Od pokretanja manifestacije Europska prijestolnica kulture na međuvladinoj razini 1985. taj se program razvijao i 1999. poprimio format punopravne inicijative EU-a. Trenutačno je uređen Odlukom br. 445/2014/EU , ali gradovi koji su imenovani europskim prijestolnicama kulture za godine do 2019. uređeni su Odlukom br. 1622/2006/EZ.

Rezultati i metodologija ex post evaluacije sveobuhvatno su prikazani u pratećem radnom dokumentu službi Komisije.

Ovo izvješće dostavlja se u skladu s člankom 12. Odluke br. 1622/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 2006. o utvrđivanju djelovanja Zajednice za manifestaciju Europska prijestolnica kulture za godine od 2007. do 2019. kojom je određeno da Komisija svake godine osigurava vanjsku i neovisnu evaluaciju rezultata manifestacije Europska prijestolnica kulture iz prethodne godine te dostavlja izvješće o toj evaluaciji Europskom parlamentu, Vijeću i Odboru regija .

Ex post evaluacija europskih prijestolnica kulture 2016. (Donostia San Sebastián i Wrocław)

Komisija je u potpunosti svjesna i prihvaća takva ograničenja, koja su već utvrđena i navedena u radnom dokumentu službi Komisije priloženom prijedlogu Odluke o uspostavljanju inicijative Unije za Europske prijestolnice kulture u razdoblju od 2020. do 2033. Kad je riječ o toj poteškoći, daljnjim prijedlogom Komisije i Odlukom koju su na kraju donijeli Europski parlament i Vijeće predviđa se da će imenovani gradovi postati glavni provoditelji postupka evaluacije jer bolje raspolažu podacima o početnom stanju i jednostavnije im je prikupiti primarne podatke o učinku titule europske prijestolnice kulture.

Kao što je bio slučaj sa svim prijašnjim ex post evaluacijama Europske prijestolnice kulture, Komisija smatra da je donesena metodologija primjerena za sastavljanje izvješća koje bi bilo razumno čvrsta osnova za donošenje razumnih zaključaka o rezultatima Europske prijestolnice kulture.

-primarni podaci uključivali su podatke koji su prikupljeni tijekom terenskog rada ili koje je poslala svaka europska prijestolnica kulture, kao što su intervjui, internetski upitnici i ankete; poseban cilj tih intervjua bio je sagledati svaku europsku prijestolnicu kulture iz različitih perspektiva, među ostalim iz perspektive članova skupina za upravljanje, donositelja odluka na lokalnoj i nacionalnoj razini, ključnih kulturnih subjekata, niza partnera uključenih u ostvarivanje ciljeva programa i određenih organizacija koje vode same projekte ili u njima sudjeluju,

U evaluaciji se razmatraju cjelokupna provedba i ostvarivanje ciljeva dvaju programa europskih prijestolnica kulture 2016. od početnog stadija do pitanja održivosti i dugoročnog utjecaja.

Wrocław je osmislio vrlo jasnu viziju, posebnu u pogledu dugoročnih ciljeva, čiji je raspon sezao od povećanja osviještenosti i prepoznavanja kulturnog identiteta Wrocława / Donje Šleske do stvaranja javnih prostora za društvene aktivnosti i oblikovanje građanskih stavova te povećanja broja posjeta turista. Kulturni događaji organizirani su u disciplinarnim potprogramima (npr. arhitektura, film, opera itd.) i izvođeni na četirima „pozornicama”, ovisno o cilju, te su uključivali sve od dijaloga s lokalnim stanovnicima do predstavljanja uloge grada u europskoj i svjetskoj kulturi.

Kad je riječ o Donostiji San Sebastiánu, planiranje dugoročnog utjecaja EPK-a bilo je uglavnom ograničeno, s početnim nedostatkom jasne formalne strategije i nedovoljnim zajedničkim razumijevanjem političkih stranaka u pogledu očekivanog dugoročnog utjecaja EPK-a. Iako kulturni subjekti općenito nastavljaju svoju djelatnost i još uvijek stvaraju znatan kulturni sadržaj i nakon 2016., to se većinom može pripisati postojećoj važnoj ulozi kulture u životu grada, a ne konkretnom dugoročnom utjecaju programa EPK-a.

Donostia San Sebastián podupirao je aktivnosti koje su bile primjetno drukčije od njegove prijašnje kulturne ponude; upotrijebio je EPK za rješavanje kompleksnog i osjetljivog pitanja – konkretno prošlog nasilja i neslaganja među gradskim zajednicama – umjesto jednostavnog izvođenja kulturnog programa za zabavljanje lokalne i međunarodne publike ili promociju grada. Iako se u evaluaciji prepoznaje da je to bio „hrabar izbor”, napominje se i da je teško kvantitativno procijeniti i razumjeti buduće socijalne učinke tog izbora. Iako prioritet Donostije San Sebastiána nije bilo podizanje njegova već znatnog međunarodnog profila preko međunarodne komunikacije i privlačenja turista, podaci ipak pokazuju da je ukupno 1,08 milijuna ljudi prisustvovalo na događajima EPK-a, od kojih su 5–10 % bili međunarodni posjetitelji.

