Sažetak U ovoj se Komunikaciji daje sažetak Komisijine ocjene nacrta proračunskih planova za 2020. koje su dostavile države članice europodručja. Među njima su planovi koji se temelje na pretpostavci o nepromijenjenim politikama, a dostavile su ih vlade Austrije, Portugala i Španjolske jer su ondje održani nacionalni izbori od kraja rujna do prve polovice studenoga te Belgije u kojoj je u tijeku formiranje vlade. Komisija je u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 ocijenila sve nacrte proračunskih planova i cjelokupno proračunsko stanje te izglede cijelog europodručja. U skladu s dosadašnjom praksom Komisija je procijenila i opći smjer fiskalne politike europodručja. Ukupna ocjena nacrta proračunskih planova za 2020. i općeg smjera fiskalne politike za europodručje u cjelini može se sažeti na sljedeći način: 1.U protekloj je godini oslabjelo i europsko i svjetsko gospodarstvo. U Europi je zabilježen nagli pad vanjske potražnje i smanjenje proizvodnje, a to se počelo prelijevati na druge dijelove gospodarstva. Iako je dobro funkcioniranje tržišta rada pridonijelo održavanju osobne potrošnje i domaće potražnje, rast BDP-a vjerojatno se neće brzo oporaviti. U iduće dvije godine realno se ne može očekivati rast, što predstavlja velik pomak u odnosu na prethodne prognoze, a temelji se na ocjeni da će globalno usporavanje gospodarstva potrajati. 2.Prvi put od 2002. nijedna država članica europodručja nije u postupku u slučaju prekomjernog deficita. Predviđa se da će samo u Francuskoj 2019. deficit biti iznad referentne vrijednosti od 3 %, a i to je privremeno, blizu referentne vrijednosti i posljedica je samo jednokratnog učinka jedne mjere. Od država članica europodručja za koje se predviđa deficit u 2020., četiri će imati deficit veći od 2 % BDP-a. Očekuje se da će u 2020. devet država članica europodručja imati suficit. 3.U Komisijinoj jesenskoj prognozi 2019. predviđa se da će, nakon znatnog usporavanja gospodarske aktivnosti i preokretanja trenda smanjivanja posljednjih godina, ukupni deficit u europodručju porasti s 0,5 % iz 2018. na 0,8 % BDP-a u 2019. te na 0,9 % BDP-a u 2020. Ukupni ciljni deficit iz nacrta proračunskih planova odgovara istom kretanju ukupnog deficita. 4.Prema Komisijinoj jesenskoj prognozi 2019., u razdoblju od 2019. do 2020. broj država članica europodručja koje su dosegnule ili premašile svoj srednjoročni proračunski cilj trebao bi se povećati sa šest na devet, pri čemu će Irska i Litva svoj srednjoročni proračunski cilj dosegnuti 2020., a Grčka će 2020. poštovati svoj novoutvrđeni srednjoročni proračunski cilj Nasuprot tomu, predviđa se da će Belgija, Španjolska, Francuska i Italija 2020. ostati znatno ispod svojeg srednjoročnog proračunskog cilja. Od država članica europodručja za koje se ne očekuje da u 2020. ostvare svoj srednjoročni proračunski cilj, očekuje se da Estonija i Latvija poduzmu neke strukturne prilagodbe prema ostvarivanju tog cilja. Nasuprot tomu, Komisija trenutačno predviđa da će se Italija u 2020. još više odmaknuti od svojeg srednjoročnog cilja. Isto, ali u manjoj mjeri vrijedi za Finsku i Slovačku te se očekuje da će u objema državama članicama europodručja udio javnog duga u BDP-u ostati ispod 60 %. U nacrtima proračunskog plana koje su dostavile Belgija i Španjolska, a temelje se na pretpostavci o nepromijenjenim politikama, predviđa se i da će se njihov strukturni saldo u 2020. dodatno udaljiti od njihova srednjoročnog proračunskog cilja, a u slučaju Portugala strukturni saldo u 2020. bit će bliži srednjoročnom proračunskom cilju, što je posljedica korekcije naniže njezina srednjoročnog proračunskog cilja od 2020. nadalje 5.Komisija predviđa da će se ukupni strukturni deficit europodručja povećati za 0,2 % potencijalnog BDP-a u 2020., što govori o uglavnom neutralnom smjeru fiskalne politike. To povećanje strukturnog deficita najviše je potaknuto predviđenim ekspanzivnim fiskalnim politikama u državama članicama europodručja s fiskalnim prostorom, posebno u Nizozemskoj i nešto manje u Njemačkoj (0,6 % odnosno 0,4 % potencijalnog BDP-a) i predviđenim povećanjem strukturnog deficita Italije (0,3 % potencijalnog BDP-a). Predviđena promjena za europodručje u cjelini uglavnom je u skladu s promjenom (ponovno izračunanog) strukturnog salda iz nacrta proračunskih planova. 6.Ukupni strukturni primarni saldo europodručja, tj. strukturni saldo bez plaćanja kamata, i dalje je u suficitu, ali se predviđa da će se u 2020. smanjiti za 0,4 % potencijalnog BDP-a, što upućuje na blago ekspanzivan smjer. Taj pokazatelj fiskalnog napora važno je mjerilo diskrecijskih odluka vlada o fiskalnim politikama jer na njega utječu tekuće uštede u rashodima za kamate. 