(4)Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi biti predmet demokratskog nadzora i neovisnog sudskog preispitivanja.

(5)Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Ta klauzula olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) 1467/97. Komisija je u Komunikaciji Vijeću iznijela stajalište da trenutni uvjeti dopuštaju aktivaciju te klauzule zbog očekivanog ozbiljnog gospodarskog pada prouzročenog pandemijom bolesti COVID-19. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio donijeti i odluku o usvajanju revidirane fiskalne putanje. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne obustavljaju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, nego se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

(6)Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi uvođenja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na radnom mjestu u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija, izvlačeći pouke iz krize, trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za povratak na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju.

(7)Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju jedinstveno tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodnog kretanja robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprječavaju normalno funkcioniranje jedinstvenog tržišta moraju se ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su osobito u zdravstvu potrebni snažni planovi pripravnosti za krizne situacije, uz poboljšane strategije nabave, diversificirane lance opskrbe i strateške rezerve osnovne medicinske opreme. Ključni su to elementi za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

(8)Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za ublažavanje izvanrednih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Te će izmjene osigurati dodatnu fleksibilnost, ali i znatno jednostavnije i povezanije procedure. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020.–2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Austrija se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim građanima i sektorima.

(9)Socioekonomske posljedice pandemije vjerojatno će biti neravnomjerno raspoređene po regijama zbog različitih obrazaca specijalizacije, posebno u regijama koje se znatno oslanjaju na turizam. To uključuje rizik od povećanja regionalnih nejednakosti unutar Austrije. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

(10)Austrija je 14. travnja 2020. dostavila Nacionalni program reformi za 2020., a 30. travnja 2020. i Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, programi su ocijenjeni istodobno.

(11)Na Austriju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu.

(12)Vlada u tehnički ažuriranom Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 0,7 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 8,0 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 1,9 % BDP-a. Nakon smanjenja na 70,4 % BDP-a u 2019., prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će u 2020. udio duga opće države u BDP-u porasti na 81,4 %. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

(13)Austrija je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pomoć osobito ugroženim građanima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 5,0 % BDP-a. Mjere uključuju jačanje usluga zdravstvene skrbi, pomoć u hitnim slučajevima za poduzeća u poteškoćama i organizaciju rada u skraćenom radnom vremenu. Osim toga, Austrija je najavila mjere koje će pridonijeti potpori likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, koje se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na 5,0 % BDP-a. Te mjere uključuju odgode plaćanja poreza na dohodak i poreza na dobit (2,6 % BDP-a) i kreditna jamstva (2,4 % BDP-a). Mjere koje je Austrija poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije o koordiniranom gospodarskom odgovoru na pandemiju bolesti COVID-19. Puna provedba tih mjera uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, pridonijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

(14)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2020. predviđa se da će ne bude li promjene politika u Austriji ukupni saldo opće države iznositi -6,1 % BDP-a u 2020. te -1,9 % u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 78,8 % u 2020. te da će se u 2021. smanjiti na 75,8 %.

(15)Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Austrija u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/1997 nije ispunjen.

(16)Austrijska vlada poduzela je dosad nezabilježene mjere kontrole širenja bolesti COVID-19. Uvela je strogu karantenu i pravila o ograničavanju socijalnih kontakata te je zdravstvenom sustavu na raspolaganje stavila znatna sredstva za nabavu opreme i zaliha te jačanje laboratorijskih i kadrovskih kapaciteta. Primarna zdravstvena skrb izložena je iznimnom pritisku zbog drastičnog povećanja potrebe za konzultacijama na daljinu i odlascima na liječnički pregled te zahtjeva za kućne posjete. Brzo širenje bolesti COVID-19 snažno je utjecalo na austrijsko gospodarstvo. Nacionalne i međunarodne mjere za sprečavanje širenja virusa pogodile su i potražnju i ponudu, što je dovelo do općeg pada gospodarstva. Stoga se predviđa smanjenje BDP-a za 5,5 % u 2020., više nego tijekom gospodarske i financijske krize u razdoblju 2008.–2009. S obzirom na razmjerno brz pad broja novozaraženih osoba, Austrija je jedna od prvih europskih zemalja koje su najavile ublažavanje mjera za sprečavanje širenja virusa od sredine travnja. Kako bi se izbjegla dugotrajna gospodarska šteta i ublažili učinci krize na zaposlenost i društvo, vlada je donijela sveobuhvatan paket mjera potpore austrijskom gospodarstvu (zasad 43 milijarde EUR, odnosno približno 10 % BDP-a). Paket uključuje program rada u skraćenom radnom vremenu (Kurzarbeit), u kojem se radno vrijeme tijekom određenog razdoblja u prosjeku može smanjiti za do 90 %, a poslodavcima se nadoknađuje iznos od 80 % do 90 % posljednjeg neto dohotka zaposlenika, ovisno o posljednjem bruto dohotku. Sveobuhvatnim skupom mjera za poduzeća nastoji se privremeno spriječiti probleme s likvidnošću i pružiti izravna potpora teško pogođenim poduzećima i industrijama s posebnim naglaskom na mala i srednja poduzeća. Mjere obuhvaćaju transfere i potporu likvidnosti putem zajmova, jamstava, dokapitalizacije i odgode plaćanja poreza. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora.

