranih pet agencija u razdoblju od 
siječnja 2013. do ožujka 2015. (vidjeti prilog ).
15 
Revizija je provedena u kontekstu opće financijske uredbe i njezinih provedbenih 
pravila, standarda unutarnje kontrole i uredbe o osnivanju agencije obuhvaće -
ne revizijom, kao i višegodišnjeg okvira politike povezane s područjem politike 
agencije.
19
 Opažanja
16 
Naša su opažanja podijeljena u tri dijela u skladu s revizijskim potpitanjima u od -
lomku 12.: (a) strateški odabir mehanizma financiranja, (b) provedba te odluke 
i (c) mjerenje rezultata.
Agencije nisu uzele u obzir sve mogućnosti 
financiranja, bespovratna sredstva nisu uvijek bila 
najprimjereniji mehanizam, a programski dokumenti 
agencija nisu bili u potpunosti usklađeni s njihovim 
zadaćama i strateškim ciljevima
Neodgovarajuće praćenje mjera poduzetih u vezi s  ex ante  
evaluacijama pridonijelo je tomu da su agencije odabirale 
neprikladne mehanizme financiranja i loše oblikovale 
bespovratna sredstva
Neodgovarajuće praćenje mjera poduzetih u vezi s  ex ante  
evaluacijama
17 
Agencije su dužne provesti ex ante  evaluacije svojih programa i aktivnosti kako bi 
zadovoljile načelo dobrog financijskog upravljanja. Među ostalim, ex ante  evalu -
acijom trebalo bi razmotriti dodanu vrijednost sudjelovanja EU-a, odabir najpri -
mjerenijeg načina provedbe, isplativost odabranog načina i pouke iz prijašnjih 
sličnih iskustava8.
18 
Prije pokretanja poziva na podnošenje prijedloga i EEA i EFSA provele su stroge 
ex ante  evaluacije. Plan znanstvene suradnje EFSA-e za razdoblje 2014. – 2016. 
primjer je dobre prakse u pogledu ex ante  evaluacija. Njegov je glavni cilj pobolj -
šati djelotvornost i učinkovitost bespovratnih sredstava u budućnosti, pri čemu 
se uzima u obzir dodana vrijednost sudjelovanja EFSA-e (vidjeti okvir 2 .).8 Članak 18.1. Pravila primjene.
20 Opažanja 
19 
Primjena pouka iz prošlosti važan je element djelotvorne ex ante  evaluacije. 
Procjenom učinka iz 2011. godine, kojom je razmotreno uključivanje zahtjeva 
u pogledu ex ante  evaluacije u EIT-u9, naglašena je važnost uspostave strogih 
postupaka praćenja kako bi se mjerila uspješnost EIT-a i ZZI-ova10. EIT trenutač -
no uspostavlja takav sustav praćenja (vidjeti okvir 6.  i odlomak 45.). Nedostatci 
u praćenju uspješnosti utječu na sposobnost EIT-a da primijeni konkurentni 
mehanizam revizije11.9 Tu ex ante  evaluaciju provela je 
Komisija i priložila ju je uz 
prijedlog za izmijenjenu 
uredbu o osnivanju EIT-a.
10 SEC(2011) 1433 završna verzija 
od 30. studenoga 2011. „Impact 
Assessment - integrating 
ex-ante  evaluation 
requirements” (Procjena 
učinka – uključivanje zahtjeva 
u pogledu ex ante  evaluacije), 
preporuke 4. i 5.
11 Konkurentni mehanizam 
revizije uspostavljen je 
člankom 14. stavkom 7. Uredbe 
o osnivanju EIT-a te je temelj za 
dodjelu financijskog doprinosa 
EIT-a ZZI-ovima. Financijski 
doprinos obuhvaća element 
financijske potpore (60 % 
sredstava, ravnomjerno 
raspoređenih među ZZI-ovima) 
i element konkurentnog 
financiranja (40 %). Element 
konkurentnog financiranja 
dodjeljuje se na temelju tri 
kriterija jednake važnosti: (1) 
uspješnosti ZZI-ja u prošlosti, 
(2) predloženog poslovnog 
plana i procijenjenog 
proračuna ZZI-ja, (3) provedbe 
višegodišnje strategije ZZI-ja. 
Vidjeti također tematsko 
izvješće Suda br. 4/2016 
„Europski institut za inovacije 
i tehnologiju mora izmijeniti 
svoje mehanizme provedbe 
i elemente ustroja kako bi 
postigao očekivani učinak”, 
odlomak 73. ( http://eca.europa.
eu).Na temelju pouka iz prošlosti EFSA je uvela nove i učinkovitije koncepte 
bespovratnih sredstava 2015. godine
EFSA je provela ex ante  evaluaciju s ciljem jačanja svoje buduće znanstvene suradnje s državama članicama. 
U tu je svrhu 2013. godine EFSA pokrenula savjetovanja s mrežom kontaktnih točaka i skupinom savjetodav -
nog foruma za raspravu o znanstvenoj suradnji. Također je naručila vanjsko preispitivanje kako bi procijenila 
učinak svojih postojećih projekata u vezi s dodjelom bespovratnih sredstava i nabavom na obavljanje svojih 
zadaća. Ishode i preporuke iz tih preispitivanja EFSA je analizirala pri oblikovanju svojeg plana znanstvene 
suradnje za razdoblje 2014. – 2016., kojim su uvedeni novi i učinkovitiji koncepti bespovratnih sredstava, tj. 
tematska bespovratna sredstva (npr. mikrobni patogeni koji se prenose hranom) i bespovratna sredstva za 
zajedničke projekte (npr. VectorNet).
Tematska bespovratna sredstva sada se dodjeljuju širokom nizu prioritetnih tema koje se unaprijed utvrđu -
ju u suradnji s državama članicama. Najveći iznos bespovratnih sredstava EFSA je povećala na 500 000 eura, 
čime se potiču prijedlozi za velike strateške projekte, a istodobno se stopa sufinanciranja EFSA-e ograničava 
na 50 % (u usporedbi s prijašnjom stopom sufinanciranja od 90 % za posebna bespovratna sredstva). EFSA 
predviđa da bi se tim novim bespovratnim sredstvima mogla ostvariti veća dodana vrijednost i isplativost 
aktivnosti znanstvene suradnje.Okvir 2.
21 Opažanja 
Neprimjereni mehanizmi financiranja
20 
Pri odabiru mehanizama financiranja za provedbu posebnih zadaća agencije 
raspolažu ograničenim mogućnostima: financiranje bespovratnim sredstvima, 
javna nabava ili drugi mehanizmi kao što su sporazumi o suradnji ili eksternaliza -
cija (sporazumi o razini usluga). Odabir bi trebao ovisiti o analizi potreba agencije, 
njezinih sredstava, ciljeva koje treba postići, potencijalnih korisnika na koje se 
treba usmjeriti, kao i razine konkurentnosti koja je potrebna kako bi se zajamčila 
isplativost. Sudionici moraju zadovoljiti relevantne uvjete za mogućnost financi -
ranja koju je odabrala agencija.
21 
U postupcima dodjele bespovratnih sredstava upotrebljavaju se stroži kriteriji 
prihvatljivosti te blaži financijski kriteriji dodjele u odnosu na nabavu. Na primjer, 
predloženi proračun bespovratnih sredstava ne procjenjuje se u smislu davanja 
prednosti najekonomičnijem prijedlogu12, kao što bi to bio slučaj u postupku 
nabave. Pri svakoj upotrebi financiranja bespovratnim sredstvima natjecanje, 
posebice u pogledu cijene, može biti vrlo ograničeno. Stoga financiranje bes -
povratnim sredstvima ne bi trebalo biti zadana mogućnost financiranja, već bi 
se trebalo primjenjivati kada iz opravdanih razloga upotreba javne nabave nije 
primjerena.
22 
Agencije obuhvaćene revizijom nisu izradile posebne smjernice i kriterije, kako 
se zahtijeva u okviru standarda unutarnje kontrole, kojima bi se pomoglo upravi 
u donošenju odluka o najprimjerenijem mehanizmu financiranja za provedbu 
posebne zadaće ili aktivnosti.
23 
Neke od agencija obuhvaćenih revizijom (Frontex, EFSA, ECDC) dodijelile su 
bespovratna sredstva za nabavu posebnih usluga ili roba od javnih tijela koja 
su visoko specijalizirana u području zadaća agencije. U prilog takvom pristupu 
agencije su navele svoju obvezu da povećaju suradnju i umrežavanje sa svojim 
javnim partnerima te su dodale da je prema pravilima nabave ograničavanje 
pristupa konzorcijima i isključenje privatnih tijela s mogućim sukobom interesa 
problematično. Sud je, međutim, uočio slučajeve u kojima su te agencije upo -
trijebile i bespovratna sredstva i nabavu za slične usluge (EFSA, Frontex) ili nisu 
istražile druge mogućnosti (EFSA, ECDC). Vidjeti primjere u  okviru 3 .12 Člankom 203. Pravila primjene 
u vezi s kriterijima dodjele 
bespovratnih sredstava samo 
se zahtijeva da se evaluacijom 
zajamči pravilno upravljanje 
sredstvima Unije.
22 Opažanja 
Primjeri u kojima upotreba bespovratnih sredstava nije najdjelotvorniji 
mehanizam
EFSA upotrebljava posebna bespovratna sredstva i nabave za znanstvene studije i zadaće prikupljanja 
podataka
EFSA redovito dodjeljuje posebna bespovratna sredstva projektima i aktivnostima kojima se podupire mi -
sija EFSA-e u području prikupljanja podataka, radu na pripremi znanstvenih mišljenja i drugih znanstvenih 
studija. Na poziv na podnošenje prijedloga mogu se prijaviti samo javni partneri uvršteni na popis nadležnih 
organizacija.
EFSA također pokreće nabave za pripremu znanstvenih mišljenja i kratkoročne znanstvene studije koje su 
otvorene za javna i privatna tijela. U takvim slučajevima omjer uspješnosti između organizacija iz članka 36. 
uredbe o osnivanju13 i drugih organizacija iznosi 50:50. Međutim, EFSA nije istražila mogućnost nabave za pro -
jekte bespovratnih sredstava obuhvaćene revizijom.
Nadzor iz zraka za zajedničke operacija Frontexa
Frontex obično financira te operacije bespovratnim sredstvima državnim tijelima koja sudjeluju u operacija -
ma, a cijena se kreće u rasponu od 4 800 do 6 900 eura po satu nadzora. Frontex je 2012. i 2013. godine pokre -
nuo pilot-projekt za procjenu održivosti provođenja nadzora iz zraka na temelju javne nabave. To je dovelo do 
dogovorene sveobuhvatne cijene od 2 250 eura po satu nadzora. Na temelju rezultata pilot-projekta Frontex 
je 2015. godine pokrenuo postupak nabave za okvirne ugovore s ponovnim nadmetanjem. Postupak je doveo 
do 11 uspješnih ponuda (šest ugovora za nadzor mora iz zraka i pet ugovora za nadzor kopna iz zraka). Kompa -
rativna analiza nadzora mora iz zraka koju je proveo Sud pokazuje da privatna tijela mogu ponuditi prikladnije 
manje zrakoplove specijalizirane za nadzor iz zraka u odnosu na velike zrakoplove koji se obično upotrebljava -
ju za vojne svrhe ili civilno zrakoplovstvo koje predlažu države članice koje sudjeluju u operacijama. Slijedom 
toga, prosječna cijena po satu smanjila se na 2 300 eura s prijašnje cijene od 5 700 eura.
ECDC upotrebljava bespovratna sredstva za znanstvene studije
ECDC je upotrijebio bespovratna sredstva za sljedeće znanstvene studije: „Vaccine European New Integrated 
Collaboration Effort - Phase III” (VENICE III) (Nova europska integrirana suradnja u primjeni cjepiva – Faza III.) 
i „European Reference Laboratory Network for Tuberculosis” (ERLTB-net) (Europska mreža referentnih labora -
torija za tuberkulozu). Upotrebu bespovratnih sredstava ECDC je opravdao pozivajući se na slučajeve iz prošlo -
sti, činjenicu da su partneri upoznati s modelom financiranja bespovratnim sredstvima, zajedničko vlasništvo 
i važnost povjerljivosti dobivenih podataka. Međutim, prije pokretanja poziva na podnošenje prijedloga ECDC 
nije istražio mogućnost upotrebe nabave.
13 Člankom 36. Uredbe (EZ) br. 178/2002 utvrđuje se osnova za umrežavanje s organizacijama u državama članicama koje djeluju u okvirima misije 
EFSA-e. Upravni odbor EFSA-e sastavlja i ažurira popis nadležnih javnih organizacija koje su imenovale države članice. Na popisu se trenutačno 
nalazi oko 330 javnih tijela.Okvir 3.
23 Opažanja 
Loše oblikovanje bespovratnih sredstava
24 
Kako bi se izbjeglo nametanje nepotrebnog administrativnog opterećenja agen -
cijama i korisnicima, Financijskom uredbom i Pravilima primjene predviđeno je 
da se u iznimnim slučajevima bespovratna sredstva mogu dodijeliti izravno bez 
pokretanja poziva na podnošenje prijedloga14 te se potiče upotreba pojedno -
stavnjenih mogućnosti financiranja kako bi se olakšalo upravljanje bespovratnim 
sredstvima, posebice u pogledu bespovratnih sredstava male vrijednosti (bespo -
vratna sredstva u iznosu nižem od 60 000 eura)15.
25 
Revizijom je utvrđeno nekoliko slučajeva u kojima su postupci dodjele bespovrat -
nih sredstava agencija obuhvaćenih revizijom doveli do znatnog administrativ -
nog opterećenja agencije i korisnika zbog toga što se nisu upotrijebile navedene 
mogućnosti dodjele (vidjeti primjer u  okviru 4. ).14 Člankom 190. Pravila primjene 
omogućuje se izravna dodjela 
bespovratnih sredstava javnim 
tijelima ili državama članicama 
koje su temeljnim aktom 
utvrđene kao korisnici ili za 
aktivnosti posebnih obilježja 
koje zahtijevaju posebnu vrstu 
tijela zbog njihovih tehničkih 
sposobnosti i visokog stupnja 
specijalizacije.
15 Člancima 123. i 124. Financijske 
uredbe i člankom 181. Pravila 
primjene predviđa se 
nadoknada troškova na 
temelju jediničnih troškova, 
paušalnih iznosa ili paušalnog 
financiranja.
Primjer nepotrebno opsežnog postupka dodjele bespovratnih sredstava
Sporazumi o stipendijama ECDC-a
Svake godine ECDC poziva priznate centre za osposobljavanje, koji su bili domaćini članovima EPIET-a pret -
hodne godine, da podnesu prijedlog okvirnog sporazuma o partnerstvu (OSP). Prije dodjele OSP-a za stipendi -
je EPIET-a agencija provodi potpuni postupak evaluacije na temelju kriterija navedenih u ograničenom pozivu 
na podnošenje prijedloga. Taj postupak dovodi do nepotrebno teškog administrativnog opterećenja agencije 
i centara za osposobljavanje, posebice ako se uzme u obzir da je ECDC ta tijela već certificirao kao priznate 
centre za osposobljavanje. ECDC je mogao upotrijebiti postupak izravne dodjele16.
16 Članak 190. stavak 1. točka (f) Pravila primjene.Okvir 4.
26 
Odabir neprimjerenog oblika bespovratnih sredstava također može prouzročiti 
znatnu neučinkovitost u provedbi i praćenju aktivnosti financiranih bespovratnim 
sredstvima. Agencije mogu češće upotrebljavati pojednostavnjene mogućnosti 
financiranja (vidjeti primjere u  okviru 5. ).