7.Kad je riječ o sastavu fiskalne prilagodbe europodručja, Komisija predviđa da će povećanje strukturnog deficita u 2020. biti potaknuto smanjenjem udjela ciklički prilagođenog prihoda u BDP-u. Slično se predviđa u nacrtima proračunskih planova, što odražava utjecaj najavljenih ekspanzivnih mjera na prihodovnoj strani. I u Komisijinoj jesenskoj prognozi 2019. i u nacrtima proračunskih planova predviđa se da bi se u 2020. udio ciklički prilagođenog rashoda trebao smanjiti uz dodatno maleno smanjenje kamatnih rashoda u razdoblju od 2019. do 2020. Treba podsjetiti da bi države članice s visokim razinama javnog duga trebale neočekivane prihode od nižih rashoda za kamate iskoristiti da ubrzaju smanjenje duga. 8.Komisija predviđa da će se nastaviti smanjivanje udjela javnog duga u BDP-u europodručja koje je zabilježeno posljednjih godina te da će se njegova vrijednost s 86 % iz 2019. smanjiti na oko 85 % u 2020., što je bitno niže nego u SAD-u (oko 114 %) i Japanu (237 %) u 2020. Razlog tomu su uglavnom stalno niske kamatne stope i planirani primarni proračunski suficiti. U nacrtima proračunskih planova planirano je slično smanjenje udjela duga u BDP-u. Od devet država članica europodručja za koje se očekuje da će u 2020. imati udio duga u BDP-u iznad 60 %, veliko odstupanje od referentnog mjerila za smanjenje duga očekuje se u Italiji u 2019. i 2020. Predviđa se da u manjoj mjeri ni Belgija neće biti usklađena s referentnim mjerilom za smanjenje duga ni u jednoj godini. Od korekcije prekomjernog deficita u 2017. i 2018. na Francusku i Španjolsku primjenjuje se prijelazno pravilo o dugu, a ne očekuje se da ga ijedna od njih ispuni ni u 2019. ni u 2020. Očekuje se da će Portugal 2019. poštovati prijelazno pravilo o dugu, a 2020. referentno mjerilo za smanjenje duga. 9.U pogledu izazova povezanih s dugom i održivosti države članice europodručja i dalje imaju vrlo različite fiskalne položaje. Čini se da je i kratkoročna održivost talijanskih javnih financija izložena riziku zbog povećanja troškova izdavanja dužničkih instrumenata. Neke visokozadužene države članice europodručja i dalje su izložene visokim srednjoročnim rizicima koji se temelje na čimbenicima kao što su postojeća razina duga, postojeći primarni saldo i predviđeni troškovi povezani sa starenjem stanovništva. 10.U svojoj najnovijoj preporuci o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 21. i 22. ožujka 2019., a Vijeće donijelo 9. travnja 2019., Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da u razdoblju 2019. – 2020. uz provedbu politika na način kojim se u potpunosti poštuje Pakt o stabilnosti i rastu, podupiru javna i privatna ulaganja te poboljšavaju kvalitetu i sastav javnih financija. Vijeće je preporučilo i ponovnu uspostavu fiskalnih rezervi, posebno u državama članicama europodručja s visokom razinom javnog duga. 11.Države članice europodručja s fiskalnim prostorom na tu su preporuku reagirale ekspanzivnijom fiskalnom politikom koja također pogoduje ulaganjima. Konkretno, Njemačka i Nizozemska povećale su 2019. svoje rashode za ulaganja, a provedbu ekspanzivne fiskalne politike kane nastaviti i 2020. Istovremeno, prema Komisijinoj jesenskoj prognozi 2019. određeni dio njihova fiskalnog prostora ostat će neiskorišteno. S obzirom na opseg toga fiskalnog prostora, te bi ga države članice europodručja trebale nastaviti upotrebljavati. 12.S druge strane, neke od država članica europodručja bez fiskalnog prostora ne planiraju u 2020. ni značajnu fiskalnu prilagodbu ni fiskalnu ekspanziju. Iako Grčka, Cipar i Portugal imaju veliki primarni suficit, veliki strukturni suficit (ili su, kao Portugal, blizu ukupne proračunske ravnoteže) i dug koji se brzo smanjuje, oni su manjina. Prema Komisijinoj jesenskoj prognozi 2019. primarni saldo Belgije, Španjolske, Francuske i Italije pokazuje pad ili je čak negativan, a dug se tek neznatno smanjuje ili se uopće ne smanjuje. Te države članice europodručja nedovoljno uzimaju u obzir svoj visoki strukturni deficit i dosad nezabilježeno visoku zaduženost. Nadalje, ne iskorištavaju dovoljno nedavna smanjenja rashoda za kamate za smanjenje zaduženosti. Zbog nesmanjivanja javnog duga mogao bi se u budućnosti povećati rizik od povećanog pritiska tržišta na države članice s visokim javnim dugom, što bi moglo imati negativne učinke prelijevanja na tržišta javnog duga ostalih država članica europodručja. 