RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE SAŽETAK PROCJENE UČINKA Prateći dokument uz Prijedlog UREDBE VIJEĆA o zajedničkom poduzeću „Clean Sky 2” /* SWD/2013/0258 final */





RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE SAŽETAK PROCJENE UČINKA Prateći dokument uz Prijedlog UREDBE VIJEĆA o zajedničkom poduzeću „Clean Sky 2” U ovom sažetku prikazani su glavni rezultati i zaključci izvješća o procjeni učinka koje je priloženo Komisijinom prijedlogu Uredbe vijeća u kojem se definiraju ciljevi, pravni status i pravila rada zajedničkog poduzeća „Clean Sky Undertaking” za razdoblje od 2014. do 2024. Prijedlog se temelji na Bijeloj knjizi pod naslovom „Plan za jedinstveni europski prometni prostor – ususret konkurentnom prometnom sustavu u kojem se učinkovito gospodari resursima” u kojoj se naglašava da će zajednički europski napori donijeti najveću europsku dodanu vrijednost u područjima poput ekoloških, sigurnih i tihih vozila za sve vrste prometa i Komunikaciju Komisije „Partnerstvo u istraživanju i inovacijama” u kojoj se posebno naglašava da partnerski pristup kod javno-privatnih partnerstava može pomoći rješavanju najvećih društvenih izazova i jačati konkurentsku ulogu Europe. Prijedlog se temelji na prijedlogu Komisije za program „Obzor 2020.” koji pruža pravnu osnovu za buduća europska javno-privatna partnerstva u području istraživanja i inovacija. 1. Definicija problema 1.1. Problem koji zahtijeva djelovanje 1.1.1. Zračni promet ima znatan učinak na okoliš, koji raste s povećanjem zračnog prometa Udio emisija zračnog prometa danas iznosi oko 7 % ukupnih emisija prometnog sektora i oko 2 % ukupne emisije CO2 u svijetu, ali s povećanjem zračnog prometa taj udio ubrzano raste. Broj letova u Europi udvostručiti će se od 2009. do 2030. a povećanje broja letova izvan Europe biti će i veće. Prema takvim predviđanjima doći će do znatnog povećanja emisija ako se ne poduzmu mjere ublažavanja. Nužno je drastično smanjiti učinak zračnog prometa na okoliš ako Europa želi ispuniti svoje ciljeve u pogledu klime i energije. 1.1.2. Vodeći položaj industrije EU-a pod prijetnjom je rastuće međunarodne konkurencije. Sektor aeronautike u EU-u danas jedan je od svjetskih predvodnika u smislu proizvodnje, zapošljavanja i izvoza. On stvara godišnji promet veći od 100 milijardi eura i zapošljava oko 500 000 ljudi. Unatoč toj vodećoj ulozi, zrakoplovna industrija EU-a sve više se suočava sa snažnom tradicionalnom i nadolazećom međunarodnom konkurencijom koja znatno ulaže u programe istraživanja i razvoja. Kako bi zadržala konkurentnost, zrakoplovna industrija EU-a treba se usmjeriti na razvijanje inovativnih tehnologija s poboljšanim učinkom na okoliš i boljom učinkovitosti goriva te osigurati konkurentne i visoko kvalitetne proizvode. 1.1.3. Postojeća javno-privatna partnerstva EU-a u aeronautici treba poboljšati Od njegova osnutka 2008. zajedničko poduzeće „Clean Sky 2”, javno-privatno partnerstvo Europske komisije i zrakoplovne industrije, uspješno potiče razvoj prema strateškim ciljevima zaštite okoliša. Zaključak prvog privremenog ocjenjivanja[1] iz 2010. je da je koncept zajedničkog poduzeća prikladan za ispunjavanje svojih ciljeva. Ocjenjivanje je također pokazalo jasnu potrebu za poboljšanim operativnim i pravnim okvirom. Pored toga, skupina zajedničke tehnološke inicijative Sherpa[2] prepoznala je potrebu povećanja učinkovitosti pravnog okvira kako bi se u budućnosti jednostavnije osnivala i provodila javno-privatna partnerstava u istraživanju. Ona je dala operativne preporuke u svrhu poboljšanja njihove učinkovitosti i funkcioniranja kao instrumenta za upravljanje inicijativom. 