EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 30.6.2022. COM(2022) 316 final 2022/0206(NLE) Prijedlog PREPORUKE VIJEĆA o inicijativi „Putevi do školskog uspjeha” (Tekst značajan za EGP) {SWD(2022) 176 final}



OBRAZLOŽENJE 1.KONTEKST PRIJEDLOGA „Želim da Europa bude još ambicioznija kad je riječ o socijalnoj pravednosti i blagostanju.

To je obećanje na kojem se temelji naša Unija.”

Predsjednica von der Leyen, Političke smjernice Sustavi obrazovanja i osposobljavanja mogu i trebaju imati važnu ulogu u izgradnji pravednijih, uključivijih i prosperitetnijih europskih društava. Obrazovanjem se može ojačati socijalna kohezija i povećati otpornost gospodarstva EU-a: istraživanja pokazuju da omogućivanje pristupa kvalitetnom obrazovanju djeci i mladima iz skupina s niskim dohotkom pomaže u rješavanju problema nezaposlenosti i međugeneracijskog prijenosa siromaštva. Međutim, ti se ciljevi mogu postići samo ako su sustavi obrazovanja i osposobljavanja doista pravedni i uključivi. Škole trebaju svim učenicima osigurati priliku za uspjeh i ostvarivanje potencijala, bez obzira na njihove osobne značajke, obitelj, kulturno podrijetlo i socioekonomski položaj. To se odražava u načelima 1. i 11. europskog stupa socijalnih prava. Kad je riječ o razvoju znanja, vještina i stavova za vrijeme školovanja, odgojno-obrazovni ishodi pouzdan su pokazatelj uravnoteženog, zdravog i uspješnog života u odrasloj dobi. Ti rezultati mjere se kao „obrazovna postignuća” i „stečena razina obrazovanja” te se njima postavlja temelj za daljnje učenje, buduće zapošljavanje i ispunjen život. Stjecanje osnovnih vještina (pismenost, matematika i prirodoslovlje) nužno je za akademski i osobni razvoj učenika, a sve se više smatra da su vještine i kompetencije stečene srednjoškolskim obrazovanjem minimalne kvalifikacije za zapošljavanje ili osnova za daljnje učenje i ispunjen život. Međutim, socioekonomski obrasci i stratifikacija uvelike utječu na obrazovna iskustva i ishode pojedinaca; učenici u nepovoljnom položaju prekomjerno su zastupljeni među učenicima koji postižu slabe rezultate i više je vjerojatno da će napustiti obrazovanje i osposobljavanje bez stjecanja srednjoškolske kvalifikacije. Smanjenje udjela učenika koji postižu slabe rezultate iz osnovnih vještina i sprečavanje ranog napuštanja školovanja stoga su ključni ciljevi europske suradnje u području obrazovanja i osposobljavanja. U Komunikaciji Komisije o uspostavi europskog prostora obrazovanja do 2025. inicijativa „Putevi do školskog uspjeha” najavljena je kao vodeća inicijativa za poticanje dimenzije uključivosti u obrazovanju, što je i jedan od ciljeva iz završnog izvješća Konferencije o budućnosti Europe od svibnja 2022., u kojem se poziva da se uspostavi „uključiv europski prostor obrazovanja unutar kojeg svi građani (...) imaju jednak pristup kvalitetnom obrazovanju i cjeloživotnom učenju”. U inicijativi „Putevi do školskog uspjeha” naglasak je na smanjenju slabih rezultata u osnovnim vještinama i povećanju stope stjecanja srednjoškolskog obrazovanja. Rezolucijom Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021.–2030.) podupire se ta mjera i utvrđuju ciljevi na razini EU-a za 2030.: udio petnaestogodišnjaka koji postižu slabe rezultate iz čitanja, matematike i prirodoslovlja trebao bi biti manji od 15 %, a udio osoba koje su rano napustile školovanje trebao bi biti manji od 9 %. U tom kontekstu Komisija iznosi Prijedlog preporuke Vijeća o inicijativi „Putevi do školskog uspjeha”. Predloženom preporukom stavit će se izvan snage i zamijeniti Preporuka Vijeća o politikama za smanjenje ranog napuštanja školovanja iz 2011. i nadograditi iskustvo stečeno provedbom te preporuke. Od donošenja Preporuke Vijeća iz 2011. europske države suočavale su se s novim situacijama i problemima te nailazile na nove prilike, među ostalim s povećanim pritokom migranata školske dobi iz trećih zemalja, uključujući izbjeglica, te s pandemijom bolesti COVID-19, što je znatno utjecalo na sustave obrazovanja i osposobljavanja. U diskursu o politikama pojavile su se bojazni o trendu sve slabije uspješnosti u osnovnim vještinama (na što ukazuju rezultati programa PISA iz 2018.). Istraživanjima u području obrazovanja dobivena su nova saznanja, a političkom suradnjom na razini EU-a istaknuti su nedostaci i područja u kojima je potreban daljnji rad te je to bio poticaj za preispitivanje, ažuriranje i poboljšanje Preporuke Vijeća iz 2011. Novi prijedlog ima šire područje primjene jer se njime istodobno nastoje pronaći rješenja za dva cilja na razini EU-a – osnovne vještine i rano napuštanje školovanja. To se temelji na komplementarnosti tih dvaju problema, na njihovim pokretačima i mjerama za njihovo rješavanje. Usto, prijedlogom se proširuje perspektiva kako bi se uzeli u obzir drugi aspekti koji dosad nisu bili obuhvaćeni, a uvelike utječu na odgojno-obrazovne ishode, kao što je dobrobit u školi. •Izazovi s kojima se treba suočiti na temelju Prijedloga preporuke Vijeća Mnogo je toga učinjeno na europskoj razini i u državama članicama od donošenja Preporuke Vijeća o politikama za smanjenje ranog napuštanja školovanja 2011. U neovisnoj procjeni provedbe Preporuke naveden je pozitivan ukupan dojam učinka Preporuke i instrumenata politike EU-a povezanih s njom (mehanizmi praćenja i izvješćivanja u okviru europskog semestra; uzajamno učenje i suradnja država članica u strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020.); financiranje, pogotovo u okviru programa Erasmus+ i europskih strukturnih i investicijskih fondova; ulaganje u istraživanje i komunikaciju). U procjeni je zaključeno da je provedba Preporuke Vijeća doprinijela smanjenju stope ranog napuštanja školovanja (ELET) na razini EU-a (s 13,4 % u 2011. na 9,7 % u 2021.) te potaknula promjene u obrazovnim ustanovama i promjene politika. Međutim, unatoč tom značajnom napretku rano napuštanje školovanja i dalje je problem politika u Europi, a osobito je ozbiljan u nekoliko država i regija te za određene ciljne skupine. Više od 3,2 milijuna mladih u EU-u (u dobi od 18 do 24 godine) danas su osobe koje su rano napustile školovanje, a samo 84,3 % osoba (u dobi od 20 do 24 godine) završilo je srednjoškolsko obrazovanje. I dalje postoje znatne razlike među državama i unutar njih, a u određenim skupinama stanovnika i dalje su prisutne nejednakosti: prosječan udio osoba koje su rano napustile školovanje veći je za 3,5 postotnih bodova među mladim muškarcima (11,4 %) nego među mladim ženama (7,9 %), a mladi rođeni u inozemstvu i učenici koji žive u određenim predgrađima, ruralnim i udaljenim područjima u znatno su nepovoljnijem položaju. Socioekonomski položaj učenika uvelike utječe na rano napuštanje školovanja. Međutim, u procjeni su istaknuti i neki nedostaci i područja u kojima je potreban daljnji rad: –mjere i aktivnosti često se temelje na projektima i kratkoročne su, njima se razmatra samo jedan problem ili se ne uzimaju u obzir sve dimenzije školstva i stoga im je učinak ograničen; potrebni su sustavniji pristupi na razini škole i sustava jer su oni aktualni i dalje nedovoljno razvijeni, –provedene mjere politika u mnogim se državama nedovoljno prate i evaluiraju, –suradnja različitih područja politika (kao što su obrazovanje i osposobljavanje, zdravstvo, socijalne usluge, zapošljavanje, stanovanje, pravosuđe, uključivanje migranata i izbjeglica, nediskriminacija) i