Nejednakosti u plaćama, zajedno s razlikama u radnom intenzitetu i godinama zaposlenosti, pretvorile su se u procijenjenu prosječnu razliku u mirovinama od 30,1 posto između žena i muškaraca u Uniji za dobnu skupinu od 65 godina ili više u 2018. To pak često dovodi do veće opasnosti od siromaštva za starije žene. Stopa opasnosti od siromaštva bila je deset postotnih bodova viša za umirovljenice nego za umirovljenike u 2018. u šest država članica. Isto tako, u Izvješću o primjerenosti mirovina (točka djelovanja 17.) ističe se činjenica da postojeći mirovinski sustavi samo blago kompenziraju nelinearne karijere žena, a starije žene ostaju glavni korisnici programa minimalnog dohotka.

Do kraja razdoblja provedbe akcijskog plana u listopadu 2019., sve 24 točke djelovanja dovršene su u cijelosti ili djelomično. Određene mjere dovele su do opipljivih rezultata u obliku novog zakonodavstva ili politika, a velika većina mjera nastavit će se u okviru različitih politika Komisije. Ovo izvješće doprinos je cilju otklanjanja razlike u plaćama između spolova. U njemu se analiziraju provedene mjere, razmatraju neka od ključnih postignuća ostvarenih u akcijskom planu i otvara put daljnjim inicijativama za primjenu načela jednake plaće za jednak rad ili za rad jednake vrijednosti.

U studenome 2017. Europska komisija donijela je akcijski plan EU-a o borbi protiv razlike u plaćama između spolova (akcijski plan). Cilj je bio uspostaviti opsežan i usklađen skup aktivnosti za borbu protiv razlike u plaćama između spolova kroz uzajamno jačanje zakonodavnih i nezakonodavnih inicijativa. Do listopada 2019. Komisija je dovršila veliku većinu od 24 točke djelovanja iz akcijskog plana. Uz to, nastavit će se provedba većine točaka djelovanja.

Nadalje, vodeća publikacija Komisije o ključnim trendovima u pogledu rodne ravnopravnosti u sektoru znanosti i istraživanja She Figures objavljuje se svake tri godine. Izdanje za 2018., objavljeno 8. ožujka 2019., sadržava sveobuhvatne podatke o razlici u plaćama između spolova u sektoru znanstvenog istraživanja i razvoja. Razlika u plaćama između spolova u sektoru istraživanja i inovacija i dalje je neznatno veća nego u ukupnom gospodarstvu u EU-u (17 posto u odnosu na 16,6 posto prema podacima iz 2014.). She Figures koriste države članice kao alat za utvrđivanje referentnih vrijednosti za donošenje nacionalnih politika, jer podaci pomažu da se dobije uvid u prevladavajuće nejednakosti spolova u pojedinim državama članicama.

Drugi sektor za koji su u akcijskom planu predviđene posebne mjere bio je istraživanja i inovacije (akcijska točka djelovanja 8.). U razdoblju od 2017. do 2019. Komisija je financirala mjere za promicanje rodne ravnopravnosti u sektoru istraživanja i inovacija u okviru radnog programa Znanost s društvom i za društvo iz okvirnog programa Obzor 2020. Financijska potpora dodijeljena je i za deset projekata suradnje koji uključuju gotovo 60 istraživačkih organizacija u provedbi planova za rodnu ravnopravnost. Uz to, osnovano je sedam tematskih i zemljopisnih zajednica kako bi se omogućila razmjena znanja o planovima za rodnu ravnopravnost. Kako bi se nadopunio ovaj sveobuhvatni pristup, posebnim projektom podržano je stvaranje akademije za podučavanje o rodnoj ravnopravnosti za sektor istraživanja i inovacija s javno dostupnim resursima. Rezultati i najbolje prakse koji su proizašli iz projekata uključeni su i u alat za rodnu ravnopravnost u akademskom i istraživačkom sektoru (GEAR), čiji je domaćin Europski institut za ravnopravnost spolova.

Uz to, Komisija je financirala i objavila izvješće o poslovnom modelu kako bi se utvrdili troškovi i koristi zapošljavanja žena u prometnom sektoru, koje je dopunjeno popisom mjera koje su predložili autori izvješća za poboljšanje ravnoteže između spolova, na primjer, uklanjanjem razlike u plaćama između spolova. Te se preporuke temelje na konkretnim studijama slučajeva prikupljenih iz sektora. One obuhvaćaju: 1. odabir zaposlenika, osposobljavanje i napredovanje u službi (uključujući mjere protiv stereotipa i rodne pristranosti); 2. podizanje svijesti (uključujući izvještavanje o razlikama u plaćama između spolova); 3. mjere za ostvarenje ravnoteže između poslovnog i privatnog života; i 4. mjere koje se odnose na zdravlje i sigurnost (uključujući mjere protiv nasilja i uznemiravanja u radnom kontekstu). Studija je uključivala i preporuke prijevozničkim poduzećima, uključujući o potrebi da se započne s izvješćivanjem o razlici u plaćama između spolova na razini poduzeća. Mjere za otklanjanje razlike u plaćama između spolova uključivale su utvrđivanje kriterija transparentne plaće i politika za otklanjanje razlike u plaćama u poduzećima.