24 Opažanja 
27 
Pojednostavnjena mogućnost financiranja koju EFSA primjenjuje pri financira -
nju bespovratnim sredstvima svojih kontaktnih točaka primjer je dobre prakse 
u pogledu učinkovite provedbe bespovratnih sredstava male vrijednosti. Kon -
taktne točke podupiru EFSA-u u praktičnoj provedbi aktivnosti umrežavanja 
i znanstvene suradnje. Djeluju kao posrednik između EFSA-e i nacionalnih tijela 
za sigurnost hrane, istraživačkih instituta, potrošača i drugih dionika. EFSA je 
2015. godine izravno sklopila višegodišnje sporazume o dodjeli bespovratnih 
sredstava svojim kontaktnim točkama za pružanje unaprijed određenih perio -
dičnih usluga. Godišnja bespovratna sredstva za svaku kontaktnu točku (bespo -
vratna sredstva male vrijednosti u iznosu nižem od 60 000 eura) temeljila su se 
na paušalnim iznosima za izračun koji je EFSA izradila na osnovi dvaju izvora: (a) 
povijesnih podataka o prijavljenim troškovima (prikupljenih tijekom prethodnih 
sedam godina suradnje) i (b) podataka Eurostata o plaćama javnih djelatnika 
konkretnih država članica. Na kraju godine EFSA je mogla isplatiti ukupni godišnji 
iznos bespovratnih sredstava na temelju pruženih usluga, a da nije morala zatra -
žiti popratnu dokumentaciju o točnom iznosu nastalih troškova, čime se znatno 
smanjuje administrativno opterećenje njezinih partnera i trošak ex ante  provjera 
koje provodi EFSA.Primjeri upotrebe neprimjerenog oblika bespovratnih sredstava
Europski tematski centri EEA-e (ETC-ovi) i EIONET
ETC-ovi čine dio Europske informacijske i promatračke mreže za okoliš (EIONET) i podupiru agenciju u proved -
bi njezina programa rada. EEA sklapa OSP-ove s konzorcijima s ciljem uspostave ETC-ova uzimajući u obzir da 
partnerske organizacije moraju udružiti svoje stručno znanje kako bi ponudile rješenja za svaku temu. Većina 
partnera EEA-e tijela su javnog sektora jer se prikupljanje podataka, procjenjivanje i izvješćivanje o okolišu 
pretežno obavlja u tom sektoru. Priprema i naknadna analiza troškovnika više od 40 partnera izaziva znatan 
administrativni napor, koji je neophodan jer se financiranje bespovratnim sredstvima provodi na temelju 
izravnih prihvatljivih troškova. Za ta bi bespovratna sredstva EEA mogla dodatno istražiti upotrebu pojedno -
stavnjenih mogućnosti financiranja17.
Frontexovi tekući troškovi za sredstva nadzora iz zraka
Frontex bespovratnim sredstvima financira kopnene/pomorske/zračne operacije na granicama država sudi -
onica. Nadzor iz zraka sastavni je dio tih operacija. Sustav dodjele bespovratnih sredstava za takav nadzor 
oslanja se na nadoknadu prijavljenih tekućih troškova sredstava koji uglavnom obuhvaćaju izdatke za amorti -
zaciju, održavanje, gorivo i naknade po satu leta za posadu. Tijela koja sudjeluju u tim aktivnostima primjenju -
ju različite pristupe za izračun i prijavu troškova održavanja i troškova misija (ponajprije naknada za posadu) 
tako da je upravljanje tim bespovratnim sredstvima posebno neučinkovito i zahtjevno.
17 Članci 123. i 124. Financijske uredbe.Okvir 5.
25 Opažanja 
Zbog nepotpunih godišnjih programskih dokumenata 
aktivnosti agencija u vezi s dodjelom bespovratnih 
sredstava nisu bile potpuno usklađene s njihovim zadaćama 
i strateškim ciljevima
Nisu utvrđeni ciljevi za rezultate i učinke u skladu s kriterijima 
SMART
28 
Agencije su dužne izraditi višegodišnje i godišnje programe rada u kojima se daje 
pregled ciljeva, očekivanih rezultata i pokazatelja uspješnosti18. Utvrđeni ciljevi 
trebali bi biti određeni, mjerljivi, dostižni, odgovarajući i vremenski utvrđeni 
(engl. SMART) i trebali bi se odnositi na sve sektore aktivnosti19. Godišnji program 
rada trebao bi biti usklađen s višegodišnjim programom rada i trebao bi sadrža -
vati aktivnosti koje je potrebno financirati20. Aktivnosti financirane bespovratnim 
sredstvima trebalo bi jasno povezati s ciljevima utvrđenima u programima rada 
agencija21.
29 
Pregledom najnovijih godišnjih programa rada svih agencija obuhvaćenih revi -
zijom (za razdoblje 2013. – 2015.) pokazalo se da su ciljevi u skladu s kriterijima 
SMART općenito nedostajali. U većini slučajeva ciljevi su bili prikazani kao širok 
opis planiranih aktivnosti u vezi s bespovratnim sredstvima ili kao nejasan opis 
izlaznih proizvoda. Zbog nedostatka ciljeva u skladu s kriterijima SMART dovodi 
se u pitanje sposobnost agencija obuhvaćenih revizijom da pokažu da su njihove 
aktivnosti u vezi s bespovratnim sredstvima bile usklađene s njihovim strateš -
kim ciljevima i zadaćama u okviru njihove uredbe o osnivanju (vidjeti primjere 
u okviru 6. ).18 Članak 32. Okvirne financijske 
uredbe.
19 Članak 29.4. Okvirne 
financijske uredbe.
20 Članak 32.3. Okvirne 
financijske uredbe.
21 Članak 121. stavak 1. 
Financijske uredbe.
26 Opažanja 
Primjeri nejasno utvrđenih ciljeva u godišnjim programima rada
Godišnji programi rada EIT-a ne sadržavaju ciljeve na visokoj razini u skladu s kriterijima SMART za 
očekivana poboljšanja u pogledu inovacija
U svojem godišnjem programu rada EIT nije utvrdio ciljeve na visokoj razini u skladu s kriterijima SMART za 
očekivane inovacije koje se trebaju postići na temelju sinergije koja proizlazi iz trokuta znanja ZZI-ova (istra -
živanje, obrazovanje i inovacije) te za održivost postojećih ZZI-ova. Slijedom toga, godišnjim programima 
rada nije se zajamčilo da su ciljevi u vezi s bespovratnim sredstvima navedeni u poslovnom planu ZZI-ja 
u potpunosti usklađeni sa postizanjem strateških ciljeva EIT-a, Programom strateških inovacija i programom 
Obzor 2020. te da ih podupiru.
Godišnji programi ECDC-a ne sadržavaju ciljeve u skladu s kriterijima SMART za stalne aktivnosti u vezi 
s bespovratnim sredstvima
ECDC je 2006. godine preuzeo odgovornost za program EPIET od Komisije i od tog je vremena osposobio 
približno 450 epidemiologa te trenutačno osposobljava 12 epidemiologa godišnje. Međutim, države članice 
također su osposobljavale svoje epidemiologe, a ECDC nema podataka o broju osposobljenih stručnjaka na 
razini država članica. Kao posljedica toga, u njegovoj strategiji osposobljavanja za javno zdravlje (usvojenoj 
u lipnju 2015.) nedostaju relevantne i vremenski određene strateške ciljne vrijednosti. U godišnjim programi -
ma rada ECDC-a nije se moglo utvrditi na koji bi način bespovratna sredstva koja se redovito dodjeljuju u po -
dručju javnog zdravlja mogla doprinijeti ostvarenju njegovih ukupnih zadaća i strateških ciljeva u pogledu 
europskog epidemiološkog nadzora i sposobnosti utvrđivanja i kontrole izbijanja bolesti.
Frontex nema kvantitativne ciljeve i ciljne vrijednosti za svoje zajedničke operacije
Frontex je izradio operativne programe za svaku od svojih zajedničkih operacija financiranih bespovratnim 
sredstvima. Posljednjih je godina zadužen za ad hoc  operacije potrage i spašavanja kao odgovor na brojne 
migracijske krize koje su utjecale na njegovo planiranje. Iako su u većini operativnih programa, uključujući tri 
najveća programa Frontexa ( Hermes , Triton  i Poseidon Sea ), ciljevi bili utvrđeni, oni nisu bili kvantitativni i nisu 
bile navedene ciljne vrijednosti. Nedostatak kvantificiranih ciljnih vrijednosti otežava mjerenje djelotvornosti 
zajedničkih operacija u dugoročnom razdoblju.Okvir 6.
27 Opažanja 
Odluke o financiranju bile su nepotpune
30 
Prije nego što pokrenu poziv na podnošenje prijedloga, agencije moraju donijeti 
odluku o financiranju22. Ako ne postoji takva odluka, u godišnjim programima 
rada agencija moraju se navesti ciljevi, okvirni iznos i najveća moguća stopa sufi -
nanciranja za planirane aktivnosti financirane bespovratnim sredstvima23 te time 
oni služe kao pravno usklađene odluke o financiranju24.
31 
Agencije obuhvaćene revizijom u većini slučajeva nisu donijele zasebne odluke 
o financiranju, a godišnji programi rada nisu sadržavali potrebne informacije25 na 
temelju kojih bi činili valjanu odluku o financiranju za aktivnosti u vezi s dodje -
lom bespovratnih sredstava (vidjeti primjere u  okviru 7. ).22 Članak 68. stavci 2. i 3. Okvirne 
financijske uredbe.
23 Članak 188. Pravila primjene.
24 Članak 94. Pravila primjene 
i članak 68. Okvirne financijske 
uredbe.
25 U godišnjim programima rada 
trebalo bi navesti koje se 
planirane godišnje aktivnosti 
provode na temelju okvirnih 
partnerstava ili posebnih 
sporazuma o bespovratnim 
sredstvima, oblik bespovratnih 
sredstava, ciljeve i očekivane 
rezultate, okvirni iznos 
i najveću moguću stopu 
sufinanciranja planiranih 
aktivnosti u vezi s dodjelom 
bespovratnih sredstava.
Primjeri godišnjih programa rada koji ne čine valjane odluke o financiranju
Godišnji program rada EEA-e za 2013. nije sadržavao okvirni iznos
EEA je 2013. godine potpisala okvirni sporazum o partnerstvu s ETC-ovima na razdoblje od četiri godine. Me -
đutim, povezani programski dokumenti (godišnji program rada, pozivi na podnošenje prijedloga) nisu sadrža -
vali okvirni iznos.
Godišnjim programima rada EIT-a nisu obuhvaćene važne informacije o bespovratnim sredstvima za 
zajednice znanja i inovacija
Godišnjim programima rada EIT-a nisu obuhvaćene važne informacije u vezi s planiranim godišnjim sporazu -
mima o dodjeli posebnih bespovratnih sredstava sa zajednicama znanja i inovacija, primjerice najviši mogući 
godišnji iznosi posebnih bespovratnih sredstava po ZZI-jima, povezani godišnji ciljevi EIT-a, očekivani rezultati 
i pokazatelji.Okvir 7.
28 Opažanja 
Dodjelu bespovratnih sredstava agencije su provodile 
uz općenitu usklađenost s pravilima, no bilo je 
nedostataka u određenim dodjelama bespovratnih 
sredstava, odabiru stručnjaka i postupcima unutarnje 
kontrole
U posebnim slučajevima postupak odabira i dodjele 
bespovratnih sredstava nije u potpunosti poštovao temeljna 
načela te i dalje postoji rizik od sukoba interesa
32 
Pri dodjeli bespovratnih sredstava, kao i pri odabiru stručnjaka uključenih u po -
stupke dodjele, agencije bi se trebale pridržavati načela transparentnosti i jed -
nakog postupanja. Nadalje, trebale bi osigurati potrebne zaštitne mjere protiv 
mogućih sukoba interesa.
33 
Agencije koje su primjenjivale postupke odabira i dodjele bespovratnih sredstava 
predviđene Financijskom uredbom (EEA, EFSA i ECDC) pridržavale su se utvrđenih 
načela. Utvrđeni su nedostatci u slučajevima u kojima su agencije primjenjivale 
posebne postupke odabira stručnjaka i dodjele bespovratnih sredstava na teme -
lju iznimaka u uredbi o osnivanju i temeljnom aktu (EIT i Frontex).
Rizik od nepoštovanja načela transparentnosti i jednakog 
postupanja
34 
Na dodjelu bespovratnih sredstava primjenjuju se načela transparentnosti 
i jednakog postupanja26. Postupcima odabira i dodjele koje agencije primjenjuju, 
a koji su navedeni u pozivima na podnošenje prijedloga, trebalo bi se zajamčiti 
da se sa svim prijavama postupa jednako te da se bespovratna sredstva dodijele 
najprikladnijem prijedlogu na temelju kriterija objavljenih u pozivu27. U pozivu 
bi trebalo jasno razdvojiti kriterije odabira od kriterija dodjele. Kriteriji odabira 
moraju omogućiti procjenu financijske, profesionalne i operativne sposobnosti 
podnositelja zahtjeva da dovrše predloženu aktivnost financiranu bespovratnim 
sredstvima. Kriteriji dodjele moraju omogućiti procjenu kvalitete podnesenog 
prijedloga (uzimajući u obzir ciljeve i prioritete koji su utvrđeni za aktivnost finan -
ciranu bespovratnim sredstvima)28.
35 
Sud je utvrdio da su Frontex i EIT donijeli postupke na temelju iznimki u svojim 
uredbama o osnivanju. Takvim postupcima ne jamči se da agencije u potpunosti 
štite načela transparentnosti i jednakog postupanja (vidjeti dodatne pojedinosti 
u okviru 8. ).26 Članak 125.1. Financijske 
uredbe.
27 Članci 203. stavak 2. i 204. 
stavak 1. Pravila primjene.
28 Članak 132. Financijske uredbe 
i članci 202. i 203. Pravila 
primjene.
29 Opažanja 
Postupci poziva na podnošenje prijedloga na temelju iznimki u uredbi o osnivanju
Upotreba pregovaračkih timova u bilateralnim pregovorima Frontexa
U skladu sa svojom uredbom o osnivanju Frontex ne pokreće pozive na podnošenje prijedloga pri dodjeli bes -
povratnih sredstava za zajedničke operacije. Umjesto toga, izravno sklapa četverogodišnje okvirne sporazume 
o partnerstvu s tijelima država sudionica. Svake godine Frontexov odjel za operacije neslužbeno određuje pre -
govaračke timove i utvrđuje godišnja sredstva potrebna za zajedničke operacije u godini koja slijedi. Frontex 
zatim pregovara bilateralno s državama sudionicama i utvrđuje njihov doprinos u smislu ljudskih resursa i teh -
ničke opreme. Pregovarački timovi Frontexa imaju ovlast da prihvate sredstva koja predlažu države sudionice 
ili da ponovno o njima pregovaraju. Međutim, odluku o sastavu tima i odluku o sredstvima koja će se zatražiti 
ne donosi ni direktor ni upravni odbor. Nadalje, ni direktor ni upravni odbor ne imenuju službeno pregova -
račke timove. Slijedom toga, postupak koji dovodi do dodjele posebnih bespovratnih sredstava za zajedničke 
operacije ne štiti u potpunosti načela transparentnosti i jednakog postupanja.
Postupak EIT-a za imenovanje zajednica znanja i inovacija
Kriteriji navedeni u pozivu iz 2014. godine na podnošenje prijedloga za ZZI-je temeljili su se na odredba -
ma o odabiru i imenovanju ZZI-ja iz uredbe o osnivanju EIT-a29. Međutim, ti su kriteriji poslužili i kao kriteriji 
odabira (tehnička, operativna i financijska sposobnost) i kao kriteriji dodjele (kvaliteta i potencijal predložene 
inovacijske strategije), uz izvjesno preklapanje utvrđeno na razini podkriterija. Nadalje, pozivom nije utvrđen 
prag koji su prijedlozi trebali dosegnuti u fazi rasprave.
Pri imenovanju ZZI-ja upravni odbor EIT-a uzima u obzir rezultat vanjskog stručnog evaluacijskog povjeren -
stva, izvješće povjerenstva za završne preporuke i ishod rasprave na odboru za tri najviše rangirana kandidata 
za ZZI. U vezi s pozivom iz 2014. godine Sud je utvrdio da je odbor donio kvalitativnu procjenu, bez bodo -
vanja. Osim toga, ni u pozivu na podnošenje prijedloga ni u unutarnjim smjernicama EIT-a nije određeno na 
koji bi način odbor trebao ponderirati rezultate evaluacija koje su provela različita povjerenstva. Ti nedostatci 
mogu utjecati na jednako postupanje prema kandidatima i smanjiti djelotvornost postupka odabira i imeno -
vanja ZZI-ja.
29 Članak 7.2. Uredbe (EZ) br. 294/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2008. o osnivanju Europskog instituta za inovacije i tehnologiju 
(SL L 97, 9.4.2008., str. 1.).Okvir 8.
