Građansko pravosuđe i dalje je učinkovito te su poduzete mjere za ublažavanje utjecaja pandemije bolesti COVID-19, dok su kazneno i upravno pravosuđe manje učinkoviti. Izbijanje pandemije bolesti COVID-19 dovelo je do privremenih zaostataka u predmetima. Kako bi se zaostaci smanjili, skraćeni su sudski praznici. Kad je riječ o građanskim stvarima, većina predmeta nastavila se u pisanom dijelu postupka. Zahvaljujući tome više nema zaostataka. To potvrđuju i najnoviji podaci o učinkovitosti građanskog pravosuđa, koja je i dalje dosljedno visoka, iako postupci znatno dulje traju u drugom i trećem stupnju . Broj neriješenih građanskih predmeta nizak je , a postojana stopa rješavanja predmeta od oko 100 % pokazuje da se građansko pravosuđe učinkovito bavi svojim predmetima . Međutim, broj neriješenih kaznenih predmeta bio je veći jer je većina rasprava obustavljena između ožujka i svibnja 2020. Naposljetku, još uvijek nisu dostupne informacije o trajanju sudskih postupaka i broju neriješenih predmeta u upravnom pravosuđu .

U tijeku je postupak revizije Ustava čiji je cilj osnivanje sudbenog vijeća. U razdoblju od 2009. do 2019. u Luksemburgu se raspravljalo o novom nacrtu Ustava. Od tog se projekta odustalo 2020. i on je zamijenjen prijedlogom da se ciljano revidiraju neki dijelovi Ustava. Predložena je revizija poglavlja VI. Ustava o pravosuđu čiji je cilj osnivanje sudbenog vijeća i općenito jačanje neovisnosti sudstva. U najnovijem nacrtu teksta Ustava navode se glavne ovlasti sudbenog vijeća, odnosno odabir sudaca prije nego što ih imenuje veliki vojvoda i provođenje disciplinskih postupaka protiv sudaca. Posebni uvjeti pod kojima će se te ovlasti izvršavati te sastav, organizacija i ostale nadležnosti vijeća utvrdit će se zakonom. Trenutačnim nacrtom zakonodavstva predviđa se sastav od devet članova, odnosno triju članova po službenoj dužnosti, triju sudaca koje biraju njihovi kolege, jednog odvjetnika i dvaju predstavnika civilnog društva i akademske zajednice koje imenuje parlament. Tijela provode savjetovanja o daljnjim izmjenama nacrta, posebno kako bi se odredbe o sastavu budućeg vijeća uskladile s relevantnim standardima Vijeća Europe, kojima je predviđeno da su barem polovina članova budućeg vijeća suci koje biraju njihovi kolege .

Parlament je predložio dvije nove revizije Ustava, i to uvođenje izravnog pristupa građana Ustavnom sudu i pojednostavnjenje odredaba koje se odnose na državu, šefa države i vladu. O objema se trenutačno raspravlja u parlamentu i savjetovanja su u tijeku. Luksemburg se uglavnom oslanjao na redovne zakonodavne postupke pri donošenju mjera za obuzdavanje pandemije bolesti COVID-19, ali zabrinjava što su dionicima ograničene mogućnosti da se u to uključe. Dovršen je projekt Kuća ljudskih prava, čiji je cilj bio potaknuti sinergije i povezati institucije za zaštitu temeljnih prava. Iako je pandemija bolesti COVID-19 utjecala na rad nevladinih organizacija, građanski prostor u Luksemburgu i dalje je otvoren, a Vlada je stavila na raspolaganje bespovratna sredstva kako bi poduprla nevladine organizacije u tom razdoblju.

Luksemburg je dodatno ojačao regulatorne zaštitne mjere za neovisnost i učinkovitost regulatornih tijela za medije i povećao njegove resurse. One bi trebale omogućiti otklanjanje problema s učinkovitošću tog tijela istaknutih u prošlogodišnjem izvješću. Nadalje, u tijeku je reforma programa potpore za medije kako bi postao tehnološki neutralan i proširio se na internetske informativne medije, no još nije jasno hoće li uključivati i slobodne novinare. Okvir za zaštitu novinara i dalje je čvrst. Kako bi se ublažio utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na medije, tijela su uspostavila privremeni program potpore za izdavače i novinare. I dalje postoji zabrinutost zbog dugotrajnih postupaka za pristup službenim dokumentima.

