KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU O ZAŠTITI PRORAČUNA EUROPSKE UNIJE DO KRAJA 2012. /* COM/2013/0682 final */





Sadržaj 1.... CILJ, PODRUČJE PRIMJENE I ZAKLJUČAK.. 3 2.... ZAKONODAVSTVO U PODRUČJU ZAŠTITE PRORAČUNA EU-A.. 4 3.... NAČINI IZVRŠENJA I KONTROLE PRORAČUNA EU-A.. 6 3.1. Podijeljeno upravljanje.. 6 3.2. Ostali načini izvršenja proračuna.. 8 4.... FinancijskI ispravCI i povrati izvršeni u 2012. . 9 5.... KumulativnI financijskI ispravCI i povrati izvršeni do kraja 2012. 10 6.... UČINAK FINANCIJSKIH ISPRAVAKA I POVRATA NA PRORAČUN EU-A I NA NACIONALNE PRORAČUNE.. 12 6.1. Učinak na proračun EU-a.. 12 6.2. Učinak na nacionalne proračune.. 13 6.3. Daljnje posljedice financijskih ispravaka.. 20 7.... Uloga financijskih ispravaka i povrata ako su razine pogreške neprestano visoke.. 23 8.... KOREKTIVNE MJERE KOJE SU DRŽAVE ČLANICE PODUZELE NA VLASTITU INICIJATIVU NA TEMELJU KOHEZIJSKE POLITIKE.. 24 9.... OSTALI POVRATI. 26 9.1. Povrat iznosa pretfinanciranja.. 26 9.2. Povrati koji se odnose na prihode od vlastitih sredstava.. 26 1. CILJ, PODRUČJE PRIMJENE I ZAKLJUČAK Europski parlament zatražio je ovu Komunikaciju o zaštiti proračuna Europske unije u kontekstu postupka davanja razrješnice[1] za 2011. godinu te je ona zato upućena ovoj instituciji, kao i Vijeću i Europskom revizorskom sudu. Komunikaciju treba tumačiti u kombinaciji s iznosima iz bilješke 6. godišnjih izvješća EU-a. Cilj je ove Komunikacije osigurati: (1) pregled zakonodavstveno predviđenih mehanizama kojima se određuje postupak utvrđivanja, a nakon toga i rješavanja administrativnih pogrešaka, nepravilnosti i sumnji na prijevaru[2] koje su otkrili tijela EU-a i države članice; te (2) najbolju procjenu ukupnih iznosa[3] koji se odnose na 2012. godinu i kumulativa kako bi se u realnom smislu pokazalo: a. kako se proračun EU-a štiti od rashoda nastalih kršenjem prava te b. kako su uključene države članice i kako to na njih utječe. Osim prethodno navedenog, osiguravaju se i podaci o povratu iznosa koji se odnose na predujmove (pretfinanciranje) koji su isplaćeni, ali koje korisnik nije iskoristio. Nadalje, navode se i podaci o dodatnim ispravcima za koje su države članice nakon vlastitih kontrola i revizija prijavile da su izvršene na temelju kohezijske politike, za programsko razdoblje od 2007. do 2013. Detaljniji podaci o fazama i oblicima preventivnih i korektivnih mjera, kao i o financijskom učinku na proračun EU-a i/ili nacionalne proračune na temelju različitih područja politike i način izvršenja, navode se u radnom dokumentu službi Komisije u prilogu ovoj Komunikaciji. Važnost financijskih ispravaka i povrata posebno se naglašava pri razmatranju višegodišnjih stopa preostale pogreške. To je zato što se tim stopama uzimaju u obzir utvrđene stope pogreške te financijski ispravci i povrati tijekom cijelog trajanja programa i projekata. One zato upućuju na stvarni učinak nepravilnih rashoda te predstavljaju ključne pokazatelje za procjenu kako se putem sustava nadzora i kontrole upravlja rizicima u pogledu zakonitosti i pravilnosti aktivnosti koje se financiraju iz proračuna EU-a. Iznosima navedenim u ovoj Komunikaciji pokazuje se da je, kao posljedica višegodišnjih preventivnih i korektivnih mjera Komisije, proračun EU-a odgovarajuće zaštićen od rashoda nastalih kršenjem primjenjivog prava. 2. ZAKONODAVSTVO U PODRUČJU ZAŠTITE PRORAČUNA EU-A Obveza Komisije i država članica da na odgovarajući način upravljaju rizicima koji se odnose na zakonitost i pravilnost aktivnosti koje se financiraju iz proračuna EU-a utvrđena je Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU[4][5]) u kojem se navodi da: Članak 317.: Komisija izvršava proračun u suradnji s državama članicama u skladu s odredbama uredbi donesenih na temelju članka 322., na vlastitu odgovornost i u granicama odobrenih proračunskih sredstava, vodeći pritom računa o načelima zdravog financijskog upravljanja. Države članice surađuju s Komisijom kako bi osigurale da se proračunska sredstva koriste u skladu s načelima zdravog financijskog upravljanja. Uredbama se utvrđuju obveze država članica u pogledu nadzora i revizije u izvršenju proračuna i nastalih odgovornosti. Uredbama se utvrđuju i odgovornosti i detaljna pravila za svaku instituciju u pogledu njezine uloge u izvršenju vlastitih izdataka. … Komisija, u skladu s Financijskom uredbom[6], njezinim pravilima primjene[7] i raznim uredbama za pojedine sektore, štiti proračun EU-a, odnosno njegovu potrošnju, od neopravdanih i nepravilnih rashoda na dva glavna načina: (1) preventivnim mjerama; te (2) korektivnim mehanizmima (prije svega, ispravcima nametnutima državama članicama i, u manjoj mjeri, povratima od primatelja plaćanja EU-a). Naglašava se da je glavni cilj financijskih ispravaka osigurati da se sredstva EU-a pravilno troše u namijenjene svrhe. To je razlog zašto se, primjerice, na temelju važećeg zakonodavstva u području kohezijske politike, utvrđeni nepravilni rashodi moraju uvijek isključiti, a često i zamijeniti pravilnim trošenjem na razini države članice. Međutim, posljedica je povrata (i financijskih ispravaka povezanih s zajedničkom poljoprivrednom politikom („ZPP“)) povrat prethodno isplaćenih nepravilnih iznosa u proračun EU-a. U skladu s člankom 32. Financijske uredbe koji se odnosi na unutarnju kontrolu izvršenja proračuna, Komisija i države članice pri podijeljenom upravljanju (vidi odjeljak 3.1.) moraju poštovati sljedeća načela: Članak 32. – Unutarnja kontrola izvršenja proračuna 1. Proračun se izvršava u skladu s djelotvornom i učinkovitom unutarnjom kontrolom primjerenom svakom načinu izvršavanja i u skladu s odgovarajućim pravilima pojedinih sektora. 2. Za potrebe izvršenja proračuna, unutarnja kontrola definira se kao postupak koji se primjenjuje na svim razinama upravljanja te čija je namjena razumno osiguravanje postizanja sljedećih ciljeva: (a) djelotvornost, učinkovitost i ekonomičnost poslovanja; (b) pouzdanost izvješćivanja; (c) zaštita imovine i podataka; (d) sprečavanje, otkrivanje, ispravljanje i praćenje prijevara i nepravilnosti; (e) odgovarajuće upravljanje rizicima vezanim uz zakonitost i pravilnost osnovnih transakcija, uzimajući u obzir višegodišnju narav programa kao i narav predmetnih plaćanja. … U članku 80. iste uredbe dalje se navodi: Članak 80. – Pravila o povratu … 3. Države članice u prvom su stupnju odgovorne za provođenje kontrola i revizija te za osiguranja povrata nepropisno potrošenih iznosa, kako je predviđeno pravilima pojedinih sektora. Komisija ne izvršava financijske ispravke nepravilnosti koje su države članice same utvrdile i ispravile. 