1.2. Politički kontekst Strategijom Europa 2020. EU se obvezao smanjiti emisiju stakleničkih plinova za 20 % do 2020. godine. Bijelom knjigom o prometu potvrđeno je da je promet odgovoran za velik udio tih emisija i u njoj se stoga predlaže smanjenje od 60 % u razdoblju od 1990. do 2050. Strategija Europa 2020. također zahtijeva „Uniju inovacija” za rješavanje društvenih izazova i posebice promiče konkurentniju ekonomiju koja učinkovito koristi resurse i koja je ekološki osvještenija. U programu Obzor 2020. predlaže se izazov pametnog, ekološkog i integriranog prometa kako bi se između ostalog osigurao promet učinkovitih resursa koji čuva okoliš i globalno vodstvo europske industrije prometa. Prepoznajući rastuće izazove, Skupina na visokoj razini za istraživanja u aeronautici izradila je 2011. novu viziju europskog zrakoplovnog sektora – „Zračni put 2050.”, koja slijedi ciljeve programa Europa 2020. i Bijele knjige o prometu u dogovoru s najvažnijim javnim i privatnim dionicima u Europi. Vizija se bavi izazovima zaštite okoliša i konkurentnosti te predlaže ambiciozne ciljeve za održivi i konkurentni sektor zrakoplovstva za 2050.[3] Ona je dopunjena novim Programom strateškog istraživanja i inovacija savjetodavnog vijeća Europske tehnološke platforme za istraživanje aeronautike u Europi (ACARE) i usmjerivat će buduće aktivnosti u javnim i privatnim programima financiranja prema zajedničkom planu. 2. Analiza supsidijarnosti 2.1. Pravo djelovanja EU-a EU ima pravo djelovati u ovom području u skladu s člankom 187. UFEU-a koji posebno dopušta osnivanje zajedničkih poduzeća ili bilo kojih drugih struktura za učinkovito provođenje svojih istraživačkih, tehnološko-razvojnih i demonstracijskih programa. 2.2. Potreba za javnom intervencijom, supsidijarnost i europska dodana vrijednost Poboljšanje učinka zrakoplovnih tehnologija na okoliš vrlo je kompleksan i skup postupak koji zahtijeva dugoročno izdvajanje sredstava. Industrija se ne može samostalno baviti tehnološkim izazovima zbog troškova i rizika koji su povezani s istraživanjem i razvojem, a osim toga, investicijske tvrtke ne mogu izdvojiti sredstva za ukupnu društvenu korist čišćeg zračnog prometa. Tehnološki kapaciteti koji su potrebni za inovativna rješenja u aeronautici vrlo su specijalizirana i komplementarna i nisu ujednačeno raspodijeljena u svim državama članicama EU-a. Opseg i područje primjene istraživačkih programa za zrakoplove koji su prihvatljiviji za okoliš nadilaze kapacitete pojedinačnih država članica u pogledu financijskih obveza i istraživačkih kapaciteta. Opsežni programi s dobro postavljenim i usredotočenim istraživačkim programom koji je dogovoren s javnim i privatnim partnerima i koji okuplja različite kompetencije i dionike diljem Europe uz uključivanje javnih i privatnih financija na razini EU-a može potaknuti potrebni tehnološki napredak i postići široko postavljene ciljeve koji se odnose na društvo, ekonomiju i okoliš. 2.3. Iskustvo iz prijašnjih programa „Clean Sky” vrlo je uspješno u privlačenju i opsežnom uključivanju svih ključnih dionika, uključujući i velik broj MSP-ova. Ukupno 12 voditelja, 74 pridruženih tvrtki članica i više od 400 partnerskih poduzeća surađuju radi postizanja ekoloških ciljeva, demonstracije i potvrđivanja potrebnih tehnoloških inovacija na način koji je zajednički definiran. Program se usredotočuje na radikalno nove tehnološke koncepte koji bi privatnom sektoru inače predstavljali prevelik rizik i pruža potrebnu financijsku stabilnost za investicije u revolucionarne inovacije u okvirima koji su inače nedostižni. On je također povezan sa zajedničkim poduzećem SESAR koje razvija tehnologije za upravljanje zračnim prometom u skladu s inicijativom EU-a „Jedinstveno europsko nebo”. Unatoč tom uspjehu nekoliko se stvari u budućnosti mora poboljšati; aktivnosti moraju biti otvorenije, udio otvorenih poziva treba povećati i pravni okvir treba prilagoditi da podržava učinkovito upravljanje i troškovnu učinkovitost. 3. Ciljevi Cilj inicijative je poboljšati konkurentnost i učinak zrakoplovnih tehnologija na okoliš u skladu s ciljevima Europa 2020., Bijele knjige o prometu i izazovima pametnog, ekološkog i integriranog prometa programa Obzor 2020. Ciljevi zajedničkog poduzeća „Clean Sky 2” su sljedeći: 1. pridonijeti dovršetku istraživačkih aktivnosti koje su pokrenute Uredbom (EZ) br. 71/2008 i provedbi Uredbe (EU) br. …/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od … 2013. kojom se uspostavlja okvirni program Obzor 2020., a posebice izazovima pametnog, ekološkog i integriranog prometa pod stupom Društveni izazovi... Odluke (EU) br. …/2013/EU [Vijeća od … 2013. kojom se uspostavlja posebni program Obzor 2020.]; 2. pridonijeti ciljevima zajedničke tehnološke inicijative „Clean Sky 2”, posebice integraciji, demonstraciji i potvrdi tehnologija koje: (a) povećavaju učinkovitost goriva za zrakoplove i tako smanjuju emisije CO2 između 20 i 30 % u usporedbi s „najsuvremenijim” zrakoplovima koji ulaze u upotrebu od 2014.; (b) smanjuju emisije NOx i buku zrakoplova između 20 i 30 % u usporedbi s „najsuvremenijim” zrakoplovima koji ulaze u upotrebu od 2014.[4] 4. Političke opcije Program Obzor 2020. će se provoditi putem zajedničkih istraživačkih projekata i dopuniti javno-privatnim partnerstvima. Opcije koje se razmatraju su sljedeće: 1. Opcija „Nastavljamo kao dosad” (BAU). Ova opcija podrazumijeva nastavak postojeće inicijative „Clean Sky¨ u okviru programa Obzor 2020. uz proširenje aktivnosti radi postizanja zadanih ciljeva. Ona uključuje nastavak inicijative „Clean Sky¨ u skladu s programom „Obzor 2020” koja trenutno postoji i zadržavanje njezinih provedbenih rješenja. 2. Osnivanje ugovornog javno-privatnog partnerstva za provedbu novog programa ugovornog javno-privatnog partnerstva (cPPP). Ovom opcijom namjerava se uspostaviti zajednički program s industrijom radi postizanja ciljeva. Program se provodi putem ugovornog javno-privatnog partnerstva koristeći zajedničke istraživačke projekte kojima upravlja osoblje Komisije ili izvršna agencija. Postojeći program „Clean Sky” u okviru Sedmog okvirnog programa završava 2017. kako je početno programirano. 3. Uspostavljanje nove zajedničke tehnološke inicijative putem poboljšanog zajedničkog poduzeća radi provedbe novog programa „Clean Sky 2” (CS2). Ovom opcijom uspostavlja se novi program u obliku zajedničke tehnološke inicijative koju provodi zajedničko poduzeće. Namjera joj je zadane ciljeve postići demonstracijom integrirane tehnologije na razini velikih sustava. Aspekti upravljanja i programskih struktura će se poboljšati i izmijeniti kako bi se postigla bolja učinkovitost i djelotvornost. 4.1. Odbačene opcije „Opcija bez financiranja EU-a” – prekid javne potpore istraživanjima i inovacijama u aeronautici na europskoj razini – odbačena je, jer proturječi odredbama programa Obzor 2020. koje zračni promet tretiraju kao izazov. „Isključivo regulatorna opcija” ne omogućava jednostavno postizanje ambicioznih ciljeva u sektoru aeronautike jer bi za njezinu provedbu bilo potrebno postići globalni dogovor i stoga bi ciljevi učinka bili manje ambiciozni. „Opcija bez javno-privatnog partnerstva” ocjenjena je nedovoljno optimalnom za postizanje zadanih ciljeva jer bi provedba većeg broja manjih projekata umjesto sveobuhvatnog integriranog demonstracijskog programa mogla odgoditi postizanje konačne tehnološke zrelosti za najmanje 10 godina u usporedbi s ostalim opcijama. Zbog takve odgode propustila bi se prilika da rezultati budu uključeni u idućoj generaciji zrakoplova prije puštanja u promet[5] i ne bi se postigao veliki učinak. 