(2)Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica. One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u okviru svojih nacionalnih ekonomskih politika i politika zapošljavanja.

(4)Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2015. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem Luksemburg ne smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

(5)Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, ubrzanje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

(6)Dana 26. veljače 2015. Komisija je objavila izvješće za Luksemburg za 2015. Njime je ocijenjen napredak Luksemburga u vezi s preporukama po državama članicama donesenima 8. srpnja 2014.

(7)Luksemburg je 30. travnja 2015. podnio svoj Nacionalni program reformi za 2015. i svoj Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

(8)Luksemburg je trenutačno obuhvaćen preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Prema Programu stabilnosti za 2015. vlada namjerava smanjiti ukupni suficit sa 0,6 % BDP-a u 2014. na 0,1 % BDP-a u 2015. Nakon toga ga ponovno namjerava povećati na 0,9 % BDP-a u 2018. Vlada tijekom programskog razdoblja namjerava ostati na srednjoročnom cilju, a to je strukturni suficit od 0,5 % BDP-a. U skladu s Programom stabilnosti vlada namjerava održati udio duga države u BDP-u znatno ispod referentne vrijednosti iz Ugovora u iznosu od 60 %. Očekuje se da će se udio duga kretati oko 24 % tijekom programskog razdoblja te će 2016. dostići vrhunac od nešto iznad 24 % i spustiti se ispod 24 % BDP-a do 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije povoljan je u 2015. i uvjerljiv nakon toga. Međutim od 2016. nadalje postoje rizici za provedbu proračunskih mjera. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2015. očekuje se da će strukturni saldo ostati na razini srednjoročnog cilja iz 2015. i 2016. Na temelju ocjene Programa stabilnosti te uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015., Vijeće smatra da se očekuje da će Luksemburg ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Fiskalni okvir Luksemburga znatno je ojačan donošenjem srednjoročnog proračunskog okvira i osnivanjem fiskalnog vijeća. No potrebno je rješavati znatne slabosti u smislu redovnog objavljivanja fiskalne statistike unutar godine, što je ključan element praćenja proračunskih kretanja u stvarnom vremenu.

(9)Očekivani pad prihoda od poreza na promet zbog promjene propisa povezanih s e-trgovinom upućuje na slabost barem jednog dijela fiskalnih prihoda. U cilju osiguranja bolje predvidivosti trebalo bi dodatno proširiti poreznu osnovicu i uskladiti oporezivanje, osobito ponovnim razmatranjem trenutačno niskog poreza na nekretnine i većim iskorištavanjem alternativnih izvora, uključujući porez u području okoliša. Započele su pripreme sveobuhvatne porezne reforme (koja stupa na snagu 2017.).

(10)Dugoročnu održivost javnih financija ugrožava rast rashoda za mirovine unatoč nedavnoj reformi sustava, kao i stalno povećanje troškova dugotrajne skrbi. Predviđa se da će u osiguranju za dugotrajnu skrb 2015. doći do deficita, a pričuve se postupno smanjiti te će već 2017. pasti ispod zakonom određenog najmanjeg iznosa od 10 % troškova. U proračunu za 2015. donesene su određene mjere s potencijalom uštede. Međutim planirana reforma osiguranja za dugotrajnu skrb, namijenjena pružanju odgovarajuće razine usluga za osobe kojima je potrebna dugotrajna skrb i osiguranju odgovarajućeg financiranja, još nije unesena u zakonodavstvo. Reforma mirovinskog sustava iz 2012. nije bila dovoljno ambiciozna jer se njome tek djelomično rješavao velik jaz između zakonske i stvarne dobi umirovljenja. I dalje postoji nekoliko mogućnosti prijevremenog umirovljenja. Sudjelovanje starijih radnika na tržištu rada i dalje je vrlo nisko u usporedbi s drugim državama članicama EU-a. Pripremljen je nacrt zakona o mirovinskoj reformi, kojim se izmjenjuje Zakon o radu („starosni pakt”). Njime je obuhvaćen paket mjera kojima je cilj održati zaposlenost starijih radnika.

(11)Gospodarstvo Luksemburga obilježeno je znatnim razlikama u produktivnosti rada među gospodarskim sektorima, a produktivnost u financijskom sektoru dvostruko je veća nego u nefinancijskim sektorima. To znači da bi veće razlike realnih plaća u različitim sektorima na temelju produktivnosti rada mogle podržati preraspodjelu radne snage u nove konkurentne sektore ili sektore koji trpe gubitke zbog troškovne konkurentnosti. I dalje postoje prepreke nužnim dugoročnim sektorskim prilagodbama plaća.

(12)Unatoč općenito dobrim rezultatima na tržištima rada i visokim stopama stjecanja tercijarnog obrazovanja, stope zaposlenja razmjerno su niske za starije radnike, žene i mlade osobe s niskim kvalifikacijama. Postoje institucijske prepreke učinkovitim politikama uključivanja na tržište rada. U tijeku je važna reforma javne službe za zapošljavanje kako bi se omogućilo individualno savjetovanje za osobe koje traže posao, ali još nije dovršena. Još nije donesen nacrt reforme strukovnog obrazovanja i osposobljavanja i reforma srednjih škola kako bi se poboljšali obrazovni rezultati, osobito za osobe u nepovoljnom socioekonomskom položaju. Može se očekivati da će najavljene mjere u području rodiljnih naknada i naknada za obrazovanje te planirana reforma roditeljskog dopusta pridonijeti većem sudjelovanju žena na tržištu rada. Nepoticajne mjere za zapošljavanje drugih primatelja plaće proizlaze iz sustava „zajedničkog oporezivanja” i strukture sustava socijalnih naknada. Unatoč visokim stopama stjecanja tercijarnog obrazovanja obrazovni su rezultati i dalje nezadovoljavajući te se i dalje teško poboljšava situacija osoba migrantskog podrijetla i mladih osoba s niskim kvalifikacijama. I dalje postoje izazovi u ponudi na tržištu rada povezani s institucijskim čimbenicima i strukturom sustava socijalnih naknada te su uzrok problema na tržištu rada.

(13)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Luksemburga, koju je objavila u izvješću za Luksemburg za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te provedbu preporuka upućenih Luksemburgu prethodnih godina. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Luksemburgu, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 3. u nastavku.

(14)Vijeće je u okviru te ocjene preispitalo Program stabilnosti Luksemburga i njegovo je mišljenje da je Luksemburg usklađen s Paktom o stabilnosti i rastu.

(15)U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Na temelju te analize Vijeće je donijelo preporuke za sve države članice čija je valuta euro. I Luksemburg bi trebao osigurati potpunu i pravodobnu provedbu tih preporuka,

OVIME PREPORUČUJE Luksemburgu da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

1.Proširiti poreznu osnovicu, osobito u području potrošnje, periodičnog poreza na imovinu i poreza u području okoliša.

2.Premostiti jaz između zakonske i stvarne dobi umirovljenja ograničavanjem prijevremenog umirovljenja i povezivanjem zakonske dobi umirovljenja s očekivanim životnim vijekom.

3.Reformirati sustav određivanja plaća u dogovoru sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnim praksama, kako bi se osiguralo da razvoj plaća prati produktivnost, posebno na sektorskoj razini.

Sastavljeno u Bruxellesu