4. Komisija izvršava financijske ispravke za države članice kako bi iz financiranja Unije isključila rashode nastale kršenjem mjerodavnog prava. Komisija temelji svoje financijske ispravke na utvrđenim nepropisno potrošenim iznosima i financijskim učincima na proračun. Ako je te iznose nemoguće točno utvrditi, Komisija može primijeniti ekstrapolirane ili paušalne ispravke u skladu sa sektorskim pravilima. Kad odlučuje o iznosu financijske ispravke, Komisija uzima u obzir narav i ozbiljnost kršenja mjerodavnog prava te financijske učinke na proračun, uključujući manjkavosti sustava upravljanja i kontrole. Kriteriji za utvrđivanje financijskih ispravaka i postupka koji se treba primjenjivati mogu se utvrditi u sektorskim pravilima. 5. Metodologija primjene ekstrapoliranih ili paušalnih ispravaka utvrđuje se u skladu sa sektorskim pravilima s ciljem omogućavanja Komisiji da zaštiti financijske interese Unije. Isto je tako važno naglasiti da su za znatan dio rashoda EU-a, primjerice kohezijsku i istraživačku politiku, predmetni programi višegodišnje prirode, kao što je prethodno istaknuto u članku 32. stavku (e) Financijske uredbe, što treba uzeti u obzir pri oblikovanju i provedbi preventivnih i korektivnih mjera, kao i pri ocjeni njihovih rezultata. Životni ciklus projekta/programa koji financira EU može se promatrati kako slijedi: Financijski ispravci i povrati mogu se izvršiti u bilo kojoj fazi nakon nastanka rashoda i/ili izvršenog plaćanja. Ipak, čini se da se većina ispravaka izvrši prilikom zatvaranja projekta/programa, što može biti godinama nakon nastanka prvog rashoda i/ili izvršenja prvog plaćanja. 3. NAČINI IZVRŠENJA I KONTROLE PRORAČUNA EU-A Preventivne mjere i odgovornosti ovise o načinu izvršenja proračuna EU-a[8]. To isto tako utječe i na način i vrijeme provedbe korektivnih mjera. Nadalje, pri uspostavi takvih postupaka i kontrola, Komisija se člankom 32. stavkom 4. točkom (g) Financijske uredbe obvezuje uzeti u obzir učinkovitost i, posebno, „poboljšanje omjera troškova i koristi kontrola“. Ukratko, proračun EU-a za 2012. izvršen je na sljedeće načine[9]: 3.1. Podijeljeno upravljanje Na temelju podijeljenog upravljanja (odnosno rashoda za poljoprivrednu i kohezijsku politiku), koje čini oko 80 % godišnjeg proračuna EU-a, Komisija se pri provedbi programa EU-a oslanja na države članice, odnosno doprinos EU-a se uplaćuje, po primitku zahtjeva za plaćanje, nacionalnim certifikacijskim i upravljačkim tijelima ili agencijama za plaćanje, koji su potom odgovorni za isplate krajnjim korisnicima. Posljedično, države članice su prije svega odgovorne za sprečavanje, otkrivanje, ispravljanje i praćenje pogrešaka i nepravilnosti korisnika, dok Europska komisija ima općenito nadzornu ulogu (odnosno provjerava učinkovito funkcioniranje sustava upravljanja i kontrole država članica i prema potrebi primjenjuje financijske ispravke) – vidi u nastavku članak 59. Financijske uredbe[10]: Članak 59. – Podijeljeno upravljanje s državama članicama 1. Ako Komisija izvršava proračun podijeljenim upravljanjem, zadaće izvršenja prenose se na države članice. Komisija i države članice poštuju načela dobrog financijskog upravljanja, transparentnosti i nediskriminacije te osiguravaju vidljivost djelovanja Unije kad upravljaju sredstvima Unije. U tu svrhu, Komisija i države članice ispunjavanju svoje obveze kontrole i revizije te preuzimaju nastale odgovornosti utvrđene u ovoj Uredbi. Dodatne odredbe utvrđuju se u pravilima pojedinih sektora. 2. Pri provedbi zadaća vezanih uz izvršenje proračuna, države članice poduzimaju sve potrebne mjere, uključujući zakonodavne, regulatorne i administrativne mjere, kako bi zaštitile financijske interese Unije, odnosno: (a) osiguravaju da djelovanja koja se financiraju iz proračuna budu provedena na ispravan i djelotvoran način te u skladu s primjenjivim pravilima pojedinih sektora i u tu svrhu određuju, u skladu sa stavkom 3., i nadziru tijela odgovorna za upravljanje sredstvima Unije i njihovu kontrolu; (b) sprečavaju, otkrivaju i ispravljaju nepravilnosti i prijevare. Kako bi zaštitile financijske interese Unije, države članice, poštujući načelo proporcionalnosti i u skladu s ovim člankom te odgovarajućim pravilima pojedinih sektora, provode exante i ex-post kontrole uključujući, prema potrebi, terenske provjere reprezentativnih uzoraka transakcija i/ili uzoraka transakcija koji se temelje na riziku. Također osiguravaju povrat nepropisno plaćenih sredstva i kad je potrebno, pokreću pravne postupke s tim u vezi. … Na temelju podijeljenog upravljanja, primijenjene preventivne mjere razlikuju se prema detaljnijem objašnjenju u radnom dokumentu službi. Primjerice, države članice imaju zakonsku obvezu uspostave sustava upravljanja i kontrole. U drugom primjeru, kod potrošnje za koheziju i u budućnosti za ZPP, pri čemu su ozbiljni propusti u sustavima upravljanja i kontrole doveli ili mogli dovesti do pojedinačnih ili sustavnih nepravilnosti, Komisija može prekinuti ili obustaviti plaćanja. Ostalim mjerama obuhvaćene su smjernice i obuka radi podrške državama članicama. Kad je riječ o korektivnim mjerama, Komisija se bavi nedostacima u sustavu, pogreškama, nepravilnostima i prijevarama gotovo isključivo s pomoću postupka financijskog ispravka, pri čemu se povrati koriste u ograničenom broju slučajeva. Rezultati navedenih korektivnih mjera sažeti su u nastavku (vidi i odjeljke 4., 5. i 6.), a više se detalja navodi u radnom dokumentu službi. Treba naglasiti da je pri izvršenju proračuna EU-a glavna odgovornost Komisije zaštita financijskih interesa Unije ili, drugim riječima, zaštita proračuna EU-a od nepravilnih rashoda. U kontekstu podijeljenog upravljanja to ima dvije značajne posljedice: (1) Dok Komisija primjenjuje financijske ispravke (kao i prekide i obustave) povezane s nedostacima u sustavu države članice, države članice i dalje imaju obvezu reagirati na navedene mjere i unaprijediti svoje sustave; te (2) Zaštita nacionalnih proračuna, osobito povratom iznosa od krajnjih korisnika, i dalje je obveza država članica. Međutim, naglašava se da se države članice financijskim ispravcima ne oslobađaju obveze povrata nepropisnih plaćanja od korisnika kad god je to izvedivo i isplativo. Čak i ako države članice ne izvrše povrat nepravilnih rashoda od krajnjih korisnika, učinkovitim oduzimanjem nepravilnih rashoda koje vrše države članice ili Komisija osigurava se zaštita proračuna EU-a. Posljedično, rashodi nastali kršenjem prava više se ne financiraju iz proračuna EU-a. 3.2. Ostali načini izvršenja proračuna Kao što je i ranije navedeno, Europska komisija provodi i politike na temelju ostalih načina upravljanja. U tim područjima, koja predstavljaju oko 20 % godišnjeg proračuna EU-a, ključne preventivne mjere koje treba izdvojiti uključuju sustav unutarnje kontrole Komisije, kao i potporu i smjernice korisnicima, obuku osoblja i procjene prihvatljivosti. Postupci su detaljnije objašnjeni u radnom dokumentu službi. Korektivne mjere vrše se stvarnim povratom nepropisno isplaćenih iznosa koji se vrši putem naloga za povrat ili prijebojem sa sljedećom isplatom korisniku – vidi članke 78. i 80. Financijske uredbe i radni dokument službi. Članak 78. – Utvrđivanje iznosa potraživanja 1. Utvrđivanje iznosa potraživanja postupak je kojim odgovorni dužnosnik za ovjeravanje: (a) provjerava postoji li dug; (b) utvrđuje ili provjerava istinitost i iznos duga; (c) provjerava uvjete dospijeća duga. 2. … 3. Pogrešno se plaćeni iznosi vraćaju. … Članak 80. – Pravila o povratu 1. Računovodstveni službenik postupa prema nalogu za povrat za iznose potraživanja koje je propisno utvrdio odgovorni dužnosnik za ovjeravanje. Dužnosnik za ovjeravanje postupa s dužnom pažnjom kako bi osigurao da Unija primi svoj prihod te osigurava zaštitu njezinih prava. Računovodstveni službenik osigurava povrat iznosa njihovim prijebojem s istovrsnim potraživanjima Unije prema dužniku koji, s druge strane, ima potraživanja prema Uniji. Ta su potraživanja nesporna, u fiksnom iznosu i dospjela. … 4. FinancijskI ispravCI i povrati izvršeni[11] u 2012. Financijski ispravci i povrati prije svega ovise o razini nepravilnosti iz prethodnih godina, odnosno ako se uočeni nedostaci/manjkavosti povećavaju, obveza je Komisije osigurati izvršenje odgovarajućih financijskih ispravaka i povrata. No, s obzirom na višegodišnje obilježje kontrolnog okvira i složenost korektivnih mehanizama i postupaka, to može trajati određeno vrijeme. U odjeljcima 6.2.3. i 6.2.4. govori se o naznaci učinka korektivnih mjera tijekom duljeg razdoblja: za poljoprivredu (EFJP) (1,5 % svih plaćanja za razdoblje od 1999. do 2012. kojima su obuhvaćene sve odluke o poravnanju računa) te za EFRR i ESF (4 % svih plaćanja za programsko razdoblje od 2000. do 2006. koje je u završnoj fazi). Međutim, promatrajući isključivo 2012. te kako bi se dala naznaka opsega financijskih ispravaka i povrata izvršenih u 2012., napominje se da iznosi, iako se uglavnom odnose na nepravilnosti iz prethodnih godina, predstavljaju 3,2 % svih proračunskih plaćanja u 2012. Tablica 4.: Financijski ispravci i povrati izvršeni u 2012. milijuni EUR || Plaćanja iz proračuna EU-a u 2012. || Financijski ispravci || Povrati || Ukupno u 2012. || % plaćanja iz proračuna EU-a Poljoprivreda: || || || || || EFJP[12] || 44 551 || 610 || 161 || 771 || 1,7 % Ruralni razvoj || 13 123 || 59 || 166 || 225 || 1,7 % Kohezijska politika*: || || || || || EFRR || 27 457 || 2 416 || ne koristi se || 2 416 || 8,8 % Kohezijski fond || 9 626 || 207 || ne koristi se || 207 || 2,2 % ESF || 11 295 || 430 || ne koristi se || 430 || 3,8 % FIUR/EFR** || 481 || 1 || ne koristi se || 1 || 0,2 % Smjernice EFSJP-a** || 138 || 17 || 3 || 20 || 14,5 % Ostalo || 106 || ne koristi se || 11 || 11 || 10,4 % Međuzbroj || 106 777 || 3 741 || 341 || 4 081 || 3,8 % Područja unutarnje politike || 16 278 || 1 || 229 || 230 || 1,4 % Područja vanjske politike || 7 064 || ne koristi se || 99 || 99 || 1,4% Administracija || 8 564 || ne koristi se || 9 || 9 || 0,1 % Ukupno || 138 683 || 3 742 || 678 || 4 419 || 3,2 % * Izvršeni financijski ispravci na temelju kohezijske politike isto tako uključuju naloge za povrat koje je izdala Komisija ** Smjernice FIUR-a/EFR-a i EFSJP-a pripadaju kohezijskoj politici samo za programsko razdoblje od 2000. do 2006. i ranije 5. KumulativnI financijskI ispravCI i povrati izvršeni do kraja 2012. Kumulativni iznosi pružaju informacije o važnosti i stvarnom učinku korektivnih mehanizama koje Komisija koristi, uzimajući u obzir višegodišnje obilježje programa i projekata. U dijagramu u nastavku navodi se kretanje financijskih ispravaka i povrata izvršenih tijekom posljednje 4 godine: Dijagram 5: Financijski ispravci i povrati od 2009. do 2012. milijarde EUR Prosječni iznos financijskih ispravaka i povrata koje je Komisija godišnje izvršavala u razdoblju od 2009. do 2012. bio je 2,6 milijarde EUR ili 2 % prosječnog iznosa plaćanja iz proračuna EU-a od 127,2 milijarde EUR (podijeljeno upravljanje: 2,3 milijarde EUR ili 2,3 % prosječnog iznosa plaćanja (97,2 milijarde EUR)). Iznosi u 2012. bili su znatno veći zbog kohezijskih ispravaka povezanih sa zatvaranjem programa za razdoblje od 2000. do 2006. za jednu državu članicu, Španjolsku, i brže izvršenje financijskih ispravaka za programe u tijeku. U tablici su navedeni kumulativni financijski ispravci izvršeni do kraja 2012. : Tablica 5.1. Kumulativni financijski ispravci izvršeni do kraja 2012. || || milijuni EUR || Izvršeno do kraja 2012. || Ukupno usuglašeno na kraju 2012. || % izvršeno Programsko razdoblje || Kumulirani godišnji iznosi || Ukupno Razdoblje od 1994. do 1999. || Razdoblje od 2000. do 2006. || Razdoblje od 2007. do 2013. Poljoprivreda: || - || 93 || 81 || 7 728 || 7 902 || 8 525 || 92,7 % EFJP || - || - || - || 7 728 || 7 728 || 8 286 || 93,3 % Ruralni razvoj || - || 93 || 81 || - || 174 || 239 || 72,8 % Kohezijska politika: || 2 535 || 6 359 || 779 || - || 9 673 || 10 787 || 89,7 % EFRR || 1 764 || 4 626 || 154 || - || 6 544 || 7 305 || 89,6% Kohezijski fond || 264 || 464 || 87 || - || 815 || 984 || 82,8 % ESF || 407 || 1 206 || 538 || - || 2 150 || 2 224 || 96,7 % FIUR/EFR || 100 || 5 || 0 || - || 105 || 201 || 52,2% Smjernice EFSJP-a || 0 || 58 || - || - || 58 || 72 || 80,6 % Ostalo || - || - || - || 2 || 2 || 2 || 100 % Ukupno || 2 535 || 6 452 || 861 || 7 730 || 17 577 || 19 313 || 91,0 % Različita programska razdoblja u kohezijskoj politici jasno ukazuju na višegodišnju prirodu ciklusa proračuna EU-a. S obzirom na to da se razdoblje od 2000. do 2006. približava kraju postupka zatvaranja, iznos financijskih ispravaka znatno je viši od iznosa za razdoblje od 2007. do 2013. Financijski ispravci za ovo razdoblje očekivano će se povećavati u sljedećim godinama kad se njegovi programi počnu zatvarati. Stanje kumulativnih financijskih ispravaka prema državama članicama za poljoprivredu (EFJP) za sve odluke donesene do 2012. i