30 Opažanja 
I dalje postoji rizik od sukoba interesa
36 
Vanjske stručnjake koji pomažu agenciji u evaluaciji zahtjeva za bespovratna 
sredstva trebalo bi odabirati uzimajući u obzir moguće sukobe interesa30. Popisi 
stručnjaka moraju se sastavljati nakon provedbe poziva za iskaz interesa31.
37 
Sud je utvrdio da Frontex i EIT nisu u dovoljnoj mjeri uzeli u obzir moguće sukobe 
interesa (vidjeti pojedinosti u  okviru 9. ).30 Članak 204. stavak 1. Pravila 
primjene. Vidjeti također 
tematsko izvješće Suda 
br. 15/2012 „Upravljanje 
sukobom interesa 
u odabranim agencijama 
EU-a” ( http://eca.europa.eu ).
31 Članak 287. Pravila primjene.
Imenovanje stručnjaka i mogući sukob interesa
Frontex nema primjerenu politiku o sukobima interesa
Iako cjelokupno osoblje Frontexa mora potpisati izjavu o interesima svake godine, ne postoji službena obveza 
za podnošenje izjave o nepostojanju sukoba interesa prije sudjelovanja u bilateralnim pregovaračkim timovi -
ma. Stoga, Frontex nije utvrdio primjerenu politiku o sukobima interesa za članove osoblja u pregovaračkim 
timovima.
Imenovanje stručnjaka u EIT-u
Pri odabiru vanjskih stručnjaka koji provode evaluacije prijedloga i poslovnih planova ZZI-ja EIT se koristi član -
kom 89. svoje uredbe o osnivanju kojim se dopušta odstupanje od obveze pokretanja poziva za iskaz interesa. 
Međutim, EIT nije u potpunosti utvrdio unutarnje postupke kojima se uređuje provedba tog odstupanja.
U praksi, EIT je svoje skupine stručnjaka utvrdio na temelju postojećih popisa i baza podataka o stručnjacima 
iz ostalih institucija EU-a (pretežno Komisije) te odabirom pojedinaca koji se ne nalaze na tim popisima, već ih 
je preporučio upravni odbor ili članovi osoblja EIT-a. Ugovor za jednog od ključnih vanjskih stručnjaka dodije -
ljen je izravno za poziv za ZZI-je iz 2014. godine.
Moguće sukobe interesa procjenjuje direktor EIT-a, a odluka o mjerama ublažavanja donosi se od slučaja do 
slučaja. Nema dokaza o djelotvornoj procjeni situacija u kojima isti stručnjak ima nekoliko istodobnih obveza, 
pri čemu svaka od njih uključuje mogući sukob interesa. Ti nedostatci povećavaju rizik od povrede načela 
nediskriminacije i mogućeg sukoba interesa.Okvir 9.
31 Opažanja 
Agencije su općenito poboljšale provedbu i kontrolu dodjele 
bespovratnih sredstava, ali neki nedostatci i dalje postoje
38 
Isplate moraju podlijegati ex ante  i ex post  kontroli kako bi se potvrdilo da su 
u skladu s primjenjivim odredbama i da se primjenjuje načelo dobrog financij -
skog upravljanja32. Za bespovratna sredstva u vrijednosti iznad praga obvezna je 
prateća potvrda koju izdaje ovlašteni i neovisni vanjski revizor ili javni dužnosnik 
o financijskim izvještajima u vezi s aktivnošću koja se financira33. Za nadoknadu 
su prihvatljivi samo oni troškovi koji su zaista nastali i koji su bili neophodni kori -
sniku pri izvedbi aktivnosti i koji su navedeni u proračunu aktivnosti34.
Ex ante  i ex post  kontrole
39 
Sud je za 2012. i 2013. godinu dao uvjetna mišljenja o transakcijama povezanima 
s računovodstvenom dokumentacijom EIT-a i Frontexa zbog izostanka djelotvor -
nih ex ante  i ex post  kontrola u pogledu isplata bespovratnih sredstava. Slična 
opažanja Sud je iznio i u pogledu EEA-e i ECDC-a, no u tim slučajevima revizijsko 
mišljenje bilo je bezuvjetno. Kao odgovor na takva opažanja, agencije obuhva -
ćene revizijom znatno su pojačale svoje postupke provjere te su preispitale svoje 
politike o  ex post  provjerama i strategije revizije. Međutim, iako je revizorsko 
mišljenje Suda iz 2014. godine na temelju financijske revizije i revizije usklađeno -
sti bilo bezuvjetno za sve agencije, primijećeno je da i dalje postoje nedostatci 
u postupcima provjere za isplate bespovratnih sredstava. Konkretne primjere 
stalnih nedostataka sustava vidjeti u  okviru 10 .32 Članak 45. Okvirne financijske 
uredbe.
33 Člankom 207. Pravila primjene 
zahtijeva se potvrda za 
aktivnosti financirane 
bespovratnim sredstvima 
u iznosu iznad 750 000 eura, 
a za bespovratna sredstva za 
poslovanje u iznosu iznad 
100 000 eura. Neke agencije 
utvrđuju niže pragove 
u svojim unutarnjim 
politikama.
34 Članak 126. Financijske 
uredbe.
32 Opažanja 
Ostali nedostatci unutarnje kontrole
40 
Sud je utvrdio da su se u razdoblju 2011. – 2014. ugovori o dodjeli bespovratnih 
sredstava koja dodjeljuje EIT u prosjeku potpisivali tri mjeseca nakon početka 
kalendarske godine. Potpisivanje ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava za 
2015. godinu odgođeno je do lipnja 2015. godine.
41 
EEA je 2013. i 2014. godine potpisala okvirne sporazume o partnerstvu s pet 
ETC-ova koji će ostati na snazi do 2018. godine. EEA nije ni procijenila ni objavila 
proračun za cijelo razdoblje okvirnih sporazuma o partnerstvu. Slijedom toga, 
nije utvrđena financijska gornja granica. Potrošnja unutar okvirnog sporazuma 
o partnerstvu preko posebnih sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava prati 
se na godišnjoj osnovi, no zapravo je neograničena.Primjeri nedostataka u postupcima ex ante  provjera za bespovratna sredstva
EEA
Jedan je ETC podnio završni troškovnik za aktivnosti u kojima je jedan partner prijavio troškove od 
180 000 eura za godinu završenu 31. prosinca 2013. Ex ante  provjerom otkrivene su pogreške u načinu izraču -
na prijavljenih bruto plaća za osoblje partnera (više od 40 % smatrano je neprihvatljivim), no isplaćen je puni 
iznos.
Frontex
Izvješća o aktivnostima koje su poduzete tijekom zajedničkih operacija nadzora zračnih granica (ABS), nadzo -
ra morskih granica (SBS) ili nadzora kopnenih granica (LBS) znatno se razlikuju po duljini, strukturi i sadržaju 
među različitim državama sudionicama. To je otežalo učinkovitu ex ante  provjeru zahtjeva za povrat troškova.
ECDC
Tijekom 2014. godine provedene su ex post  provjere aktivnosti koje je ECDC financirao bespovratnim sred -
stvima 2012. i 2013. godine. Revizijom je obuhvaćeno šest aktivnosti financiranih bespovratnim sredstvima 
u kojima su sudjelovala četiri korisnika. Ex post  provjerom utvrđeno je da u slučaju jednog korisnika nije bilo 
dovoljno dokaza kako bi se utvrdili izravni troškovi aktivnosti. Zapravo, korisnikovo osoblje bilo je zaposleno 
na više projekata i nije postojao sustav za evidenciju radnog vremena. To pokazuje da bi se sustav ex ante  
provjera i dalje trebao unapređivati uzimajući u obzir ishod ex post  revizije.Okvir 10.
33 Opažanja 
Iako su bespovratna sredstva općenito pridonijela 
provedbi politika agencija obuhvaćenih revizijom, 
agencije nisu uspjele uspostaviti odgovarajuće sustave 
za praćenje kako bi se mjerila ukupna djelotvornost 
aktivnosti financiranih bespovratnim sredstvima, 
a ex post  evaluacije bile su nepotpune ili su izostale
Nedostatak ključnih pokazatelja uspješnosti
42 
Postizanje ciljeva mora se pratiti za svaku aktivnost primjenom pokazatelja 
uspješnosti35. Ti pokazatelji uspješnosti moraju se navesti u godišnjim programi -
ma rada agencija36 (primjere pokazatelja vidjeti na slici 3. ).35 Članak 29.4. Okvirne 
financijske uredbe.
36 Članak 32.3. Okvirne 
financijske uredbe.Slika 3.Primjeri pokazatelja ulaznih proizvoda, izlaznih proizvoda, rezultata i učinaka
Promjena koja nastaje provedbom neke aktivnosti. Pokazateljima rezultata mjere se neposredni učinci predmetne aktivnosti
i usmjereni su na izravne korisnike.Primjerice: broj novoosnovanih (start-up) i supsidijarnih (spin-oﬀ) poduzeća nastalih kao izravan izlazni proizvod aktivnosti ZZI-ja, broj usvajanja i prijenosa znanja kao izlazni proizvod aktivnosti ZZI-ja.Ono što se izravno proizvede ili dobavi s pomoću sredstava EU-a dodijeljenih nekoj aktivnosti/mjeri. Pokazateljima izlaznih proizvoda prate se očekivani rezultati aktivnosti.Primjerice: nabava usluga akademskog osposobljavanja na sveučilišnoj razini.Sredstva koja su agencije i korisnici mobilizirali kako bi se postigli ciljevi politika agencija.
Konačni učinci na visokoj razini koji proizlaze iz provedene aktivnosti (dugoročni). Oni ovise o širokom nizu drugih (vanjskih) utjecaja. Pokazatelji učinaka pokazuju što bi trebao biti uspješan ishod neke aktivnosti/mjere u pogledu učinka nagospodarstvo/društvo, a ne samo na sudionike na koje aktivnost/mjera izravno utječe.Primjerice, povećanje uspješnosti inovacijskog sustava EU-a: mogući pokazatelji uključuju broj vodećih proizvoda na tržištu koje su uvela trgovačka društva iz EU-a, bruto rashode za istraživanje i razvoj u EU-u, neto priljeve i odljeve izravnih stranih ulaganja.ULAZNI
PROIZVOD
IZLAZNI
PROIZVOD
REZULTAT
UČINAK
Izvor:  Sud na temelju smjernica Komisije u vezi s dokumentom „Horizon 2020 Indicators: Assessing the results and impact of Horizon 2020” (Poka -
zatelji programa Obzor 2020.: procjena rezultata i učinka programa Obzor 2020.).
34 Opažanja 
43 
Iako su u svojim višegodišnjim i godišnjim programima rada agencije obuhva -
ćene revizijom utvrdile nekoliko osnovnih pokazatelja povezanih s izlaznim 
proizvodima za aktivnosti financirane bespovratnim sredstvima, nisu utvrdile 
ključne pokazatelje uspješnosti (tzv. kriterije RACER37) za rezultate i učinak. Stoga 
nisu mogle pratiti usklađenost i djelotvornost svojih aktivnosti u vezi s dodjelom 
bespovratnih sredstava ni mjeriti postignute rezultate i učinak.
44 
Godišnji program rada Frontexa sadržavao je 38 pokazatelja uspješnosti za 
praćenje njegovih operacija i aktivnosti, ali samo se nekoliko pokazatelja upotre -
bljava za potrebe izvješćivanja. Nijednim od upotrijebljenih ključnih pokazatelja 
uspješnosti ne mjeri se na prikladan način djelotvornost aktivnosti agencije u vezi 
s dodjelom bespovratnih sredstava. Nerazmjer između velikog broja pokazatelja 
uspješnosti i malog broja pokazatelja koji se doista analiziraju za potrebe izvješći -
vanja smanjuje djelotvornost Frontexova sustava praćenja i izvješćivanja.
45 
EIT još nije uspostavio sveobuhvatan evaluacijski sustav za praćenje svojih aktiv -
nosti i aktivnosti ZZI-ja kako se zahtijeva njegovom uredbom o osnivanju, ured -
bom o programu Obzor 2020. te Programom strateških inovacija EIT-a38. Temeljni 
pokazatelji uspješnosti EIT-a i dalje su usmjereni na ulazne ili izlazne proizvode, 
a ne na rezultate ili učinke. Stoga nije moguće procijeniti inovativni učinak koji 
proizlazi iz sinergijskih učinaka trokuta znanja.
Nedostaju ex post  evaluacije ili su nepotpune
46 
Radi poboljšanja djelotvornosti i donošenja odluka agencije bi trebale provoditi 
ex post  evaluacije važnih aktivnosti39. Rezultate aktivnosti koje se financiraju na 
godišnjoj osnovi trebalo bi vrednovati najmanje svakih šest godina40. U tim bi 
se evaluacijama trebalo analizirati rezultate višegodišnje aktivnosti financirane 
bespovratnim sredstvima, kao i periodične godišnje aktivnosti u vezi s dodjelom 
bespovratnih sredstava, kako bi se provjerila njihova usklađenost s utvrđenim 
ciljevima41.
47 
Međutim, agencije obuhvaćene revizijom nisu uvijek provodile ex post  evaluacije, 
a one koje su to činile nisu uspjele upotrijebiti rezultate za poboljšanje svojeg 
praćenja i izvješćivanja o aktivnostima financiranim bespovratnim sredstvima.37 Relevantni (engl. relevant ) 
(povezani s ciljevima), 
prihvaćeni (engl. accepted ), 
vjerodostojni (engl. credible ), 
jednostavni (engl. easy ) 
i stabilni (engl. robust ).
38 Članak 7.a Uredbe (EZ) 
br. 294/2008.
39 Članak 29.5. Okvirne 
financijske uredbe, članak 18.3. 
Pravila primjene.
40 Članak 18.3.b Pravila primjene.
41 Članak 18.3. Pravila primjene.
35 Opažanja 
48 
EFSA je 2013. godine provela ex post  evaluaciju učinka dodjele bespovratnih 
sredstava i nabave. Na temelju rezultata evaluacije EFSA je provela novi koncept 
dodjele bespovratnih sredstava u okviru svoje strategije znanstvene suradnje 
za razdoblje 2014. – 2016. (vidjeti odlomak 18.). Međutim, u godišnjim progra -
mima rada i dalje su bili navedeni nejasni ciljevi dodjele bespovratnih sredstava 
i osnovni pokazatelji u vezi s izvršenjem proračuna i izlaznim proizvodima (na 
primjer, udio proračuna bespovratnih sredstava koji je rezerviran/isplaćen na 
kraju godine, broj usvojenih znanstvenih izlaznih proizvoda). Zbog nedostatka 
odgovarajućih ključnih pokazatelja uspješnosti usmjerenih na rezultate EFSA nije 
mogla pratiti djelotvornost svojih provedenih aktivnosti u vezi s dodjelom bespo -
vratnih sredstava te neće moći procijeniti dodanu vrijednost EU-a i djelotvornost 
svojih novih programa bespovratnih sredstava.
49 
Upravni odbor EEA-e zatražio je 2012. godine ex post  evaluaciju djelotvornosti 
ETC-ova. U toj je evaluaciji naglašena važnost iskorištavanja sinergija kako bi se 
postiglo poboljšanje učinkovitosti u cjelokupnom rasponu tematskih područja, 
kao i sve veća potreba za sveobuhvatnom i integriranom analizom podataka 
o okolišu. Iako je evaluacija pružila osnovu za donošenje strateških odluka koje 
utječu na buduću dodjelu bespovratnih sredstava (npr. o razvoju specijaliziranih 
unutarnjih sposobnosti EEA-e za integriranu analizu podataka o okolišu), u njoj je 
izostala procjena sustava za mjerenje učinka za aktivnosti EEA-e i ETC-ova.
50 
Ex post  evaluacije trebale bi biti cjelovite kako bi se procijenilo ostvarenje stra -
teških ciljeva. U tom pogledu i Frontexu i ECDC-u nedostaju podatci i informacije 
od država članica koji bi im omogućili takvu procjenu. Nadalje, nijedna od ovih 
dviju agencija nije prepoznala taj temeljni problem u svojim ex post  evaluacija -
ma i unutarnjim analizama. Zbog toga one nisu ispunile svoju obvezu da odrede 
relevantne strateške ciljeve za svoje aktivnosti u vezi s dodjelom bespovratnih 
sredstava i uspostave djelotvoran (usmjeren na rezultate) sustav praćenja i izvje -
šćivanja s relevantnim i mjerljivim pokazateljima uspješnosti.