5. Uspoređivanje opcija 5.1. Kako su opcije uspoređivane Metodologija ocjenjivanja temelji se na učinku tehnologija koje se uvode s idućom generacijom zrakoplova što se očekuje u vremenskom okviru od 2025. – 2030.[6] Svaka je opcija ocjenjena u odnosu na smanjenje emisije koje proizlazi kao rezultat tehnologije koju ona može osigurati. Tri političke opcije uspoređene su prema nizu ključnih učinaka i kriterija: · ekonomski učinak (radna mjesta, MSP-ovi, konkurentnost); · učinak na okoliš (emisije); · društveni učinak (javno zdravlje, društvena korist); · administrativni učinak (rashodi poslovanja, pojednostavnjena struktura, učinkovitost upravljanja); · učinak istraživanja i razvoja (tehnologija, demonstracija, kontinuitet, fragmentacija, integracija, pravovremenost, troškovna učinkovitost). 5.2. Usporedba opcija i ocjenjivanje troškovne učinkovitosti Procjena prednost daje opciji „Clean Sky 2” koja osigurava najbolja sredstva za postizanje ciljeva. Kod te opcije postoji dobra sinergija s postojećim programom istraživanja i ona može nastaviti daljnji razvoj tehnologija i demonstratora koji su razvijeni u okvirupoduzeća „Clean Sky” uz nesmetan prijelaz. Opcija „Clean Sky 2” ima najveći potencijal za pravovremenu integraciju i potvrđivanje novih tehnologija na višoj sistemskoj razini i stoga se od nje očekuje znatan doprinos u rješavanju izazova za okoliš i društvo. Opcija prema kojoj se nastavlja kao dosad proizvela bi slabiji učinak zbog kasnijeg započinjanja razvijanja novih tehnologija i potrebe za daljnjim ulganjem, intenzivnim radom na integraciji i sazrijevanjem. Opcija ugovornog javno-privatnog partnerstva teže bi i sporije postigla tehnološki napredak zbog provedbenih rješenja i godišnjih odluka o proračunu i sadržaju višegodišnjeg plana te manjeg angažmana industrije. U smislu ekonomskog učinka, za očekivati je da će opcija „Clean Sky 2” donijeti veće koristi u usporedbi s ostalim opcijama. Pored toga, analiza troškova i koristi pokazuje da „Clean Sky 2” u obliku zajedničkog poduzeća barem ne proizvodi dodatne troškove i da je marginalno pozitivan kada se program provodi u skladu s Okvirnim programom od strane Komisije ili izvršnih agencija i kada se administrativni troškovi dijele jednako među javnim i privatnim članovima. Rezultati javnog savjetovanja također daju prednost opciji „Clean Sky 2”. Industrija je izrazila potporu toj opciji nacrtom preliminarnog prijedloga za nastavak aktivnosti. 5.3. Usporedba učinaka Tablica daje sažetak usporedbe različitih opcija u odnosu na opciju „Nastavljamo kao dosad” (BAU) Opcija Kriterij || Nastavljamo kao dosad (BAU) || Ugovorno javno-privatno partnerstvo (cPPP) || Obnovljena zajednička tehnološka inicijativa (CS2) Učinkovitost || || || Kritična masa || = || - || + Učinak na MSP-ove || = || - || = Učinak poluge || = || - || = Učinak na inovacije || = || = || + Učinci na okoliš || = || = || + Ekonomski učinak || = || = || + Društveni učinak || = || - || + Učinkovitost || || || Administrativni troškovi || = || - || + Jednostavnost administracije || = || = || + Usklađenost || || || Usklađenost s programima država članica || = || - || = 6. Područje djelovanja CS2 Opcija CS2 će nastaviti daljnji razvoj tehnologija i demonstratora