za koheziju za programsko razdoblje od 2000. do 2006. navodi se u odjeljku 6.2. U tablici u nastavku navodi se raščlanjivanje godišnjih povrata za razdoblje od 2009. do 2012. : Tablica 5.2. Povrati izvršeni od 2009. do 2012. milijuni EUR || || Ukupno na kraju 2012. || Još treba vratiti Povrati || Godine || 2009. || 2010. || 2011. || 2012. Poljoprivreda: || || || || || || EFJP || 148 || 172 || 178 || 161 || 659 || 50 Ruralni razvoj || 25 || 114 || 161 || 166 || 466 || 0 Kohezija || 102 || 25 || 48 || 14 || 189 || 9 Područja unutarnje politike || 100 || 162 || 268 || 229 || 759 || 50 Područja vanjske politike || 81 || 136 || 77 || 99 || 393 || 38 Administracija || 9 || 5 || 2 || 9 || 25 || 4 Ukupno || 464 || 614 || 734 || 678 || 2 491 || 151 6. UČINAK FINANCIJSKIH ISPRAVAKA I POVRATA NA PRORAČUN EU-A I NA NACIONALNE PRORAČUNE 6.1. Učinak na proračun EU-a Vrsta izvršenja proračuna i područje politike utječu na to kakve učinke na proračun EU-a imaju različiti korektivni mehanizmi, ali u svim slučajevima korektivnim mehanizmima osigurava se da se iz proračuna EU-a financiraju samo pravilni i prihvatljivi rashodi. U nekim slučajevima, osobito na temelju ZPP-a, posljedica je korektivne mjere vraćanje prethodno plaćenih iznosa u proračun EU-a. Međutim, u ostalimpodručjima politike posljedica brojnih financijskih ispravaka nisu povrati u proračun EU-a zato što se, u skladu sa zakonodavstvom, ispravljeni iznosi mogu ponovno koristiti za financiranje ostalih prihvatljivih projekata[13]. Tablica 6.1. Učinak financijskih ispravaka i povrata na proračun EU-a Područje politike || Ukupni iznos izvršen u 2012. (milijuni EUR) || Isključivanje rashoda nastalih kršenjem prava (da/ne) || Povrat u proračun EU-a (da/ne) Poljoprivreda: || || || Financijski ispravci za EFJP || 610 || D || D Povrati za EFJP || 161 || D || D Financijski ispravci za ruralni razvoj || 59 || D || D Povrati za ruralni razvoj || 166 || D || N* Kohezijska politika || || || Financijski ispravci izvršeni putem povlačenja || 738 || D || N Financijski ispravci izvršeni putem povrata || 49 || D || D Financijski ispravci izvršeni putem opoziva/odbitka pri zatvaranju || 2 284 || D || N* Povrati || 14 || D || D Druga područja politike || || || Financijski ispravci izvršeni putem opoziva/odbitka pri zatvaranju || 1 || D || N* Financijski ispravci izvršeni putem povrata || 0 || D || D Povrati || 337 || D || D UKUPNO || 4 419 || || * Na temelju trenutačnog zakonodavnog okvira posljedica financijskih ispravaka može biti smanjenje rashoda/omotnice samo: – ako države članice ne mogu predočiti dovoljno prihvatljivih rashoda; – nakon zatvaranja programa kad zamjena rashoda više nije moguća; – u slučaju neslaganja s Komisijom. 6.2. Učinak na nacionalne proračune 6.2.1. Uvod Na temelju podijeljenog upravljanja svi financijski ispravci i povrati imaju učinak na nacionalne proračune bez obzira na njihov način izvršenja. Treba naglasiti da je čak i bez povrata u proračun EU-a učinak financijskih ispravaka uvijek negativan na razini države članice. Kako ne bi izgubila financiranje EU-a, država članica mora zamijeniti neprihvatljive rashode prihvatljivim aktivnostima. To znači da država članica iz vlastitih sredstava (iz nacionalnog proračuna) snosi financijske posljedice gubitka sufinanciranja EU-a rashoda koji se smatraju neprihvatljivima, osim ako ne izvrši povrat iznosa od pojedinačnih korisnika. To nije uvijek moguće, primjerice u slučaju paušalnih ispravaka na razini programa (zbog manjkavosti u nacionalnom administrativnom upravljanju programom) koje nisu povezane s pojedinačnim nepravilnostima na razini projekta. Međutim, ti paušalni ispravci štite proračun EU-a na odgovarajući način. Učinak tih financijskih ispravaka za tekuću godinu (2012.) i kumulativno (po državi članici za poljoprivredu (EFJP) i za programsko razdoblje od 2000. do 2006. za EFRR i ESF) navodi se u nastavku. 6.2.2. Izvršeni financijski ispravci prema državi članici u 2012. U tablici u nastavku navodi se raščlanjivanje izvršenih financijskih ispravaka po državi članici za različita područja podijeljenog upravljanja: Tablica 6.2.2.: Financijski ispravci podijeljenog upravljanja izvršeni prema državi članici u 2012. || || milijuni EUR Država članica || Primljena plaćanja iz proračuna EU-a || Financijski ispravci EFJP || Ruralni razvoj || EFRR || Kohezijski fond || ESF || Ostalo || Ukupno u 2012. || % u usporedbi s plaćanjima primljenima iz proračuna EU-a || % u usporedbi s ukupnim iznosom financijskih ispravaka Belgija || 1 114 || 0 || 3 || 0 || - || 11 || 0 || 14 || 1,3 % || 0,4 % Bugarska || 1 590 || 15 || 7 || 0 || 6 || 1 || - || 30 || 1,9 % || 0,8 % Češka Republika || 4 433 || 0 || - || 116 || 8 || - || 0 || 125 || 2,8 % || 3,3 % Danska || 1 101 || 22 || - || 0 || - || - || - || 22 || 2,0 % || 0,6 % Njemačka || 10 358 || (16) || 3 || 23 || - || 0 || 0 || 10 || 0,1 % || 0,3 % Estonija || 915 || 0 || 1 || 0 || 0 || 0 || - || 1 || 0,1 % || 0,0 % Irska || 1 750 || (1) || 10 || - || - || - || - || 9 || 0,5 % || 0,2 % Grčka || 6 022 || 85 || 5 || 0 || 13 || 159 || 0 || 262 || 4,4 % || 7,0 % Španjolska || 12 967 || 47 || 2 || 1 952 || 81 || 84 || 7 || 2 172 || 16,8 % || 58,0 % Francuska || 10 868 || 64 || 1 || 20 || - || 37 || 2 || 123 || 1,1 % || 3,3 % Italija || 8 835 || 209 || 0 || 57 || - || 3 || 7 || 275 || 3,1 % || 7,3 % Cipar || 111 || 8 || 0 || - || - || - || 0 || 8 || 7,2 % || 0,2 % Latvija || 1 128 || - || - || 1 || 1 || 9 || 0 || 12 || 1,1 % || 0,3 % Litva || 1 644 || 3 || 4 || 3 || 1 || 0 || 0 || 10 || 0,6 % || 0,3 % Luksemburg || 52 || 0 || - || 0 || - || - || - || 0 || 0,0 % || 0,0 % Mađarska || 3 973 || 6 || 0 || 0 || - || - || 0 || 6 || 0,2 % || 0,2 % Malta || 101 || 0 || - || - || - || - || - || 0 || 0,0 % || 0,0 % Nizozemska || 1 247 || 17 || 2 || 0 || - || - || 0 || 20 || 1,6 % || 0,5 % Austrija || 1 513 || 1 || - || - || - || - || 0 || 1 || 0,1 % || 0,0 % Poljska || 15 417 || 12 || 2 || 45 || 79 || 23 || 0 || 162 || 1,1 % || 4,3 % Portugal || 6 526 || 15 || 1 || 117 || 0 || - || 0 || 134 || 2,1 % || 3,6 % Rumunjska || 3 290 || 24 || 12 || 22 || - || 81 || - || 139 || 4,2 % || 3,7 % Slovenija || 836 || 0 || 0 || - || - || - || 0 || 0 || 0,0 % || 0,0 % Slovačka || 2 190 || 0 || - || 29 || 17 || 11 || - || 57 || 2,6 % || 1,5 % Finska || 1 107 || 1 || 0 || 0 || - || - || 0 || 1 || 0,1 % || 0,0 % Švedska || 1 166 || 72 || 2 || 0 || - || 0 || - || 74 || 6,3 % || 2,0 % Ujedinjena Kraljevina || 5 384 || 27 || 4 || 4 || - || 12 || 2 || 50 || 0,9 % || 1,3 % Nepodijeljeno || 1 140 || - || - || 24 || - || - || - || 24 || - || - UKUPNO || 106 777 || 610 || 59 || 2 416 || 207 || 430 || 19 || 3 742 || 3,5 % || 100 % Dijagramom u nastavku uzimaju se u obzir apsolutni „doprinos“ svake države članice ukupnim financijskim ispravcima i relativni ponder financijskih ispravaka za svaku državu članicu u usporedbi s plaćanjima primljenima iz proračuna EU-a. U 2012. 