Ipak, evaluacija pokazuje i da preuzimanje titule europske prijestolnice kulture zahtijeva mnogo sredstava i može se pokazati izazovnim: na primjer, u Donostiji San Sebastiánu stvarni je proračun znatno smanjen u odnosu na izvorni proračun iz stadija prijave (smanjenje veće od 40 %), do čeg je došlo zbog odviše ambicioznog izvornog prijedloga, snažnog pritiska na sektore javnog proračuna na svim teritorijalnim razinama, političkog pritiska za stavljanje proračunskog prioriteta na druga gradska pitanja i manjka kapaciteta za dobivanje sredstava iz privatnog sektora u kombinaciji s lošim gospodarskim uvjetima.

Inicijativa EPK relevantna je i komplementarna nizu politika i programa EU-a te utječe ne samo na kulturne dionike, nego i na dionike povezane sa zapošljavanjem (na primjer zbog učinka na povećanje kapaciteta), poduzetništvom (na primjer, 14 % poduzeća iz kulturnog i kreativnog sektora u Wrocławu bilo je uključeno u program EPK-a, tj. približno 450 od više od 3 000 poduzeća, 52 % poduzeća smatralo je da su ostvarila komercijalnu korist od EPK-a, a njih 40,7 % zabilježilo je 2016. povećanje prometa) ili turizmom (dodatnih 50 000 međunarodnih turista odsjelo je u hotelima u Wrocławu 2016. u usporedbi s 2015.). Inicijativa može potaknuti i ulaganja u kulturnu infrastrukturu koja sufinancira Europski fond za regionalni razvoj, čemu je dokaz znatan uspjeh novootvorene koncertne dvorane Nacionalnog glazbenog foruma u Wrocławu koju je sufinancirao EFRR (s više od 500 000 posjetitelja 2016.).

4.6.Dodana vrijednost EU-a

Kako je već napomenuto i prethodno prikazano, zahvaljujući inicijativi EPK ostvareni su rezultati koji se ne bi postigli djelovanjem pojedinačnih država članica.

Samo ime inicijative ključan je dio dodane vrijednosti EU-a te inicijative jer stvara znatan interes dionika iz grada, ali i drugih područja te pruža veliki prostor za europsku suradnju u pogledu partnerstva i prijenosa dobrih praksi, na primjer stvaranjem čvrstog sustava upravljanja za ostvarenje ciljeva EPK-a, povećanjem kapaciteta lokalnih kulturnih organizacija ili privlačenjem ideja za projekte od lokalnih stanovnika.

5.Glavne preporuke te zaključci i mjere Komisije

Komisija na temelju ovog izvješća zaključuje da je inicijativa EPK i dalje važna na razini EU-a i iznimno vrijedna za gradove domaćine te stvara opsežne kulturne programe s pozitivnim rezultatima i učincima koji se, međutim, u trenutačnom stadiju evaluacije ne mogu procijeniti u potpunosti jer nije prošlo dovoljno vremena nakon godine provedbe programa EPK-a. Kako je već navedeno, samo evaluacije koje bi proveli gradovi domaćini mogle bi stvoriti vjerodostojniju sliku u tom pogledu.

Nadalje, Komisija smatra da su programi koje su provela dva nositelja titule europske prijestolnice kulture 2016.:

-bili inovativni i usklađeni s ciljevima inicijative EPK,

-odražavali europsku dimenziju (posebno Wrocław, a u manjoj mjeri i Donostia San Sebastián jer je program EPK-a u tom gradu bio mnogo više usmjeren na lokalne stanovnike),

-uključivali lokalne stanovnike i dionike (u San Sebastiánu 60 % projekata uključivalo je lokalne stanovnike na neki način i odrađeno je 10 493 sata volonterskog rada, a Wrocław je osmislio aktivnosti koje su bile namijenjene posebnim skupinama),

-približili kulturu novim publikama posebnim strategijama (kao što su „Valovi energije” u Donostiji San Sebastiánu i „MikroGRANTY” u Wrocławu) i

-potencijalno pridonijeli dugoročnom utjecaju u fizičkom (u obliku novih ili obnovljenih kulturnih i logističkih infrastruktura, kao u Wrocławu) ili neopipljivom obliku (stvaranjem prostora i sredstava zahvaljujući kojima su zajednice mogle razgovarati o prošlim neslaganjima, razumjeti ih i pomiriti se s njima te pomaganjem gradu i njegovim stanovnicima u budućem suživotu, kao u Donostiji San Sebastiánu), iako u slučaju Donostije San Sebastiána nema odgovarajućeg planiranja dugoročnog utjecaja.

