ZAŠTO SU KAŠNJENJA BITNA? Pokretanje europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. znatno je kasnilo. Zakonodavstvo za sektorske programe dovršeno je tek u prosincu 2013. nakon dogovora o višegodišnjem financijskom okviru u prvoj polovini te godine. Zbog toga se kasnilo s donošenjem detaljnih pravila potrebnih za provedbu programa na terenu, a zatim i s pregovorima o sporazumima o partnerstvu s državama članicama. Posljedica toga bila su kašnjenja ulaganja i potpore neophodnim projektima i reformama, koja su se nadovezala na znatno smanjenje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza na početku tekućeg razdoblja. Razvoj gornjih granica preuzetih obveza u razdoblju od 2000. do 2020. (po tekućim cijenama) Gornja granica za obveze 1,30 % 1,25 % 1,20 % 1,15 % 1,10 % 1,05 % 1,00 % 0,95 % 0,90 % 0,85 % Kašnjenja ljudima stvaraju stvarne probleme. Zakonodavni akti za fondove za azil, migraciju i sigurnost doneseni su tek 2014. To znači da je imenovanje nadležnih tijela i donošenje programa započelo tek 2015. Zbog kašnjenja države članice nisu mogle pokrenuti projekte na vrijeme. To je utjecalo na kapacitete za prihvat i smještaj u državama članicama te upravljanje granicama. Kašnjenja su grčkim vlastima iznimno otežala upotrebu financiranja EU-a u pripremi za krizu u 2015. Skloništa nisu bila pripremljena, a uvjeti za prihvat izbjeglica bili su slabi kada je na otoke između lipnja i rujna 2015. stizalo mnoštvo ljudi kojima je zaštita bila neophodna. Istovremeno druge države članice, među ostalima Švedska i Austrija, nisu raspolagale sredstvima EU-a za smještaj ljudi koji su pristizali balkanskom rutom. Europska unija bila je prisiljena upotrijebiti sredstva za hitnu pomoć kako bi poduprla te države članice u tim zahtjevnim vremenima. Brojne međunarodne aktivnosti u okviru programa Erasmus+ nisu se mogle dovršiti tijekom 2014. zbog kasnog donošenja posljednjeg financijskog okvira. To znači da se te godine nije moglo realizirati oko 25 – 30 000 razmjena studenata i nastavnika iz naših država članica i partnerskih država koje su bile planirane za 2014. Kada bi se takva kašnjenja događala tijekom cijelog programa, gotovo 1 000 000 mladih ljudi ne bi moglo sudjelovati u razmjenama u okviru programa Erasmus+ u 2021. Kašnjenja u provedbi sljedećeg okvirnog programa za istraživanje dovela bi do gubitka oko 5000 istraživačkih radnih mjesta mjesečno (oko 3 – 4 % ukupnog broja istraživačkih radnih mjesta u EU-u) i dodatnih 7000 radnih mjesta u gospodarstvu općenito. U istom bi razdoblju bilo izgubljeno više od 200 istraživačkih publikacija, uključujući više od 100 visokoutjecajnih članaka. Kašnjenja pri odabiru projekata u ranim fazama provedbe kohezijskih programa značila bi da više od 100 000 projekata ne bi moglo započeti na vrijeme. To bi među ostalim utjecalo na potporu poslovanju, energetsku učinkovitost, zdravstvenu skrb, obrazovanje i socijalnu uključenost. Kašnjenja bi znatno utjecala i na određen broj velikih infrastrukturnih projekata. Svemirski programi kao što su Galileo ili Copernicus imaju dugačke cikluse ulaganja. Stoga im je, kad je riječ o postupku nabave, potrebna predvidljivost. Tekući postupak nabave za određen broj satelita u okviru programa Galileo završit će se 2019. i može se u potpunosti provesti tek nakon potpune uspostave novih pravnih i proračunskih zahtjeva. Negativni učinci kašnjenja pri dogovaranju novog financijskog okvira mogli bi naškoditi i drugim projektima, primjerice projektu Rail Baltica. U okviru tog projekta, koji bi trebao biti dovršen do 2025. – 2027., izgradit će se ključna željeznička veza među baltičkim državama. Neophodno je pokrenuti glavne postupke nabave za projekt za početak radova 2021. Riječ je ključnom elementu za dovršetak projekta kojim će pridonijeti povezivanju pet milijuna ljudi u baltičkim državama s ostatkom Europe. Brzom željezničkom vezom istovremeno će se prevoziti i teret, od Finske i Njemačke do država Beneluksa i Jadrana. Dovršetak baznog tunela Brenner planira se do 2027., a građevinski željeznički radovi trebali bi započeti tijekom sljedećeg VFO-a. Riječ je o ključnom projektu kojim se planira preusmjeriti polovinu od 2,2 milijuna kamiona s brennerske autoceste na željeznicu. Time će se smanjiti onečišćenje u predivnim dolinama između Münchena i Innsbrucka i Verone. Do kraja sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira treba se dovršiti i projekt „Fehmarn Belt” između Danske i Njemačke, željezničku vezu Evora–Merida kojom će se napokon povezati Lisabon i Madrid te bazni tunel Lyon–Torino radi povezivanja mreža željezničkih sustava velikih brzina Francuske i Italije. Planiranje ili postupci nabave za takve projekte ne smiju kasniti samo zbog kašnjenja u donošenju sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira.