1. Godine 2015. Unija je postala prva organizacija za regionalnu gospodarsku integraciju koja je CITES-u pristupila kao stranka. Način sudjelovanja Unije u CoP-u trebat će se utvrditi Poslovnikom zasjedanja CoP-a, posebice po pitanju glasanja. Unija smatra da bi Poslovnik trebao odražavati tekst Konvencije CITES (članak XXI. stavci od 2. do 6.) i ne bi smio sadržavati odredbe prema kojima bi ostvarivanje prava Unije kao stranke podlijegalo uvjetima koji nisu predviđeni Konvencijom. Po tom pitanju Unija podržava usklađivanje teksta Poslovnika u pogledu organizacija za regionalnu gospodarsku integraciju s odredbama Poslovnika koje su na snazi u mnogim drugim međunarodnim konvencijama (Konvencija o biološkoj raznolikosti, Konvencija o zaštiti migratornih vrsta, Okvirna konvencija UN-a o klimatskim promjenama, Montrealski protokol, Stockholmska konvencija, Baselska konvencija i Rotterdamska konvencija). S obzirom na činjenicu da je ovaj problem potakao treće stranke na postavljanje pitanja, Unija bi prije zasjedanja CoP-a trebala pružiti informacije o tome kako će biti raspodijeljeni glasovi Unije i država članica. Unija bi također trebala biti spremna pokazati određenu razinu fleksibilnosti u raspravama o Poslovniku, pod uvjetom da to ne narušava prava Unije kao stranke ni raspodjelu nadležnosti propisanu UFEU-om.

7. Posljednjih je godina znatno porasla međunarodna trgovina vrstama tropskog drva kako bi se zadovoljila potražnja za proizvodima od ružinog drva. Iz dostupnih informacija vidljivo je da se velik dio te trgovine odvija na neodrživim razinama, a uzrok je tomu nezakonita sječa. Opseg nezakonite trgovine ružinim drvom tolik je da se danas smatra jednim od najučestalijih oblika nezakonite trgovine divljom faunom i florom. Trenutačno je CITES-om zaštićeno nekoliko vrsta ružinog drva, a EU bi trebao podržati prijedloge za uvrštavanje dodatnih vrsta ružinog drva (Pterocarpus erinaceus, tri vrste Guibourtia i Dalbergia spp.) u Dodatak II. CITES-u. Unija smatra da opseg tih uvrštavanja treba definirati (relevantnim bilješkama) tako da obuhvati najveći dio proizvoda koji se izvoze iz predmetnih država rasprostranjenja ružinog drva, na temelju dostupnih informacija i primjenom načela predostrožnosti.

8. Stajalište Unije o prijedlozima povezanima s nezakonitom trgovinom divljom faunom i florom treba biti u skladu s tri prioriteta utvrđena Akcijskim planom EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom, a to su:

– sprečavanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom te uklanjanje njezinih temeljnih uzroka,

– provedba i izvršenje postojećih propisa te učinkovitija borba protiv organiziranog kriminala u području divlje faune i flore, te

– jačanje globalnog partnerstva matičnih, ciljnih i tranzitnih zemalja u suzbijanju nezakonite trgovine divljom faunom i florom.

9. U skladu s prvim prioritetom, Unija podržava bolju zaštitu putem CITES-a za vrste koje se trenutačno uvoze u EU na neodrživim razinama ili nezakonito (posebno u pogledu trgovine egzotičnim kućnim ljubimcima). Unija stoga podržava prijedloge za izmjenu dodataka po pitanju bezrepog magota (Macaca sylvanus), afričke sive papige (Psittacus erithacus) i više vrsta gmazova. Unija također podržava uvrštavanje Bangaji matulčića (Pterapogon kauderni) u Dodatak II., s obzirom na činjenicu da dostupne informacije ukazuju na to da su zadovoljeni kriteriji za uvrštavanje, uz napomenu da treba provesti daljnje rasprave s Indonezijom, jedinom državom rasprostranjenja te vrste, kako bi se vidjelo može li se postići dogovor o zajedničkom pristupu održivoj trgovini tom vrstom.

10. U okviru prvog prioriteta, Unija podržava i donošenje rezolucije o aktivnostima koje dovode do korupcije i čijom se provedbom krši Konvencija CITES te dodatnih preporuka i smjernica za smanjenje potražnje za nezakonitim proizvodima od divljih biljaka i životinja. Unija će paziti da se u odlukama donesenima na CITES-ovom 17. CoP-u uzmu u obzir potrebe i interesi ruralnih zajednica na koje te odluke mogu utjecati.

11. U skladu s drugim i trećim prioritetom, Unija podržava snažne mjere kojima će stranke provoditi Konvenciju i zalaže se za jasan vremenski raspored s mehanizmima za praćenje (uključujući moguće trgovinske sankcije) onih stranaka koje opetovano propuštaju izvršiti svoje obveze u okviru CITES-a. To je posebno važno za suzbijanje krivolova i nezakonite trgovine slonovima (vidjeti u nastavku), nosorozima, azijskim velikim mačkama, ružinim drvom i ljuskavcima. U vezi s tim, Unija bi također podržati i prijedlog za rezoluciju čiji bi cilj bio temeljitije istraživati da se divljim životinjama ne trguje prijevarno uz lažne podatke da se radi o životinjama uzgojenima u zatočeništvu.