razina vlasti (nacionalna, regionalna, lokalna) te dijalog s dionicima i dalje su previše ograničeni i nepovezani, –iako su mjere kompenzacije već ustaljene, aktivnosti prevencije i rane intervencije u mnogim su državama nedovoljno razvijene ili se nedostatno provode/izvršavaju, –potrebe određenih skupina prečesto se ne uvažavaju na odgovarajući način (na primjer skupine učenika s invaliditetom ili nevidljivim teškoćama, učenici s posebnim obrazovnim potrebama ili problemima s mentalnim zdravljem, učenici migrantskog podrijetla, među ostalim izbjeglice, učenici koji pripadaju etničkim manjinama kao što su Romi, žrtve vršnjačkog nasilja); to je osobito ozbiljno za učenike sa složenim potrebama (kao što su djeca čiji je roditelj u zatvoru, žrtve nasilja u obitelji, djeca smještena u udomiteljsku skrb itd.), –mjere kojima se nastoji ublažiti problem poteškoća u učenju nedovoljno su integrirane s mjerama kojima se promiče dobrobit u školi ili suzbijanje vršnjačkog nasilja i potpora mentalnom zdravlju, –učenici, obitelji i ključni dionici (među ostalim socijalno isključeni roditelji, migrantske zajednice i nevladine organizacije) često ne sudjeluju dovoljno u osmišljavanju, provedbi i vrednovanju politika, –ravnatelji škola, učitelji, nastavnici i drugi odgojno-obrazovni djelatnici često nisu dovoljno pripremljeni za bavljenje problemima postizanja slabih rezultata i ranog napuštanja školovanja, prilagođavanje raznolikosti, pružanje odgovarajuće potpore djeci s poteškoćama ili djeci izloženoj riziku ili učenicima s potrebama povezanima s dobrobiti i mentalnim zdravljem. U posljednjem desetljeću, pogotovo nakon donošenja Preporuke Vijeća iz 2011., uloženo je mnogo truda kako bi se smanjilo rano napuštanje školovanja. U raspravama o politikama na razini EU-a u posljednje se vrijeme sve više pozornosti pridaje slabim rezultatima iz osnovnih vještina, pogotovo nakon objave rezultata OECD-ova Programa za međunarodnu procjenu učenika (PISA) 2018., koji ukazuju na trend sve slabije uspješnosti na razini EU-a u razdoblju 2009.–2018. Rezultati programa PISA iz 2018. pokazuju sljedeće:

–petina današnjih petnaestogodišnjih Europljana u školi postiže slabe rezultate (22,5 % njih ne može izvršiti osnovne zadatke iz čitanja, 22,9 % iz matematike, a 22,3 % iz prirodoslovlja). Prosjek EU-a ne poboljšava se, a među državama članicama postoje znatne razlike iako su neke s vremenom uspjele poboljšati svoje rezultate, –u većini zemalja EU-a socioekonomski položaj uvelike utječe na uspješnost učenika i na njihova očekivanja povezana sa školovanjem. Usto, u zemljama u kojima velik udio učenika postiže slabe rezultate često postoje i velike razlike u uspješnosti između učenika u povoljnom i učenika u nepovoljnom socioekonomskom položaju, –u mnogim državama članicama EU-a udio učenika sa slabijim rezultatima iz čitanja znatno je veći među učenicima migrantskog podrijetla (kako ih definira OECD u okviru programa PISA) nego među učenicima koji nisu migranti, –u državama u kojima je zabilježen mali udio učenika sa slabim rezultatima uglavnom je zabilježen i velik udio učenika s odličnim rezultatima, što ukazuje na to da izvrsnost i pravednost odgojno-obrazovnih sustava mogu biti blisko povezane; –djevojčice postižu znatno bolje rezultate od dječaka kad je riječ o uspješnosti u čitanju te i dalje postoji razlika među spolovima u prirodoslovlju i to u korist djevojčica. To potvrđuju podaci na nacionalnoj razini koji ukazuju i na to da je vjerojatnije da će iz škole izostajati dječaci nego djevojčice. Rezultati Međunarodnog istraživanja računalne i informacijske pismenosti (ICILS) za 2018. pokazuju da petina mladih u EU-u ne posjeduje osnovne digitalne vještine i otkrivaju utjecaj socioekonomskog položaja na digitalnu pismenost: učenici koji potječu s višeg socioekonomskog položaja bilježe znatno bolje rezultate računalne i informacijske pismenosti, a učenici čiji je roditelj završio diplomski studij ili još viši stupanj obrazovanja bilježe bolje rezultate od onih čiji roditelji nisu završili studij. U europskoj Strategiji o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021.–2030., kojom se podupire države članice u provedbi Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom, čije su stranke sve države članice EU-a, Komisija je istaknula razliku u stečenoj razini obrazovanja mladih s invaliditetom i onih bez invaliditeta koju uzrokuje nedovoljna uključivost i pristupačnost obrazovnog sustava. Mnoga djeca i mladi s invaliditetom pohađaju posebne škole koje ne omogućuju uvijek učinkovit prijelaz na redovno obrazovanje. Najnoviji rezultati programa PISA ukazuju i na dodatne i zabrinjavajuće nedostatke obrazovnih sustava koji mogu utjecati na odgojno-obrazovne ishode: u padu je dobrobit učenika u školi (koja se mjeri kao njihov osjećaj pripadnosti u školi), a vršnjačko nasilje/kiberzlostavljanje rašireno je i u porastu. U istraživanjima je istaknuto da vršnjačko nasilje u školi ima katastrofalne posljedice na dobrobit učenika i obrazovna postignuća te povećava rizik od ranog napuštanja školovanja. Istraživanja potvrđuju i da je poboljšavanje dobrobiti učenika, među ostalim socijalnim i emocionalnim učenjem te sprečavanjem vršnjačkog nasilja, ključno za poboljšavanje odgojno-obrazovnih ishoda. Emocionalna dobrobit i mentalno zdravlje djece i mladih postali su važno pitanje u Europi, gdje otprilike 10–20 % djece školske dobi pati od problema s mentalnim zdravljem za vrijeme školovanja, a u polovine njih problemi se pojave prije četrnaeste godine, i to pogotovo tjeskoba i depresija. To je ozbiljan problem koji negativno utječe na odgojno-obrazovne ishode. Ako škole ne mogu samostalno riješiti te probleme, mogu pomoći u rješavanju problema dobrobiti i mentalnog zdravlja u suradnji s lokalnom zajednicom i vanjskim stručnjacima i agencijama. Siromaštvo i socioekonomski čimbenici zajednički su nazivnik na kojem se temelje ti problemi: socioekonomski položaj učenika i njihovih obitelji i dalje je glavna odrednica odgojno-obrazovnih ishoda, što ukazuje na trajan rizik od međugeneracijskog prijenosa nepovoljnog položaja i smanjenu uzlaznu društvenu mobilnost za učenike u nepovoljnijem položaju. Rezultati međunarodnih istraživanja i povratne informacije dobivene postupkom savjetovanja koji je prethodio ovom prijedlogu potvrđuju da postoji potreba za zajedničkim rješavanjem problema obrazovnih postignuća i stečene razine obrazovanja. Slabi rezultati iz osnovnih i digitalnih vještina i rano napuštanje školovanja povezani su problemi koje uzrokuje kombinacija čimbenika (individualnih, povezanih s obitelji, socijalnih i ekonomskih itd.). Uzročnici nisu isključivo obrazovni; međutim, određene značajke sustavâ obrazovanja i osposobljavanja (kao što su ograničen pristup kvalitetnom ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju, rana raspodjela u različite obrazovne smjerove, segregacija, ponavljanje razreda, pohađanje posebne škole itd.) mogu dodatno pogoršati učestalost tih problema i vrlo negativno utjecati na učenike u nepovoljnijem položaju. Ti problemi postali su još značajniji zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19. Iako će trebati posvetiti više vremena i rada kako bi se procijenili dugoročni učinci dugotrajnih prekida nastave na učenje i obrazovni napredak, nekoliko preliminarnih studija ukazuje na to da je kriza možda otežala napredak učenika i