Ti glavni nalazi potvrđuju one iz evaluacije 2015. i prošlih evaluacija EPK-a, tj. da nositelji titule europske prijestolnice kulture provode kulturne programe koji su opsežniji i inovativniji od uobičajene godišnje kulturne ponude grada, sa snažnom europskom dimenzijom i uključenošću lokalnih stanovnika te međunarodnih posjetitelja, i koji su u skladu s ciljevima Ugovora i inicijative EPK.

U okviru vanjske studije izneseno je još jedno pitanje, što je djelomično u skladu s nalazima prethodnih evaluacija EPK-a, a to je nedostatak podataka o početnom stanju. Idealna postupovna metoda evaluacije inicijative EPK uključivala bi provođenje studije procjene prije i poslije provedbe inicijative. Međutim, zbog proračunskih i vremenskih ograničenja provedena je samo ex post procjena, što je prouzrokovalo nedostatak činjeničnih dokaza u pogledu koristi i učinaka inicijative.

Suzakonodavci su prepoznali tu poteškoću. Donošenjem Odluke br. 445/2014/EU, koja će se primjenjivati na nositelje titule europske prijestolnice kulture od 2020. do 2033., Europski parlament i Vijeće odlučili su premjestiti opterećenje provedbe evaluacije s Komisije na nositelje titule jer su oni glavni financijeri i korisnici inicijative EPK te imaju bolji položaj za prikupljanje svih potrebnih podataka. Ta će obveza potaknuti gradove kandidate i buduće nositelje titule na aktivnosti prikupljanja podataka u ranim stadijima programa. Na taj način pomoći će se i europskim prijestolnicama kulture u ostvarivanju ciljeva utvrđenih za godinu nošenja titule. Kako bi pomogla gradovima u ostvarivanju ciljeva, Komisija je objavila smjernice na svojem web-mjestu.

Nakon osam sličnih godišnjih evaluacija – svake godine na drugom paru europskih prijestolnica kulture – vanjska studija uključuje tek ograničen broj preporuka, a većina njih vrlo je specifična i povezana s anegdotalnim dimenzijama sveukupne inicijative EPK. One su korisna nadopuna mnogim preporukama iz prijašnjih godina koje podupire Komisija, posebno u pogledu potrebe za pravodobnom uspostavom institucijskih mehanizama, sastavljanjem stabilnog i učinkovitog tima za ostvarivanje ciljeva koji ima snažnu političku podršku, osiguravanjem nacionalne prihvaćenosti i uključenosti, ostvarivanjem ravnoteže između kontrole i umjetničke neovisnosti, očuvanjem uključenosti kulturnih dionika, uključenošću europske suradnje u kulturni program te istodobnim aktivnim širenjem sudjelovanja u kulturi i planiranjem dugoročnog utjecaja u ranom stadiju. Komisija se slaže s općom preporukom provoditelja evaluacije za nastavak inicijative EPK i Odlukom br. 445/2014/EU već se predviđa nastavak te inicijative do 2033. Na konkretnijoj razini, provoditelj evaluacije preporučuje da gradovi prikupljaju i analiziraju velike količine podataka i da se revidira prijavni obrazac za EPK kako bi se utvrdilo kako gradovi namjeravaju to ostvariti. Komisija prepoznaje da je važno da gradovi domaćini bolje iskoriste velike količine podataka, ali ne može u prijavni obrazac uključiti kriterije koji nisu izričito navedeni u odluci kojom se uređuje inicijativa EPK. Komisija će ipak razmotriti kako može pristupiti pitanju velikih količina podataka u svojim smjernicama za evaluaciju, kao što je preporučio provoditelj evaluacije.

Nadalje, Komisija se slaže s preporukom provoditelja evaluacije prema kojoj je formalna i neformalna podrška povjerenstva za praćenje tijekom stadija razvoja programa EPK-a od ključne važnosti i treba se nastaviti, uključujući posjete imenovanim gradovima.

Na kraju, u pogledu preporuka koje su posebno upućene institucijama EU-a Komisija ističe da se u izvješćima o napretku i praćenju, prema preporuci provoditelja evaluacije, izričito razmatraju pitanja obuhvaćena kriterijima odabira utvrđenima u Odluci br. 445/2014/EU i da se prijedlozi gradova za praćenje i evaluaciju procjenjuju više puta tijekom postupaka odabira i praćenja.