(17)Austrijski zdravstveni sustav zasad se uspješno nosi s pandemijom bolesti COVID-19. Proširenje opsega primarne zdravstvene zaštite i ambulantnog liječenja s naglaskom na promicanje zdravlja i prevenciju bolesti pridonijelo bi daljnjem poboljšanju zdravlja stanovništva. Troškovna učinkovitost mogla bi se povećati djelotvornijom javnom nabavom i generičkim lijekovima uz istodobno održavanje visokih standarda kvalitete. Osim toga, austrijski sustav dugotrajne skrbi suočen je sa strukturnim i fiskalnim izazovima za koje još nisu pronađena odgovarajuća rješenja. U okviru sustava pružaju se usluge razmjerno visoke kvalitete usluge, ali u njemu postoje kadrovski problemi koji su u aktualnoj krizi postali još očitiji. Sektor dugotrajne skrbi snažno se oslanja na skrb koju pružaju djelatnici iz drugih država članica, što ukazuje na potrebu da se osigura slobodan protok prekograničnih radnika. Privlačnosti posla njegovatelja mogla bi pridonijeti i odgovarajuća naknada.

(18)Važnu ulogu u pružanju potpore kućanstvima i poslovnom sektoru tijekom provođenja mjera za sprečavanje širenja virusa ima porezna politika, koja će biti ključna za poticanje gospodarskog oporavka nakon krize. Obilježje je poreznih kombinacija u Austriji veliko opterećenje rada, dok je potencijal prihoda od poreza na bogatstvo i poreza za zaštitu okoliša u velikoj mjeri neiskorišten, a porezi na potrošnju mogli bi biti učinkovitiji. Porezne reforme mogle bi pomoći u preusmjeravanju poreznih kombinacija prema izvorima koji su manje štetni za uključiv i održiv rast te pružiti čvrstu osnovu za oporavak. Konkretno, nedovoljno iskorišteni porezi na alkohol i duhan, onečišćenje i potrošnju resursa pokazuju da upravljački učinci i potencijal prihoda od poreza nisu iskorišteni. Neujednačena, ali općenito niska razina oporezivanja energije potkopava učinkovitost i djelotvornost tog poreza kao instrumenta politike za poticanje potrošnje korisne za okoliš. Konkretno, dosljednim oporezivanjem emisija CO2 klimatski prihvatljivi izvori energije postali bi konkurentniji te bi se stvorio fiskalni prostor za smanjenje štetnijih poreza. Viši porezi na energiju povezani s CO2 pridonijeli bi internalizaciji troškova onečišćenja za društvo, potaknuli potrošače da se više oslanjaju na obnovljive izvore i potaknuli ulagače da ulažu u klimatski prihvatljive tehnologije. Naposljetku, veća upotreba poreza na bogatstvo mogla bi porezni sustav učiniti pravednijim, posebno s obzirom na stalno izraženu nejednakost u raspodjeli bogatstva u Austriji. Konkretno, pokazalo se da su periodični porezi na nekretnine i nasljedstvo razmjerno poticajni za rast i progresivni te ih ne bi trebalo zanemariti kao izvor poreznih prihoda za obnovu javnih financija.

(19)Iako je Austrija ostvarila dobre rezultate u pregledu socijalnih pokazatelja iz europskog stupa socijalnih prava, nedostatna pokrivenost mogla bi značiti nedostatnu zaštitu prihoda ranjivih skupina tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19, zbog čega će možda biti potrebne dodatne mjere. Dok raste nezaposlenost mladih, riziku od siromaštva posebno su izloženi nezaposleni, dugotrajno nezaposleni, radnici s nestandardnim ugovorima i osobe rođene u inozemstvu. I dalje će ključne biti aktivne politike tržišta rada kojima se pružaju prilike za cjeloživotno učenje i usavršavanje. Okolnosti u kojima je potrebno učenje na daljinu posebno pogađaju studente u nepovoljnom položaju, uključujući učenike s invaliditetom. Iako oko 10 % učenika mlađih od 15 godina nema pristup virtualnom okruženju za učenje, austrijska vlada je u odgovoru na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 situaciju pokušala ublažiti tako što je učenicima u nepovoljnom položaju osigurala računala. Već postojeće nejednakosti u razini obrazovanja, povezane sa socioekonomskim i migrantskim podrijetlom, mogle bi se još i pogoršati. Strategija oporavka kojom se poboljšava pristup uključivom i kvalitetnom ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju, za koje se pokazalo da ublažavaju socijalne nejednakosti, srednjoročno i dugoročno bi donijele socioekonomske koristi te ženama omogućile potpuni pristup tržištu rada. Ukupna stopa zaposlenosti žena prije krize bila je visoka, ali je gotovo polovina žena radila u nepunom radnom vremenu (zbog kratkog radnog vremena škola i ustanova za skrb o djeci), što je uzrokovalo znatnu neprilagođenu razliku u plaćama među spolovima.