koji su razvijeni u okviru programa „Clean Sky” i bavit će se novim zrakoplovnim tehnologijama koje najviše obećavaju i koje mogu poboljšati učinak na okoliš i konkurentnost aeronautičke industrije EU-a. Predlažu se dvije komplementarne vrste demonstracijskih aktivnosti za CS2: · Tri demonstracijska projekta (inovativne platforme za demonstraciju zrakoplova) na višoj razini integracije potpunih zrakoplovnih platformi. Njima će se provesti konačno testiranje sustava u svim segmentima letenja (veliki i regionalni zrakoplovi i helikopteri) na najvišoj razini istraživanja. · Tri poprečna integrirana projekta za tehnološku demonstraciju usredotočena na konstrukciju, motore i sustave zrakoplova uključujući taksiranje na električni pogon i održivi životni ciklus. Evaluator tehnologije osigurati će kontinuirano ocjenjivanje znanstvenog i tehnološkog napretka i njegovih mogućih učinaka na okoliš. Program će nastaviti daljnji razvoj uspješnih značajki poduzeća „Clean Sky” kao što je njegov projektni karakter s relativno malim brojem dobro usredotočenih demonstratora s jasno postavljenim krajnjim rokovima. Prelazak s „Clean Sky” na „Clean Sky 2 ”bit će postupan i osigurat će se tehnički i upravljački kontinuitet. Industrija trenutačno procjenjuje troškove programa na 4,05 milijarde eura. EU će doprinijeti 1,8 milijarde eura iz proračuna programa Obzor 2020. Partneri iz industrije doprinijet će 2,25 milijarde eura, od čega 1 milijardu eura kroz dodatne aktivnosti. 7. Praćenje i ocjenjivanje Praćenje i ocjenjivanje napretka zajedničkog poduzeća „Clean Sky 2” provest će vanjska i unutarnja tijela. Interni postupak praćenja provest će se kako slijedi: prvo, izvršni tim zajedničkog poduzeća pratit će izvršenje proračuna i napredak u tehničkom radu; drugo, neovisni vanjski stručnjci provest će tehnički pregled jednom godišnje i treće, znanstveni i tehnološki savjetodavni odbor analizirat će rezultate pregleda i dati procjenu. Na temelju tih procjena izradit će se godišnje izvješće o radu koje usvaja i objavljuje upravni odbor. Europska komisija organizirat će ocjenjivanje neovisnih stručnjaka uz pomoć čvrsto određenih tehničkih, upravnih i financijskih ključnih pokazatelja uspješnosti: ocjenjivanje prije početka programa (ex-ante), privremeno procjenjivanje i ocjenjivanje nakon završetka programa (ex-post). U pogledu postojećeg programa „Clean Sky”, zadržat će se evaluator tehnologije kao važan instrument mjerenja učinka i njegova će se uloga pojačati. On će omogućiti detaljnu ocjenu koristi za okoliš koje se pridaju novim tehnologijama i mjerit će učinak različitih tehnoloških napredaka u odnosu na njihove specifične ciljeve. [1] http://ec.europa.eu/research/jti/pdf/clean_sky_interim_evaluation_15-12-2010.pdf [2] http://ec.europa.eu/research/jti/pdf/jti-sherpas-report-2010_en.pdf [3] Primjerice 75 % smanjenja emisija CO2 po putničkom kilometru, 90 % smanjenja emisija NOx i 65 % smanjenja opažene emisije buke do 2050. u odnosu na polazne vrijednosti iz 2000. [4] Najsuvremeniji zrakoplov nova je polazišna osnova koja je uvedena za buduće inicijative. Trenutno se rezultati poduzeća „Clean Sky” uspoređuju s referentnom osnovom za zrakoplove iz 2000. Najsuvremeniji zrakoplovi (npr. Airbus A320-NEO, Boeing 737-MAX, Boeing 787, Airbus A350) već ostvaruju 15 % smanjenja emisija CO2 u usporedbi s zrakoplovima Y2000. [5] Procijenjeno 2025. – 2030. [6] Zbog specifičnosti razvoja zrakoplova, nove tehnologije koje se ne uključe u iduću generaciju uvode se jednu generaciju kasnije. Razdoblje između dviju generacija obično traje 10 – 15 godina (generacija nakon iduće je oko 2040. – 2045.)