Indo-pacifička regija – velika regija koja se proteže od istočne obale Afrike do pacifičkih otočnih država – od sve je veće strateške važnosti za Europu. Zbog svojeg sve većega gospodarskog, demografskog i političkog značaja glavni je akter u oblikovanju međunarodnog poretka i rješavanju globalnih problema. EU namjerava povećati svoj angažman u toj regiji radi uspostave partnerstava koja osnažuju međunarodni poredak utemeljen na pravilima, rješavaju globalna pitanja i postavljaju temelje za brz, pravedan i održiv gospodarski oporavak koji osigurava dugoročno blagostanje. Taj će se angažman temeljiti na promicanju demokracije, vladavine prava, ljudskih prava i općeprihvaćenih obveza kao što su Program održivog razvoja do 2030. i u njemu sadržani ciljevi održivog razvoja te Pariški sporazum o klimatskim promjenama.

Budućnost EU-a i budućnost indo-pacifičke regije neodvojivo su povezane zbog međuovisnosti njihovih gospodarstava i zajedničkih globalnih izazova. U indo-pacifičkoj regiji nalazi se sedam članica skupine G20 – Australija, Kina, Indija, Indonezija, Japan, Republika Koreja i Republika Južna Afrika – te Udruženje država jugoistočne Azije (ASEAN), koje je sve važniji partner EU-a. Ta regija, u kojoj živi tri petine svjetskog stanovništva, stvara 60 % svjetskog BDP-a, generirala je dvije trećine svjetskog gospodarskog rasta prije pandemije i predvodnica je digitalnog gospodarstva. Najudaljenije regije te prekomorske zemlje i područja EU-a, koji su ustavno povezani s njegovim državama članicama, važan su dio njegova pristupa indo-pacifičkoj regiji.

EU i indo-pacifička regija prirodni su partneri u trgovini i ulaganjima. EU je najveći ulagač, vodeći pružatelj razvojne suradnje i jedan od najvećih trgovinskih partnera u indo-pacifičkoj regiji. Zajednički udio indo-pacifičke regije i Europe u globalnoj trgovini robom i uslugama iznosi 70 %, a u tokovima inozemnih izravnih ulaganja 60 %. Trgovinska razmjena između indo-pacifičke regije i Europe veća je od razmjene između bilo kojih drugih dviju zemljopisnih regija na svijetu, pri čemu je godišnja trgovina 2019. iznosila 1,5 bilijuna EUR. Ta je regija drugo najveće odredište izvoza EU-a i u njoj se nalazi četiri od deset najvećih trgovinskih partnera EU-a. U regiji se nalaze važni plovni putovi koji su vrlo značajni za trgovinu EU-a, a uključuju Malajski prolaz, Južnokinesko more i prolaz Bab el-Mandeb.

Indo-pacifička regija velik je izvor globalnih ekoloških problema, ali i mogućih rješenja za te probleme. Udio regije u globalnim emisijama ugljikovog dioksida povećao se od 2000. s 37 % na 57 %, a njezin udio u rastu globalne potražnje za energijom bit će do 2030. veći od 70 %. Očekuje se da će klimatske promjene dodatno povećati pritisak na morsku bioraznolikost, prirodne resurse i riblje stokove, što će dovesti do promjena u dinamici ekosustava. Indo-pacifička regija, u kojoj se nalazi niz žarišta morske bioraznolikosti, kao što je koraljni trokut u kojem je 76 % svjetskih koralja, osigurava životne potrebe za 120 milijuna ljudi koji žive na tom području. Samo u Južnokineskom moru nalazi se više od polovine ribarskih plovila na svijetu, koja u njemu ulove više od 12 % ukupnog svjetskog ulova ribe. Stoga je ta regija ključna za ublažavanje klimatskih promjena i zaštitu osjetljive ekološke ravnoteže našeg planeta.

Posljednjih godina, geopolitička dinamika u indo-pacifičkoj regiji dovela je do intenzivne konkurencije, uključujući napetosti u vezi sa spornim teritorijima i pomorskim zonama. Došlo je do znatnog povećanja vojne prisutnosti, što uključuje i Kinu, pri čemu se udio indo-pacifičke regije u globalnoj potrošnji u vojne svrhe povećao s 20 % ukupnog iznosa u 2009. na 28 % u 2019. Primjena sile i sve veće napetosti u regionalnim žarišnim točkama kao što su Južnokinesko i Istočnokinesko more i Tajvanski prolaz mogli bi imati izravan učinak na sigurnost i blagostanje Europe. Došlo je i do povećanja broja hibridnih prijetnji, među ostalim u vezi s kibersigurnošću.

Autoritarni režimi u regiji ugrožavaju i demokratska načela i ljudska prava, dovodeći time u pitanje njezinu stabilnost. Slično tome, nastojanja da se uspostave jednaki uvjeti na globalnoj razini utemeljeni na transparentnim trgovinskim pravilima sve su više ugrožena zbog nepoštenih trgovinskih praksi i gospodarske prisile. Taj razvoj događaja povećava napetosti u trgovini, lancima opskrbe i lancima vrijednosti. Pandemija bolesti COVID-19 dovela je u pitanje otpornost gospodarstava, dodatno iznijela na vidjelo međuovisnost EU-a i indo-pacifičkih partnera te istaknula da otvoren, diversificiran i neometan pristup svjetskim tržištima čini obje regije otpornijima. Konačno, i trenutačna kriza u Afganistanu pokazuje da zbivanja u indo-pacifičkoj regiji izravno utječu na sigurnost Europe.

S obzirom na te čimbenike, EU mora ojačati suradnju s indo-pacifičkim partnerima, među ostalim u bilateralnom, regionalnom i multilateralnom kontekstu, promicati međunarodni poredak utemeljen na pravilima i pristup otvorenim tržištima te osigurati stabilno trgovinsko okruženje. To će podrazumijevati dodatno jačanje i diversificiranje veza i suradnje u području trgovine i ulaganja kako bi se ubrzala zelena i digitalna tranzicija. Taj bi angažman trebao pridonijeti jačanju strateškog dosega i sigurnosti Europe te jačanju otpornosti njezinih lanaca opskrbe.

2. Vizija EU-a: načela angažmana s indo-pacifičkim partnerima

Angažman EU-a u indo-pacifičkoj regiji bit će utemeljen na čvrstim načelima i dugoročnosti. Cilj je:

·učvrstiti i obraniti međunarodni poredak utemeljen na pravilima promicanjem uključive i učinkovite multilateralne suradnje utemeljene na zajedničkim vrijednostima i načelima, uključujući obvezu poštovanja demokracije, ljudskih prava i vladavine prava,

·promicati jednake uvjete te otvoreno i pravedno okruženje za trgovinu i ulaganja,

·pridonijeti ostvarenju ciljeva održivog razvoja, suočavanju s klimatskim promjenama i uništavanjem okoliša na kopnu i u oceanu te pružanju potpore održivom i uključivom socioekonomskom razvoju,