(20)Djelotvornost mjera poduzetih zbog pandemije bolesti COVID-19, kojima se jako pogođenim poduzećima olakšava poslovanje, čuva poslovno okruženje i izbjegava nesolventnost, ovisi o tome da ih javna tijela i posrednici provedu brzo i bez nepotrebnih birokratskih prepreka. Novoosnovanim i rastućim poduzećima možda će biti potrebna posebna potpora, npr. na način da javne institucije kupuju udjele u vlasničkom kapitalu, a fondovima poduzetničkog kapitala poticaj da više ulažu u ta poduzeća. Time bi se ojačalo poduzeća koja su ključna za oporavak, ali i izbjegla rasprodaja strateški važnih europskih poduzeća. Osim financijske potpore, jako pogođenim poduzećima, posebno onima manjima, potrebno je poticajno poslovno okruženje. Administrativno opterećenje i zakonodavna gustoća podrazumijevaju troškove koje je poduzećima sad teže podmirivati nego ikad prije. Mjere za smanjenje nepotrebnih opterećenja i pružanje učinkovitih digitalnih javnih usluga djelotvoran su način da se poslovnom sektoru pruži neposredna i opipljiva pomoć bez opterećivanja poreznih obveznika. Okvir za nesolventnost trebao bi omogućiti prevenciju i brzo restrukturiranje te poduzećima pružiti „drugu priliku”. Mreže za rješavanje sporova kao što je SOLVIT pomažu poduzećima u vrijeme poremećaja na jedinstvenom tržištu i potrebna su im odgovarajuća sredstva.

(21)Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Ta će ulaganja biti najdjelotvornija ako budu usmjerena na inovacije, digitalizaciju i zelenu tranziciju kako bi se povećala produktivnost i osigurala održiva konkurentnost. Intenzitet istraživanja i razvoja u Austriji jedan je od najvećih u Uniji, ali u pogledu rezultata inovacija ta zemlja zaostaje za predvodnicima u području inovacija. S obzirom na to da su u ovom trenutku proračuni za istraživanje brojnih poslovnih subjekata pod pritiskom, još je važnije pretočiti napore koje Austrija ulaže u istraživanja i razvoj u izvrsne najsuvremenije znanstvene inovacije, zadržati javna ulaganja u temeljna istraživanja i osigurati financiranje inovativnih rastućih poduzeća vlasničkim kapitalom. Za otvaranje gospodarstva i pripremu za „novo normalno stanje” nakon karantene i dalje je ključna digitalizacija. Najveća je prepreka rastu proizvodnje slabo širenje digitalnih tehnologija i poslovnih modela među manjim poduzećima. Iako su digitalne vještine Austrijanaca općenito iznad prosjeka EU-a, prisutan je manjak završenih studenata računarstva da bi se popunila sva raspoloživa radna mjesta. Zbog povećanja, primjerice, obujma e-trgovine, rada od kuće i usluga e-uprave bit će potrebna veća ulaganja u infrastrukturu (uključujući 5G i širokopojasni pristup internetu u ruralnim područjima), opremu i vještine.

(22)Za prelazak Austrije na klimatski neutralno gospodarstvo bit će potrebna znatna privatna i javna ulaganja tijekom duljeg razdoblja. U nacionalnom energetskom i klimatskom planu Austrije utvrđeni su veliki izazovi u ostvarivanju nacionalnog cilja za 2030. u pogledu emisija stakleničkih plinova koje nisu obuhvaćene sustavom EU-a za trgovanje emisijama. Poboljšanje produktivnosti resursa ključni je pokretač budućeg rasta uz istodobno smanjenje utjecaja na okoliš. Smanjenje emisija povezanih s prometom ključno je za ispunjavanje standarda kvalitete zraka i klimatskih ciljeva. Pojačano početno financiranje već planiranih projekata i nastavak novih ulaganja za potporu zelenoj tranziciji pridonijet će stvaranju novih zelenih radnih mjesta i pokretanju gospodarstva tijekom izlaska iz krize. Ulaganjima u ekološke inovacije u Austriji bi se potaknuo rast produktivnosti i istodobno smanjio ekološki otisak. Austrija bi izradom programa za korištenje sredstava iz Fonda za pravednu tranziciju u razdoblju 2021.–2027. mogla lakše odgovoriti na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D Izvješću za Austriju. To bi Austriji omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

(23)Iako se ove preporuke prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za Austriju iz 2019. koje je Vijeće usvojilo 9. srpnja 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za uklanjanje srednjoročnih i dugoročnih strukturnih nedostataka. Te su preporuke i dalje relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom godišnjeg ciklusa europskog semestra sljedeće godine. Isto vrijedi i za preporuke koje se odnose na investicijske politike. O tim potonjim preporukama trebalo bi voditi računa pri izradi strateških programa financiranja kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i pri izradi mjera ublažavanja i strategija izlaska iz aktualne krize.