51 
Posljedice takvog stanja u pogledu aktivnosti ECDC-a i Frontexa u vezi s dodje -
lom bespovratnih sredstava navedene su u  okviru 11 .
36 Opažanja 
Primjeri nepotpunih ex post  evaluacija
Nemogućnost mjerenja djelotvornosti aktivnosti ECDC-a u vezi s dodjelom bespovratnih sredstava
Zadaće ECDC-a obuhvaćaju podupiranje i usklađivanje programa osposobljavanja kako bi se državama člani -
cama i Komisiji pomoglo da steknu dostatan broj osposobljenih stručnjaka, posebno za epidemiološki nadzor 
i terenska ispitivanja, kao i sposobnost utvrđivanja zdravstvenih mjera za kontrolu izbijanja bolesti42.
U recenziranoj znanstvenoj literaturi preporučuje se omjer od 1 epidemiologa na 100 000 osoba. S obzirom na 
to da u EU-u živi više od 500 milijuna ljudi, riječ je o približno 5 000 epidemiologa. Procjenjuje se da bi ECDC 
i države članice trebali osposobiti približno 500 stipendista godišnje. ECDC nema informacija o stvarnom 
broju osposobljenih stipendista u državama članicama na godišnjoj razini, niti o trenutačnom broju aktivnih 
epidemiologa u EU-u. ECDC stoga nije u mogućnosti pratiti djelotvornost zadaća osposobljavanja financiranih 
bespovratnim sredstvima.
Nemogućnost mjerenja djelotvornosti Frontexovih aktivnosti u vezi s dodjelom bespovratnih 
sredstava
Frontex koordinira zajedničke operacije s državama članicama schengenskog prostora, što može uključivati 
pomoć schengenskim državama pri humanitarnim akcijama spašavanja na moru.
Frontex je 2014. godine u sklopu različitih operacija zabilježio otprilike 340 000 nezakonitih ulazaka u schen -
genski prostor. Države članice odgovorne su za utvrđivanje statusa osoba koje ulaze u schengenski prostor 
(odobren azil, povratak, u bijegu). Međutim, razmjena takvih podataka između Frontexa i država članica nije 
dostatna. Slijedom toga, ne može se procijeniti djelotvornost Frontexovih zajedničkih operacija koje se finan -
ciraju bespovratnim sredstvima.
42 Članak 9. stavak 6. Uredbe (EZ) br. 851/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o osnivanju Europskog centra za sprečavanje 
i kontrolu bolesti (SL L 142, 30.4.2004., str. 1.).Okvir 11.
37
 Zaključci i preporuke
52 
Revizijom je utvrđeno da bespovratna sredstva nisu uvijek najprimjereniji meha -
nizam za ispunjenje zadaća i ciljeva politike agencija. Revizija je također pokazala 
da su agencije, osim u slučajevima posebnih postupaka odabira u vezi s dodjelom 
bespovratnih sredstava, upravljale bespovratnim sredstvima uz općenitu uskla -
đenost s pravilima. Iako su bespovratna sredstva općenito pridonijela provedbi 
politika i poticala suradnju s javnim tijelima država članica, agencije nisu mjerile 
dodanu vrijednost EU-a i sveukupnu djelotvornost svojih aktivnosti financiranih 
bespovratnim sredstvima. Preporuke u nastavku odnose se na sve agencije ili 
druga tijela koja upotrebljavaju bespovratna sredstva ili razmatraju njihovu upo -
trebu u budućnosti.
Primjerena upotreba mehanizma financiranja 
bespovratnim sredstvima
53 
Većina agencija obuhvaćenih revizijom nije dovoljno uzela u obzir je li finan -
ciranje bespovratnim sredstvima najdjelotvorniji i najučinkovitiji mehanizam 
za provedbu određene zadaće ili aktivnosti (vidjeti odlomke 17. – 19.) te ne bi li 
druge mogućnosti kao što su javna nabava, sporazumi o razini usluga ili sporazu -
mi o suradnji bile primjerenije ili ekonomičnije(vidjeti odlomke 20. – 23.). Nadalje, 
postoji i neučinkovitost u vezi s odabranim postupkom dodjele bespovratnih 
sredstava ili oblikom bespovratnih sredstava (vidjeti odlomke 24. – 27.).
1. preporuka
Prije pokretanja postupka za dodjelu bespovratnih sredstava 
agencije bi trebale istražiti jesu li bespovratna sredstva 
najdjelotvorniji mehanizam. Kad god je to opravdano, 
trebalo bi upotrijebiti pojednostavnjene mogućnosti 
financiranja i izravnu dodjelu.
Kad god agencije upotrebljavaju financiranje bespovratnim sredstvima za odre -
đenu aktivnost, to bi se trebalo temeljiti na detaljnijoj analizi potreba agencije, 
strateških ciljeva, dodane vrijednosti EU-a koju treba ostvariti, mogućih ciljnih 
kandidata, kao i razini tržišnog natjecanja potrebnog za ostvarivanje isplativosti. 
Kad god je to primjereno, agencije bi trebale iskoristiti pojednostavnjene mo -
gućnosti financiranja. Bespovratna sredstva trebala bi se dodijeliti bez poziva na 
podnošenje prijedloga (tj. izravno) kad god je to opravdano člankom 190. Pravila 
primjene. Agencije bi trebale utvrditi jasne smjernice i kriterije za pomoć upravi 
pri odlučivanju o najdjelotvornijem, najučinkovitijem i najekonomičnijem meha -
nizmu za provedbu određene zadaće ili aktivnosti.
Ciljni datum provedbe: što je prije moguće.
38 Zaključci i preporuke 
Godišnje programiranje aktivnosti u vezi s dodjelom 
bespovratnih sredstava
54 
U višegodišnjim i godišnjim programima rada agencija obuhvaćenih revizijom 
nedostajali su određeni, mjerljivi i vremenski utvrđeni ciljevi u pogledu rezultata 
planiranih aktivnosti u vezi s dodjelom bespovratnih sredstava. Ti nedostatci 
smanjuju sposobnost agencija da usklade svoje (godišnje) aktivnosti u vezi s do -
djelom bespovratnih sredstava sa strateškim ciljevima iz višegodišnjih program -
skih dokumenata i zadaćama utvrđenim u njihovim uredbama o osnivanju (vidjeti 
odlomke 28. i 29.). Često su nedostajale važne informacije u vezi s planiranim 
pozivima na podnošenje prijedloga. U takvim slučajevima godišnji program rada 
ne čini valjanu odluku o financiranju za aktivnosti agencija u vezi s dodjelom 
bespovratnih sredstava (vidjeti odlomke 30. i 31.).
2. preporuka
U programima rada agencija trebalo bi navesti koje bi 
se aktivnosti trebale provoditi na temelju upotrebe 
bespovratnih sredstava, posebne ciljeve i očekivane 
rezultate koji bi se trebali postići aktivnostima financiranim 
bespovratnim sredstvima te planirane financijske i ljudske 
resurse koji su potrebni za provedbu aktivnosti financiranih 
bespovratnim sredstvima.
Pri utvrđivanju svojih godišnjih programa rada agencije bi trebale utvrditi po -
sebne ciljeve usmjerene na rezultate aktivnosti u vezi s dodjelom bespovratnih 
sredstava koji moraju biti jasno usklađeni sa strateškim ciljevima i zadaćama iz 
njihovih uredbi o osnivanju. Kako bi godišnji program rada činio valjanu odluku 
o financiranju, agencije moraju u njemu navesti financijske i ljudske resurse koji 
su odobreni za provedbu aktivnosti u vezi s dodjelom bespovratnih sredstava 
(proračunske linije i odobrena sredstva), kao i bitne informacije o planiranom 
pozivu na podnošenje prijedloga (kriterije odabira i dodjele, najveći mogući iznos 
bespovratnih sredstava, najveću moguću stopu sufinanciranja, vremenski ras -
pored). U slučaju višegodišnjih okvirnih partnerstava moraju se navesti godišnji 
prioriteti i očekivani rezultati posebnih bespovratnih sredstava.
Ciljni datum provedbe: godišnji programi rada za 2018.
39 Zaključci i preporuke 
Postupci dodjele bespovratnih sredstava
55 
Postojali su nedostatci u slučajevima u kojima su agencije obuhvaćene revizi -
jom primjenjivale posebne postupke odabira stručnjaka i dodjele bespovratnih 
sredstava na temelju iznimaka u uredbi o osnivanju (EIT i Frontex). Slijedom toga, 
nisu pronađena cjelovita rješenja za rizike u pogledu primjene načela jednakog 
postupanja, transparentnosti i izbjegavanja mogućih sukoba interesa (vidjeti 
odlomke 34. – 37.).
3. preporuka
Agencije koje primjenjuju posebne postupke dodjele 
bespovratnih sredstava trebale bi uspostaviti 
službene unutarnje postupke kojima se uređuju načela 
transparentnosti i jednakog postupanja te pruža zaštita od 
mogućih sukoba interesa.
U slučajevima u kojima uredbe o osnivanju agencija odstupaju od Financijske 
uredbe, agencije bi trebale uspostaviti službene unutarnje postupke za provedbu 
odstupanja. Unutarnjim postupcima trebalo bi ponajprije zajamčiti:
– transparentnost: nadležno tijelo (dužnosnik za ovjeravanje/upravni odbor) 
trebalo bi službeno imenovati i nedvojbeno ovlastiti unutarnje članove oso -
blja koji su uključeni u postupke dodjele bespovratnih sredstava; sve važne 
odluke trebalo bi nedvojbeno opravdati izvješćima o postignutoj suglasnosti; 
za svaku evaluacijsku fazu u pozivima na podnošenje prijedloga trebalo bi 
objaviti povezane kriterije i primijenjeno ponderiranje evaluacijske faze,
– jednako postupanje prema kandidatima: sve članove povjerenstava/odbora 
za odabir upoznati s usklađenim metodologijama i pragovima; utvrditi jasno 
razdvojene kriterije prihvatljivosti, odabira i dodjele; utvrditi kriterije oda -
bira i dodjele koji nisu ni previše određeni ni nejasni; vanjske stručnjake ne 
imenovati izravno; utvrditi pragove koje prijedlozi trebaju dosegnuti kako bi 
dospjeli u završnu fazu rasprave te objaviti poziv,
– izostanak sukoba interesa: trebalo bi uspostaviti službenu politiku o suko -
bima interesa za vanjske stručnjake, unutarnje osoblje i članove upravnog 
odbora uključene u postupak odabira i dodjele; u toj politici pitanja u vezi sa 
sukobom interesa trebalo bi razvrstati uzimajući u obzir akumulirani učinak 
nekoliko manjih sukoba interesa te utvrditi djelotvorne mjere za ublažavanje 
posljedica.
Ciljni datum provedbe: što je prije moguće.
40 Zaključci i preporuke 
Ex ante  i ex post  kontrole
56 
Iako su agencije obuhvaćene revizijom poboljšale svoje postupke provedbe i pra -
ćenja bespovratnih sredstava, i dalje postoje različiti nedostatci u sustavu unutar -
nje kontrole (vidjeti odlomke 39. – 41.).
4. preporuka
Agencije bi trebale ojačati svoj sustav provjere u vezi 
s provedbom projekata financiranih bespovratnim 
sredstvima.
Agencija bi trebale uspostaviti standardizirane zahtjeve u pogledu izvješćivanja 
za korisnike kako bi se omogućio učinkovit i djelotvoran sustav praćenja. Isho -
de ex post  kontrola trebalo bi preispitati najmanje jedanput godišnje kako bi se 
utvrdili i rješavali mogući sustavni problemi u sustavu ex ante  kontrola. U okvir -
nim sporazumima o partnerstvu trebalo bi navesti najveći mogući iznos. Posebne 
sporazume o provedbi periodičnih bespovratnih sredstava i okvirne sporazume 
o partnerstvu trebalo bi potpisati prije planiranog datuma početka aktivnosti 
financirane bespovratnim sredstvima osim u slučajevima kad je kasnije potpisiva -
nje opravdano.
Ciljni datum provedbe: što je prije moguće.
Ključni pokazatelji uspješnosti i  ex post  evaluacije
57 
Iako su agencije obuhvaćene revizijom u svojim programima rada utvrdile osnov -
ne pokazatelje izlaznih proizvoda za svoje aktivnosti u vezi s dodjelom bespo -
vratnih sredstava, nisu utvrdile odgovarajuće ključne pokazatelje uspješnosti 
u pogledu rezultata i učinka. Nadalje, agencije nisu provodile ex post  evaluacije 
važnih aktivnosti ili nisu poduzimale mjere na temelju utvrđenih rezultata kako 
bi poboljšale svoje praćenje i izvješćivanje o aktivnostima financiranim bespo -
vratnim sredstvima. Naposljetku, u nekim evaluacijama nije uzeto u obzir da su 
nedostajali ključni podatci iz država članica. Agencije stoga nisu mogle pratiti 
usklađenost i djelotvornost svojih aktivnosti u vezi s dodjelom bespovratnih 
sredstava, a u izvješćima se nisu u dovoljnoj mjeri pokazali ostvareni rezultati 
i učinak (vidjeti odlomke 42. – 51.).
41 Zaključci i preporuke 
5. preporuka
Agencije bi trebale uspostaviti sustave praćenja bespovratnih 
sredstava i izvješćivanja o njima na temelju rezultata 
i ključnih pokazatelja uspješnosti usmjerenih na učinke, kao 
i na temelju rezultata ex post  evaluacija.
Za svaki učinak i cilj usmjeren na rezultate koji su utvrđeni u višegodišnjim 
i godišnjim programima rada, agencije bi trebale odrediti najmanje jedan odgo -
varajući ključni pokazatelj uspješnosti u pogledu učinka i rezultata. Osim toga, 
agencije bi trebale provoditi ex post  evaluacije važnih aktivnosti u vezi s dodje -
lom bespovratnih sredstava (uključujući aktivnosti u vezi s periodičnim bespo -
vratnim sredstvima financiranim na godišnjoj osnovi) uzimajući u obzir potrebu 
da se obuhvate važni podatci i informacije iz država članica kako bi se zajamčila 
njihova usklađenost s utvrđenim strateškim ciljevima.
Ciljni datum provedbe: godišnji program rada za 2018.
Ovo je izvješće usvojilo IV. revizijsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog 
suda Milan Martin CVIKL, na sastanku održanom u Luxembourgu 2. ožujka 2016.
 Za Revizorski sud
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsjednik

42
 Prilog Prilog Uzorak poziva na podnošenje prijedloga obuhvaćenih revizijom (2013. – 2015.)
Naziv 
agencijeVrsta postupka NazivOznaka bespovratnih 
sredstavaProračun 
bespovratnih 
sredstava
(u eurima)
EFSA Poziv na podnošenje prijedlogaOdnos između seroprevalencije u glavnim vrstama stoke 
i prisutnost Toxoplasma gondii u mesuGP/EFSA/BIOHAZ/2013/01 400  000
EFSA Poziv na podnošenje prijedlogaPrikupljanje podataka kojima se podupire uspostavu 
skupina za kumulativnu procjenu pesticidaGP/EFSA/PRAS/2013/02 160 000
EFSA Poziv na podnošenje prijedlogaBiomarkeri izloženosti za mikotoksine, uglavnom za 
deoksinivalenol – prikupljanje i stvaranje podatakaGP/EFSA/CONTAM/2013/04 300 000
EFSA Poziv na podnošenje prijedlogaStudija o posljedicama za javno zdravstvo i administra -
tivne posljedice nacrta revidiranih smjernica o materijali -
ma koji dolaze u dodir s hranom (FCM)GP/EFSA/FIP/2013/01 250 000
EFSA Poziv na podnošenje prijedlogaPodatci o praćenju pojave tropanskih alkaloida u hrani 
i hrani za životinjeG P. E F S A .