13.Zbog nedavnih ili planiranih izbora neke države članice europodručja suočene s najvišim izazovima u pogledu održivosti dostavile su nacrt proračunskog plana koji se temelji na pretpostavci o nepromijenjenim politikama (Belgija, Španjolska i u mnogo manjoj mjeri Portugal). Iz toga se vidi koliko je važno da te države članice europodručja u ažurirani nacrt proračunskog plana uključe potrebne dodatne mjere i time najave na koji način kane ispraviti to odstupanje u situaciji velike zaduženosti. Nakon formiranja nove vlade trebalo bi što prije Komisiji i Euroskupini dostaviti te ažurirane nacrte proračunskog plana. 14.Fiskalne politike i dalje su nedovoljno diferencirane. Države članice europodručja s fiskalnim prostorom provode politike ekspanzivnog fiskalnog pristupa i trebale bi nastaviti koristiti svoj fiskalni prostor. S druge strane, i dalje je problem izostanak konsolidacije u visokozaduženim zemljama i zemljama s problemom održivosti. Usklađivanje onih država članica europodručja koje nisu dosegnule svoj srednjoročni proračunski cilj s Paktom o stabilnosti i rastu te veća ekspanzija država članica europodručja koje imaju fiskalni prostor mogli bi dovesti do bolje diferencijacije među državama članicama europodručja. 15.S obzirom na usporavanje gospodarskog rasta europodručja i postojeću vrlo akomodativnu monetarnu politiku Euroskupina je u listopadu 2019. ponovila da je spremna koordinirano odgovoriti na eventualne negativne rizike i izbjeći procikličke fiskalne mjere. Euroskupina je prepoznala potrebu da države članice s fiskalnim prostorom razmotre poticanje visokokvalitetnih ulaganja. Pri izradi politike za 2020. veći naglasak treba staviti na reforme i ulaganja u istraživanje i razvoj te na klimu. Istodobno, Euroskupina smatra da države članice s visokom razinom javnog duga moraju provoditi razboritu fiskalnu politiku. Komisijina ocjena planova pojedinačnih država članica europodručja može se sažeti na sljedeći način: Ni u jednom nacrtu proračunskog plana za 2020. nije utvrđena posebno ozbiljna neusklađenost sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. No u nekim slučajevima Komisija je utvrdila rizik da se planiranom fiskalnom prilagodbom neće ispuniti zahtjevi iz Pakta o stabilnosti i rastu. S obzirom na to da se trenutačno ni na jednu državu članicu europodručja ne primjenjuje korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu, ocjena usklađenosti za 2020. za sve države članice europodručja izrađena je u odnosu na zahtjeve iz njegova preventivnog dijela, točnije preporuka Vijeća od 9. srpnja 2019.: Kad je riječ o državama članicama na koje se primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu: – nacrti proračunskog plana devet država članica europodručja (Njemačka, Irska, Grčka, Cipar, Litva, Luksemburg, Malta, Nizozemska i Austrija) smatraju se usklađenima sa zahtjevima iz Pakta o stabilnosti i rastu za 2020. S obzirom na povoljno proračunsko stanje Njemačke i Nizozemske, Komisija poziva njihova tijela da planiraju dodatne rashode za potporu uzlaznom trendu ulaganja te da usmjere investicijske politike na područja koja je Vijeće preporučilo u kontekstu europskog semestra. – nacrti proračunskih planova dviju država članica (Latvija i Estonija) smatraju se uglavnom usklađenima sa zahtjevima iz Pakta o stabilnosti i rastu za 2020. Latvijski bi plan mogao dovesti do određenog odstupanja od srednjoročnog proračunskog cilja, a estonski do odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju tog cilja. Ako se u budućim ocjenama više ne bude predviđalo da će strukturni saldo Latvije biti blizu ostvarenja srednjoročnog proračunskog cilja, pri ukupnoj ocjeni usklađenosti morat će se uzeti u obzir opseg odstupanja od zahtjeva koji je utvrdilo Vijeće. – u nacrtima proračunskih planova osam država članica europodručja (Belgija, Španjolska, Francuska, Italija, Portugal, Slovenija, Slovačka i Finska) utvrđen je rizik od neusklađenosti sa zahtjevima iz Pakta o stabilnosti i rastu za 2020. U Belgiji, Španjolskoj, Francuskoj i Italiji ti se rizici odnose i na nedovoljno smanjenje visoke razine javnog duga i na predviđeno značajno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju njihova srednjoročnog proračunskog cilja. Javni dug Portugala, Slovenije, Slovačke i Finske već je ispod 60 % BDP-a, što je referentna vrijednost iz Ugovora ili je na pravom putu da to ostvari. Te su države članice ostvarile i proračunsku ravnotežu koja im omogućuje da ispune referentnu vrijednost iz Ugovora od 3 % BDP-a. Ipak, provedba nacrta proračunskih planova tih država članica europodručja mogla bi rezultirati značajnim odstupanjem od kretanja prilagodbe prema ostvarenju njihovih srednjoročnih proračunskih ciljeva.