Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o nacionalnom programu reformi Malte za 2014._x000b__x000b_i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Malte za 2014._x000b_ /* COM/2014/0419 final - 2014/ () */





Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o nacionalnom programu reformi Malte za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Malte za 2014. VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4., uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika[1], a posebno njezin članak 5. stavak 2., uzimajući u obzir preporuku Europske komisije[2], uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta[3], uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća, uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje, uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora, uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu, uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku, budući da: (1) Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta, Europa 2020., temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom će se usredotočiti na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i konkurentnosti. (2) Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica, koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. (3) Predsjednici država i vlada donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedine države članice. (4) Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo preporuku o nacionalnom programu reformi Malte za 2013. i dostavilo mišljenje o ažuriranom programu stabilizacije Malte za razdoblje 2012. – 2016. Komisija je 15. studenoga 2013. dostavila mišljenje o nacrtu proračunskog plana Malte za 2014.[4] u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013[5]. (5) Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta[6], čime je označen početak europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2014. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja[7], u kojem je Maltu navela kao jednu od država članica za koje će se provesti detaljno preispitivanje. (6) Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave. (7) Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Maltu[8] u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija na temelju analize zaključuje da na Malti više nisu prisutne makroekonomske neravnoteže u smislu postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže. Iako je zaduženost i dalje visoka, čini se da su rizici za održivost duga privatnog i javnog sektora i stabilnost financijskog sektora pod nadzorom, ali ih valja i dalje pratiti. Posebno se čini da su pokazatelji financijske stabilnosti dobri. Ipak, s obzirom na strukturnu prirodu rizika u tom sektoru od ključne je važnosti nastavak provedbe postojećih razboritih postupaka nadzora i preuzimanja rizika. Tržište nekretnina se stabiliziralo, pa su i rizici koji proizlaze iz prekomjerne izloženosti nekretninama ograničeni. Privatni je dug u padu, a razduživanje poduzeća odvija se uredno i pritisci kreditnog tržišta su ograničeni. (8) Malta je 16. travnja 2014. dostavila svoj nacionalni programi reformi, koji je ažuriran 8. svibnja 2014., a 30. travnja 2014. dostavila je svoj program stabilizacije za 2014. Kako bi se uzela u obzir njihova međusobna povezanost, ti su programi ocijenjeni istovremeno. (9) Cilj proračunske strategije naznačen u programu stabilizacije za 2014. jest održivo smanjenje prekomjernog deficita do 2014. i postupno približavanje srednjoročnom cilju strukturno uravnoteženog stanja proračuna, što je više od zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu. Međutim, u razdoblju programa ne planira se ostvarenje srednjoročnog cilja. U 2014. planirana (preračunana) strukturna prilagodba neznatno je manja od preporučene. Nakon planiranog smanjenja prekomjernog deficita, u 2015. planira se malo odstupanje od plana prilagodbe na kojem se temelji srednjoročni cilj. Nakon toga planirano godišnje kretanje u odnosu na srednjoročni cilj uglavnom je u skladu sa zahtjevom od najmanje 0,5 % BDP-a. Programom se predviđa da će državni dug, koji je 2013. iznosio 73 % BDP-a, od 2014. krenuti silaznom putanjom, u skladu s referentnim mjerilom za smanjenje duga. Općenito, ciljevi programa uglavnom su u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Makroekonomski scenarij za 2014. i 2015. na kojem se temelje proračunska predviđanja programa, a koji je potvrdilo neovisno tijelo (nacionalni ured za reviziju), djeluje uvjerljivo s obzirom na to da su predviđanja gospodarskog rasta tek nešto niža od onih koja su navedena u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2014. za te godine. Međutim, rizici koji se odnose na proračunske ciljeve pokazuju negativnu tendenciju jer planirano povećanje strukturnih prihoda tijekom razdoblja programa nije u potpunosti poduprto mjerama, pa je moguće da će zbog prekoračenja rashoda isplate biti veće od onih koje su predviđene proračunom. Prema Komisijinoj prognozi očekuje se da će Malta 2014. održivo smanjiti svoj prekomjerni deficit. Istodobno na temelju Komisijine prognoze fiskalna prilagodba u razdoblju 2013. – 2014. zaostaje za 1,6 % BDP-a u odnosu na (ispravljenu) promjenu strukturnog salda i za 1,25 % BDP-a u odnosu na procjenu potrebnih mjera u vrijeme preporuke u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. Iako za ostvarenje referentnog mjerila za smanjenje duga u 2014. nema dodatnih rezervi, rizici scenarija duga pokazuju pozitivnu tendenciju. U 2015. postoji rizik znatnog odstupanja od pretpostavki na kojima se temelji ostvarenje srednjoročnog cilja. Vijeće na temelju svoje ocjene programa i Komisijine prognoze, u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1466/97, smatra da iako su ukupni deficit i dug opće države na Malti u skladu s preporukom u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita, potrebno je uložiti dodatne napore kako bi se strukturna prilagodba u 2014. uskladila s preporučenom i osigurale odgovarajuće pretpostavke za ostvarenje srednjoročnog cilja od 2015. (10) Neobvezujuća priroda fiskalnog okvira Malte i kratko razdoblje fiskalnog planiranja ne podupiru zdravo fiskalno stanje. Donošenje zakonodavstva koje je trebalo stupiti na snagu do kraja 2013. u cilju ispunjivanja zahtjeva Direktive 85/2011/EU o proračunskim okvirima i Fiskalnog ugovora odgođeno je. Međutim, malteška je vlada u skladu s programom stabilizacije nedavno odobrila Zakon o fiskalnoj odgovornosti, koji će biti proslijeđen parlamentu na prihvaćanje. Nacrtom zakona predviđa se uvođenje pravila o strukturno uravnoteženom proračunu, pravila o dugu, kontinuiranog trogodišnjeg proračunskog okvira i postupna uspostava fiskalnog vijeća, koje će biti zaduženo za odobravanje vladinih službenih makroekonomskih i fiskalnih prognoza te ex ante i ex post nadzor nad poštovanjem fiskalnih pravila. (11) Očekuje se spajanje odjela financijske uprave Malte u jedno tijelo, čime bi se trebao pojednostavniti postupak naplate poreza i spriječiti utaja poreza. Kako bi se poboljšala porezna disciplina i potaknula naplata potraživanja, revidirane su kazne u zakonodavstvu o PDV-u i kamate na porezni dug. Uvedene su i razne druge mjere za koje se očekuje da će konsolidirati porezni sustav Malte. Te mjere idu u pravom smjeru, ali njihov bi se učinak tek trebao osjetiti. (12) Iako su izazovi za održivost javnih financija na Malti još uvijek prisutni, zasada se bilježi neznatan napredak u reformama mirovinskog sustava i održivosti zdravstvenih usluga. Osnovana je skupina za mirovinsku strategiju koja bi trebala procijeniti sve mogućnosti reforme mirovinskog sustava, ali su se malteške vlasti obvezale da neće podizati zakonsku dob za umirovljenje izvan granica određenih mirovinskom reformom iz 2006. Time zakonska dob za umirovljenje ostaje neovisna o očekivanom životnom vijeku, što ugrožava dugoročnu održivost i primjerenost mirovina. Malta te nedostatke namjerava riješiti mjerama na tržištu rada, ponajprije nedavno donesenom strategijom aktivnog starenja, ali malo je vjerojatno da će se time riješiti problem. Tom izazovu pridonosi i problem održivosti zdravstvenog sustava s obzirom na predviđeno povećanje rashoda povezano sa starenjem stanovništva. Upravo je predstavljen nacrt nacionalne strategije za zdravstvene sustave, ali nije jasno kako će se ona provesti i koje će biti njezine koristi u smislu ekonomičnosti i održivosti. Potrebno je učvrstiti javnu primarnu zaštitu. (13) Na Malti je i dalje visoka stopa mladih koji rano napuštaju školovanje, ali poduzimaju se mjere kako bi se ona smanjila i uspostavljen je sveobuhvatni sustav praćenja. Međutim, stjecanje osnovnih vještina i dalje je na niskoj razini, što pridonosi slaboj razini pismenosti i ranom napuštanju školovanja. Očekuje se da će pravilna provedba nedavno donesene nacionalne strategije pismenosti poduprijeti napore u otklanjanju tog nedostatka. Ona će se dopuniti dodatnim mjerama, za koje se očekuje da će povećati važnost osposobljavanja i obrazovanja na tržištu rada. Te mjere obuhvaćaju reformu okvira naukovanja, utvrđivanje strategije cjeloživotnog učenja, uvođenje učenja kroz rad u strukovno obrazovanje i osposobljavanje te poseban program koji se financira iz Europskog socijalnog fonda. (14) Malta trenutačno provodi niz značajnih mjera kojima se namjerava povećati sudjelovanje žena na tržištu rada, posebice osiguravanjem besplatnih usluga skrbi o djeci za domaćinstva u kojima su roditelji u radnom odnosu ili na daljnjem obrazovanju. Učinkovita provedba bit će od ključne važnosti. Osim toga, nadležna tijela pomažu u osiguravanju skrbi o djeci poslije nastave te otvaraju mogućnosti slanja djece u školu prije službenog radnog vremena kako bi se roditeljstvo što bolje uskladilo s poslovnim obvezama. Predviđeni su i porezni poticaji kako bi se roditelji potaknuli da šalju djecu u ustanove za čuvanje djece koje su već funkcionirale i u okviru prethodnih programa. Međutim, ne čini se dovoljno u smislu osiguravanja i promicanja fleksibilnih radnih uvjeta, primjerice rada na daljinu i fleksibilnog radnog vremena, što bi pomoglo u reintegraciji žena na tržište rada. (15) Kako bi dodatno poboljšala svoju međunarodnu konkurentnost i istovremeno izbjegla mogući negativan učinak neusklađenosti između kretanja plaća i produktivnosti, Malta još mora otkloniti infrastrukturne nedostatke u sektoru energetike i prometa koji guše njezin potencijal, posebice s obzirom na visoke troškove energije. Električni spojni vod s Italijom trebao bi biti dovršen ove godine, čime će se poboljšati sigurnost opskrbe te omogućiti diversifikacija opskrbe i korištenje vanjske obnovljive energije. Planirano spajanje s europskom plinskom mrežom također će pridonijeti energetskoj raznolikosti, čime bi se trebala smanjiti ovisnost Malte o jednom glavnom izvoru energije i povećati njezina privlačnost kao mjesta poslovanja. Domaći obnovljivi izvori energije, uz izuzetak nekoliko uspješnih primjera u području fotovoltaične energije, potencijal su koji tek treba iskoristiti. (16) Određene neučinkovitosti javne uprave ograničuju daljnji razvoj poslovne klime na Malti. Iako poboljšanja u javnoj nabavi idu u pravom smjeru, postupci nabave i dalje traju predugo, što ima za posljedicu neučinkovitost javnih rashoda. Mjere nisu povezane s ciljevima, tako da je teško procijeniti njihovu učinkovitost. Troškovi financiranja poduzeća visoki su zbog nedostatka alternativa financiranju zaduživanjem i to opterećuje gospodarsku aktivnost poduzeća. Takvo pogodovanje zaduživanju moglo bi dovesti do prezaduženosti poduzeća i neadekvatne alokacije kapitala. Stoga bi trebalo iskoristiti i druge mogućnosti financiranja, različite od zaduživanja. Neučinkovitosti pravosudnog sustava istaknute u posebnim preporukama za Maltu iz 2013. i dalje su prisutne. Očekuje se da će se dio brojnih Komisijinih prijedloga za reformu pravosuđa iz studenoga 2013. provesti do kraja 2014., ali još uvijek nije objavljen jasan vremenski okvir mjera i redoslijed prioriteta. Osim toga, tek treba vidjeti kakav će biti njihov utjecaj na zaostatke, posebice s obzirom na nedostatke koji su prethodno navedeni. (17) Malta je pojačala regulatorni nadzor kako bi osigurala stabilnost financijskog sektora. Funkcijama središnje banke Malte dodana je funkcija makrobonitetnog nadzora, a poseban naglasak stavlja se na pitanja financijske stabilnosti, dok je Zajednički odbor za financijsku stabilnost ugrađen u zakonodavstvo. Provedene su zadovoljavajuće mjere za poboljšanje rezerviranja za gubitke po kreditima, uglavnom revizijom bankarskog propisa br. 9. (18) Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Malte. Ocijenila je program stabilizacije i nacionalni programi reformi. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku na Malti, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom pružanjem doprinosa EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 5. u nastavku. (19) Vijeće je s obzirom na tu ocjenu preispitalo program stabilizacije Malte, a njegovo je mišljenje[9] posebice navedeno u preporuci 1. u nastavku. (20) Komisija je osim toga u okviru europskog semestra provela analizu ekonomske politike europodručja u cjelini. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke za države članice čija je valuta euro. Malta bi trebala osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka. OVIME PREPORUČUJE Malti da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme sljedeće mjere: 1. da do 2014. održivo smanji prekomjerni deficit; da u 2015. znatno učvrsti proračunsku strategiju kako bi osigurala potrebnu strukturnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a u skladu sa srednjoročnim ciljem; da nakon toga nastavi sa strukturnom prilagodbom od najmanje 0,5 % BDP-a godišnje, a i više ako za to postoje povoljni gospodarski uvjeti ili je to potrebno da se osigura sukladnost s pravilom o dugu, kako bi se udio duga opće države održao u čvrstoj silaznoj putanji; da dovrši postupak donošenja zakona o fiskalnoj odgovornosti u cilju uspostave obvezujućeg višegodišnjeg fiskalnog okvira temeljenog na pravilima i osnivanja neovisne ustanove zadužene za nadzor nad fiskalnim pravilima i odobravanje makroekonomskih prognoza na kojima se temelji fiskalno planiranje; da nastavi poboljšavati poreznu disciplinu i suzbijati utaju poreza osiguravajući kontinuirano uvođenje i ocjenjivanje poduzetih mjera te poduzimajući i dodatne mjere, a posebno promičući uporabu elektroničkih sredstava plaćanja; 2. da ubrza tekuću mirovinsku reformu, ponajprije znatnim ubrzanjem planiranog povećanja zakonske dobi za umirovljenje i njezinim povezivanjem s promjenama očekivanog životnog vijeka; da osigura da se sveobuhvatnom reformom javnog zdravstva postigne ekonomično i održivo korištenje raspoloživih resursa, primjerice jačanjem primarne skrbi; 3. da u okviru svojih politika nastavi poduzimati napore u cilju povećanja relevantnosti obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada te poboljšanja stjecanja osnovnih vještina ubrzanjem dugo očekivane reforme sustava naukovanja; da dodatno smanji broj učenika koji rano napuštaju školovanje, ponajprije dovršenjem i provedbom najavljene nacionalne strategije pismenosti; da dodatno poboljša sudjelovanje žena na tržištu rada, ponajprije onih koje se žele na njega vratiti, promicanjem fleksibilnih radnih uvjeta; 4. da poveća energetsku raznolikost u gospodarstvu, među ostalim povećanjem udjela energije iz obnovljivih izvora; 5. da nastavi ulagati napore kako bi povećala učinkovitost i skratila trajanje postupaka javne nabave; da potiče oblike financiranja poduzeća različite od financiranja zaduživanjem olakšanjem pristupa tržištima kapitala i razvojem fondova poduzetničkog kapitala; da poveća učinkovitost pravosudnog sustava osiguranjem pravodobne i učinkovite provedbe planirane pravosudne reforme. Sastavljeno u Bruxellesu Za Vijeće Predsjednik [1] SL L 209, 2.8.1997., str. 1. [2] COM(2014) 419 završna verzija. [3] P7_TA(2014)0128 i P7_TA(2014)0129. [4] C(2013) 8007 završna verzija. [5] SL L 140, 27.5.2013., str. 11. [6] COM(2013) 800 završna verzija [7] COM(2013) 790 završna verzija [8] SWD(2014) 150 završna verzija [9] U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća br. 1466/97.