Direktiva o ravnoteži između poslovnog i privatnog života donesena je 20. lipnja 2019. Njezina je svrha modernizirati zakonodavni okvir Unije dopustima zbog obiteljskih razloga i fleksibilnim radnim uvjetima Direktivom je utvrđeno pravo očeva na plaćeni očinski dopust (deset radnih dana plaćenih na nacionalnoj razini plaće tijekom bolovanja) kao i pravo na četiri mjeseca roditeljskog dopusta za svakog roditelja, od kojih se najmanje dva mjeseca ne mogu prenijeti između roditelja i moraju biti primjereno plaćena (na razini o kojoj odlučuje svaka država članica). Štoviše, svaki pružatelj skrbi – definiran kao radnik koji pruža osobnu skrb ili potporu članu obitelji kojem je potrebna znatna skrb ili potpora zbog ozbiljnog zdravstvenog razloga – ima pravo na dopust za pružatelje skrbi od najmanje pet radnih dana godišnje. Naposljetku, roditelji s djecom do osme godine i pružatelji skrbi imaju pravo zatražiti fleksibilne radne uvjete (rad na daljinu, fleksibilan raspored rada i skraćeno radno vrijeme). Države članice moraju u roku od tri godine (do 2. kolovoza 2022.) prenijeti Direktivu u nacionalno zakonodavstvo. Komisija će pomno nadzirati postupak provedbe i pružiti potrebnu potporu državama članicama.

U okviru ocjene ispitano je kako su postojeće zakonske odredbe o jednakoj plaći djelovale u praksi, pristupi koje su države članice donijele za provedbu tih odredbi, u kojoj su mjeri postignuti njihovi početni ciljevi, koliko su učinkovito provedene i sveukupni utjecaj koji su te odredbe imale na smanjivanje razlike u plaćama između spolova. Konkretnije, ocjena je bila usmjerena na primjenu i provedbu preinake Direktive o ravnopravnosti spolova nakon što je 2014. donesena Preporuka o transparentnosti plaće.

Ocjenom je potvrđeno da su se postojećim pravnim okvirom pokrenule značajne promjene na nacionalnoj razini u cijeloj Uniji. Države članice i dalje se suočavaju s izazovima u učinkovitoj provedbi načela jednake plaće, na primjer, oni se mogu razlikovati u načinu definiranja ključnih pravnih koncepata kao što su „plaća“ i „jednaka plaća za jednaku vrijednost“ u njihovu nacionalnom zakonodavstvu; razlike u diskriminaciji u plaćama često ostaju neprimijećene zbog nedostatka transparentnosti u pogledu razina plaća; a utvrđivanje da je došlo do diskriminacije koje je potkrepljeno činjenicama i dalje je izazov. Nalazi također ukazuju na poteškoće koje su pretrpjele pojedinačne žrtve diskriminacije u plaćama kod prijave povrede bez zakonskog zastupanja ili potpore. Razine novčanih kazni i odšteta uglavnom nisu bile dovoljno odvraćajuće.

Osim toga, Komisija je u akcijskom planu pozvana da poveća razinu osviještenosti i pruži smjernice o načelu jednake plaće (točke djelovanja 20. i 21.). U tu svrhu, Europska mreža pravnih stručnjaka za rodnu ravnopravnost i nediskriminaciju objavila je u studenome 2019. studiju „Nacionalni slučajevi i dobre prakse o jednakoj plaći”. Studija obuhvaća sastavljanje sudske prakse o jednakoj plaći od 28 država članica EU-a i tri države Europskog gospodarskog prostora, a prikazuje dobre prakse i analizu rješenja donesenih na nacionalnoj razini. Uz to, Komisija je u studenome 2019. objavila ažurirani sažetak sudske prakse o jednakoj plaći Suda Europske unije.

4.Doseg i suradnja

4.1. Suzbijanje razlike u plaćama između spolova u suradnji s državama članicama

Akcijski plan potaknuo je Komisiju da traži sinergije između mjera koje su poduzeli ključni dionici na europskoj, nacionalnoj i korporativnoj razini kako bi osigurali njegovu učinkovitu provedbu. Komisija je stoga u mjere koje je poduzela uključila širok krug dionika kako bi ispunila obveze utvrđene akcijskim planom.

Preko Skupine na visokoj razini za rodno osviještenu politiku koja okuplja visoke predstavnike zadužene za promicanje rodno osviještene politike u državama članicama, Komisija je državama članicama prenijela informacije o akcijskom planu (točka djelovanja 3.). Skupina na visokoj razini raspravljala je 2018. o planu u okviru bugarskog predsjedanja Vijećem i dala primjere mjera poduzetih u državama članicama za uklanjanje razlike u plaćama između spolova. Uključenost civilnog društva i aktivno sudjelovanje socijalnih partnera te mjere podizanja svijesti i transparentnost plaće smatrani su važnim elementima za smanjivanje razlike u plaćama. Bugarsko predsjedništvo održalo je i ministarsku raspravu o „Smanjivanju razlika u plaćama između spolova” u Vijeću EPSCO-a u ožujku 2018.

Ti su se napori nastavili tijekom rumunjskog predsjedanja 2019., kada je skupina na visokoj razini raspravljala o povezanosti između razlike u plaćama između spolova i ravnoteže poslovnog i privatnog života na temelju zapažanja iz istraživanja Europskog instituta za ravnopravnost spolova. Zapažanje je poslužilo i kao osnova za zaključke Vijeća o „Smanjivanju razlike u plaćama između spolova: ključne politike i mjere”, donesene u lipnju 2019. U zaključcima se države članice poziva da poboljšaju postojeće mjere ili uvedu nove za učinkovitu provedbu načela jednake plaće. Na temelju Preporuke o transparentnosti plaće za 2014., te bi mjere mogle uključivati mjere za poboljšanje transparentnosti plaće. U Zaključcima Vijeća o „Gospodarstvu dobrobiti”, donesenima 24. listopada 2019. u okviru finskog predsjedništva, Vijeće je nadalje pozvalo države članice i Europsku komisiju da „provedu konkretne i učinkovite mjere za smanjivanje razlika u zapošljavanju i plaćama između spolova uz dosadašnji akcijski plan EU-a za smanjivanje razlike u plaćama između spolova i rješavanja njihova utjecaja na razliku u mirovinama između spolova”.

Komisija je nastavila podupirati napore država članica u smanjivanju razlika u plaćama između spolova u okviru procesa Europskog semestra (točka djelovanja 24.). Konkretnije, Europski semestar omogućio je Komisiji da istakne temeljne uzroke razlike u plaćama između spolova u državama članicama, kao što su rad u nepunom radnom vremenu koji nerazmjerno koriste žene zbog nedostatka ulaganja u odgovarajuću skrb o djeci ili nepoticajnih fiskalnih mjera koji osobe koje ostvaruju drugi prihod u kućanstvu sprječavaju da rade ili rade još više. U 2018. razlika u plaćama između spolova razmatrala se u izvješćima po državama koje je dostavilo osam država članica, a preporuka po državi o razlikama u plaćama između spolova izdana je jednoj državi članici. U 2019. razlika u plaćama razmatrala se u izvješćima po državama koje je dostavilo 11 država članica, a preporuka po državi o razlikama u plaćama između spolova ponovno je izdana jednoj državi članici. Komisija je nastavila surađivati s državama članicama i preko skupine na visokoj razini, obavještavajući je o nalazima u pogledu razlika u plaćama između spolova dobivenih u okviru procesa Europskog semestra.

Naposljetku, seminar za uzajamno učenje o smanjivanju razlika u plaćama između spolova, njihovih glavnih uzroka i o najboljim praksama za suočavanje s njima bio je organiziran za predstavnike država članica na Islandu u svibnju 2019. (točka djelovanja 22.).

4.2. Snažan angažman Europskog parlamenta i ostalih dionika

Zbog višestrukih glavnih uzroka i širokog međusektorskog dosega razlika u plaćama između spolova, za smanjivanje potonjih najvažniji je snažan angažman dionika. Iz tog razloga, Komisija je nastojala aktivno uključiti dionike i izgraditi sinergije u provedbi akcijskog plana.

Tijekom provedbe akcijskog plana, Europski parlament isto je tako u više navrata naglasio postojanost i glavne uzroke razlika u plaćama između spolova. Europski parlament svojim je rezolucijama ustrajno pozivao dionike da se bore protiv razlika u plaćama između spolova i sprječavaju razlike u mirovinama. Pozivajući se na akcijski plan, pozvao je Komisiju da predloži direktivu o transparentnosti plaće kojom bi se pridonijelo smanjivanju razlika u plaćama između spolova. Uz to, o razlikama u plaćama između spolova raspravljali su i relevantni parlamentarni odbori. Europski gospodarski i socijalni odbor također je izdao mišljenje o akcijskom planu u travnju 2018.

Kako bi se doprlo do nacionalnih dionika, Komisija je poduprla transnacionalne projekte za borbu protiv stereotipa i segregacije dodjelom bespovratnih sredstava za osam projekata koji traju od 2017. do 2019. (točka djelovanja 4.). Konkretno, u okviru tih projekata promicale su se dobre prakse u prevladavanju kontraproduktivnih rodnih uloga i rodnih stereotipa u obrazovanju, osposobljavanju i na radnom mjestu. Komisija je potaknula i sudjelovanje brojnih dionika u provedbi projekata, nastojeći uključiti socijalne partnere, pružatelje javnih usluga, službe za profesionalno usmjeravanje, organizacije civilnog društva, škole i sveučilišta, kao i lokalne ili regionalne dionike ili privatni sektor gdje je to moguće. Uz to, potaknuta je ocjena utjecaja projekata na ponašanje kako bi se generirali dokazi o čimbenicima koji stvaraju konkretne promjene u stavovima ljudi o rodnim ulogama i stereotipima. Komisija je olakšala razmjenu najboljih praksi i stečenih iskustava socijalnim partnerima, dajući doprinos u nastojanjima da se pruži potpora nacionalnim mjerama borbe protiv stereotipa koji uzrokuju različito postupanje prema ženama i muškarcima u različitim profesionalnim sektorima (točka djelovanja 5.).

Kroz europski socijalni dijalog u sektoru obrazovanja, Komisija je financirala i projekt o rodnoj ravnopravnosti koji vodi ETUCE. Pod naslovom „Socijalni dijalog i rodna ravnopravnost: Osnaživanje sindikata obrazovanja da kroz socijalni dijalog rješavaju pitanja rodne ravnopravnosti u nastavničkom zanimanju”, projekt se odvijao od 2017. do 2019. i bio je usmjeren na unaprjeđenje profesionalnog statusa učitelja, voditelja osposobljavanja i ravnatelja škola te povećanje privlačnosti nastavničke struke za muškarce i žene (točka djelovanja 10). Osim toga, u tijeku su projekti programa REC za poboljšanje rodne ravnoteže na poslovnim položajima koje je Komisija financirala u 2019. Ti se projekti odnose na žene na rukovodećim položajima, ravnotežu između poslovnog i privatnog života te promicanje rodne ravnoteže u korporativnom upravljanju i politici.

U listopadu 2018. održan je godišnji forum u okviru povelja o raznolikosti EU-a (točka djelovanja 6.) u Pragu. Na njemu su se okupili stručnjaci za rodnu raznolikost i predstavnici poduzeća i javnog sektora koji su dijelili najbolje prakse o nediskriminaciji i uključivanju u privatni sektor. Na forumu su istaknuti poslovni model rodne raznolikosti na višim korporativnim položajima i potreba da se obrati pažnja na zapošljavanje, zadržavanje i napredovanje žena u poduzećima te prevlada rodna pristranost.

Komisija je sudjelovala i u dijalogu s europskim socijalnim partnerima kako bi promicala i donijela odgovarajuće mjere kojima bi se doprinijelo smanjenju razlike u plaćama između spolova (točka djelovanja 13.). Nadalje, u lipnju 2018. održan je seminar sa socijalnim partnerima na temu „Borba protiv razlike u plaćama između spolova i promicanje skrbi o djeci”, a 7. svibnja 2019. održan je tematski seminar u obliku dijaloga između Komisije i socijalnih partnera kako bi se raspravljalo o ulozi, troškovima i prednostima transparentnosti plaće.

Što se tiče potrebe za poboljšanjem zastupljenosti žena u donošenju političkih odluka, o toj se temi raspravljalo na kolokviju o temeljnim pravima u 2017. o „Pravima žena u burnim vremenima”, koji je uključivao i plenarno zasjedanje „Jednako sudjelovanje na poslu i u politici: preduvjet temeljnih prava”. Kolokvij je 2018. uključivao zasjedanje o potpori širem sudjelovanju u demokratskim društvima. Nadalje, u okviru Europskih dana razvoja u lipnju 2018. održan je panel na visokoj razini na temu „Povećanje sudjelovanja žena u odlučivanju: uključivanje muškaraca kao pokretača promjena”. Ti su događaji omogućili visokim međunarodnim, nacionalnim i europskim donositeljima politika, organizacijama civilnog društva, predstavnicima medija i društvenih medija, poslovnom i obrazovnom svijetu, pravnim stručnjacima i mladima da razmjene ideje i iskustva kako bi se poboljšala zastupljenost žena u donošenju političkih odluka (točka djelovanja 13.). Doprinijeli su i pružanju potpore praksama usmjerenima na poboljšanje rodne ravnoteže u postupcima donošenja odluka i na položajima na kojima se one donose u svim sektorima te lakšem suzbijanja vertikalne segregacije.

5. Izazovi i daljnji koraci

5.1. Akcijski plan otvorio je put za daljnje obveze