S obzirom na to da vlada posebnu pozornost posvećuje sprječavanju korupcije, trenutačno procjenjuje potrebu za strožim pravilima za borbu protiv korupcije. Kodeksom ponašanja parlamentarnih zastupnika djelomično se uređuju aktivnosti lobiranja, no i dalje ima nedostataka u sveukupnoj dosljednosti i provedbi. I dalje ima prostora za poboljšanje u pogledu prakse „rotirajućih vrata” jer posebne odredbe postoje samo za članove vlade. To je naglasio i Odbor za etiku, koji je vanjsko nadzorno tijelo. Uredba o financiranju političkih stranaka revidirana je kako bi se osigurala veća transparentnost. Zakonodavstvo za zaštitu zviždača tek treba uvesti, ali u luksemburškoj policiji postoje posebni kanali za prijavljivanje. U kontekstu pandemije bolesti COVID-19 luksemburška policija uputila je svim policijskim službenicima podsjetnik na primjenjiva etička načela nakon što je ustanovila da postoje konkretni rizici od korupcije tijekom pandemije.

Visoka razina percepcije neovisnosti sudstva i općenito dobra razina učinkovitosti i dalje su karakteristike luksemburškog pravosudnog sustava. U tijeku je postupak revizije Ustava čiji je cilj daljnje jačanje neovisnosti sudstva, a posljednji nacrt uključuje osnivanje sudbenog vijeća i jasno upućivanje na neovisnost sudstva i državnog odvjetništva. To bi dovelo do ukidanja ovlasti ministra pravosuđa da daje upute državnim odvjetnicima u pojedinačnim predmetima. Pandemija bolesti COVID-19 pokazala je da je potrebno dodatno digitalizirati pravosudni sustav kako bi se dugoročno osigurala otpornost pravosudnog sustava i općenito modernizacija pravosuđa. U pripremi su konkretni prijedlozi izmjena za poboljšanje sustava pravne pomoći.

Povećana primjena pravnog okvira za transparentnost i otvorenu upravu dovela je do nekih poboljšanja, no i dalje postoje nedostaci u pogledu pristupa informacijama. U prvim godinama primjene Zakona od 14. rujna 2018. o pristupu dokumentima civilno društvo skretalo je pozornost na njegovo usko područje primjene i mogući negativan utjecaj na učinkovitu borbu protiv korupcije. Iako se zakonom daje pravo na traženje pristupa dokumentima, ne predviđa se opće pravo na traženje informacija. Stoga stranka koja podnosi zahtjev možda neće dobiti nikakve informacije, osim ako zna da određeni dokument postoji . Komisija za pristup dokumentima (CAD) neovisno je upravno tijelo sa savjetodavnom ulogom koje nema ovlasti nadzora. CAD se sastoji od pet članova i može davati mišljenja u dva slučaja. Prvo, kad to zatraži uprava koja želi mišljenje i drugo, pri razmatranju žalbe u slučaju odbijanja zahtjeva za pristup dokumentima. Predmet se može podnijeti na posebnim internetskim stranicama ili u pisanom obliku, a podnošenje predmeta CAD-u nije preduvjet za upućivanje predmeta Upravnom sudu. Broj zahtjeva upućenih CAD-u smanjio se 2020. u odnosu na 2019. Od svih mišljenjima koja je dao CAD u tijeku su još tri predmeta pred Upravnim sudom koja se odnose na mišljenja iz 2019. i jedan predmet pred Sudom koji se odnosi na mišljenje iz 2020. Činjenica da javni subjekti nemaju nikakvu obvezu izvješćivanja CAD-a utvrđena je kao nedostatak.

Predložene su dvije nove revizije Ustava kako bi se omogućio izravan pristup građana Ustavnom sudu i pojednostavnile stare odredbe koje se odnose na državu, šefa države i vladu. Prvim prijedlogom revizije Ustava podnesenim u lipnju 2020. građanima se želi omogućiti izravan pristup Ustavnom sudu u odnosu na regulatorne mjere koje vlada poduzima u slučaju izvanrednog stanja. Cilj je revizije zaštita temeljnih prava. Državno vijeće dalo je 9. ožujka 2021. svoje mišljenje o toj reviziji i navelo da ne vidi potrebu za takvom reformom s obzirom na to da regulatorne mjere donesene u izvanrednom stanju ne mogu biti izuzete od nadzora zakonitosti koji provodi bilo koji sudac. Nakon tog mišljenja parlament mora provesti raspravu i odlučiti o tome kako postupiti na temelju primljenih primjedaba i procjena. Drugim prijedlogom revizije Ustava podnesenim 17. studenoga 2020. želi se izmijeniti organizacija države, šefa države, ustavne monarhije, vlade, odnosa između države i vjerskih zajednica te općina. Cilj je te revizije modernizirati Ustav pojednostavnjenjem starih odredaba o državi, šefu države i vladi. Osim toga, pojasnilo bi se da je uloga velikog vojvode simbolična i formalna, dok političku odgovornost za akte velikog vojvode osiguravaju članovi vlade. Državno vijeće dalo je 9. ožujka 2021. pozitivno mišljenje o toj reviziji i navelo da je mnoge odredbe Vijeće već odobrilo na temelju nacrta Ustava od kojeg se odustalo.

Čini se da je proces donošenja odluka uključiv, no često se ne poštuju preporuke dionika. Izražena je zabrinutost u pogledu pravilnosti i opsega savjetovanja s dionicima u okviru procesa donošenja odluka. U redovnom zakonodavnom postupku savjetodavno mišljenje Državnog vijeća obvezno je za svaki predloženi zakonodavni akt. Osim toga, postoji pet strukovnih komora s kojima se provodi savjetovanje radi dobivanja mišljenja iz njihova područja stručnosti. Njihova su mišljenja sastavni dio zakonodavnog prijedloga i uzimaju se u obzir pri pripremi izmjena nacrta zakonodavnih akata. Međutim, iako drugi dionici mogu podnijeti mišljenja, njihove se preporuke ne uzimaju uvijek u obzir. Mišljenje Državnog vijeća obvezno je i u regulatornom postupku, osim za regulatorne mjere poduzete tijekom izvanrednog stanja, kad nije obvezno zatražiti takvo mišljenje. Mišljenje strukovnih komora mora se zatražiti i za svaki nacrt regulatorne mjere iz njihova područja stručnosti. Nadalje, nesavjetovanje s nadležnim strukovnim komorama o nacrtu propisa dovodi do pravnih sankcija. Kad je riječ o ulozi Savjetodavnog povjerenstva za ljudska prava (CCDH) u regulatornom postupku, iako vlada nema obvezu odgovoriti na njegove preporuke ili ih slijediti, neki dionici izvijestili su da ih vlada rijetko uzima u obzir, posebno u razdoblju pandemije bolesti COVID-19. Nadalje, parlamentarni odbor također se rijetko savjetuje s CCDH-om u zakonodavnom postupku. Kad je riječ o sudjelovanju drugih tijela za ljudska prava (npr. pučki pravobranitelj), vlada povremeno provodi bilateralna savjetovanja ili savjetovanja u okviru međuministarskog odbora za ljudska prava. No njihov doprinos i preporuke rijetko se uzimaju u obzir.

Za donošenje mjera za odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 trenutačno se primjenjuju redovni zakonodavni postupci. U razdoblju od 18. ožujka 2020. do 24. lipnja 2020. Luksemburg je na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorio uvođenjem izvanrednog stanja. Taj je ustavni režim omogućio vladi da na ograničeno vrijeme donese odgovarajuće, nužne i razmjerne mjere u svim pitanjima. Kasnije se parlament koristio redovnim zakonodavnim postupkom s kraćim rokovima kako bi rješavao pitanja povezana s pandemijom bolesti COVID-19. Unatoč ubrzanom donošenju izmjena parlament nastoji provesti savjetovanja s dionicima. Međutim, dionici imaju dvojbe u pogledu uključivosti savjetodavnog postupka, posebno kad se zakonodavstvo donosi vrlo brzo, zbog čega je savjetovanje s Državnim vijećem i strukovnim komorama često ograničeno.

Osnovana je Kuća ljudskih prava. Inicijativa za objedinjavanje glavnih neovisnih tijela koja imaju ključne uloge u zaštiti temeljnih prava na jednoj lokaciji dovršena je 2020. Kuća ljudskih prava okuplja CCDH, pravobranitelja za prava djeteta i Centar za jednako postupanje. Njezin je cilj olakšati građanima pristup institucijama za zaštitu temeljnih prava i povećati sinergije među različitim institucijama. CCDH je akreditirana nacionalna institucija za ljudska prava u Luksemburgu. Pravobranitelj za prava djeteta posebno je zadužen za zaštitu prava svake osobe mlađe od 18 godina. Centar za jednako postupanje luksemburško je tijelo za ravnopravnost.

Iako je pandemija bolesti COVID-19 utjecala na rad nevladinih organizacija, građanski prostor u Luksemburgu i dalje je otvoren. Od travnja 2020. kampanje prikupljanja sredstava te aktivnosti zagovaranja i informiranja morale su se otkazati zbog pandemije bolesti COVID-19. Nevladine organizacije izvijestile su da je prekid djelovanja udruga imao financijske posljedice. No vlada je u studenome 2020. predstavila razne programe dodjele bespovratnih sredstava i kriterije prihvatljivosti za njihovo dobivanje.

Prilog I.: Popis izvora prema abecednom redoslijedu*

* Popis doprinosa primljenih u kontekstu savjetovanja za Izvješće o vladavini prava za 2021. dostupan je na https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation .

Agencija za temeljna prava (2021.), Legal environment and space of civil society organisations in supporting fundamental rights in Luxembourg (Pravno okruženje i prostor organizacija civilnog društva u podupiranju temeljnih prava u Luksemburgu).

Centar za medijski pluralizam i slobodu medija (2021.), Izvješće o praćenju medijskog pluralizma za 2021. ( https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2021/ ).

Civicus, Monitor tracking civic space – Luxembourg (Monitor za praćenje građanskog prostora – Luksemburg) ( https://monitor.civicus.org/country/luzembourg/ ).

Državno vijeće (2015.), Unutarnji pravilnik ( https://conseil-etat.public.lu/fr/legislation/reglesdeontologiques.html ).

ENHRI (2020.), doprinos ENNHRI-ja Izvješću o vladavini prava za 2021.

Europska komisija (2019.–2021.), Pregled stanja u području pravosuđa u EU-u.

Europska komisija (2020.), Izvješće o vladavini prava za 2020. – Poglavlje za Luksemburg.

Glavna uprava za komunikaciju (2020a.), Flash Eurobarometar br. 482: stavovi poduzećâ o korupciji u EU-u.

Glavna uprava za komunikaciju (2020b.), Posebno istraživanje Eurobarometra br. 502: korupcija.

GRECO (2020a.), Četvrti evaluacijski krug – Drugo privremeno izvješće o sukladnosti za Luksemburg o sprječavanju korupcije među zastupnicima u parlamentu, sucima i državnim odvjetnicima ( https://rm.coe.int/fourth-evaluation-round-corruption-prevention-in-respect-of-members-of/1680a0424d ).

GRECO (2020b.), Peti evaluacijski krug – Izvješće o sukladnosti za Luksemburg o sprječavanju korupcije i promicanju integriteta u središnjoj državi (najviše izvršne funkcije) i tijelima za izvršavanje zakonodavstva ( https://rm.coe.int/fifth-evaluation-round-preventing-corruption-and-promoting-integrity-i/1680a04279 ).

Izvješće o radu Povjerenstva za pristup dokumentima za 2020. (Rapport d'activité 2020 de la Commission d’accès aux documents) ( https://gouvernement.lu/dam-assets/fr/publications/rapport-activite/minist-etat/cad/rapport-activite-2020-cad.pdf) .

Luksemburška policija (2019.), Etički kodeks policije (Code de déontologie de la police) ( https://police.public.lu/fr/publications/2019/code-deontologie-police.html ).