11 je država članica navelo ukupne postotke ispod 1 %, a daljnjih 11 država članica između 1 % i prosječno 3,5 % – 29 % ukupnih ispravaka odnosilo na navedene 22 države članice. Konačno, 5 država članica navelo je iznadprosječne postotke, više od 4,2 % u svim slučajevima, što čini 71 % iznosa financijskih ispravaka izvršenih u 2012. Jasno je da je Španjolska s postotkom od 16,8 % najznačajnija s obzirom na posebne i složene ispravke koji su izvršeni u 2012. u kontekstu zatvaranja programskog razdoblja od 2000. do 2006. Dijagram 6.2.2.: Udjel izvršenih financijskih ispravaka država članica u usporedbi s plaćanjima primljenima iz proračuna EU-a u 2012.* * Veličina „mjehurića“ razmjerna je primljenim sredstvima EU-a. Naglašava se činjenica da se gornji podaci odnose samo na 2012. Razina iznosa globalnih ispravaka i ispravaka podijeljenih prema državi članici može se značajno mijenjati ovisno o godini. Stoga se smislena procjena korektivnog kapaciteta sustava nadzora i kontrole treba temeljiti na višegodišnjoj perspektivi (vidi i gornji odjeljak 5.). Zato se podaci o kumulativnim financijskim ispravcima po državi članici u nastavku navode za poljoprivredu (od prve odluke o poravnanju računa u 1999. ) i za programe EFRR-a i ESF-a u razdoblju od 2000. do 2006. koji su u fazi zatvaranja. 6.2.3. Poljoprivreda (EFJP): financijski ispravci na temelju poravnanja računa Kad je riječ o poljoprivredi (EFJP), iznos financijskih ispravaka koje je Komisija nametnula od prve odluke o poravnanju računa u 1999. iznosi ukupno 8,286 milijarde EUR. Iznosi se automatski primjenjuju nakon odluke Komisije. Treba naglasiti da je u nekoliko slučajeva dan izvršenja pomaknut za 18 mjeseci, a kod nekih je odluka povrat izvršen u 3 odgođena godišnja obroka. To je naime slučaj država članica koje podliježu financijskoj pomoći u skladu s Okvirnim sporazumom o europskoj financijskoj stabilnosti potpisanim 7. lipnja 2010. U tablici u nastavku navodi se raščlanjivanje financijskih ispravaka koje su predmetne države članice vratile u proračun EU-a. Godinu za godinom ukupni su iznosi financijskih ispravaka razmjerno stabilni te čak tijekom razdoblja pokazuju pozitivno kretanje u apsolutnim iznosima i u smislu postotka rashoda. Tablica 6.2.3. Kumulativni financijski ispravci o kojima se odlučivalo na temelju poravnanja računa EFJP-a od prve odluke u 1999. do kraja 2012. Raščlanjivanje po državi članici milijuni EUR Država članica || Primljena plaćanja iz proračuna EU-a || Kumulirani financijski ispravci na kraju 2012. || % u usporedbi s plaćanjima primljenima iz proračuna EU-a || % u usporedbi s ukupnim iznosom financijskih ispravaka Belgija || 11 018 || 34 || 0,3 % || 0,4 % Bugarska || 1 441 || 37 || 2,6 % || 0,4 % Češka Republika || 3 904 || 1 || 0,0 % || 0,0 % Danska || 15 414 || 173 || 1,1 % || 2,1 % Njemačka || 76 997 || 178 || 0,2 % || 2,1 % Estonija || 428 || 0 || 0,0 % || 0,0 % Irska || 18 225 || 42 || 0,2 % || 0,5 % Grčka || 35 793 || 2 102 || 5,9 % || 25,4 % Španjolska || 79 733 || 1 366 || 1,7 % || 16,5 % Francuska || 124 663 || 1 115 || 0,9 % || 13,5 % Italija || 64 791 || 1 672 || 2,6 % || 20,2 % Cipar || 287 || 10 || 3,5 % || 0,1 % Latvija || 601 || 0 || 0,0 % || 0,0 % Litva || 1 732 || 7 || 0,4 % || 0,1 % Luksemburg || 399 || 5 || 1,3 % || 0,1 % Mađarska || 6 007 || 31 || 0,5 % || 0,4 % Malta || 22 || 0 || 0,0 % || 0,0 % Nizozemska || 15 549 || 179 || 1,2 % || 2,2 % Austrija || 9 731 || 9 || 0,1 % || 0,1 % Poljska || 13 569 || 67 || 0,5 % || 0,8 % Portugal || 9 511 || 193 || 2,0 % || 2,3 % Rumunjska || 3 573 || 97 || 2,7 % || 1,2 % Slovenija || 568 || 5 || 0,9 % || 0,1 % Slovačka || 1 714 || 0 || 0,0 % || 0,0 % Finska || 7 376 || 21 || 0,3 % || 0,3 % Švedska || 9 847 || 116 || 1,2 % || 1,4 % Ujedinjena Kraljevina || 51 953 || 826 || 1,6 % || 10,0 % Ukupno || 564 847 || 8 286 || 1,5 % || 100 % Sljedećim se dijagramom uzimaju u obzir apsolutni „doprinos“ svake države članice ukupnim financijskim ispravcima i relativni ponder financijskih ispravaka za svaku državu članicu u usporedbi s plaćanjima primljenima iz proračuna EU-a. 15 država članica navodi ukupne stope ispravka manje od 1 % – ispravci za navedenih 15 država članica čine 18 % ukupnih ispravaka. Daljnje 4 države članice navode stope između 1 % i prosječne stope od 1,5 % koje predstavljaju 6 % ukupnih ispravaka. Konačno, 8 država članica navodi stopu ispravka iznad prosječnih 1,5 %, što čini 76 % ukupnog iznosa ispravaka. Dijagram 6.2.3. Udjel kumulativnih financijskih ispravaka na temelju poravnanja računa EFJP-a od prve odluke u 1999. do kraja 2012. u usporedbi s plaćanjima primljenima iz proračuna EU-a* * Veličina „mjehurića“ razmjerna je primljenim sredstvima EU-a. 6.2.4. Kohezijska politika: Zatvaranje programskog razdoblja od 2000. do 2006. S obzirom na to da je zatvaranje razdoblja kohezijske politike od 2000. do 2006. u završnoj fazi, ukupni rezultati korektivnih mjera i ukupno potrošeni iznosi mogu se usporediti te je moguć potpuniji pregled učinka korektivnih mehanizama, kako je navedeno u nedavnom izvješću službi Komisije[14]. Za sredstva EFRR-a i ESF-a na kraju 2012. kombinirana stopa financijskog ispravka isključivo na temelju nadzora Komisije iznosila je 4 % dodijeljenih sredstava (196,9 milijarde EUR). To čini gotovo 8 milijardi EUR financijskih ispravaka na kraju 2012. Postupak zatvaranja bio je ključan za osiguranje odgovarajuće pokrivenosti preostalih rizika za oba fonda s obzirom na to da financijski ispravci koje je Komisija nametnula u završnoj fazi predstavljaju oko jedne trećine ukupnih financijskih ispravaka koje je nametnula Komisija. Time su obuhvaćeni iznosi ispravaka u tijeku na kraju 2012. koji čine 0,9 % dodijeljenih sredstava (1,7 milijarde EUR) koji su navedeni u dopisima o zatvaranju koji su službeno dostavljeni tijelima država članica, ali koja države članice još nisu prihvatile.[15] [16] Tablica 6.2.4. EFRR i ESF – programsko razdoblje od 2000. do 2006. Odlučeni/potvrđeni financijski ispravci i ispravci u tijeku na dan 31.12.2012. – raščlanjivanje po državi članici milijuni EUR Država članica || Iznos doprinosa EFRR-a i ESF-a || Odlučeni/potvrđeni financijski ispravci || Financijski ispravci u tijeku (poslanidopisi o zatvaranju) || Ukupni financijski ispravci nametnuti od 2000. do 2006. || Postotak financijskih ispravaka u odnosu na doprinose EFRR-a i ESF-a || Udjel nametnutih financijskih ispravaka u usporedbi s ukupnim financijskim ispravcima Belgija || 1 945 || 12 || 2 || 14 || 0,7 % || 0,2 % Češka Republika || 1 456 || 5 || 10 || 15 || 1,0 % || 0,2 % Danska || 570 || 0 || - || 0 || 0,1 % || 0,0 % Njemačka || 26 960 || 36 || 88 || 124 || 0,5 % || 1,6 % Estonija || 305 || 1 || - || 1 || 0,4 % || 0,0 % Irska || 3 067 || 21 || 160 || 181 || 5,9 % || 2,3 % Grčka || 20 211 || 1 154 || 81 || 1 235 || 6,1 % || 15,5 % Španjolska || 40 686 || 2 921 || 368 || 3 289 || 8,1 % || 41,3 % Francuska || 14 825 || 309 || 33 || 342 || 2,3 % || 4,3 % Italija || 27 501 || 1 011 || 740 || 1 751 || 6,4 % || 22,0 % Cipar || 53 || 0 || - || - || 0,0 % || 0,0 % Latvija || 518 || 4 || - || 4 || 0,8 % || 0,1 % Litva || 773 || 3 || - || 3 || 0,3 % || 0,0 % Luksemburg || 71 || 2 || - || 2 || 2,6 % || 0,0 % Mađarska || 1 695 || 12 || - || 12 || 0,7 % || 0,2 % Malta || 57 || - || - || - || 0,0 % || 0,0 % Nizozemska || 2 702 || 0 || - || 0 || 0,0 % || 0,0 % Austrija || 1 647 || 0 || - || 0 || 0,0 % || 0,0 % Poljska || 7 032 || 180 || - || 180 || 2,6 % || 2,3 % Portugal || 18 178 || 181 || 3 || 184 || 1,0 % || 2,3 % Slovenija || 215 || 2 || - || 2 || 0,9 % || 0,0 % Slovačka || 1 245 || 43 || - || 43 || 3,4 % || 0,5 % Finska || 1 789 || 0 || - || 0 || 0,0 % || 0,0 % Švedska || 1 634 || 12 || 0 || 12 || 0,7 % || 0,1 % Ujedinjena Kraljevina || 16 129 || 293 || 40 || 333 || 2,1 % || 4,2 % Interreg || 5 645 || 25 || 202 || 227 || 4,0 % || 2,9 % Ukupno || 196 911 || 6 229 || 1 726 || 7 955 || 4,0 % || 100 % Sljedećim se dijagramom uzimaju u obzir apsolutni „doprinos“ svake države članice ukupnim financijskim ispravcima i relativni ponder financijskih ispravaka za svaku državu članicu u usporedbi s plaćanjima primljenima iz proračuna EU-a. 15 država članica navodi ukupne stope ispravka jednake ili manje od 1 % – ispravci za navedenih 15 država članica čine samo 2 % ukupnih ispravaka. Daljnjih 5 država članica plus INTERREG navodi stope između 1 % i prosječne stope od 4% i predstavljaju 14 % ukupnih ispravaka. Konačno, 5 država članica navodi stopu ispravka iznad prosječnih 4 %, što čini 84 % ukupnog iznosa ispravaka. Dijagram 6.2.4. Udjel odlučenih/potvrđenih kumulativnih financijskih ispravaka država članica i ispravaka u tijeku (na dan 31.12.2012.) za programsko razdoblje EFRR-a i ESF-a od 2000. do 2006. * Veličina „mjehurića“ razmjerna je primljenim sredstvima EU-a. 6.3. Daljnje posljedice financijskih ispravaka Naglašava se da navedeni iznosi iz gornjih odjeljaka ne odražavaju ukupni iznos financijskih ispravaka koje su prihvatile države članice kao posljedicu nadzorne uloge Komisije. Planovi korektivnih mjera mogu preventivno djelovati na već nastale rashode korisnika koji su evidentirani na nacionalnoj razini, ali još nisu prijavljeni Komisiji. Za takve rashode tijelo za potvrđivanje (na temelju kohezijske politike) primjenjuje financijske ispravke koje je Komisija zatražila prije prijave rashoda. Osobito u slučaju ekstrapoliranih ili paušalnih ispravaka kada postoje nedostaci u sustavima upravljanja i kontrole kojima je obuhvaćen veliki broj projekata, predmetni iznosi mogu biti znatni. Preventivni učinak financijskih ispravaka na temelju kohezijske politike Kao posljedica akcijskog plana i prekida, Češka Republika je na kraju 2012. prihvatila zahtjev Komisije za ispravak od oko 450 milijuna EUR koja se odnosila na 2 programa EFRR-a. Komisija je mogla formalno prijaviti povlačenja prethodno potvrđenih rashoda u iznosu od samo 108 milijuna EUR; preostali ispravci ne navode se u službenim izvješćima Komisije jer iznos od 151,4 milijuna EUR nije obuhvaćen potvrđivanjem iz listopada 2012., a daljnji iznos od oko 189 milijuna EUR tijelo za potvrđivanje oduzet će prije potvrđivanja budućih potraživanja od Komisije u 2013. Sličan preventivni učinak koji se ne odražava u službenim izvješćima o financijskim ispravcima uočava se kod slovačkog programa EFRR-a/KF-a gdje je odbitak od 7,3 % svih potvrđenih rashoda i rashoda koje treba potvrditi u budućnosti Komisija smatrala neophodnima za odgovarajuću zaštitu proračuna EU-a, a država članica ga sada provodi. Drugi se slučaj odnosi na paušalnu ispravak ESF-a za Rumunjsku: Komisija je tijekom 2012. uočila ozbiljne probleme u rumunjskom operativnom programu. Komisija i rumunjska tijela dogovorili su paušalnu korekciju od 25 % kojom su obuhvaćeni svi rashodi nastali na kraju 2012. uvećani za daljnja potraživanja na koja utječu iste nepravilnosti koje je utvrdila Komisija. Posljedično, Rumunjska je sastavila izjavu o rashodima (višima od 25 % svih ranije prijavljenih rashoda) na temelju koje je Komisija u prosincu 2012. Rumunjskoj isplatila vrlo mali iznos nakon prijeboja dogovorenog financijskog ispravka. Posljedica je financijskog ispravka isključivanje rashoda nastalih kršenjem prava iz rashoda Unije. Ovaj se preventivni učinak nadzorne uloge Komisije ne odražava u službenim izvješćima iako dovodi do bolje zaštite proračuna EU-a. Primjerice, pisma upozorenja koja šalju glavne uprave kad se prije podnošenja zahtjeva za plaćanje Komisiji utvrde manjkavosti u sustavu mogu imati isti preventivni učinak u zaštiti proračuna EU-a, ali u tom slučaju Europska komisija / države članice ne prijavljuju financijske ispravke. Povrati od korisnika mogu isto tako biti posljedica revizija i financijskih ispravaka službi Komisije. Kad država članica izvrši povrat nepravilnih iznosa od poljoprivrednika prije odluke Komisije o financijskom ispravku, ti se iznosi vraćaju u proračun EU-a i odbijaju od financijskog ispravka. Iznosi koje su korisnici vratili nakon izvršenja financijskog ispravka ne vraćaju se u proračun EU-a. Ovim se sustavom države članice potiču da doista izvrše povrat nepravilnih plaćanja. Povrati povezani s financijskim ispravcima na temelju poljoprivrede U Italiji je za financijsku godinu 2008. izračunati rizik za proračun EU-a zbog nedostataka u sustavu identifikacije poljoprivrednih parcela (LPIS) iznosio 29,6 milijuna EUR. Zbog iznosa koje su talijanska tijela vratila nakon ažuriranja LPIS-a (23 milijuna EUR) financijski je ispravak na kraju iznosio 6,6 milijuna EUR. U Irskoj je za godine zahtjeva od 2005. do 2007. izračunati rizik zbog nedostataka u LPIS-u iznosio 5 milijuna EUR. Međutim, uzimajući u obzir iznose vraćene od poljoprivrednika, financijski je ispravak na kraju iznosio 0,02 milijuna EUR. Do sličnog je stanja došlo u Austriji, pri čemu je za godine zahtjeva 2006., 2007. i 2008. ukupni izračunati rizik iznosio 6,9 milijuna EUR. I u tom su slučaju, nakon ažuriranja LPIS-a i naknadnih retroaktivnih provjera, austrijska tijela vratila 3,3 milijuna EUR od poljoprivrednika. Konačni je financijski ispravak iznosio 3,6 milijuna EUR. Osim toga, ako smatra da državi članici treba previše vremena za povrat iznosa od krajnjeg korisnika, Komisija može protiv uključene države članice pokrenuti postupke zbog povrede propisa, i to i čini. To je, naravno, dodatak činjenici da se proračun EU-a već može zaštititi s pomoću originalnog financijskog ispravka. U području ZPP-a postoje i posebni mehanizmi na temelju kojih se 50 % nepropisnih plaćanja koje države članice nisu vratile od korisnika u roku 4 godine (ili 8 godina u slučaju sudskih postupaka) automatski naplaćuje iz njihovih nacionalnih proračuna. To je snažan poticaj nacionalnim tijelima da pravodobno dovrše postupke povrata. Osim toga, Komisija može naplatiti i cijeli iznos koji treba vratiti (a ne samo 50 %) ako smatra da tijela država članica nemarno postupaju pri upravljanju postupkom povrata u posebnim pojedinačnim slučajevima. Postupak radi utvrđivanja povrede nakon financijskih ispravaka U 2013. Europska je komisija putem službene opomene pozvala Italiju na djelovanje kako bi otklonila nedostatke u provedbi zakonodavstva EU-a u pogledu uvođenja pristojbe za prekoračenje količine za mlijeko i mliječne proizvode proizvođačima mlijeka koji su doprinijeli prekoračenju nacionalnih kvota, a posebno radi učinkovitog povrata dospjele pristojbe od takvih proizvođača. Neuspjehom u osiguranju učinkovitog povrata ugrožava se mogućnost da taj sustav ispuni ciljeve stabilizacije tržišta te dolazi do poremećaja tržišnog natjecanja s ostalim europskim i talijanskim proizvođačima koji su se pridržavali sustava ograničenja proizvodnje ili koji su redovno plaćali pristojbu za prekoračenje količine u slučaju prekoračenja. Ukupni iznos pristojbe koja još nije vraćena iznosi najmanje 1,4 milijarde EUR i predstavlja obvezu za talijanski proračun. Komisija je već nametnula financijske ispravke u iznosu od 750 milijuna EUR povezane s ovim problemom. Nadalje, u brojnim se korespondencijama s talijanskim vlastima postavlja pitanje nemogućnosti da Italija ispuni obvezu poduzimanja svih potrebnih mjera kako bi se osiguralo da predmetni proizvođači pravovremeno plate pristojbu za prekoračenje količine. Italija očito nije poduzela odgovarajuće mjere radi učinkovitog povrata pristojbe od proizvođača odgovornih za prekoračenje količine unatoč ponovljenim zahtjevima Komisije. Komisija je zato odlučila pokrenuti postupak radi utvrđivanja povrede na temelju članka 258. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. 7. Uloga financijskih ispravaka i povrata ako su razine pogreške neprestano visoke Odlukom Europskog parlamenta o integriranom okviru unutarnje kontrole donesenom 3. srpnja 2013.[17] zatražena je stroga primjena članka 32. stavka 5. Financijske uredbe u kojem se navodi: Članak 32. – Unutarnja kontrola izvršenja proračuna … 5. Ako je tijekom izvršenja razina pogreške neprestano visoka, Komisija utvrđuje slabosti sustava kontrole, analizira troškove i koristi mogućih korektivnih mjera i poduzima ili predlaže odgovarajuće postupanje, kao što je pojednostavnjenje primjenjivih odredbi, poboljšanje sustava kontrole i preinačenje programa ili sustava isporuke. Komisija se obvezuje provesti ovu odredbu Financijske uredbe na najekonomičniji način uzimajući u obzir dostupne resurse, osobito tijekom razdoblja smanjenja broja zaposlenih. Međutim, došlo je do poteškoća u zakonodavnom postupku za razdoblje od 2014. do 2020. koje bi mogle utjecati na predloženo pojednostavnjenje. Preostali rizici uzrokovani previše složenim pravilima otežavaju sprečavanje pogrešaka te stoga dovode do velikih troškova kontrole. Komisija zato smatra, posebno u području podijeljenog upravljanja, da se provedba ovog novog zahtjeva predviđenog člankom 32. stavkom 5. ne može ograničiti na postupanja koja su isključivo usmjerena na utvrđivanje i ispravljanje pogrešaka na razini krajnjih primatelja. Financijski ispravci i povrati na razini država članica, koji se izvršavaju tijekom trajanja višegodišnjih programa, uvijek će biti važan čimbenik koji treba uzeti u obzir, kao i stalne napore za pojednostavnjenje pravila, ponovnu izradu i jačanje sustava. 8. KOREKTIVNE MJERE KOJE SU DRŽAVE ČLANICE PODUZELE NA VLASTITU INICIJATIVU NA TEMELJU KOHEZIJSKE POLITIKE Na temelju zajedničkog upravljanja, glavna je obveza država članica sprečavanje i utvrđivanje nepravilnosti, a time i provođenja financijskih ispravaka i povrat nepropisnih iznosa od korisnika. One stoga provode dodatne provjere upravljanja, kontrole i revizije u prvom stupnju uz prethodno navedene provjere koje provodi Komisija. Na temelju propisa za programsko razdoblje u tijeku, države članice jednom godišnje podnose izvješće o ispravcima koje proizlaze iz svih provedenih kontrola. Takav je zahtjev uveden tek za razdoblje od 2007. do 2013., a Komisija provodi revizije na temelju rizika kako bi ispitala pouzdanost navedenih iznosa za potrebe svojeg postupka osiguranja. Kumulativni ispravci izvršeni do kraja 2012. nakon kontrola programskog razdoblja kohezijske politike od 2007. do 2013. koje su provele države članice navode se u nastavku. Navedeni su iznosi dodatak gornjim ispravcima koje je Komisija kumulativno prijavila nakon njihova odbitka. Tablica 8.: Kumulativni ispravci na kraju 2012. koje su prijavile države članice za razdoblje kohezijske politike od 2007. do 2013. milijuni EUR || Država članica || EFRR/KF || ESF || EFR || Ukupno u 2012. || Belgija || 3 || 11 || - || 14 || Bugarska || 13 || 2 || 0 || 15 || Češka Republika || 191 || 37 || - || 228 || Danska || 0 || 0 || 0 || 0 || Njemačka || 290 || 49 || 1 || 340 || Estonija || 4 || 0 || 0 || 4 || Irska || 0 || 5 || 0 || 5 || Grčka || 63 || - || 0 || 63 || Španjolska || 204 || 39 || 9 || 252 || Francuska || 42 || 37 || 0 || 79 || Italija || 141 || 27 || 0 || 168 || Cipar || 0 || 0 || 0 || 1 || Latvija || 10 || - || 0 || 10 || Litva || 6 || 0 || 0 || 6 || Luksemburg || - || 0 || - || 0 || Mađarska || 26 || - || 0 || 26 || Malta || 1 || 0 || - || 1 || Nizozemska || 1 || 2 || 0 || 3 || Austrija || 4 || 1 || 0 || 5 || Poljska || 204 || - || 0 || 204 || Portugal || 46 || 28 || 1 || 75 || Rumunjska || 43 || - || 0 || 43 || Slovenija || 5 || 5 || - || 10 || Slovačka || 33 || 4 || 0 || 37 || Finska || 1 || 0 || 0 || 1 || Švedska || 2 || 1 || 1 || 4 || Ujedinjena Kraljevina || 38 || 13 || 1 || 52 || Prekogranično || 8 || - || - || 8 || UKUPNO IZVRŠENO || 1 377 || 261 || 14 || 1 652 || 9. OSTALI POVRATI 9.1. Povrat iznosa pretfinanciranja Još je jedna važna kontrola Komisije koja nije obuhvaćena nijednim od gornjih mehanizama, a to je povrat neiskorištenih (odnosno nepotrošenih) iznosa pretfinanciranja. Ako korisnik nije iskoristio (potrošio) predujmove dobivene od EU-a za prihvatljive rashode, Komisija izdaje nalog za povrat radi vraćanja sredstava u proračun EU-a. Ovaj postupak predstavlja važan korak u sustavu kontrole EU-a kako bi se osiguralo da korisnik ne zadržava višak sredstava bez valjanog opravdanja rashoda, čime se doprinosi zaštiti proračuna EU-a. Iznosi su posljedica izdavanja naloga za povrat Komisije te se kao takvi knjiže u računovodstvenom sustavu. Gornji povrat neiskorištenih iznosa pretfinanciranja ne bi se trebalo zamijeniti vraćenim nepravilnim rashodima. Kad službe Komisije utvrde i vrate takve rashode u odnosu na isplaćene iznose pretfinanciranja, oni su obuhvaćeni uobičajenim financijskim ispravkom ili prethodno opisanim postupcima povrata. Tablica 9.1.: Povrat iznosa pretfinanciranja milijuni EUR || || || 2012. Poljoprivreda: || || || EFJP || || || 0 Ruralni razvoj || || || 0 Kohezijska politika: || || || EFRR || || || 38 Kohezijski fond || || || 5 ESF || || || 214 FIUR/EFR || || || 0 Smjernice EFSJP-a || || || 5 Područja unutarnje politike || || || 207 Područja vanjske politike || || || 104 Administracija || || 2 Ukupni povrat pretfinanciranja || || || 575 9.2. Povrati koji se odnose na prihode od vlastitih sredstava Kako bi se omogućio potpuni pregled svih alata koje Komisija koristi radi zaštite proračuna EU-a, potrebno je razmotriti i povrate izvršene u području prihoda od vlastitih sredstava. Prihodi od vlastitih sredstava glavni su element operativnih prihoda EU-a te se stoga njima financira glavnina rashoda. Komisija provodi izravan nadzor kako bi provjerila uplaćuju li se ispravni iznosi u proračun EU-a. Iznosi se mogu revidirati i kao dio postupka godišnje revizije Europskog revizorskog suda. U 2012. izvršeni su povrati iznosa kako slijedi: Tablica 9.2.: Povrati koji se odnose na prihode od vlastitih sredstava || || milijuni EUR || || || 2012. Vraćeni iznosi: – glavnica – kamata || || || 133 160 Ukupno vraćeno || || || 293 [1] Odluka Europskog parlamenta od 17 travnja 2013. s primjedbama koje su sastavni dio njegovih odluka o davanju razrješnice u pogledu izvršenja općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2011., odjeljak III. – Komisija i izvršne agencije (COM(2012)0436 – C7-0224/2012 – 2012/2167(DEC)) – prioritetno djelovanje 1. [2] Vidi i Godišnje izvješće za 2012. godinu o zaštiti financijskih interesa Europske unije – Borba protiv prijevare, koje je doneseno 24. srpnja 2013. [3] Zbog zaokruživanja iznosa na milijune eura može se činiti da se iznosi u nekim tablicama ne podudaraju. [4] Vidi Službeni list C 115 od 9. svibnja 2008. [5] Vidi i članak 325. UFEU-a u kojem se navodi da: „1. Unija i države članice suzbijaju prijevare i sve druge nezakonite aktivnosti usmjerene protiv financijskih interesa Unije s pomoću mjera koje se poduzimaju u skladu s ovim člankom koje djeluju kao sredstvo za odvraćanje i koje pružaju djelotvornu zaštitu u državama članicama te u svim institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije. 2. Radi suzbijanja prijevara usmjerenih protiv financijskih interesa Unije, države članice poduzimaju iste mjere koje poduzimaju radi suzbijanja prijevara usmjerenih protiv vlastitih financijskih interesa. … 5. Komisija, u suradnji s državama članicama, svake godine Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o mjerama poduzetima u provedbi ovog članka.“ [6] Uredba (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. (Službeni list L 296, 26. listopada 2012.). [7] Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1268/2012 od 29. listopada 2012. (Službeni list L 362, 31. prosinca 2012.). [8] Naglašava se da je posljedica Strategije Komisije za borbu protiv prijevara, donesene u lipnju 2011., značajan napredak u području sprečavanja i otkrivanja prijevara, uz sudjelovanje i podršku OLAF-a. [9] Načini izvršenja proračuna EU-a prilagođeni su nakon donošenja nove Financijske uredbe, a novi će načini stupiti na snagu u 2014. [10] Jasna odgovornost država članica da kontroliraju i vrše povrat iznosa od korisnika isto je tako utvrđena ranije citiranim člankom 80. Financijske uredbe. [11] Prema detaljnijem objašnjenju u radnom dokumentu službi, izvršenje je posljednji korak u postupku financijskog ispravka ili povrata. Izvršenje znači da je za financijski ispravak ili povrat koji su ranije utvrđeni i potom usuglašeni uočeno stanje nepropisnih rashoda konačno ispravljeno. [12] Iznosi za EFJP izvršeni na temelju podijeljenog upravljanja u ukupnom iznosu od 44 495 milijuna EUR. [13] Primjerice, za izvršenje mehanizma financijskih ispravaka za kohezijsku politiku vidi objašnjenja iz pratećeg radnog dokumenta službi, odjeljak 4.2.1. [14] „Izvješće o financijskim ispravcima provedenima za programe EFRR-a i ESF-a od 2000. do 2006.“, bilješka o upućivanju ARES(2013)689652 od 12.4.2013. poslana Odboru za proračunski nadzor (CONT) i bilješka ARES(2013)1041808 od 14.5.2013. poslana Europskom revizorskom sudu (ECA). [15] Tim procijenjenim stopama financijskog ispravka nisu obuhvaćene moguće ispravke EFRR-a povezane s nedovršenim projektima niti dodatni ispravci koji mogu biti posljedica dovršetka postupka zatvaranja. U kontekstu ESF-a na kraju 2012. trebalo je zatvoriti još 61 program, pri čemu bi se mogle utvrditi mogući financijski ispravci. [16] Razborita je procjena službi Komisije dodatnih ispravaka koje su izvršile same države članice i o kojima su obavijestile Komisiju do ožujka 2010. 0,96 milijardi EUR za EFRR i 0,32 milijarde za ESF, što predstavlja najmanje 0,7 %, odnosno 0,5 % dodijeljenih sredstava. To znači da je do kraja 2012. ukupna stopa ispravka za razdoblje od 2000. do 2006. najmanje 5,6 % za odlučena dodijeljena sredstva EFRR-a, odnosno 2,9 % za ESF (za više informacija vidi Izvješće o financijskim ispravcima provedenima za programe EFRR-a i ESF-a od 2000. do 2006. poslano Odboru za proračunski nadzor (CONT) Europskog parlamenta 12.4.2013. ARES(2013)689652, stranice 12. do 18.). [17] Upućivanje P7_TA(2013)0319