BIOCONTAM.2014.01530 000
EFSABez poziva na podnošenje prijed -
loga, čl. 190. stavak 1.cProvedba Okvirnog sporazuma o partnerstvu – Potpora 
regulatornoj provedbi kumulativne procjene rizika 
pesticida potpisana 15. 12. 2014.GP/EFSA/PRAS/2014/02 400  000
EFSABez poziva na podnošenje prijed -
loga, čl. 190. stavak 1.cVišegodišnji sporazumi o dodjeli bespovratnih sredstava 
kontaktnim točkamaBELGIUM – FOCAL POINT 
AGREEMENT 2015 (Belgi -
ja – Sporazum o kontak -
tnim točkama 2015.)45 000
ECDCOtvoreni poziv na podnošenje 
prijedloga za Okvirni sporazum 
o partnerstvuPraćenje Programa cijepljenja u zemljama Europske unije 
i EGP-a/EFTA-e: dijeljenje informacija za poboljšanje 
uspješnostiGRANT/2013/001 1 600 000 
ECDCOgraničeni poziv na podnošenje 
prijedloga za Okvirni sporazum 
o partnerstvuPrihvat stipendista EPIET-a GRANT/2013/002 6 000  000 
ECDCOtvoreni poziv na podnošenje 
prijedloga za Okvirni sporazum 
o partnerstvuEuropska mreža referentnih laboratorija za tuberkulozu 
(ERLTB-net) – kako bi se ojačalo djelovanje u polju 
dijagnosticiranja tuberkuloze, ispitivanje osjetljivosti na 
lijekove i koordinaciju na razini Europske unijeGRANT/2013/003 800  000 
ECDCPoziv na podnošenje prijedloga za 
Okvirni sporazum o partnerstvuPrihvat stipendista EPIET-a GRANT/2014/001 6 000  000 
ECDCPoziv na podnošenje prijedloga za 
Okvirni sporazum o partnerstvuZnanstvena koordinacija u vezi sa stipendistima EPIET-a 
(programi Epidemiologija i  Mikrobiologija u  javnom 
zdravstvu (EUPHEM))GRANT/2014/002 3 000  000 
EEAPoziv na podnošenje prijedloga za 
Okvirni sporazum o partnerstvuEuropski tematski centar za urbane sustave i sustave za 
upotrebu zemljišta i tla, 2015. – 2018.EEA/NSV/14/001-ETC/ULS —
EEAPoziv na podnošenje prijedloga za 
Okvirni sporazum o partnerstvuEuropski tematski centar za otpad i tvari u zelenoj ekono -
miji, 2014. – 2018.EEA/IEA/13/003-ETC/
WMGE—
EITPoziv na podnošenje prijedloga za 
Okvirni sporazum o partnerstvuZajednica znanja i inovacija (ZZI) za zdrav život i aktivno 
starenje— —
EITPoziv na podnošenje prijedloga za 
Okvirni sporazum o partnerstvuZajednica znanja i inovacija (ZZI) za sirovine — —
Frontex ne objavljuje pozive na podnošenje prijedloga. Agencija svake godine pregovara izravno s državnim tijelima koja sudjeluju u programima u pogledu 
zahtjeva za ljudske resurse i tehničku opremu za godinu koja slijedi.
43 Prilog  Prilog Uzorak transakcija isplate bespovratnih sredstava obuhvaćenih revizijom 
(2013. – 2015.)
Naziv 
agencijeSlužbena 
stavka 
proračunaIzvor 
financi -
ranjaGodina 
tran -
sakcijeOznaka vrste 
plaćanjaKorisnikIznos 
prihvaćenog 
plaćanja
(u eurima)
EFSA B3-010 C1 2013. Završno plaćanje(OSTERREICHISCHE AGENTUR FUR GESUNDHEIT UND ERNAHRU -
NGSSICHERHEIT GMBH) AUSTRIJSKA AGENCIJA ZA ZDRAVLJE 
I SIGURNOST HRANE57 125,40
EFSA B3-110 C1 2013. Završno plaćanje(NEMZETI ELELMISZERLANC -BIZTONSAGI HIVATAL) NACIONALNI 
URED ZA SIGURNOST PREHRAMBENOG LANCA327 865,88
EFSA B3-110 C1 2013. Završno plaćanjeISTITUTO ZOOPROFILATTICO SPERIMENTALE DELL'ABRUZZO E DEL 
MOLISE G CAPORALE ENTE32 160,00
EFSA B3-010 C1 2014. Završno plaćanjeINSTITUT SCIENTIFIQUE DE LA SANTE PUBLIQUE WETENSCHAPPE -
LIJK INSTITUUTVOLKSGEZONDHEID WISSENSCHAFTLICHESINSTI -
TUT FUR VOLKSGESUNDHEIT IPH86 012,72
EFSA B3-110 C1 2014. Završno plaćanjeSTICHTING DLO STICHTING DIENST LANDBOUWKUNDIG 
ONDERZOEK59 276,45
EFSA B3-110 C1 2013. Završno plaćanje UJEDINJENA KRALJEVINA VELIKE BRITANIJE I  SJEVERNE IRSKE 45 787, 8 3
EFSA B3-110 C1 2014. Završno plaćanje(ELINTARVIKETURVALLISUUSVIRASTO EVIRA) FINSKA AGENCIJA ZA 
SIGURNOST HRANE EVIRA54 871,30
ECDC B03002 C1 2013. Pretfinanciranje ISTITUTO SUPERIORE DI SANITA 70 362,56
ECDC B03002 C8 2014. Završno plaćanje ISTITUTO SUPERIORE DI SANITA 73 264,06
ECDC B03003 C1 2014. PretfinanciranjeNARODOWY INSTYTUT ZDROWIA PUBLICZNEGO PANSTWOWY 
ZAKLAD HIGIENY35 955,64
ECDC B03003 C8 2015. Završno plaćanjeNARODOWY INSTYTUT ZDROWIA PUBLICZNEGO PANSTWOWY 
ZAKLAD HIGIENY13 881,00
ECDC B03003 C8 2014. Završno plaćanje MINISTERIE VAN VWS AGENTSCHAP RIVM 148 925,66
ECDC B03003 C8 2014. Završno plaćanje INSTITUTO DE SALUD CARLOS III 101 937,18
ECDC B03003 C8 2014. Završno plaćanje INSTITUTO DE SALUD CARLOS III 51 749,50
ECDC B3-003 C8 2013. Završno plaćanje UJEDINJENA KRALJEVINA VELIKE BRITANIJE I  SJEVERNE IRSKE 242 090,00
ECDC B3-003 C8 2013. Završno plaćanje(SMITTSKYDDSINSTITUTET SMI) ŠVEDSKI INSTITUT ZA KONTROLU 
ZARAZNIH BOLESTI100 476,59
ECDC B3-003 C8 2013. Završno plaćanje KRALJEVINA NIZOZEMSKA 149 6 87, 0 0
ECDC B3-002 C8 2013. Završno plaćanjeAGENCIJA ZA ZAŠTITU ZDRAVLJA – CENTAR ZA OPASNOSTI 
ZRAČENJA, KEMIJSKE OPASNOSTI I OPASNOSTI ZA OKOLIŠ – ODJEL 
ZA ZAŠTITU OD ZRAČENJA200 000,00
ECDC B3-002 C8 2014. Završno plaćanje UJEDINJENA KRALJEVINA VELIKE BRITANIJE I  SJEVERNE IRSKE 228 599,60
ECDC B03003 C8 2014. Završno plaćanje NORVEŠKI INSTITUT ZA JAVNO ZDRAVSTVO 71 129,00
EEA B3-331 C8 2013. Završno plaćanje(RIJKSINSTITUUT VOOR VOLKSGEZONDHEIDEN MILIEU) NACIONAL -
NI INSTITUT ZA JAVNO ZDRAVSTVO I OKOLIŠ644  948,90
EEA B3-332 C8 2013. Završno plaćanje(CENIA,CESKA INFORMACNI AGENTURA ZIVOTNIHO PROSTREDI 
CENIA) ČEŠKA INFORMATIVNA AGENCIJA ZA OKOLIŠ420 000,00
EEA B3-334 C8 2013. Završno plaćanje UNIVERSIDAD DE MALAGA 132 938,52
44 Prilog  
Naziv 
agencijeSlužbena 
stavka 
proračunaIzvor 
financi -
ranjaGodina 
tran -
sakcijeOznaka vrste 
plaćanjaKorisnikIznos 
prihvaćenog 
plaćanja
(u eurima)
EEA B3-336 C8 2013. Završno plaćanjeCENTRO EURO-MEDITERRANEO SUI CAMBIAMENTI CLIMATICI 
SCARL MCC174 039,47
EEAB03540-R0-
GISCR0 2013. Završno plaćanjeRIVM RIJKSINSTITUUT VOOR VOLKSGEZONDHEID EN MILIEUA -
GENTSCHAP MIN VOLKS44 290,00
EEA B3-331 C1 2013. Međuplaćanje KRALJEVINA NIZOZEMSKA 1 505  000,00
EEA B3-333 C1 2013. Međuplaćanje MUSEUM NATIONAL D'HISTOIRE NATURELLE 787 500,00
EEA B3-331 C8 2014. Završno plaćanje KRALJEVINA NIZOZEMSKA 2 070 068,76
EEA B3-332 C8 2014. Završno plaćanje(CENIA,CESKA INFORMACNI AGENTURA ZIVOTNIHO PROSTREDI 
CENIA) ČEŠKA INFORMATIVNA AGENCIJA ZA OKOLIŠ1 460  000,00
EEA B3-333 C8 2014. Završno plaćanje MUSEUM NATIONAL D'HISTOIRE NATURELLE 1 037  850,00
EEA B3-334 C8 2014. Završno plaćanje UNIVERSIDAD DE MALAGA 1 159 628,00
EEA B3-336 C8 2014. Završno plaćanjeCENTRO EURO-MEDITERRANEO SUI CAMBIAMENTI CLIMATICI 
SCARL CMCC603 169,26
EEA B3-436 R0 2014. Završno plaćanjeAZO – AGENCIJA ZA ZAŠTITU OKOLIŠA (HRVATSKA AGENCIJA ZA 
ZAŠTITU OKOLIŠA)51 972,00
EEA B3-436 R0 2014. Završno plaćanje SAVEZNA REPUBLIKA NJEMAČKA 121 093,00
EEA B3-436 R0 2013. Pretfinanciranje Latvijska agencija za geoprostorne informacije 15 755,00
EEA B3-436 R0 2013. Međuplaćanje Latvijska agencija za geoprostorne informacije 15 755,00
EEA B3-436 R0 2014. Završno plaćanje Latvijska agencija za geoprostorne informacije 7 87 7, 0 0
EEA B3-436 R0 2013. Pretfinanciranje Norveški institut za šume i krajolik 142 676,00
EEA B3-436 R0 2014. Međuplaćanje Norveški institut za šume i krajolik 142 676,00
EEA B3-436 R0 2015. Završno plaćanje Norveški institut za šume i krajolik 16 344,00
EIT B3-000 C1 2013. Završno plaćanje KIC INNOENERGY SE 32 199 586,00
EIT B3-000 C1 2013. Završno plaćanje EIT ICT LABS IVZW 24 207 511,05
EIT B3-000 C1 2013. Međuplaćanje ASSOCIATION CLIMATE-KIC 3 128  841,53
EIT B3-000 C1 2013. Završno plaćanje ASSOCIATION CLIMATE-KIC 27 118 969,48
EIT B3-000 C5 2014. Završno plaćanje KIC INNOENERGY SE 417 517,00
EIT B3-000 C1 2014. Završno plaćanje EIT ICT LABS IVZW 39 241  064,71
EIT B3-000 C1 2014. Završno plaćanje KIC INNOENERGY SE 40 100 022,64
EIT B3-000 C1 2014. Završno plaćanje ASSOCIATION CLIMATE-KIC 42 096 006,57
Frontex A-3010 C1 2013. Pretfinanciranje Islandska obalna straža 2 91 217, 0 0
Frontex A-3010 C8 2014. Završno plaćanje Islandska obalna straža 305 048,95
Frontex A-3050 C1 2014. Završno plaćanjeMinistero dell'Interno, Dipartimento della Pubblica Sicurezza, Di -
rezione Centrale dell'Immigrazione e  della Polizia delle Frontiere230 592,05
Frontex A-3050 C1 2014. Pretfinanciranje Služba za imigraciju i naturalizaciju 23 940,00Prilog 
45 Prilog  Prilog Naziv 
agencijeSlužbena 
stavka 
proračunaIzvor 
financi -
ranjaGodina 
tran -
sakcijeOznaka vrste 
plaćanjaKorisnikIznos 
prihvaćenog 
plaćanja
(u eurima)
Frontex A-3050 C8 2015. Završno plaćanje Služba za imigraciju i naturalizaciju 27 304,20
Frontex A-3010 C1 2014. Pretfinanciranje Finska granična straža 187 088,79
Frontex A-3010 C8 2015. Završno plaćanje Finska granična straža 177 200,71
Frontex A-3000 C1 2014. Završno plaćanje Središnji ured mađarske policije 74 997 ,35
Frontex A-3000 C1 2014. Završno plaćanje Federalno ministarstvo unutarnjih poslova 129 913,50
Frontex A-3000 C1 2013. Završno plaćanje REPUBLIKA POLJSKA 6 649,78
Frontex A-3000 C8 2013. Završno plaćanje KRALJEVINA NIZOZEMSKA 26 748,18
Frontex A-3010 C8 2013. Završno plaćanje REPUBLIKA PORTUGAL 589 441,25
Frontex A-3010 C8 2013. Završno plaćanje TALIJANSKA REPUBLIKA 297 038,21
Frontex A-3010 C8 2013. Završno plaćanje KRALJEVINA ŠPANJOLSKA 69 328,22
Frontex A-3010 C8 2013. Završno plaćanje HELENSKA REPUBLIKA 1 539 693,09
Frontex A-3020 C1 2013. Završno plaćanje ŠVICARSKA KONFEDERACIJA 6 413,84
Frontex A-3050 C1 2013. Završno plaćanje REPUBLIKA AUSTRIJA 218 662,39
Frontex A-3050 C8 2013. Završno plaćanje KRALJEVINA NORVEŠKA 44 593,26
Frontex A-3050 C1 2013. Završno plaćanje KRALJEVINA NIZOZEMSKA 14 271,28
Frontex A-3020 C1 2013. Završno plaćanje TALIJANSKA REPUBLIKA 15 824,45
Frontex A-3000 C1 2014. Završno plaćanje KRALJEVINA ŠPANJOLSKA 11 777 ,87
Frontex A-3000 C8 2014. Završno plaćanje SAVEZNA REPUBLIKA NJEMAČKA 26 793,97
Frontex A-3010 C8 2014. Međuplaćanje TALIJANSKA REPUBLIKA 100 697 ,34
Frontex A-3010 C8 2014. Završno plaćanje REPUBLIKA PORTUGAL 504 603,65
Frontex A-3010 C8 2014. Završno plaćanje HELENSKA REPUBLIKA 429 722,67
Frontex A-3010 C8 2014. Završno plaćanje REPUBLIKA ISLAND 291 218,57
Frontex A-3010 C8 2014. Završno plaćanje KRALJEVINA ŠPANJOLSKA 160 627 ,33
Frontex A-3050 C1 2014. Završno plaćanje KRALJEVINA ŠPANJOLSKA 78 735,84
Frontex A-3050 C1 2014. Završno plaćanje UJEDINJENA KRALJEVINA VELIKE BRITANIJE I  SJEVERNE IRSKE 4 4 312,15
Frontex A-3050 C8 2014. Završno plaćanje TALIJANSKA REPUBLIKA 193 800,00
Frontex A-3010 C1 2014. Završno plaćanje KRALJEVINA ŠPANJOLSKA 417 533,43
Frontex A-3010 C8 2014. Završno plaćanje TALIJANSKA REPUBLIKA 33 774,29
Frontex A-3050 C1 2014. Završno plaćanje REPUBLIKA FINSKA 32 346,26
Frontex A-3000 C8 2014. Završno plaćanje REPUBLIKA MAĐARSKA 74 997 ,35
46 Odgovor Komisije i EIT-a
Izvršni sažetak
IV
U nastavku pogledajte odgovore EIT-a i Komisije na pet preporuka.