12. Krivolov slonova i nosoroga te nezakonita trgovina bjelokosti i rogovima nosoroga i dalje su na alarmantno visokoj razini. To je pitanje i dalje od značajne važnosti za EU te bi prioritet EU-a za sve točke dnevnog reda koje se tiču slonova trebao biti da podržava radnje za izravno rješavanje tog problema, pri čemu valja posebno uzeti u obzir prioritete utvrđene istraživanjem „Veće od slonova. Informacije za strateški pristup EU-a očuvanju divlje faune i flore u Africi” (Larger than Elephants. Input for an EU strategic Approach to a wildlife conservation in Africa) koje je financirao EU. Što se tiče slonova, dobar je napredak postignut u nekim državama rasprostranjenja te tranzitnim i odredišnim državama, a Nacionalni akcijski planovi za bjelokost (NIAP-ovi) koji su izrađeni u 19 država u skladu s odlukama donesenima na posljednjem CITES-ovu CoP-u bili su ključni pokretači tih promjena. Valja učiniti još mnogo toga, posebice u državama koje su i dalje „žarišta” krivolova slonova i nezakonite trgovine bjelokosti. U tu svrhu Unija treba podržati predmetne stranke u jačanju NIAP-ova i temeljitijem istraživanju provedbe NIAP-ova, uključujući nametanje trgovinskih sankcija u slučajevima opetovanog nepoduzimanja odgovarajućih mjera za suzbijanje krivolova slonova i nezakonite trgovine bjelokosti.

13. Unija napominje da su stranke podnijele mnoge, često proturječne prijedloge u vezi s trgovinom bjelokosti. Međunarodna trgovina bjelokosti trenutačno je zabranjena u okviru CITES-a. Unija smatra da nisu postignuti uvjeti za ponovno izdavanje odobrenja za tu trgovinu i ne podržava prijedloge za obnovu te trgovine na CITES-ovom 17. CoP-u. Unija napominje da nije postignut nikakav napredak u razvoju mehanizma odlučivanja za postupak trgovine bjelokosti (DMM) i smatra da ne postoji hitna potreba za postizanje dogovora o takvom mehanizmu na 17. CoP-u. Unija se ne protivi nastavku ove rasprave u budućnosti, no ta bi se rasprava trebala održati tek nakon značajnog smanjenja krivolova slonova i nezakonite trgovine bjelokosti. Unija bi također trebala potaknuti sve afričke države rasprostranjenja slonova da pokrenu dijalog s ciljem usuglašavanja zajedničkog stajališta o ovom pitanju.

14. Unija napominje da je bilo slučajeva u kojima je zakonita domaća trgovina bjelokosti u nekim strankama CITES-a potakla međunarodnu nezakonitu trgovinu bjelokosti. U tim bi slučajevima Unija trebala biti spremna podržati zahtjeve predmetnih stranaka za uvođenjem zabrana takve domaće trgovine. Unija bi stoga trebala biti otvorena za prijedloge podnesene na tu temu, pod uvjetom da se pojasni njihovo područje primjene. Kada se ne utvrdi poveznica između zakonite domaće trgovine bjelokosti i nezakonite trgovine bjelokosti (bilo izravna, kad se nezakoniti predmeti od bjelokosti peru na domaćem tržištu, ili neizravna, kad zakonita trgovina potiče daljnju potražnju za nezakonitom bjelokosti), nije primjereno da CITES iziskuje zabranu domaće trgovine bjelokosti, posebice za predmete od bjelokosti koji su kupljeni prije uvrštavanja afričkih slonova u Dodatak I. CITES-u 1990. godine.

15. Unija smatra da se u okviru CITES-a trebaju usuglasiti međunarodne smjernice za pružanje jamstava da lovački trofeji vrsta uvrštenih u Dodatke I. i II. CITES-a potječu iz održivih i zakonitih izvora. Unija također podržava CITES-ov Odbor za životinje u temeljitijem preispitivanju određivanja izvoznih kvota za lovačke trofeje vrsta iz Dodatka I., posebno za leoparde i lavove.

16. Unija također treba nastojati minimalizirati administrativna opterećenja gospodarskih subjekata i pojedinaca za prekogranični promet proizvoda uvrštenih u CITES kada postoji ograničena zabrinutost da bi taj promet mogao imati štetan učinak na predmetne vrste. To se posebno odnosi na glazbenike i slučajeve trgovine gotovim proizvodima izrađenima od nekih vrsta uvrštenih u CITES.

17. Kriza prouzročena nezakonitom trgovinom divljom faunom i florom, u kombinaciji s proširenjem područja primjene CITES-a na nove vrste i stranke, znači da je posljednjih godina sve više aktivnosti stavljeno pod krovnu nadležnost CITES-a i da se obujam posla Tajništva CITES-a značajno povećao. Unija bi to trebala uzeti u obzir prilikom odlučivanja o svojim prioritetima na 17. CoP-u i o budućem proračunskom izdatku za Tajništvo CITES-a.