povećala vjerojatnost za to da će učenici kojima prijeti rizik od udaljavanja od školovanja doista i napustiti školovanje. Ukazuju i na to da je kriza ostavila negativne posljedice na dobrobit učenika, među ostalim zbog povećanog stresa i tjeskobe zbog izoliranosti i nedovoljnog kontakta s vršnjacima, veće izloženosti nasilju u obitelji i manjeg pristupa osnovnim uslugama. Bilo je vjerojatno da će socioekonomski marginalizirana djeca čija su obrazovna postignuća i prije pandemije bila ispodprosječna pretrpjeti najteže posljedice za vrijeme ograničenjâ kretanja, među ostalim zato što nemaju pristup internetu i/ili elektroničke uređaje potrebne za virtualno učenje. Zato je možda udio učenika koji postižu slabe rezultate u Europi znatno porastao za vrijeme pandemije. Osim toga, očekuje se da će stopa ranog napuštanja školovanja u narednim godinama porasti, iako će to biti vidljivo u statističkim podacima tek za nekoliko godina. Zato je potrebno intenzivnije raditi na promicanju boljih odgojno-obrazovnih ishoda i uključivog školskog okruženja za sve učenike, bez obzira na njihove osobne značajke, obitelj, kulturno podrijetlo i socioekonomski položaj, uz veću usmjerenost na poboljšanje rezultata iz osnovnih vještina. Potrebno je pridavati više pozornosti dobrobiti u školi, uzimajući u obzir iskustva stečena provedbom Preporuke Vijeća o smanjenju ranog napuštanja školovanja iz 2011., novija saznanja dobivena istraživanjima i postupkom savjetovanja te nove probleme koje je u prvi plan stavila kriza izazvana bolešću COVID-19. U Komisijinu Prijedlogu preporuke Vijeća o inicijativi „Putevi do školskog uspjeha” naveden je obnovljeni okvir za djelovanje, izrađen na temelju iskustava stečenih provedbom Preporuke Vijeća iz 2011., u skladu s kojim bi države članice trebale izraditi vlastite integrirane strategije za poboljšanje školskog uspjeha, na odgovarajućoj razini u skladu sa strukturom svakog sustava obrazovanja i osposobljavanja, koje će podupirati učinkovitim prikupljanjem podataka i praćenjem. U ažuriranom okviru opisan je skup mjera politike koje uključuju praćenje, prevenciju, intervenciju i kompenzaciju, s većom usmjerenošću na prevenciju i ranu intervenciju. Države članice mogu primjenjivati i kombinirati mjere politike u skladu sa svojim konkretnim okolnostima i potrebama. •Ciljevi Prijedloga preporuke Vijeća Komisijinim Prijedlogom preporuke Vijeća o inicijativi „Putevi do školskog uspjeha” nastoji se: –odvojiti obrazovno postignuće i stečena razina obrazovanja od socijalnog, ekonomskog i kulturnog statusa, –smanjiti udio učenika koji postižu slabe rezultate i rano napuštaju školovanje na razini EU-a radi postizanja ciljeva europskog prostora obrazovanja na razini EU-a za 2030., –promicati uključivo obrazovanje i osposobljavanje, što obuhvaća pravednost, kvalitetu, obrazovna postignuća, angažiranost, dobrobit u školi, mentalno i fizičko zdravlje te poštovanje raznolikosti, –uzajamnim učenjem nastaviti razvijati zajedničko razumijevanje čimbenika koji omogućuju poticanje odgojno-obrazovnih ishoda i dobrobiti, s posebnom usmjerenošću na učenike u nepovoljnom položaju.

•Međunarodna dimenzija Prijedlogom se nadopunjava rad na međunarodnoj razini. Doprinosi se aktivnostima kojima se podupiru UN-ovi ciljevi održivog razvoja do 2030., a pogotovo 4. cilj – kvalitetno obrazovanje. Prijedlog je u skladu s Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom, u kojoj se člankom 24. predviđaju uključivi obrazovni sustavi. U skladu je s UN-ovim Globalnim izvješćem o praćenju obrazovanja za 2020. u području uključivosti. Prijedlogom se podupiru aktivnosti UNESCO-a u području nasilja u školi i vršnjačkog nasilja. Inicijativa „Putevi do školskog uspjeha” u skladu je s okvirom OECD-a Kompas za učenje za 2030. U Prijedlog su uvršteni rezultati OECD-ova Programa za međunarodnu procjenu učenika (PISA) koji omogućuju međunarodnu usporedbu, što se može dodatno istraživati u kontekstu radne skupine iz strateškog okvira europskog prostora obrazovanja na temu škola. •Alati kojima se podupire provedba Predloženu Preporuku Vijeća podupirat će više različitih instrumenata: –izvješćivanje i praćenje, pogotovo u okviru europskog semestra, pregleda socijalnih pokazatelja i strateškog okvira europskog prostora obrazovanja, –uzajamno učenje, razmjene informacija i iskustava među državama članicama, pogotovo preko radne skupine iz strateškog okvira europskog prostora obrazovanja na temu škola, –financijska sredstva EU-a (pogotovo preko programa Erasmus+, Mehanizma za oporavak i otpornost, Europskog socijalnog fonda plus, Europskog fonda za regionalni razvoj, programa Digitalna Europa, programa Obzor Europa, instrumenta za tehničku potporu, Fonda za azil, migracije i integraciju itd.) u okviru donesenih programa/planova, –ažurirani praktični Europski skup alata za škole, kojim se razmjenjuju resursi i prakse; –stručna skupina o strategijama za stvaranje poticajnih okruženja za učenje za skupine koje su izložene riziku od ostvarivanja slabih rezultata i potporu dobrobiti u školi, –istraživanje u okviru programa Obzor Europa, –osnivanje (u prosincu 2022.) Laboratorija za učenje o ulaganju u kvalitetno obrazovanje i osposobljavanje kojim će se poboljšati evaluacija i praćenje obrazovnih politika i ulaganja na europskoj razini. •Komplementarnost s drugim inicijativama Preporukom se dopunjuju druge mjere Komisije predstavljene u Komunikaciji o europskom prostoru obrazovanja i Akcijskom planu za digitalno obrazovanje. Neke od tih mjera jesu: –Preporuka Vijeća o sveobuhvatnom pristupu poučavanju i učenju jezikâ iz 2019., –Preporuka Vijeća o visokokvalitetnim sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja iz 2019., –Preporuka Vijeća o promicanju zajedničkih vrijednosti, uključivog obrazovanja i europske dimenzije poučavanja iz 2018., –Preporuka Vijeća o kombiniranom učenju za visokokvalitetno i uključivo osnovno i srednjoškolsko obrazovanje iz 2021., –strukturirani dijalog o čimbenicima koji omogućuju uspješno digitalno obrazovanje i izradu zajedničkih smjernica za nastavnike i odgojno-obrazovne djelatnike radi poticanja digitalne pismenosti i suzbijanja dezinformacija, –Program vještina za Europu,

–Preporuka Vijeća o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (SOO) za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost iz 2020. u kojoj se predlaže modernizacija političke vizije EU-a za strukovno obrazovanje i osposobljavanje te njegova digitalizacija i primjena kombiniranog učenja, i –Preporuka Vijeća o lakšem prelasku u svijet rada iz 2020. – jačanje Garancije za mlade te o zamjeni Preporuke Vijeća o uspostavi Garancije za mlade iz 2013. Predloženom preporukom Vijeća doprinijet će se provedbi europskog stupa socijalnih prava i njegova akcijskog plana, strategije EU-a za rodnu ravnopravnost 2020.–2025. (iz 2020.), strateškog okvira EU-a za jednakost, uključivanje i sudjelovanje Roma 2020.–2030. (iz 2020.) i Preporuke Vijeća povezane s njime (iz 2021.); Strategije o ravnopravnosti LGBTIQ osoba 2020.–2025. (iz 2020.); Akcijskog plana za integraciju i uključivanje za razdoblje 2021.–2027. (iz 2020.); Strategije o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021.–2030. (iz 2021.); Akcijskog plana EU-a za antirasizam za razdoblje 2020.–2025. (iz 2020.); Strategije EU-a za suzbijanje antisemitizma i njegovanje židovskog načina života (iz 2021.); Strategije EU-a o pravima djeteta (iz 2021.); jamstva za djecu (iz 2021.); Europske godine mladih (2022.); nove strategije EU-a za bolji internet za djecu (iz 2022.) i kampanje HealthyLifeStyle4All (iz 2021.). Ova inicijativa podupire se programom Erasmus+: organizacije i osobe s manje mogućnosti u središtu su sveobuhvatnog prioriteta programa „Uključivanje i raznolikost” i na raspolaganju su im posebni mehanizmi i resursi. Aktivnostima kao što su nove Akademije za stručno usavršavanje učitelja u okviru programa Erasmus+ učiteljima i cjelokupnom školskom osoblju pruža se potpora u stjecanju novih kompetencija i izradi uključivih strategija i kurikuluma. 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST •Pravna osnova Prijedlog Preporuke Vijeća u skladu je s člankom 165. stavkom 4. i člankom 166. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. U članku 165. stavku 1. navodi se da Unija treba „doprinosi[ti] razvoju kvalitetnog obrazovanja poticanjem suradnje među državama članicama te, ako je to potrebno, podupiranjem i dopunjavanjem njihovih aktivnosti, pri čemu u potpunosti poštuje odgovornost država članica za nastavni sadržaj i ustroj obrazovnih sustava”. U članku 165. stavku 2. dodatno se navodi da će ciljevi djelovanja Unije u području obrazovanja biti, među ostalim, poticanje razvoja obrazovanja na daljinu. U članku 166. stavku 1. propisuje se da Unija treba provoditi politiku strukovnog osposobljavanja koja podupire i dopunjuje djelovanje država članica, pri čemu u cijelosti poštuje odgovornost država članica za sadržaj i ustroj strukovnog osposobljavanja. U okviru inicijative ne predlaže se proširenje regulatorne ovlasti EU-a niti se predlažu dodatne obveze za države članice. Države članice, u skladu s nacionalnim okolnostima, odlučit će kako će provesti ovu Preporuku Vijeća. •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost) Ovaj je prijedlog u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. stavka 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). Države članice odgovorne su za nastavni sadržaj i ustroj svojih obrazovnih sustava i sustava osposobljavanja. Dokazano je da se države članice suočavaju s nizom zajedničkih problema povezanih s odgojno-obrazovnim ishodima i dobrobiti u školi. Ovom Preporukom Vijeća u potpunosti će se poštovati odgovornost država članica za nastavni sadržaj i ustroj obrazovnih sustava te njihova kulturna i jezična raznolikost, odražavati uloga EU-a u podupiranju i dopunjavanju aktivnosti te dobrovoljni karakter europske suradnje u području obrazovanja i osposobljavanja. U kontekstu europskog prostora obrazovanja inicijativom će se podupirati nastojanja država članica u pripremi i provedbi politika i mehanizama u skladu s njihovim nacionalnim sustavima i strukturama. U okviru inicijative ne predlaže se proširenje regulatorne ovlasti EU-a niti se predlažu dodatne obveze za države članice. Njezina europska dodana vrijednost uglavnom se temelji na sposobnosti EU-a da potakne političku angažiranost na nacionalnoj razini i podupire sustave obrazovanja i osposobljavanja političkim smjernicama, zajedničkim alatima i instrumentima (programom Erasmus+, Mehanizmom za oporavak i otpornost, Europskim socijalnim fondom plus, Europskim fondom za regionalni razvoj, programom Digitalna Europa, programom Obzor Europa, instrumentom za tehničku potporu, Fondom za azil, migracije i integraciju itd.) uz potpuno poštovanje supsidijarnosti. •Proporcionalnost Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u članku 5. stavku 4. UEU-a. Ni sadržaj ni oblik ovog prijedloga Preporuke Vijeća ne izlaze iz okvira onoga što je potrebno za ostvarenje njegovih ciljeva. Obveze koje će države članice preuzeti dobrovoljne su prirode i svaka država članica samostalno odlučuje o svojem pristupu. •Odabir instrumenta Kako bi se pridonijelo ostvarenju ciljeva iz članaka 165. i 166. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, tim se ugovorom propisuje da Vijeće donosi preporuke na prijedlog Komisije. Preporuka Vijeća primjeren je instrument u području obrazovanja i osposobljavanja, u kojem EU ima pomoćnu nadležnost, te je instrument koji se često upotrebljava za djelovanje EU-a u tom području. Kao pravni instrument znači obvezivanje država članica na navedene mjere i pruža jači politički temelj za suradnju u tom području, uz potpuno poštovanje nadležnosti država članica u području obrazovanja i osposobljavanja.

3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA •Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva Neovisna procjena provedbe Preporuke Vijeća o politikama za smanjenje ranog napuštanja školovanja iz 2011. objavljena je 2019. Studijom je obuhvaćeno 37 država članica EU-a i zemalja izvan EU-a. U studiji je razmatrano: –situacija i trendovi na europskoj i nacionalnoj razini te nacionalni dogovori o praćenju i procjeni ranog napuštanja školovanja, –pregled i primjeri mjera prevencije, intervencije i kompenzacije provedenih na nacionalnoj razini te dokazi o djelotvornosti, –analiza uloge i utjecaja Preporuke iz 2011. i alata politike EU-a povezanih s njom kad je riječ o njihovoj relevantnosti, djelotvornosti, učinkovitosti i održivosti, –potreba za budućom potporom na razini EU-a za suzbijanje ranog napuštanja školovanja i vrsta te potpore. •Savjetovanja s dionicima Prijedlog se temelji na doprinosima prikupljenim za vrijeme opsežnog postupka savjetovanja koji se sastojao od: –otvorenog javnog savjetovanja o novoj inicijativi koje je trajalo 14 tjedana, od 24. lipnja do 30. rujna 2021., –rasprava na sastancima glavnih direktora za škole, –niza posebnih internetskih radionica od svibnja do rujna 2021. na kojima su sudjelovali predstavnici ministarstava i organizacije dionika (među ostalim predstavnici učitelja i nastavnika, učenika, roditelja i mladih, socijalnih partnera i nevladinih organizacija koje zastupaju razne dionike) te stručnjaci u tom području. •Prikupljanje i primjena stručnog znanja Prijedlog se temelji na: –iskustvu iz provedbe strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja iz 2020. (izvješćima radnih skupina, primjerima iz prakse prikupljenima i razmijenjenima uz pomoć Europskog skupa alata za škole itd.), –neovisnoj procjeni provedbe Preporuke Vijeća iz 2011. o politikama za smanjenje ranog napuštanja školovanja (vidjeti prethodne odjeljke), –raznim postojećim i nedavno izrađenim izvješćima i studijama o: očekivanom utjecaju krize uzrokovane bolešću COVID-19 na odgojno-obrazovne ishode, pravednosti u obrazovanju, uključivim sustavima, vršnjačkom nasilju u školi, društvenom i emocionalnom odgoju, dobrobiti u školi, uključenosti roditelja, kvaliteti školskog života, reformama politike zaslužnima za uspjehe u okviru programa PISA itd., –mapiranju projekata u okviru programa Erasmus+ povezanih s promicanjem boljih odgojno-obrazovnih ishoda, sprečavanjem slabih rezultata i ranog napuštanja školovanja te podupiranjem dobrobiti u školi, –stručnom znanju i iskustvu pripadnika akademske zajednice i drugih vanjskih stručnjaka koji su preko mreže stručnjaka za socijalnu dimenziju obrazovanja i osposobljavanja (NESET) i uredništva Europskog skupa alata za škole doprinijeli prijedlogu znanjem i savjetima utemeljenima na dokazima, –analizi izvješća i studija OECD-a, UNESCO-a i Vijeća Europe te na radu Zajedničkog istraživačkog centra Europske komisije, centra Cedefop i mreže Eurydice.

Te informacije navedene su u popratnom radnom dokumentu službi Komisije. •Procjena učinka Budući da su predložene aktivnosti zamišljene kao dopuna inicijativama država članica te s obzirom na njihov dobrovoljni karakter i opseg očekivanih učinaka, nije provedena procjena učinka. U prijedlog su uvršteni rezultati prethodnih studija, savjetovanja s državama članicama i javnog savjetovanja. •Primjerenost i pojednostavnjenje propisa Nije primjenjivo. •Temeljna prava Ovaj Prijedlog preporuke Vijeća u skladu je s temeljnim pravima i načelima priznatima Poveljom Europske unije o temeljnim pravima i to s pravom na zaštitu osobnih podataka utvrđenim u članku 8., pravom na akademsku slobodu utvrđenim u članku 13., pravom na obrazovanje utvrđenim u članku 14. i pravom na nediskriminaciju utvrđenim u članku 21. Mjere će se provoditi u skladu s pravom EU-a o zaštiti osobnih podataka, posebno Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka (Opća uredba o zaštiti podataka). 4.UTJECAJ NA PRORAČUN Za ovu inicijativu neće biti potrebna dodatna sredstva iz proračuna EU-a. 5.DRUGI ELEMENTI •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja Kako bi se podržala provedba, Komisija predlaže da se u suradnji s državama članicama pripreme aktivnosti uzajamnog učenja, utvrđivanje dobre prakse, istraživanja, smjernice, priručnici i drugi konkretni rezultati na temelju dokaza. Komisija planira doraditi Europski skup alata za škole u okviru nove Europske platforme za odgoj i obrazovanje kako bi se njime mogli objavljivati nalazi, uspješni primjeri i drugi relevantni resursi. Komisija namjerava izvijestiti o primjeni Preporuke Vijeća u okviru rada na provedbi strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire. •Dokumenti s objašnjenjima (za direktive) Nije primjenjivo. •Nacrt prijedloga Preporuke Vijeća i radnog dokumenta službi Komisije Na temelju iskustva stečenog Preporukom Vijeća iz 2011. u predloženoj se Preporuci Vijeća kombiniraju novitet i kontinuitet, nude se nova rješenja te proširuju i ažuriraju neki dijelovi teksta koji će se staviti izvan snage. Nastavljajući se na Preporuku iz 2011., u prijedlogu se ističe potreba za kombiniranjem mjera prevencije, intervencije i kompenzacije. Međutim, uvelike se ističu preventivne mjere i uzima se u obzir to da su za različite potrebe/populacije potrebne različite vrste aktivnosti. Prijedlog sadržava aspekte koji nisu (ili nisu dovoljno) uzeti u obzir u tekstu iz 2011., kao što su upravljanje školama i mehanizmi osiguravanja kvalitete; pojam pristupa na razini cijele škole te suradnje i partnerstva u školama i izvan njih; ključna uloga u osiguravanju dobrobiti, socijalnog i emocionalnog učenja te sigurnija, zdravija i poticajnija okruženja za učenje. Predlažu se smjernice i aktivnosti koje države članice mogu provoditi kako bi promicale bolje odgojno-obrazovne ishode za mlade Europljane i utvrđuje se obveza Europske komisije da podupire i dopunjava aktivnosti država članica u tom području.

U popratnom radnom dokumentu službi Komisije navedeni su dokazi istraživanja, mišljenja i iskustva dionika prikupljena za vrijeme savjetovanja te primjeri postojećih politika i projekata na kojima se temelji politika koja se promiče predloženom Preporukom Vijeća. 2022/0206 (NLE) Prijedlog PREPORUKE VIJEĆA o inicijativi „Putevi do školskog uspjeha” (Tekst značajan za EGP) VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 165. stavak 4. i članak 166. stavak 4., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, budući da: (1)U prvom i jedanaestom načelu europskog stupa socijalnih prava istaknuta je važnost jamčenja kvalitetnog i uključivog obrazovanja za sve, i to od rane dobi. Djelotvorna provedba tih načela ovisi o odlučnosti i djelovanju država članica. Mjere na razini EU-a mogu biti dopuna nacionalnim mjerama, a Komisija je svoj doprinos predstavila u Akcijskom planu za provedbu europskog stupa socijalnih prava. (2)Europska komisija donijela je 30. rujna 2020. Komunikaciju o uspostavi europskog prostora obrazovanja do 2025., u kojoj je uključivost navedena kao jedna od njegovih šest dimenzija. Vijeće je 18. veljače 2021. donijelo Rezoluciju Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021.–2030.). (3)U govoru o stanju Europske unije 2021. predsjednica Europske komisije predložila je da 2022. bude Europska godina mladih kako bi im se pružilo više prilika da oblikuju budućnost Europe i sudjeluju u donošenju odluka koje utječu na njihove živote. (4)U završnom izvješću Konferencije o budućnosti Europe građani su pozvali Uniju da do 2025. uspostavi europski prostor obrazovanja unutar kojeg će svi građani imati jednak pristup kvalitetnom obrazovanju i cjeloživotnom učenju, uključujući one u ruralnim i udaljenim područjima. U Komunikaciji Komisije iz 2020. utvrđeno je da su uključivost i rodna ravnopravnost ključna dimenzija europskog prostora obrazovanja, koji treba ostvariti do 2025., i poziva se na odvajanje odgojno-obrazovnih ishoda od socioekonomskog položaja. Vijeće se složilo da bi do 2030. udio petnaestogodišnjaka koji postižu slabe rezultate iz čitanja, matematike i prirodoslovlja trebao biti manji od 15 % te se zalaže za to da se udio osoba koje rano napuštaju školovanje svede na manje od 9 %. (5)Iako se udio osoba koje su rano napustile školovanje smanjio za 3,9 postotnih bodova u razdoblju 2010.–2021., čime se znatno poboljšalo stanje na razini EU-a, mnogi učenici i dalje rano napuštaju školovanje. Prosječni udio osoba koje su rano napustile školovanje u EU-u 2021. iznosio je 9,7 %, što je neznatno manje od cilja od 10 % postavljenog za 2020. na razini EU-a u strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020.). Međutim, i dalje je riječ o više od 3,2 milijuna mladih u EU-u (u dobi od 18 do 24 godine) koji su rano napustili školovanje te će im biti teže ostvariti uspješnu stručnu karijeru. I dalje postoje znatne razlike među državama i unutar njih, a u određenim skupinama i dalje su prisutne nejednakosti (npr. migranti, mladi muškarci, etničke manjine kao što su Romi, mladi u ruralnim i udaljenim područjima postižu slabije rezultate). (6)Rezultati OECD-ova Programa za međunarodnu procjenu učenika (PISA) iz 2018. ukazuju na trend povećanja broja učenika koji postižu slabe rezultate iz osnovnih vještina u razdoblju 2009.–2018. Petina petnaestogodišnjih Europljana još uvijek nema odgovarajuće kompetencije iz čitanja, matematike ili prirodoslovlja. Usto, rezultati Međunarodnog istraživanja računalne i informacijske pismenosti (ICILS) za 2018. pokazuju da petina mladih u EU-u ne posjeduje osnovne digitalne vještine i otkrivaju izrazito velike razlike u uspješnosti s obzirom na socioekonomski položaj, što stvara rizik od produbljivanja digitalnog jaza. (7)Podaci potvrđuju da je socioekonomski položaj najveći pokazatelj odgojno-obrazovnih ishoda. U većini država članica EU-a među učenicima koji napuštaju obrazovanje i osposobljavanje bez stjecanja srednjoškolske kvalifikacije velik je broj učenika u nepovoljnom socioekonomskom položaju. Rezultati programa PISA iz 2018. pokazali su da je u većini država članica EU-a udio učenika sa slabim rezultatima iz čitanja mnogo veći u donjoj četvrtini indeksa ekonomskog, socijalnog i kulturnog statusa (ESCS) nego u gornjoj četvrtini ESCS-a, u nekim državama članicama čak za više od 40 postotnih bodova. Stručna literatura potvrđuje da učenici u nepovoljnom socioekonomskom položaju uglavnom nailaze na više poteškoća u razvijanju akademskih i jezičnih vještina. Češće pokazuju probleme u ponašanju povezane s učenjem, slabije su motivirani za učenje, ranije napuštaju školovanje ili ga napuštaju s nižim kvalifikacijama i nedovoljnim kompetencijama za puno sudjelovanje u društvu. (8)Posljednjih je godina u sustave obrazovanja država članica integriran velik broj migranata iz trećih zemalja (uključujući izbjeglice) školske dobi. Dodatni problemi javljaju se u kontekstu osoba koje bježe od rata u Ukrajini, a mnoge od njih su djeca školske dobi kojoj je potrebna ciljana potpora u učenju (među ostalim za učenje jezika školovanja) i psihosocijalna potpora. (9)Urezultati programa PISA iz 2015. i 2018. pokazuju da osjećaj pripadnosti u školi među učenicima slabi, a vršnjačko nasilje/kiberzlostavljanje sve je učestalije. Istraživanja potvrđuju važnost emocionalne, socijalne i tjelesne dobrobiti u školi za uspjeh djece i mladih u obrazovanju i životu. Potvrđuju i da problemi s mentalnim zdravljem, kao i nasilje i vršnjačko nasilje, rasizam, ksenofobija i drugi oblici netolerancije ostavljaju strašne posljedice na emocionalnu dobrobit i odgojno-obrazovne ishode djece i mladih. Istraživanja pokazuju i da skupinama u nepovoljnom položaju prijeti veći rizik od vršnjačkog nasilja te da učenici iz škola u socioekonomski nepovoljnom položaju imaju manji osjećaj pripadnosti od bogatijih vršnjaka. (10)Rješavanje tih problema postalo je još važnije zbog pandemije bolesti COVID-19. Prema više studija, kriza bi mogla povećati vjerojatnost za to da učenici kojima prijeti rizik od udaljavanja od školovanja doista napuste školovanje te je ostavila štetne posljedice na mentalno zdravlje i opću dobrobit učenika.

(11)Vijeće je 2011. donijelo Preporuku o politikama za smanjenje ranog napuštanja školovanja. Mnogo toga učinjeno je na europskoj i nacionalnoj razini radi provedbe te preporuke, pogotovo uzajamnim učenjem i razmjenom dobre prakse među državama članicama u strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020.). Raznovrsni resursi, primjeri uspješnih mjera i materijali dostupni su na internetu putem Europskog skupa alata za škole i Cedefopova skupa alata za strukovno obrazovanje i osposobljavanje za suzbijanje ranog napuštanja školovanja. U neovisnoj procjeni provedbe Preporuke objavljenoj 2019. navedene su pouzdane naznake o tome da su se tom preporukom Vijeća i popratnim skupom alata politike EU-a potaknule preobrazbe obrazovnih ustanova i politika te doprinijelo smanjenju ranog napuštanja školovanja. U procjeni su istaknuta i područja u kojima je potreban daljnji rad. (12)U okviru programa Erasmus+ pružena je potpora za niz transnacionalnih projekata o uključivosti u različitim sektorima obrazovanja, kojima se nastojao riješiti problem postizanja slabih rezultata i ranog napuštanja školovanja. Uključivost je jedan od sveobuhvatnih prioriteta programa Erasmus+ za razdoblje 2021.–2027. Taj program sadržava i poseban prioritet politike – bavljenje problemima nepovoljnog položaja za učenje, ranog napuštanja školovanja i niske razine osnovnih vještina – čime se dionicima u financiranju programa Erasmus+ omogućuje da provode preporuke politike. (13)Iz europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF) za razdoblje 2014.–2020. mobilizirana su znatna ulaganja za rješavanje problema ranog napuštanja školovanja kao financijska potpora za mnoge velike projekte usklađene s Preporukom Vijeća iz 2011. Iz Europskog socijalnog fonda plus pruža se potpora pojedincima, regijama i državama članicama koji se suočavaju s posebnim izazovima – od oporavka od pandemije bolesti COVID-19 do ostvarivanja ciljeva EU-a u području zapošljavanja, socijalne uključivosti, obrazovanja i klimatskih promjena. Upotreba sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova i fondova kohezijske politike u razdoblju 2021.–2027. za intervencije u programima temelji se, među ostalim, na preporukama za pojedine zemlje objavljenima u okviru europskog semestra. (14)Instrument za tehničku potporu omogućuje državama članicama da na zahtjev dobiju potporu za prilagođene reforme u različitim područjima kao što su poboljšanje odgojno-obrazovnih ishoda djece, poboljšanje ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, utvrđivanje nacionalnih strategija i akcijskih planova za sprečavanje ranog napuštanja školovanja, izrada alata za podupiranje zapošljavanja i stručnog usavršavanja nastavnog osoblja ili priprema i provedba kurikularnih reformi. Više država članica koristilo se instrumentom za tehničku potporu i Programom potpore strukturnim reformama koji mu je prethodio za potporu reformama s ciljem sprečavanja ranog napuštanja školovanja, pogotovo kad je riječ o djeci u ranjivom položaju. (15)Djeci i adolescentima potreban je uravnotežen skup kognitivnih, socijalnih i emocionalnih kompetencija kako bi mogli bili uspješni u obrazovanju i životu. Osobne i socijalne kompetencije te kompetencije učenja kako učiti definirane su u Preporuci Vijeća o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje. To uključuje sposobnost suočavanja s nesigurnošću i složenošću, podržavanja vlastite tjelesne i emocionalne dobrobiti, održavanja fizičkog i mentalnog zdravlja, razvijanja suradničkih i pozitivnih odnosa, življenja u kojem se vodi računa o zdravlju i koje je usmjereno na budućnost te rješavanja sukoba u uključivom i poticajnom okruženju. (16)U Zaključcima Vijeća o europskim učiteljima i nastavnicima budućnosti prepoznaje se da su učitelji, nastavnici i ravnatelji škola neizostavna pokretačka snaga obrazovanja i osposobljavanja te se ističe potreba za dodatnim razvojem i unapređivanjem njihovih kompetencija. Ključna uloga učitelja i nastavnika prepoznata je u Komunikaciji o europskom prostoru obrazovanja i Rezoluciji Vijeća. (17)U Preporuci Vijeća o visokokvalitetnim sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja istaknuto je da pristup kvalitetnim uslugama ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja za svu djecu doprinosi njihovu zdravom razvoju i obrazovnom uspjehu te smanjenju društvenih nejednakosti i smanjuje razlike u kompetencijama među djecom iz različitih socioekonomskih sredina. (18)U Preporuci Vijeća o kombiniranom učenju za visokokvalitetno i uključivo osnovno i srednjoškolsko obrazovanje promiču se pristupi kombiniranog učenja, pri čemu se kombiniraju okruženja za učenje u prostorijama škole i na daljinu te digitalni i nedigitalni alati za učenje kako bi se izgradili otporniji i uključiviji sustavi obrazovanja i osposobljavanja. Takvim se praksama omogućuje primjena raznovrsnih pristupa i alata kako bi se pružila bolja potpora učenicima sa specifičnim potrebama ili u nepovoljnom položaju i povećala njihova motivacija za učenje. (19)U Programu vještina za Europu utvrđuju se mjere kojima se, na temelju iskustava stečenih za vrijeme pandemije bolesti COVID-19, nastoji ojačati održiva konkurentnost, izgraditi otpornost za odgovor na krize te pomoći pojedincima i poduzećima da razviju brojnije i bolje vještine. U Preporuci Vijeća o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (SOO) za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost predlaže se obnovljena politička vizija EU-a za strukovno obrazovanje i osposobljavanje koja ima ključnu ulogu u sprečavanju i suzbijanju ranog napuštanja školovanja te promicanju jednakih mogućnosti. (20)U Akcijskom planu za digitalno obrazovanje utvrđene su mjere za poboljšanje digitalnih vještina i kompetencija za digitalnu transformaciju kako bi se osiguralo da nijedan učenik ne bude zapostavljen i da osobe s diplomom imaju kompetencije potrebne na tržištu rada. U planu je predviđena izrada zajedničkih smjernica za nastavnike i odgojno-obrazovne djelatnike radi poticanja digitalne pismenosti i suzbijanja dezinformacija, predviđeno je ažuriranje Europskog okvira digitalnih kompetencija i planiran je Prijedlog preporuke Vijeća o poboljšanju prenošenja digitalnih vještina u obrazovanju i osposobljavanju. Akcijskim planom potiče se i na uklanjanje rodne neravnopravnosti u područjima STEM. (21)U Preporuci Vijeća o uspostavi europskog jamstva za djecu pozivaju se države članice da djeci kojoj je potrebna pomoć (odnosno djeci izloženoj riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti, a pogotovo Romima) zajamče djelotvoran i besplatan pristup obrazovanju i školskim aktivnostima. U strategiji EU-a o pravima djeteta poziva se na izgradnju uključivog i kvalitetnog obrazovanja. U novoj Strategiji EU-a za bolji internet za djecu poziva se na izgradnju digitalnog okruženja u kojem će djeca biti zaštićena i u kojem će se ona osnažiti i poštovati te se ističe da djeca u ranjivom položaju trebaju imati jednake mogućnosti za iskorištavanje prilika koje pruža digitalno desetljeće. (22)Novom generacijom EU-ovih strategija za ravnopravnost i okvirâ politike uključivanja donesenih 2020. i 2021. uvelike se ističe promicanje pravednosti i uključivosti te borbe protiv diskriminacije u obrazovanju, uz pružanje ciljane potpore osobama u najnepovoljnijem položaju i onima koje su najviše diskriminirane. (23)U Preporuci Vijeća o lakšem prelasku u svijet rada – jačanje Garancije za mlade preporučuje se da se povratak mladih u obrazovanje i osposobljavanje olakša raznolikim ponudama za nastavak obrazovanja, osiguravajući prema potrebi vrednovanje neformalnog i informalnog učenja. Usto, inicijativom ALMA (Aim, Learn, Master, Achieve, hr. „Teži, nauči, svladaj, postigni”), u kojoj se potpora za obrazovanje, strukovno osposobljavanje ili zapošljavanje kombinira sa stručnom praksom u drugoj državi članici EU-a radi unapređivanja vještina, znanja i iskustva, pomaže se mladima u dobi od 18 do 30 godina koji su u nepovoljnom položaju i ne rade, nisu u sustavu redovitog obrazovanja te nisu u sustavu obrazovanja odraslih (skupina NEET) da se uključe na tržište rada u matičnoj zemlji. (24)Na temelju iskustva stečenog u provedbi Preporuke Vijeća iz 2011. te novih saznanja dobivenih istraživanjima i savjetovanjima s dionicima zaključuje se da je potrebno primijeniti širi, uključiviji i sustavniji pristup školskom uspjehu, u kojem će se istodobno nastojati postići ciljevi na razini EU-a u području osnovnih vještina i ranog napuštanja školovanja te u školovanje potpuno ugraditi dimenzija dobrobiti. Takvim bi se pristupom trebao osigurati razvoj kompetencija potrebnih za uspjeh u obrazovanju i životu te stjecanje vrijednih iskustava učenja, motiviranost, veći angažman u zajednici i prelazak u stabilan odrasli život. (25)Potrebno je nastojati smanjiti broj učenika koji postižu slabe rezultate i onih koji rano napuštaju školovanje te promicati školski uspjeh u sustavima obrazovanja i osposobljavanja u čitavom EU-u. Radi pružanja koordinirane potpore djeci, mladima i njihovim obiteljima potrebno je na razini sustava osigurati usklađenost mjera politika, koordinaciju s drugim relevantnim područjima politika (kao što su zdravstvo, socijalne usluge, zapošljavanje, stanovanje, pravosuđe, migracije i integracija) i djelotvornu suradnju različitih dionika na svim razinama (nacionalnoj, regionalnoj, lokalnoj, školskoj). Istodobno je potrebno promicati pristupe na razini cijele škole kojima su obuhvaćena sva područja aktivnosti (poučavanje i učenje; planiranje i upravljanje itd.) i u kojima sudjeluju svi ključni dionici: učenici, ravnatelji škola, nastavno i nenastavno osoblje, roditelji i obitelji te lokalna i šira zajednica. (26)Ovom se Preporukom Vijeća u potpunosti poštuju načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, PREPORUČUJE DRŽAVAMA ČLANICAMA DA: 1.do 2025. izrade ili dodatno ojačaju integriranu i sveobuhvatnu strategiju za školski uspjeh, na odgovarajućoj razini i u skladu sa strukturom svojih sustava obrazovanja i osposobljavanja, radi odvajanja odgojno-obrazovnih ishoda od socioekonomskog položaja, promicanja uključivosti u obrazovanju (među ostalim suzbijanjem segregacije u obrazovanju) i daljnjeg smanjivanja ranog napuštanja školovanja i slabih rezultata iz osnovnih vještina, kako je predloženo u okviru politike navedenom u Prilogu. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti dobrobiti u školi jer je ona ključna komponenta školskog uspjeha. Ta strategija trebala bi sadržavati mjere prevencije, intervencije i kompenzacije (uključujući mjere ponuđene u okviru Garancije za mlade), temeljiti se na dokazima i u njoj bi se univerzalne mjere trebale kombinirati s ciljanim i/ili prilagođenim odredbama za učenike kojima je potrebna dodatna pozornost i potpora u uključivim okruženjima (kao što su učenici slabijeg socioekonomskog statusa, učenici migrantskog – među ostalim izbjegličkog – ili romskog podrijetla, učenici s vidljivim i nevidljivim vrstama invaliditeta, s posebnim obrazovnim potrebama ili problemima s mentalnim zdravljem). Ta strategija trebala bi se temeljiti i na strukturiranoj suradnji dionika iz različitih područja politike te s različitih razina upravljanja i obrazovnih razina; za nju bi trebalo osigurati odgovarajuća financijska sredstva i uz nju pripremiti jasan plan provedbe i evaluacije; 2.izrade i dodatno ojačaju sustave za prikupljanje i praćenje podataka na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, koji bi omogućivali sustavno prikupljanje kvantitativnih i kvalitativnih podataka o učenicima i čimbenicima koji utječu na ishode učenja, a pogotovo o socioekonomskom položaju. Ti sustavi moraju biti u skladu s propisima o zaštiti osobnih podataka i nacionalnim zakonodavstvom. Njima se treba osigurati da raščlanjeni podaci i informacije o mnogim aspektima budu dostupni na različitim razinama politika i da se upotrebljavaju za prevenciju i ranu intervenciju, analizu i osmišljavanje politika, usmjeravanje, praćenje i evaluaciju prethodno navedene strategije; 3.u kontekstu integrirane i sveobuhvatne strategije kombiniraju mjere prevencije, intervencije i kompenzacije, kako su navedene u okviru politike u Prilogu, radi pružanja potpore:

3.1.učenicima – sustavnim kombiniranjem različitih mjera u okviru kojih se najveća važnost pridaje interesima i potrebama učenika; 3.2.ravnateljima škola, učiteljima, nastavnicima i drugom osoblju – osiguravanjem da imaju znanja, vještine i kompetencije te vrijeme, prostor i odgovarajuću potporu za djelotvoran rad s učenicima kojima prijeti rizik od isključenosti, postizanja slabih rezultata i ranog napuštanja školovanja; 3.3.školama – u oblikovanju pristupa školskom uspjehu „na razini cijele škole”, u čijem okviru svi članovi školske zajednice (ravnatelji škola, učitelji, nastavnici i drugi odgojno-obrazovni djelatnici, učenici, roditelji, obitelji i lokalna zajednica) i vanjski dionici aktivno sudjeluju i surađuju u promicanju obrazovnog uspjeha za sve učenike; 3.4.mjerama na razini sustava radi jačanja pravednosti i uključivosti u obrazovanju i osposobljavanju te obrazovnog uspjeha svih učenika, među ostalim uklanjanjem struktura i mehanizama koji bi mogli osobito štetno utjecati na učenike iz skupina u nepovoljnijem položaju; 4.optimiziraju upotrebu nacionalnih i EU-ovih resursa za ulaganje u infrastrukturu, stručno usavršavanje, alate i resurse za jačanje uključivosti, ravnopravnosti i dobrobiti u obrazovanju, među ostalim fondova i stručnog znanja EU-a za reforme i ulaganje u infrastrukturu, alate, pedagogiju i stvaranje zdravih okruženja za učenje, pogotovo programa Erasmus+, Mehanizma za oporavak i otpornost, Europskog socijalnog fonda plus, Europskog fonda za regionalni razvoj, programa Digitalna Europa, programa Obzor Europa, Instrumenta za tehničku potporu, Fonda za azil, migracije i integraciju itd. te osiguraju da upotreba sredstava bude usklađena s cjelokupnom strategijom; 5.u okviru mehanizama izvješćivanja europskog prostora obrazovanja i europskog semestra izvješćuju o svojoj strategiji, poduzetim mjerama, relevantnim mehanizmima praćenja i evaluacije te dodijeljenim proračunskim sredstvima; POZIVA KOMISIJU DA: 1.podupire provedbu Preporuke Vijeća i povezanih inicijativa, kao što je jamstvo za djecu, olakšavanjem uzajamnog učenja i razmjene među državama članicama i svim relevantnim dionicima u području obrazovnog uspjeha na sljedeće načine: 1.1.provedbom strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021.–2030.), u kojem su glavna prioritetna područja smanjenje ranog napuštanja školovanja, poboljšanje rezultata u osnovnim vještinama i promicanje dobrobiti učenika, učitelja i nastavnika; 1.2.uspostavom stručne skupine za poticajna okruženja za učenje i dobrobit u školi usmjerene na skupine izložene riziku od postizanja slabijih rezultata te promicanjem aktivnosti te skupine, koja će osim toga unaprijediti utvrđivanje dobre prakse u području razvoja poticajnih i zdravih okruženja za učenje, promicanja mentalnog zdravlja, zdravih načina života te fizičke i emocionalne dobrobiti (uključujući pomoć protiv posttraumatskog stresa) te prakse u prevenciji vršnjačkog nasilja i nasilja u školi, a unaprijedit će i prijedloge za djelotvorno uvođenje uspješnih praksi u škole te preporuke za aktivnosti informiranja na razini EU-a i nacionalnoj razini; 1.3.aktivnim sudjelovanjem mladih u provedbi Preporuke Vijeća, među ostalim u okviru dijaloga EU-a s mladima, kako bi se osiguralo da se u potpunosti uzmu u obzir mišljenja, stajališta i potrebe mladih, uključujući one u nepovoljnom položaju; 1.4.razmjenom uspješnih primjera iz prakse (uključujući prakse uzajamnog učenja i uzajamnog mentorstva), smjernica i praktičnih alata radi podupiranja osmišljavanja, provedbe i evaluacije nacionalnih, regionalnih i lokalnih politika i praksi, uključujući one koje se ciljano odnose na učenike u nepovoljnom položaju, korištenjem internetskim platformama EU-a i zajednicama za obrazovanje i osposobljavanje, među kojima su zajednica eTwinning, nova Europska platforma za odgoj i obrazovanje, zajednica bivših studenata u okviru programa Erasmus+, ambasadori Cedefopa za suzbijanje ranog napuštanja školovanja i Kutak za učenje, na kojem su dostupni višejezični nastavni materijali o EU-u; 1.5.širenjem i poticanjem na korištenje prilika za promicanje, podupiranje i omogućivanje uključivosti, pravednosti i dobrobiti u obrazovanju u okviru fondova EU-a, kao što su program Erasmus+, Mehanizam za oporavak i otpornost, Europski socijalni fond plus, Europski fond za regionalni razvoj, program Digitalna Europa, program Obzor Europa, instrument za tehničku potporu, Fond za azil, migracije i integraciju itd.; 1.6.podupiranjem istraživanja i anketa na razini EU-a; poticanjem uspostavljanja istraživačkih mreža i podupiranjem dijaloga između istraživačke zajednice i oblikovatelja politika te istraživačke zajednice i odgojno-obrazovnih djelatnika; 1.7.uzimanjem u obzir strukturiranog dijaloga o digitalnom obrazovanju i vještinama te prijedloga preporuka Vijeća koji iz njega proizlaze; 2.u suradnji s državama članicama podupire izradu i diseminaciju smjernica i resursa o obrazovnom uspjehu za sve učenike (uključujući o integraciji migranata i učenju jezika), među ostalim daljnjim razvojem i promicanjem Europskog skupa alata za škole „Promicanje uključivog obrazovanja i suzbijanje ranog napuštanja školovanja”, Zbirke poticajnih praksi o uključivom obrazovanju i građanskom odgoju i Cedefopova alata za strukovno obrazovanje i osposobljavanje za suzbijanje ranog napuštanja školovanja; 3.podupire mogućnosti stručnog usavršavanja odgojno-obrazovnih djelatnika i drugih dionika na sljedeće načine: 3.1.razmjenom uspješnih primjera iz prakse razmjene osoblja u okviru programa Erasmus+, projekata i mreža, među ostalim putem internetske zajednice eTwinning, Akademija za stručno usavršavanje učitelja u okviru programa Erasmus+ te centara strukovne izvrsnosti; 3.2.omogućivanjem masovnih otvorenih internetskih tečajeva (MOOC) i mikrokvalifikacija za učitelje, nastavnike, ravnatelje škola te edukatore učitelja i nastavnika u organizaciji nove Europske platforme za odgoj i obrazovanje te promicanjem širokog pohađanja tih tečajeva; 4.prati provedbu Preporuke Vijeća i izvješćuje o njoj u okviru europskog semestra (među ostalim s pomoću revidiranog pregleda socijalnih pokazatelja) i europskog prostora obrazovanja;