Opažanja
19
Slijedeći preporuke iz ocjene provedene u 2011. godini, EIT je 2012. godine osmislio i počeo koristiti sustav za mjerenje 
uspješnosti (PMS) namijenjen pružanju podrške tijekom praćenja provedbe strategije EIT-a usmjerene na rezultate. Kao 
dio sustava za mjerenje uspješnosti, procjena dosadašnje uspješnosti Zajednica znanja i inovacija (ZZI) u konkurentnim 
mehanizmima za reviziju temelji se, između ostalih elemenata, na usporedbi rezultata međudjelovanja ZZI-ova sljedećih 
šest ključnih pokazatelja uspješnosti: (1) privlačnosti obrazovnih programa s oznakom EIT-a; (2) broju diplomanata s obra -
zovnim kvalifikacijama koje nose oznaku EIT-a; (3) razvoju poslovnih ideja; (4) osnivanju i odvajanju novih poduzeća; (5) 
prijenosu/usvajanju znanja; (6) stvaranju novih ili poboljšanju postojećih proizvoda/usluga/procesa.
Zato se EIT, osobito tijekom postupka natječaja godišnje dodjele financijskih sredstava, u usporedbi međudjelovanja ZZI-
ova aktivno koristi glavnim ključnim pokazateljima uspješnosti.
EIT trenutačno također radi na jačanju vlastitog sustava praćenja. Važan korak u tom smjeru predstavlja činjenica da je 
Upravni odbor EIT-a 3. prosinca 2015. usvojio novu opsežnu strategiju praćenja.
20
Kada govorimo o EIT-u, važno je istaknuti da su i „alat za odabir programa financiranja” i tematska područja u kojima 
je EIT objavio pozive za dostavu prijedloga strogo regulirani Uredbom o osnivanju EIT-a1, Uredbom o financiranju EIT-a 
i Strateškim inovacijskim programom2. Odabir tematskih područja utemeljen je na prethodnom vrednovanju koje je 
proveo Institut za napredne tehnološke studije Zajedničkog istraživačkog centra Europske komisije, koji je između ostalog 
zaključio da bespovratna sredstva predstavljaju najprimjereniju metodu provedbe3.
Konačno, članak 14. stavak 2. Uredbe o osnivanju EIT-a i članak 90. stavak 2. i 3. Uredbe o financiranju EIT-a ne ostavljaju 
puno manevarskog prostora EIT-u za razmatranje zamjene bespovratnih sredstava koja EIT osigurava ZZI-ovima nekom 
drugom mogućnošću, poput ugovora o javnoj nabavi ili ugovora o razini usluge, koje preporučuje Sud.
1 UREDBA (EZ) br. 294/2008 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA, izmijenjena Uredbom (EU) br. 1292/2013 Europskog parlamenta i Vijeća.
2 ODLUKA br. 1312/2013/EU EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA.
3 http://ipts.jrc.ec.europa.eu/publications/pub.cfm?id=4479
Odgovor Komisije i EIT-a 47
29
Iako EIT-ov godišnji program rada ne navodi detaljne operativne ciljeve, konačne rezultate, pokazatelje i očekivane rezul -
tate koje su postigli ZZI-ovi, oni su utvrđeni godišnjim poslovnim planovima ZZI-ova i temelje se na autonomiji ZZI-ova 
u skladu s člankom 6. stavkom 2. točkom (d) Uredbe o osnivanju EIT-a. EIT postupkom godišnje dodjele bespovratnih 
sredstava provjerava pridonose li godišnji operativni ciljevi ZZI-ova, koji su navedeni u godišnjim poslovnim planovima, 
višegodišnjim strategijama ZZI-ova, koje su navedene u strateškom programu ZZI-ova, i koji predstavlja dio Okvirnog 
sporazuma o partnerstvu sklopljenog s EIT-om. Ovaj se inovativni pristup namjerno razlikuje od drugih programa, a kako 
omogućuje učinkovit decentraliziran pristup inovacijama, treba ga smatrati jednom od prednosti EIT-a.
Višegodišnje strategije ZZI-ova koje su usklađene sa strateškim ciljevima EIT-a obuhvaćenima EIT-ovim postojećim trogo -
dišnjim programom rada u obliku Priloga III. EIT-ovom Trogodišnjem programu rada sadrže predviđanje izgleda, strateške 
ciljeve i ključne prioritete pojedinog ZZI-ja za sljedeće tri godine. Konačno, EIT-ov Trogodišnji program rada temelji se na 
EIT-ovom strateškom inovacijskom programu.
Detaljniji opis EIT-ovih ciljeva i planiranih aktivnosti povezanih s financijskom održivosti ZZI-ova možete pronaći na stra -
nici 21. EIT-ovog godišnjeg programa rada za 2016. godinu4.
EIT trenutačno također radi na razvoju ZZI-ova koji se temelje na učinku, na unaprjeđenje postupka mjerenja poboljšanja 
inovacija koje su postigli ZZI-ovi. Osim toga, EIT namjerava izraditi i zasebne ZZI-ove čiji će se rezultati mjeriti poveziva -
njem u trokut znanja. Nadalje, EIT je prihvatio obuhvatiti više informacija o dodjeli bespovratnih sredstava svojim budu -
ćim godišnjim programima rada.
31
EIT smatra da njegov godišnji program rada već sadrži sve informacije potrebne za donošenje važeće odluke 
o financiranju.
Konkretno, EIT-ov godišnji program rada u odjeljku 5.2. navodi maksimalan godišnji iznos globalnih bespovratnih 
sredstava dodijeljenih ZZI-ovima i najvišu moguću stopu sufinanciranja. Godišnji program rada navodi i EIT-ove godiš -
nje ciljeve, očekivane rezultate i pokazatelje. Detaljni operativni ciljevi, konačni rezultati, pokazatelji i očekivani rezultati 
ZZI-ova utvrđeni su njihovim godišnjim poslovnim planovima, a EIT ih provjerava tijekom postupka dodjele bespovratnih 
sredstava.
EIT je također prihvatio uključiti više informacija o dodjeli bespovratnih sredstava, poput glavnih godišnjih ciljeva, temat -
skih područja djelovanja i planiranih aktivnosti ZZI-ova, u svoje buduće godišnje programe rada.
33
Pogledajte odgovore EIT-a i Komisije na odlomak 35. i 37.
35
EIT svojim postupcima za provedbu izuzetaka obuhvaćenima Uredbom o osnivanju EIT-a štiti načela transparentnosti 
i jednakog postupanja. EIT predano dodatno poboljšava učinkovitost i djelotvornost vlastitih postupaka.
4 http://eit.europa.eu/sites/default/files/EIT%20Annual%20Work%20Progamme%202016.pdf
Odgovor Komisije i EIT-a 48
Poziv za dostavu prijedloga ZZI-ova ne predstavlja dodjelu bespovratnih sredstava i stoga se, suprotno prijedlogu Suda, 
ne može usporediti s tim postupkom. On predstavlja samo jedan od koraka koji vode do sklapanja Okvirnog sporazuma 
o partnerstvu. Na odabir ZZI-ja nadovezuje se faza osnivanja tijekom koje se definiraju i provjeravaju kriteriji dodjele, koji 
zatim vode do sklapanja Okvirnog sporazuma o partnerstvu. Bespovratna se sredstva dodjeljuju naknadno, slijedom 
zasebnih postupaka reguliranih drugim odredbama.
EIT je dodatno poboljšao vlastite postupke i 5. listopada 2015. objavio niz revidiranih kriterija koji se odnose na poziv 
za dostavu prijedloga ZZI-ova za 2016. godinu. Kako je navedeno u objavljenom dokumentu, svaki će od tri kriterija 
koje koristi Upravni odbor donijeti najviše 10 bodova pa će stoga maksimalan broj bodova koji se može postići tijekom 
saslušanja iznositi 30 bodova. Ocjena Upravnog odbora izračunavat će se kao prosjek broja bodova koje dodijele pojedini 
članovi Upravnog odbora. Zbroju bodova koje Upravni odbor dodjeli tijekom saslušanja dodat će se bodovi koje stručno 
povjerenstvo dodijeli tijekom faze tehničke evaluacije. Upravni odbor EIT-a odabrat će prijedlog koji postigne najveći broj 
od mogućih 130 bodova (po jedan prijedlog za pojedino tematsko područje).
Konačno, slijedom iskustava stečenih tijekom poziva za dostavu prijedloga ZZI-ova za 2014. godinu, a u svrhu pojedno -
stavljenja postupka, za pozive za dostavu prijedloga ZZI-ova za 2016. godinu ukinuta je konačna preporuka stručnog 
povjerenstva.
EIT smatra da je revidiran postupak koji će se koristiti za dostavu prijedloga ZZI-ova u 2016. godini u potpunosti transpa -
rentan i da osigurava jednako postupanje sa svim potencijalnim predlagačima.
37
EIT je posvetio dovoljno pažnje mogućem sukobu interesa .
Važno je napomenuti da je samo jedan ključni stručnjak od 15 stručnjaka imenovanih u okviru evaluacije prijedloga ZZI-
ova imenovan izravno. To je bilo neizbježno zbog posebnih uvjeta za obavljanje zadatka, posebice dubokog poznavanja 
modela EIT - ZZI, širokog poimanja i praktičnog razumijevanja sveukupnih ciljeva europskog programa za inovacije te 
praktičnog razumijevanja i iskustva stečenog u znanstvenom istraživanju i poslovnim okružjima. Osim toga, izvršena je 
pravovaljana provjera sukoba interesa navedenog stručnjaka.
Tijekom odabira vanjskih stručnjaka za evaluaciju prijedloga ZZI-ova prilikom poziva za dostavu prijedloga 2014. godine, 
EIT je u skladu s relevantnim odredbama programa Obzor 2020. pažljivo procijenio svaki slučaj mogućeg sukoba inte -
resa i poduzeo odgovarajuće mjere. EIT-ova procjena i poduzete mjere odgovarajuće su opravdane i dokumentirane. 
Konkretno, za rješavanje slučajeva mogućeg sukoba interesa tijekom odabira stručnjaka, EIT je sukladno primjenjivim 
odredbama programa Obzor 2020. usvojio detaljne interne postupke. Na toj su osnovi poduzete mjere, ovisno o pred -
viđenom riziku i razini sukoba interesa, bile u rasponu od potpunog isključenja do djelomičnog isključenja stručnjaka iz 
postupka. EIT se također zalaže za poboljšanje učinkovitosti i djelotvornosti postupka odabira stručnjaka tijekom poziva 
za dostavu prijedloga ZZI-ova za 2016. godinu. U skladu s posebnim preporukama Komisijine Službe za unutarnju reviziju, 
EIT će tijekom postupka odabira stručnjaka unaprijed izraditi popis potencijalno pogodnih stručnjaka, namijenjen isklju -
čivoj uporabi EIT-a, koji se zasniva na profilima stručnjaka koji odgovaraju potrebama postupka i obuhvaćaju stručnjake 
za nabavu. Takva će zbirka podataka identifikacijom, kada je to moguće, svih postojećih ugovornih odnosa ključnih igrača 
pojedinih područja ZZI-ova istovremeno služiti pružanju podrške tijekom ranog sprječavanja sukoba interesa.
Odgovor Komisije i EIT-a 49
40
Budući da se proračun EIT-a donosi na godišnjoj razini, kao i zbog činjenice da se proračun EU-a općenito ne usvaja prije 
sredine prosinca, ugovore o dodjeli bespovratnih sredstava za određenu godinu nije moguće potpisati prije 1. siječnja 
predmetne godine. Europski se revizorski sud na ovu problematiku prvi put osvrnuo u zasebnom godišnjem izvješću 
za financijsku godinu 2011., za koje je EIT dostavio svoje komentare. EIT se obvezao smanjiti vremenski razmak između 
datuma početka djelovanja, definiranog poslovnim planovima ZZI-ova, i datuma potpisivanja ugovora o dodjeli bespo -
vratnih sredstava. Kao rezultat tog angažmana, Ugovor o dodjeli bespovratnih sredstava za 2013. i 2014. godinu s tri je 
ZZI-ja potpisan u veljači 2013. odnosno veljači 2014. godine.
2015. godina predstavlja iznimku budući da su, u svrhu dodatnog razjašnjenja posljedica posebnih odredbi između EIT-a, 
ZZI-ova i Europske komisije i u kontekstu usklađivanja s pravilima programa Obzor 2020., ZZI-ovi zatražili odgodu primjene 
novog Okvirnog sporazuma o partnerstvu. Osim toga, zbog potrebe za pravnim savjetovanjem, postupak prethodnog 
odobrenja novih ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava potrajao je dulje nego obično. Budući da će novi ugovori o dodjeli 
bespovratnih sredstava već biti na snazi, EIT očekuje ponovnu uspostavu pravovremenog potpisivanja ugovora o dodjeli 
bespovratnih sredstava za 2016., a kasno potpisivanje u 2015. godini smatra iznimkom.
45
Upravni odbor EIT-a 3. prosinca 2015. usvojio je EIT-ovu strategiju za praćenje, namijenjenu mjerenju podataka za program 
Obzor 2020., odnosno EIT-ovog utjecaja ostvarenog vlastitim aktivnostima i aktivnostima ZZI-ova te rezultata ZZI-ova.
Osim toga, EIT namjerava započeti s primjenom poboljšanog sustava praćenja „ usmjerenog na rezultate i utjecaj ”, a kao 
što je predviđeno EIT-ovim Trogodišnjim programom rada 2015. – 2017. EIT je 2015. objavio poziv za pružanje savjetodav -
nih usluga namijenjenih razvoju ZZI-ova koji se temelje na učinku i uspostavio radnu skupinu za rješavanje upravo tog 
pitanja, od koje se očekuje da završi s radom tijekom 2016. godine. Osim toga, EIT namjerava izraditi i zasebne ZZI-ove čiji 
će se rezultati mjeriti povezivanjem u trokut znanja. EIT će na osnovi rezultata ove revizije ZZI-ova tijekom 2016. godine 
revidirati sustav za mjerenje uspješnosti i ključne ZZI-ove koji se na njemu temelje.
47
U skladu s odredbama članka 16. stavka 2. Uredbe o osnivanju EIT-a, prva ocjena EIT-a provedena je tijekom 2011. godine, 
a sljedeća će se provesti do kraja 2016. godine.
Zaključak i preporuke
53
Pogledajte odgovore EIT-a i Komisije na odlomke 17. – 19., 20. – 23. i 24. – 27.
Preporuka 1.: EIT prihvaća preporuku kada se primjenjuje.
EIT prihvaća sljedeći dio preporuke: „ Agencije trebaju koristiti opcije pojednostavljenja troškova kada je to primjereno ”. Preo -
stali dio preporuke ne odnosi se na EIT iz razloga objašnjenih u našim odgovorima.
54
Pogledajte odgovore EIT-a i Komisije na odlomke 28. – 29. i 30. – 31.
Preporuka 2.: EIT prihvaća preporuku.
EIT svojim budućim godišnjim programima rada prihvaća obuhvatiti više informacija visoke razine o ciljevima EIT-a. 
Međutim, operativni ciljevi, konačni rezultati, pokazatelji i očekivani rezultati koje trebaju postići ZZI-ovi u skladu s član -
kom 6. stavkom 2. Uredbe o osnivanju EIT-a ostaju utvrđeni godišnjim poslovnim planovima ZZI-ova, odnosno neće biti 
uključeni u godišnji program rada.
Odgovor Komisije i EIT-a 50
55
Pogledajte odgovore EIT-a i Komisije na odlomke 34. – 37.
Preporuka 3.: EIT djelomično prihvaća preporuku.
EIT prihvaća preporuku uz izuzetak sljedeće rečenice: „ vanjske stručnjake ne imenuje izravno ”. U primjereno opravdanim 
i iznimnim slučajevima, EIT bi trebao imati mogućnost imenovati stručnjake izravno.
56
Pogledajte odgovore EIT-a i Komisije na odlomke 39. – 41.
Preporuka 4.: EIT djelomično prihvaća preporuku.
EIT prihvaća preporuku uz izuzetak sljedeće rečenice: „ Okvirni sporazumi o partnerstvu trebaju navesti maksimalan iznos ”. 
Budući da se Okvirni sporazumi o partnerstvu odnose na razdoblje u trajanju od 7 godina, navođenje maksimalnih iznosa 
bespovratnih sredstava unaprijed nije ni ostvarivo ni opravdano.
Preporuka 5.: EIT prihvaća preporuku.
51 Odgovor ECDC-a
Sažetak
I
ECDC pozdravlja izvješće Europskog revizorskog suda.
Centar želi podnijeti sljedeće primjedbe na dio izvješća koji se odnosi na ECDC:
Opažanja
17
ECDC prije pokretanja novih projekata provodi sustavna istraživanja mogućnosti i vrijednosti koja se smatraju pret -
hodnim vrednovanjem. Svake se godine, prije uključivanja projekata u Godišnji program rada, vrši pregled istraživanja 
mogućnosti i vrijednosti. Međutim, istraživanja mogućnosti i vrijednosti u budućnosti će se dodatno poboljšati kako bi 
osigurala potpuno rješavanje svih navedenih aspekata.
23
Iako ECDC smatra da je mehanizam financiranja bespovratnim sredstvima najprikladniji za financiranje projekta VENICE 
III i projekata Mreže nacionalnih referentnih laboratorija za dijagnostiku tuberkuloze na razini EU-a (ERLTB-Net), ECDC se 
slaže da je odluka uporabe mehanizma bespovratnih sredstava mogla biti bolje dokumentirana. ECDC će u budućim rad -
nim planovima detaljnije obrazložiti razloge za uporabu upravo ovog mehanizma financiranja, za svaki slučaj posebno.
25
Pristup koji uključuje potpuno vrednovanje smatran je najprikladnijim načinom dodjele bespovratnih sredstava EPIET-a 
korisnicima iz EU-a, koji istovremeno osigurava transparentnost i jednako postupanje. Interni odbor za nabavu, dodjelu 
bespovratnih sredstava i ugovore ECDC-a tijekom svog internog postupka revizije u 2015. godini identificirao je poten -
cijalna pojednostavljenja postupka koja bi i dalje osiguravala transparentnost i jednako postupanje. Među njima je za 
primjenu u 2016. godini identificirano i odabrano izravno dodjeljivanje. To je kasnije potvrdio i ECA. Novi se okvirni spora -
zumi o partnerstvu od siječnja 2016. godine provode nakon postupka izravnog dodjeljivanja.
29
Nakon usvajanja strategije osposobljavanja iz područja javnog zdravlja u lipnju 2015. godine, ECDC provođenjem Istraži -
vanja procjene potreba za osposobljavanjem diljem EU-a (prosinac 2015.) nastavlja s naporima da izmjeri taj dio potreba 
za osposobljavanjem. Dobiveni se podaci trenutno analiziraju i pregledavaju s dionicima.
31
Godišnji program rada 2016. u obliku priloga obuhvaća tablicu koja je posebno namijenjena unosu planiranih bespovrat -
nih sredstava, uključujući vrstu, očekivani iznos i trajanje bespovratnih sredstava. Jedinstveni programski dokument 2017. 
obuhvatit će dodatne informacije poput ciljeva i očekivanih rezultata.
Odgovor ECDC-a 52
39
Trenutačni sustav prethodne provjere od korisnika konačnih sredstava za plaćanje zahtijeva da prilože revizijsku potvrdu 
ili uzorak popratnih dokumenata. ECDC rezultate naknadne provjere uzima u obzir tijekom ažuriranja postupaka pret -
hodne provjere.
43
ECDC radi bolje procjene rezultata i utjecaja aktivnosti financiranih bespovratnim sredstvima koja su mu dodijeljena 
trenutno usavršava pokazatelje kojima se koristi.
47
Pogledajte odgovor na stavku 50.
50
U nedostatku mogućnosti za mjerenje broja epidemiologa osposobljenih u državama članicama u okviru ključnih poka -
zatelja uspješnosti, ECDC je neformalno, ali sustavno prikupljao godišnje pokazatelje koji se mogu smatrati zamjenskim 
pokazateljima potrebe za osposobljavanjem. Ovi pokazatelji, iako nisu obuhvaćeni izvješćima Upravnog odbora, uklju -
čuju: (1) godišnji broj pojedinačnih prijava za dodjelu stipendija EU-a; (2) godišnji broj iskaza interesa država članica EU-a 
za dodjelu stipendija; (3) godišnji pregled stanja zaposlenosti stipendiranih diplomanata koji se koriste otvorenim, javnim 
izvorima informacija. Valja spomenuti i da se od 2015. godine, kao dio godišnjeg istraživanja dionika, od dionika ECDC-a 
traži da pruže povratne informacije i ocijene svoje zadovoljstvo različitim programima osposobljavanja financiranim bes -
povratnim sredstvima. Pogledajte i odgovor na stavku 29.
Zaključak i preporuke
53
Pogledajte odgovore na gore navedene stavke 17., 23. i 25.
Preporuka 1.
ECDC prihvaća preporuku.
54
Pogledajte odgovore na gore navedene stavke 29. i 31.
Preporuka 2.
ECDC prihvaća preporuku.
55
Uredbom o osnivanju ECDC-a ne predviđaju se takva odstupanja.
Odgovor ECDC-a 53
Preporuka 3.
Preporuka se ne odnosi na ECDC.
56
Pogledajte odgovor na gore navedenu stavku 39.
Preporuka 4.
ECDC prihvaća preporuku.
57
Pogledajte odgovore na gore navedene stavke 43. i 50.
Preporuka 5.
ECDC prihvaća preporuku.
54 Odgovor EEA-e
Zapažanja
Neodgovarajući instrumenti financiranja
20
Za ona bespovratna sredstva dodijeljena prema sporazumu o delegiranju sklopljenom s upravom DG GROW za provođe -
nje projekta GIO Land, odluku o instrumentu financiranja donijela je Komisija.
Također je potrebno istaknuti da je u nekim slučajevima (npr. u slučaju Luksemburga) u svrhu postizanja učinkovitosti 
odlučeno da se neće dodijeliti bespovratna sredstva, nego ugovor o uslugama.
Uredbom o osnivanju Agencije uspostavljena je sama agencija kao i Europska informacijska i promatračka mreža za 
okoliš s ciljem pružanja pouzdanih i usporedivih informacija na razini Europe Zajednici i državama članicama. U uredbi 
se navode partnerske organizacije koje čine tu mrežu. Dostupne opcije financiranja (bespovratna sredstva koja uklju -
čuju pozive za podnošenje prijedloga ili postupke nabave) mogu donijeti konkurentan element mreži i ugroziti suradnju 
potrebnu da bi agencija i mreža mogle izvršavati svoj posao.
22
U kontekstu Europskih tematskih centara (ETC), tijekom revizije koje je provedena 2012. godine prije pokretanja poziva za 
podnošenje prijedloga, ponovno je pokrenuto pitanje odgovarajućih instrumenata financiranja.
Sveobuhvatno objedinjeno izvješće koje je sastavio imenovani Odbor za preispitivanje na poseban zahtjev Upravnog 
odbora omogućilo je dovoljno informacija za donošenje odluke o izboru mehanizma financiranja.
Loš plan za bespovratna sredstva
26
Upotreba pojednostavljenih opcija troška zahtijevala bi prethodno prikupljanje i analizu statističkih ili povijesnih poda -
taka ili analizu uobičajenih praksi troškovnog računovodstva partnerske organizacije u razdoblju od nekoliko godina, 
u skladu s člankom 124. stavkom 2. financijske uredbe. Time bi se administrativno opterećenje samo prebacilo, ali ne 
nužno i smanjilo.
Nisu određeni ciljevi SMART za rezultate i učinke
29
Europska agencija za okoliš u svom će programskom dokumentu za 2017. godinu odrediti ciljeve SMART. Međutim, 
potrebno je napomenuti da su ciljevi za sporazume o bespovratnim sredstvima dodijeljenima prema sporazumu o dele -
giranju određeni u godišnjim programima rada Komisije i planu za provedbu projekta dotičnog sporazuma o delegiranju.
Odluke o financiranju bile su nepotpune
31
Godišnji program rada EEA-e za 2013. godinu sadržavao je informacije o podjeli proračuna na temelju aktivnosti plana 
upravljanja za tu godinu, dok su uvjeti poziva za podnošenje prijedloga za dodjeljivanje okvirnog sporazuma o partner -
stvu pružali naznaku procjene godišnjeg proračuna.
Nakon opažanja Suda, Upravni odbor EEA-e usvojio je 25. 11. 2015. odluku o financiranju koja uključuje detaljni program 
rada za provedbu akcijskih planova Europskih tematskih centara za 2016. godinu.
Odgovor EEA-e 55
Ex ante  i ex post  kontrole
39
Europska agencija za okoliš provela je razne mjere s ciljem poboljšanja postupka provjere, a posebno je razradila smjer -
nice za provjere koje su podijeljene nadležnim dužnosnicima koji provode ex ante  provjere bespovratnih sredstava, kao 
i odgovarajuće politike provjere s ciljem osiguranja pokrivenosti i prihvatljivosti troškova.
Nakon opažanja Suda vraćen je iznos koji je isplaćen korisniku u pitanju (vidjeti okvir 10.).
Ostali nedostatci unutarnje kontrole
41
U slučaju da okvirni sporazumi o partnerstvu i dodjeljivanje bespovratnih sredstava ostanu oblik financiranja aktivnosti 
koje provode Europski tematski centri, Europska agencija za okoliš odredit će procjenu ukupnog proračuna za cjelokupno 
razdoblje trajanja okvirnih sporazuma o partnerstvu kod relevantnih poziva za podnošenje prijedloga.
Nedostatak ključnih pokazatelja uspješnosti
43
Ključni pokazatelji uspješnosti (KPU) za 2016. za sve Europske tematske centre spomenuti su u tablici ključnih rezultata 
kao „očekivani rezultati” u skladu s rasporedom iz odluke o financiranju koju je Upravni odbor usvojio 16. 12. 2015.
Europska agencija za okoliš postavit će određene ključne pokazatelje uspješnosti u sljedećoj odgovarajućoj odluci 
o financiranju za 2017. godinu.
Nedostatak ex post  procjene ili nepotpuna ex post  procjena
49
Godine 2016. uveden je sustav ex ante  usporedbe nacrta akcijskih planova, putem kojeg se traže sinergije između Europ -
skih tematskih centara s ciljem poboljšanja usklađenosti, djelotvornosti i učinkovitosti njihovog rada na izvršavanju 
programa rada EEA-e.
Do kraja 2018. godine EEA će provesti procjenu učinkovitosti Europskih tematskih centara kojom će se, između ostalog, 
mjeriti rezultati i učinci aktivnosti koje izvršavaju Europski tematski centri.
Zaključci i preporuke
Odgovarajuća upotreba instrumenta financiranja bespovratnim sredstvima
53
Europska agencija za okoliš ponovno će razmotriti prethodnu procjenu mehanizama financiranja Europskih tematskih 
centara i istovremeno procijeniti učinke upotrebe drugih oblika bespovratnih sredstava u pripremi za određivanje budu -
ćih Europskih tematskih centara, do čega će doći 2018. godine.
Slična će se procjena provesti u suradnji s Europskom komisijom za slučajeve u kojima je predviđena upotreba bespo -
vratnih sredstava kao instrumenta financiranja za provođenje delegiranih zadataka prema sporazumu o delegiranju za 
provođenje programa za promatranje Zemlje Kopernik i  in situ  komponente.
Preporuka 1.
EEA prihvaća preporuku.
Odgovor EEA-e 56
Godišnji program za mjere financirane bespovratnim sredstvima
54
Europska agencija za okoliš u svom će programskom dokumentu za 2017. godinu odrediti ciljeve SMART.
Osim toga, EEA će nadopuniti svoje buduće godišnje programe rada (od 2017. nadalje) dodatnim informacijama o cilje -
vima koje je potrebno ostvariti, očekivanim rezultatima, pokazateljima uspješnosti koji će se primjenjivati i procjenom 
dodjele proračuna za planirane sufinancirane mjere, tako da će godišnji program rada predstavljati osnovu za donošenje 
odluke o financiranju u smislu članka 84. financijskih pravila koja se primjenjuju na opći proračun Europske unije.
Preporuka 2.
EEA prihvaća preporuku.
Postupak dodjele bespovratnih sredstava
55
Uredba o osnivanju Europske agencije za okoliš ne odobrava takva izuzeća.
Preporuka 3.
Ova se preporuka ne primjenjuje na Europsku agenciju za okoliš.
Ex ante  i ex post  kontrole
56
Prilikom posljednjeg poziva za podnošenje prijedloga za dodjelu okvirnog sporazuma o partnerstvu u vezi s raznim 
Europskim tematskim centrima koji su uspostavljeni 2012. i 2013. godine, Europska agencija za okoliš razmotrila je ugo -
vorne dokumente i razvila standardizirani predložak za podnošenje izvješća. U međuvremenu je Agencija uspostavila 
financijske smjernice za korisnike i nadležne dužnosnike koji provode ex ante  provjere.
Europska agencija za okoliš nastojat će u 2016. godini poboljšati sustav provjere kroz strogo provođenje unutarnjih stan -
darda kontrole i djelovanje na temelju ishoda provedenih ex post  kontrola.
Preporuka 4.
EEA prihvaća preporuku.
Ključni pokazatelji uspješnosti i  ex post  procjene
57
Europska agencija za okoliš u svom će programskom dokumentu za 2017. odrediti relevantne ključne pokazatelje uspješ -
nosti na temelju učinka i rezultata aktivnosti financiranih bespovratnim sredstvima.
Do kraja 2018. godine Europska agencija za okoliš provest će procjenu učinkovitosti Europskih tematskih centara kojom 
će se, između ostalog, mjeriti rezultati i učinci aktivnosti koje izvršavaju Europski tematski centri, s ciljem definiranja rele -
vantnih ključnih pokazatelja uspješnosti u svrhu nadzora.
Preporuka 5.
EEA prihvaća preporuku.
57 Odgovor EFSA-e
Sažetak
III
EFSA je provela temeljitu ex ante  procjenu svojih projekata za dodjelu bespovratnih sredstava i javnu nabavu (okvir 2.), 
primjenjuje smjernice kao pomoć upravljačkim strukturama u odlučivanju o najprikladnijem mehanizmu financiranja 
i koristi se pojednostavljenim opcijama raspodjele troškova gdje je to prikladno (vidjeti stavak 27.). Postupci odobravanja 
provedbe projekata financijske potpore i dodjele sredstava dodatno su poboljšani u proljeće 2015.
U pogledu preporuka o sustavima za praćenje i izvješćivanje o dodjelama bespovratnih sredstava na temelju rezultata 
i ključnih pokazatelja uspješnosti orijentiranih na učinak, kao i rezultata ex post  procjena, EFSA se slaže kako postoji pro -
stor za daljnja poboljšanja u okviru određivanja relevantnih pokazatelja učinka u njezinim programskim dokumentima.
IV
EFSA napominje kako preporuke dane u ovom izvješću nisu vezane samo uz agenciju.
Opažanja
22
EFSA primjenjuje smjernice u 6 točaka za pomoć upravljačkim strukturama u odlučivanju o najprikladnijem mehanizmu 
financiranja.
23
U slučajevima kada EFSA ne dobije zadovoljavajuću ponudu u okviru dodjele bespovratnih sredstava, može se odlučiti 
na povećanje kruga ciljanih korisnika i odabrati postupak javne nabave koji je otvoren za sve zainteresirane organizacije 
(pazeći da izbjegne sukobe interesa).
48
Tijekom 2013. EFSA je provela posebnu opsežnu ex post  procjenu svojeg programa dodjele bespovratnih sredstava i javne 
nabave u području znanosti i njegovog doprinosa osnovnim zadaćama EFSA-e.
Zaključci i preporuke
Odgovarajuća primjena alata za dodjelu bespovratnih sredstava
53
EFSA primjenjuje smjernice u 6 točaka za pomoć upravljačkim strukturama u odlučivanju o najprikladnijem mehanizmu 
financiranja.
U slučajevima kada EFSA ne dobije zadovoljavajuću ponudu u okviru dodjele bespovratnih sredstava, može se odlučiti 
na povećanje kruga ciljanih korisnika i odabrati postupak javne nabave koji je otvoren za sve zainteresirane organizacije 
(pazeći da izbjegne sukobe interesa).
Odgovor EFSA-e 58
Preporuka 1.
Prihvaćena.  EFSA se slaže s ovom preporukom koju je već usvojila i provela tijekom prethodnih godina. EFSA je utvr -
dila troškovno učinkovite smjernice za pomoć upravljačkim strukturama u odlučivanju o najprikladnijem mehanizmu 
financiranja.
Godišnje programiranje aktivnosti za dodjelu bespovratnih sredstava
54
Od 2015. EFSA je poboljšala transparentnost planiranja povjeravanja poslova vanjskim izvršiteljima (engl. outsourcing ) 
izradom jedinstvenog plana za dodjelu bespovratnih sredstava i javnu nabavu koji je objavljen na internetskim strani -
cama EFSA-e i redovito se ažurira.
Preporuka 2.
Prihvaćena. EFSA se slaže s ovom preporukom koju je već usvojila i provela tijekom prethodnih godina, što je potvrdio 
i ERS u dodatnom osvrtu na prošlogodišnje komentare o godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji Europske agencije za 
sigurnost hrane za financijsku godinu 2014.
Postupci dodjele bespovratnih sredstava
Uredbom o osnivanju EFSA-e ne predviđaju se takva odstupanja.
Preporuka 3.
Nije primjenjivo za EFSA-u
Ex ante  i ex post  kontrole
56
EFSA primjenjuje odgovarajući postupak za provjeru dodjele financijskih potpora koji je, u skladu s pristupom na temelju 
rizika, usmjeren na osnovne elemente. Taj je postupak dodatno poboljšan u proljeće 2015.
Preporuka 4.
Prihvaćena. EFSA se slaže s ovom preporukom koju je već usvojila i provela tijekom prethodnih godina. EFSA primjenjuje 
troškovno učinkovite postupke za provjeru dodjele bespovratnih sredstava.
Ključni pokazatelji uspješnosti i  ex post  procjenjivanja
57
EFSA je provela posebnu opsežnu ex post  procjenu svojeg programa dodjele bespovratnih sredstava i javne nabave 
u području znanosti i njegovog doprinosa osnovnim zadaćama EFSA-e (vidjeti stavak 48.).
Preporuka 5.
Prihvaćena. ESFA je usvojila i provela ovu preporuku tijekom prethodnih godina u skladu s rezultatima ex post  procjena. 
Agencija se slaže kako postoji prostor za daljnja poboljšanja u okviru određivanja relevantnih pokazatelja učinka u njezi -
nim programskim dokumentima.
59 Odgovor Frontexa
Opažanja
17
Zakonodavac je 2003. godine, prije donošenja Uredbe o osnivanju Frontexa, već proveo ex ante  evaluaciju o tome pred -
stavljaju li aktivnosti Agencije dodanu vrijednost i je li odabran najprimjereniji način provedbe. Osim toga, kako bi se pro -
vela ex ante  evaluacija isplativosti operativnih sredstava dodijeljenih Frontexu, iz zajedničkih operacija kojima koordinira 
izostavljen je poziv za operativnu solidarnost na vanjskoj granici EU-a i trenutna politička situacija.
20
Frontex ističe da se člankom 3. stavkom 4. uredbe o njegovu osnivanju ograničava Frontexovo financiranje „zajedničkih 
operacija” na bespovratna sredstva. Stoga je izbor alata za odabir programa financiranja dostupnih Agenciji unaprijed 
ograničen.
Uredba o osnivanju Agencije trenutno se revidira (pogledajte Komunikaciju Komisije COM (2015) 6711) pa Frontex nastoji 
ostvariti vlastiti cilj da mehanizme financiranja proširi izvan okvira primjene bespovratnih sredstava.
22
Frontex ispituje mogućnost postojanja aktivnosti koje bi se nadovezale na „zajedničke operacije”, a koje je, unutar ogra -
ničenja nametnutih njegovim aktom o osnivanju, moguće financirati s pomoću drugih mehanizama financiranja. Ako 
se takve aktivnosti uspiju identificirati, utvrdit će se odgovarajuće smjernice i kriteriji namijenjeni pružanju podrške za 
odabir najprimjerenijeg mehanizma financiranja.
23
Frontexova je dužnost koordiniranje operativnom suradnjom država članica EU-a. Tehničkoj opremi nadležnih tijela 
država članica u operacijama Frontexa treba dati prioritetni status.
Člankom 7. stavkom 5. Uredbe o Frontexu propisuje se da će Agencija financirati dodjelu tehničke opreme. Jednu od 
mogućnosti za upotpunjavanje tehničkih sredstava osiguranih od strane država članica predstavlja prepuštanje pružanja 
usluga nadzora tvrtkama u privatnom vlasništvu. Isto, međutim, nikada neće u potpunosti nadomjestiti suradnju s drža -
vama članicama.
Sud navodi primjer Frontexovog prvog praktičnog iskustva nakon pilot-projekta. Stvarni će se troškovi i ograničenja upo -
rabe zrakoplova u privatnom vlasništvu procijeniti tijekom provedbe okvirnog ugovora, odnosno ponavljanja natječaja.
Valja napomenuti da se u pogledu uporabe zrakoplova u skladu s ovim okvirnim ugovorom Agencija susrela s poteško -
ćama pri nadležnim tijelima država članica u kojima se njene aktivnosti odvijaju.
26
Zahtjevni sustav povrata sredstava uzrokovan je razlikama uvjeta financiranja raspoređivanja među državama članicama.
Frontex je u suradnji sa stručnjacima iz država članica, u obliku sustava tekućih izdataka za sredstva (engl. Running Expen -
ses of Means, REM ), razvio rješenje koje omogućuje sufinanciranje zajedničkog popisa utvrđenih prihvatljivih troškova za 
raspoređivanje tehničke opreme uz istovremeno uvažavanje nacionalnih pravila i osebujnosti različitih nadležnih tijela 
država članica.
1 Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o europskoj graničnoj i obalnoj straži te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2007/2004, 
Uredbe (EZ) br. 863/2007 i Odluke Vijeća 2005/267/EZ.
Odgovor Frontexa 60
29
Budući da je kvantitativni pristup proizvoljan i da je usmjeren na postizanje ciljnih vrijednosti bez podrobnijeg vredno -
vanja postignuća i izazova tijekom razdoblja provedbe, ciljevi obuhvaćeni operativnim planovima obično su podložni 
kvalitativnoj procjeni.
U području nezakonitih migracija, koje se nalazi u nadležnosti Frontexa, postoje određena ograničenja s obzirom na 
kvantifikaciju. Koordinaciju zajedničkih operacija/operacije traganja i spašavanja ili (u suradnji s drugim agencijama EU-a) 
razbijanje kriminalnih mreža odgovornih za nezakonite migracije teško je izraziti mjerljivim ciljevima. Frontex unatoč 
tomu smatra da može prikazati usklađenost vlastitih operativnih aktivnosti i strateških ciljeva s pomoću kvalitativnih, a ne 
čisto kvantitativnih ciljeva.
35
Određene su izmjene i dopune već obuhvaćene postupkom donošenja odluka. Nakon godišnjih bilateralnih pregovora 
održanih 2015. izvršni je direktor pisanim putem ovlastio članove osoblja koji sudjeluju u pregovorima.
U pogledu formalnog postupka donošenja odluka, Agencija razmatra mogućnost uspostavljanja evaluacijskih odbora koji 
bi bili sastavljeni od najmanje tri člana osoblja iz najmanje dva tijela.
37
Od jeseni 2015. članovi osoblja koji su imenovani za sudjelovanje u godišnjim bilateralnim pregovorima potpisuju 
zasebnu izjavu kojom potvrđuju nepostojanje bilo kakvog sukoba interesa.
39
Frontex upozorava da su poteškoće identificirane u okviru 10. uzrokovane zahtjevnim postupkom utvrđivanja tekućih 
izdataka za sredstva. Pogledajte i naš odgovor na stavak 26.
44
U svrhu godišnjeg izvješćivanja izračunavaju se glavni pokazatelji koji se potom pravovremeno pružaju na uvid.
Dogovoreno je da će se u svrhu upravljanja rabiti ograničeni broj pokazatelja, što nadležnom tijelu omogućuje upravlja -
nje radom Agencije.
Iskustvo je pokazalo da utvrđivanje pokazatelja uspješnosti (kao na primjer 2012. i 2013.) i povezanih ciljnih vrijednosti 
koje treba postići te njihovo obuhvaćanje godišnjim programom rada, u tu svrhu, nije učinkovito. Isto je uzrokovalo i sma -
njeno izvješćivanje Upravnog odbora.
51
Frontex ističe da ne postoji pravni okvir kojim se uspostavlja prijenos podataka koji navodi Sud. Prema važećem pravnom 
okviru, države članice odgovorne su za daljnje provođenje postupaka utvrđenih za privođenje i spašavanje nezakonitih 
migranata tijekom zajedničkih operacija. Međutim, države članice u svim slučajevima utvrđuju i dodjeljuju status nezako -
nitog migranta u kasnijoj fazi. U skladu s važećim pravnim okvirom, Frontex niti posjeduje niti ima pravo posjedovati bilo 
koje osobne podatke koji se odnose na nezakonite migrante.
Odgovor Frontexa 61
Prijedlogom Komisije COM (2015) 671 podnesenim u prosincu 2015. predlaže se poboljšanje postojeće situacije. Njime se 
također razmatra mogućnost da se Agenciji omogući pristup europskim bazama podataka poput SIS-a i EURODAC-a te 
raspravlja predstavljanje prijedloga za izmjenu pravnih akata na kojima se temelje ove baze podataka.
Zaključak i preporuke
53
Frontex ističe da se člankom 3. stavkom 4. uredbe o njegovu osnivanju ograničava Frontexovo financiranje „zajedničkih 
operacija” na bespovratna sredstva. Stoga je izbor alata za odabir programa financiranja dostupnih Agenciji unaprijed 
ograničen.
Uredba o osnivanju Agencije trenutno se revidira. Međutim, navedeno ograničenje još uvijek nije otklonjeno.
Frontex ispituje mogućnost postojanja aktivnosti koje bi se nadovezale na „zajedničke operacije”, a koje je, unutar ogra -
ničenja nametnutih uredbom o njegovu osnivanju, moguće financirati s pomoću drugih mehanizama financiranja. Ako 
se takve aktivnosti uspiju identificirati, utvrdit će se odgovarajuće smjernice i kriteriji namijenjeni pružanju podrške za 
odabir najprimjerenijeg mehanizma financiranja.
Prepuštanje pružanja usluga nadzora tvrtkama u privatnom vlasništvu koje navodi Sud predstavlja Frontexovo prvo prak -
tično iskustvo nakon pilot-projekta. Stvarni će se troškovi uporabe zrakoplova u privatnom vlasništvu i uvjeti te prakse 
procijeniti tijekom provedbe okvirnog ugovora.
Međutim, valja napomenuti da se u pogledu uporabe usluga tvrtki u privatnom vlasništvu Agencija susrela s poteško -
ćama pri nadležnim tijelima država članica.
Zahtjevni sustav povrata sredstava uzrokovan je razlikama uvjeta financiranja raspoređivanja među državama članicama.
Preporuka 1.
Iako Frontex prihvaća preporuku, primjena ove preporuke ovisit će o ishodu rasprave o prijedlogu izmjena uredbe 
o osnivanju.
54
Budući da je kvantitativni pristup proizvoljan i da je usmjeren na postizanje ciljnih vrijednosti bez podrobnijeg vredno -
vanja postignuća i izazova tijekom razdoblja provedbe, ciljevi obuhvaćeni operativnim planovima obično su podložni 
kvalitativnoj procjeni.
U području nezakonitih migracija, koje se nalazi u nadležnosti Frontexa, postoje određena ograničenja s obzirom na 
kvantifikaciju. Koordinaciju zajedničkih operacija/operacije traganja i spašavanja ili (u suradnji s drugim agencijama EU-a) 
razbijanje kriminalnih mreža odgovornih za nezakonite migracije teško je izraziti mjerljivim ciljevima. Frontex unatoč 
tomu smatra da može prikazati usklađenost vlastitih operativnih aktivnosti i strateških ciljeva s pomoću kvalitativnih, a ne 
čisto kvantitativnih ciljeva.
Odgovor Frontexa 62
Preporuka 2.
Frontex prihvaća preporuku.
55
Postupak donošenja odluka već je doživio određene izmjene. Nakon godišnjih bilateralnih pregovora održanih 2015. 
izvršni je direktor pisanim putem ovlastio članove osoblja koji sudjeluju u pregovorima.
U pogledu formalnog postupka donošenja odluka, Agencija razmatra mogućnost uspostavljanja evaluacijskih odbora koji 
bi bili sastavljeni od najmanje tri člana osoblja iz najmanje dva tijela.
Od jeseni 2015. članovi osoblja koji su imenovani za sudjelovanje u godišnjim bilateralnim pregovorima potpisuju 
zasebnu izjavu kojom potvrđuju nepostojanje bilo kakvog sukoba interesa.
Preporuka 3.
Frontex prihvaća ovu preporuku te je njezin dio koji se odnosi na transparentnost i nepostojanje sukoba interesa već 
djelomično proveo. Frontex u obzir mora uzeti i kriterij solidarnosti.
56
Frontex upozorava da su poteškoće identificirane u okviru 10. uzrokovane zahtjevnim postupkom utvrđivanja tekućih 
izdataka za sredstva. Pogledajte i naš odgovor na stavak 26.
Preporuka 4.
Frontex prihvaća preporuku i nastavit će poboljšavati vlastite sustave provjere.
57
U svrhu godišnjeg izvješćivanja izračunavaju se glavni pokazatelji koji se potom pravovremeno pružaju na uvid.
Dogovoreno je da će se u svrhu upravljanja rabiti ograničeni broj pokazatelja, što nadležnom tijelu omogućuje upravlja -
nje radom Agencije. Iskustvo je pokazalo da utvrđivanje pokazatelja uspješnosti (kao na primjer 2012. i 2013.) i povezanih 
ciljnih vrijednosti koje treba postići te njihovo obuhvaćanje godišnjim programom rada, u tu svrhu, nije učinkovito. Isto je 
uzrokovalo i smanjeno izvješćivanje Upravnog odbora.
Odgovor Frontexa 63
Frontex ističe da ne postoji pravni okvir kojim se uspostavlja prijenos podataka koji navodi Sud. Prema važećem pravnom 
okviru, države članice odgovorne su za daljnje provođenje postupaka utvrđenih za privođenje i spašavanje nezakonitih 
migranata tijekom zajedničkih operacija. Međutim, države članice u svim slučajevima utvrđuju i dodjeljuju status nezako -
nitog migranta u kasnijoj fazi. U skladu s važećim pravnim okvirom, Frontex niti posjeduje niti ima pravo posjedovati bilo 
koje osobne podatke koji se odnose na migrante.
Prijedlogom Komisije COM (2015) 671 podnesenim u prosincu 2015. predlaže se poboljšanje postojeće situacije. Njime se 
također razmatra mogućnost da se Agenciji omogući pristup europskim bazama podataka poput SIS-a i EURODAC-a te 
raspravlja o predstavljanju prijedloga za izmjenu pravnih akata na kojima se temelje ove baze podataka.
Preporuka 5.
Iako Frontex prihvaća preporuku, njezina provedba ovisi o izmjenama pravnog okvira i razmjeni informacija s državama 
članicama.

Besplatne publikacije:
  jedan primjerak:  
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
  više od jednog primjerka ili plakati/zemljovidi:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
pri delegacijama u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hr.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_hr.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatni poziv iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (premda neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
 u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU-a
U trogodišnjem razdoblju 2013.  – 2015. agencije su na 
bespovratna sredstva ukupno utrošile 740  milijuna  eura. 
Sud je u okviru ove revizije ispitao pravnu usklađenost 
i djelotvornost sustava i kontrolnih postupaka koji se 
primjenjuju za upravljanje bespovratnim sredstvima u pet 
agencija (na koje otpada približno 92 % ukupnih 
dodijeljenih bespovratnih sredstava). Sud je utvrdio da su 
agencije obuhvaćene revizijom u  načelu dodjeljivale 
i isplaćivale bespovratna sredstva u  skladu s  pravilima. 
Međutim, većina njih nije dovoljno uzela u  obzir 
alternativne mogućnosti financiranja te, slijedom toga, 
bespovratna sredstva nisu uvijek bila najbolji način za 
postizanje njihovih ciljeva. Povrh toga, agencije 
obuhvaćene revizijom nisu prikladno mjerile djelotvornost 
dodijeljenih bespovratnih sredstava.
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD