·U pogledu provjere podataka o stvarnim vlasnicima koje su dužna dostaviti trgovačka društva i provedbe njihove obveze izvješćivanja, mora se priznati da je to i na međunarodnoj razini još uvijek u začecima, među ostalim i u EU-u. Na zahtjev Ukrajine bit će organizirane razmjene stručnjaka između Ukrajine i EU-a kako bi se definirali izvedivi koraci potrebni da bi Ukrajina operacionalizirala mehanizam provjere. Na toj osnovi memorandumom bi se mogli utvrditi konkretni pokazatelji uspješnosti mehanizma provjere kao uvjet u okviru programa makrofinancijske pomoći.

Predloženi program makrofinancijske pomoći bio bi nadopuna prethodnih triju programa u ukupnom iznosu od 3,4 milijarde EUR, koji su Ukrajini dati od početka krize u 2014. U okviru tih programa isplaćeno je ukupno 2,8 milijardi EUR, što uključuje 1,6 milijardi EUR u razdoblju 2014.–2015. (u okviru takozvanih MFA I. i MFA II.) i dva obroka od po 600 milijuna EUR u srpnju 2015. i travnju 2017. (u okviru MFA III.). Treći i posljednji obrok od 600 milijuna EUR u okviru MFA III., za koji je uvjet bila provedba 21 mjere politike koje su bile dogovorene s ukrajinskim vlastima, nije isplaćen. Iako je Ukrajina ispunila velik broj obveza u okviru politika koje su bile preduvjet za isplatu tog obroka, četiri mjere, uključujući dvije koje su se odnosile na borbu protiv korupcije, nisu bile provedene do isteka razdoblja dostupnosti pomoći u siječnju 2018. U tim okolnostima Komisija nije mogla isplatiti posljednji obrok u okviru MFA III., te je on 18. siječnja 2018. službeno otkazan.

U svjetlu tog zahtjeva i gospodarske situacije u Ukrajini, osobito pojave dodatnih potreba za vanjskim financiranjem, Europska komisija podnosi prijedlog Europskom parlamentu i Vijeću za dodjelu daljnje makrofinancijske pomoći (MFA) Ukrajini na temelju članka 212. UFEU-a u visini od najviše 1 milijarde EUR u obliku srednjoročnih do dugoročnih zajmova u dva obroka.

Iako je 2016. i 2017. (nakon duboke recesije 2014. i 2015.) ponovo zabilježilo rast, gospodarstvo Ukrajine i dalje je osjetljivo na vanjske šokove. To se odražava u velikoj ovisnosti Ukrajine o izvozu sirovina, sporijem povećavanju njezine međunarodne pričuve i povišenoj vanjskoj zaduženosti, što će biti osobito izraženo kad u 2019. ponovo započnu obveze plaćanja restrukturiranih euroobveznica. U tom kontekstu kontinuirana potpora međunarodnih partnera i dalje je prijeko potrebna.

U tom kontekstu kontinuirana potpora MMF-a i međunarodnih partnera Ukrajine, uključujući EU, i dalje je od ključne važnosti. Od početka krize iznos od 17,5 milijardi USD iz programa proširenog instrumenta za financiranje za Ukrajinu, koji je MMF odobrio u ožujku 2015., dopunjen je znatnom potporom bilateralnih partnera Ukrajine, uključujući EU. I druge međunarodne financijske institucije, kao što su Svjetska banka, EBOR i EIB, znatno su pojačale svoju aktivnost kako bi poduprle gospodarsku tranziciju u Ukrajini. Međutim, s obzirom na to da je gospodarstvo Ukrajine i dalje nestabilno i karakteriziraju ga brojne slabosti, MMF procjenjuje da će toj zemlji 2018. i početkom 2019. biti potrebno dodatno vanjsko financiranje u iznosu od 4,5 milijardi USD (približno 3,8 milijardi EUR). Predložena makrofinancijska pomoć pokrila bi 26,5 % ukupnog dodatnog manjka u financiranju. Uz to, Svjetska banka priprema novi razvojni zajam u iznosu od 800 milijuna USD kao doprinos rješavanju manjka u financiranju. Ako se uzme u obzir potencijalni doprinos Svjetske banke, makrofinancijskom pomoći EU-a financirat će se 32 % preostalog manjka u iznosu od 3,7 milijardi USD.

Kad je riječ o vanjskom sektoru, deficit tekućeg računa Ukrajine postupno se povećao (3,5 % BDP-a u 2017.) nakon naglog smanjenja izazvanog gospodarskom krizom (sa 9 % BDP-a u 2013. na 0,3 % u 2015.). To je uglavnom bio rezultat oporavka u pogledu uvoza investicijskih dobara (u skladu s rastom povjerenja poduzetnika) i stabilne domaće potrošnje. Daljnje povećavanje deficita tekućeg računa zaustavljeno je snažnim povećanjem izvoza (koji je u 2017. bio za 17 % veći u odnosu na prethodnu godinu) zahvaljujući gospodarskom rastu na globalnoj razini i povoljnim uvjetima trgovine. Priljev privatnog kapitala (koji nisu izravna strana ulaganja) također se povećao, uglavnom kao rezultat plasmana euroobveznica u visini od 3 millijarde USD koje je u rujnu 2017. plasirala ukrajinska vlada. Potpora koju je Ukrajina dobila od svojih multilateralnih i bilateralnih partnera u kombinaciji s prilagodbom tekućeg računa i postupnim povratkom privatnih financijskih tokova pomogli su Ukrajini da svoje međunarodne pričuve ponovo poveća na 18,6 milijardi USD (stanje krajem siječnja 2018.), usprkos slabosti u pogledu izravnih stranih ulaganja.

Proračunom za 2018. predviđen je fiskalni deficit od 2,4 % BDP-a (u skladu s gornjom granicom od 2,5 % predviđenom u programu MMF-a) i temelji se na pretpostavkama rasta realnog BDP-a od 3 % i inflacije potrošačkih cijena od 9 %. Trend dezinflacije koji je prevladavao od proljeća 2015. (60,9 % u travnju 2015.) do sredine 2016. (6,9 % u lipnju 2016.) postupno je preokrenut. Od tada bilježi se porast inflacije (14,1 % u siječnju 2018.) što je uglavnom posljedica sve većih troškova proizvodnje, sve veće potražnje za proizvodima široke potrošnje (poglavito zahvaljujući rastu plaća) te povećanja cijena sirove hrane (zbog mraza početkom 2017. koji je nanio štetu usjevima) i cijena goriva. Sve veći inflacijski pritisak potaknuo je ukrajinsku središnju banku da od listopada 2017. u okviru monetarne politike povisi kamatne stope za ukupno 4,5 postotnih bodova na 17 %, koliko su iznosile 2. ožujka 2018.

Prijedlozi Komisije za makrofinancijsku pomoć općenito se temelje na iskustvu stečenom na temelju ex post evaluacija ranijih programa u susjedstvu EU-a. Makrofinancijska pomoći i program gospodarske prilagodbe i reforme koji je s njim povezan pridonijet će rješavanju kratkoročnih financijskih potreba Ukrajine, uz istodobnu podršku mjerama politike usmjerenima na poboljšanje srednjoročnog fiskalnog i vanjskog položaja i postavljanje temelja za održivi rast.

Načelo supsidijarnosti se poštuje jer države članice ne mogu same dostatno ostvariti ciljeve obnove kratkoročne makrofinancijske stabilnosti u Ukrajini, nego ih na bolji način može ostvariti Europska unija. Glavni su razlozi proračunska ograničenja na nacionalnoj razini i potreba za dobrom koordinacijom donatora kako bi se maksimalno povećali opseg i učinkovitost pomoći.

Komisija i ukrajinske vlasti dogovorili bi memorandum o razumijevanju u kojem se utvrđuju mjere strukturnih reformi povezane s predloženim programom makrofinancijskom pomoći, uključujući pitanja vremenskog okvira i redoslijeda. Kao što je to uobičajeno kada je riječ o makrofinancijskoj pomoći, isplate bi se među ostalim uvjetovale zadovoljavajućim revizijama u okviru programa MMF-a i daljnjim korištenjem sredstava MMF-a od strane Ukrajine.

Europska unija stavit će na raspolaganje Ukrajini makrofinancijsku pomoć u ukupnom iznosu od 1 milijarde EUR u obliku srednjoročnih i dugoročnih zajmova, čime će pridonijeti pokrivanju preostalih potreba Ukrajine za vanjskim financiranjem u 2018. i 2019. Isplata pomoći planirana je u dva obroka zajma. Ako se mjere politike povezane sa svakim obrokom pravovremeno provedu, prva isplata očekuje se u drugoj polovini 2018., dok bi do druge moglo doći u prvoj polovini 2019. Tom pomoći upravljat će Komisija. Primjenjuju se posebne odredbe o sprečavanju prijevara i drugih nepravilnosti, u skladu s Financijskom uredbom.

(11) S obzirom na to da u platnoj bilanci Ukrajine još postoji preostali manjak u vanjskom financiranju koji premašuje sredstva koja su osigurali MMF i ostale multilateralne institucije, smatra se da je makrofinancijska pomoć Unije Ukrajini, s obzirom na trenutačne iznimne okolnosti, prikladan odgovor na zahtjev Ukrajine za potporu gospodarskoj stabilizaciji, u kombinaciji s programom MMF-a. Makrofinancijska pomoć Unije pomogla bi gospodarskoj stabilizaciji i planu strukturnih reformi u Ukrajini nadopunjujući sredstva na raspolaganju u okviru financijskog sporazuma s MMF-om.

(6) Nakon stručne misije provedene u studenom 2017. MMF je revidirao svoje procjene potreba Ukrajine za vanjskim financiranjem pri čemu je utvrdio dodatni manjak od 4,5 milijardi USD za 2018. i 2019. Te potrebe za financiranjem premašuju financijska sredstva koja je međunarodna zajednica dosad odobrila, a to obuhvaća i makrofinancijsku pomoć Unije u skladu s Odlukom Vijeća 2002/639/EZ, Odlukom br. 646/2010/EU Europskog parlamenta i Vijeća, Odlukom Vijeća 2014/215/EU i Odlukom (EU) 2015/601 Europskog parlamenta i Vijeća.

3.Ako okolnosti omogućuju poboljšanje kamatnih stopa na zajam i ako to Ukrajina zatraži, Komisija može refinancirati cijeli zajam ili jedan dio prvotnog zaduženja ili može restrukturirati odgovarajuće financijske uvjete. Operacije refinanciranja ili restrukturiranja provode se u skladu sa stavcima 1. i 4. i ne utječu na produženje roka dospijeća zaduživanja ili povećanje iznosa nepodmirenog iznosa na dan refinanciranja ili restrukturiranja.

2.Ako okolnosti to omogućuju i na zahtjev Ukrajine, Komisija može poduzeti potrebne korake kako bi osigurala da se u uvjete kreditiranja uključi odredba o prijevremenoj otplati i da se ona podudara s odgovarajućom odredbom o uvjetima za zaduživanje.

2.Najkasnije dvije godine nakon isteka razdoblja dostupnosti iz članka 1. stavka 4. Komisija dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o ex post evaluaciji u kojem se procjenjuju rezultati i učinkovitost isplaćene makrofinancijske pomoći Unije te opseg u kojemu se njome pridonijelo ciljevima pomoći.

1.Komisija do 30. lipnja svake godine Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja izvješće o provedbi ove Odluke u prethodnoj godini, zajedno s evaluacijsom te provedbe. U izvješću se:

Prijedlogom zakonodavne odluke predviđeno je i da se Vijeću i Europskom parlamentu podnosi godišnje izvješće koje sadržava ocjenu provedbe ove pomoći. Nezavisna ex post evaluacija pomoći provest će se unutar dvije godine nakon isteka razdoblja provedbe.

Službe Komisije nastavljaju nadzirati upravljanje javnim financijama nakon operativne procjene financijskih krugova i administrativnih postupaka u Ukrajini koji će biti obavljeni u drugom tromjesečju 2018. Predstavništvo EU-a u Ukrajini uz to redovito izvješćuje o pitanjima koja se odnose na nadzor primjene pomoći. Službe Komisije ostaju u bliskom kontaktu s MMF-om i Svjetskom bankom kako bi imale koristi od njihovih uvida na temelju njihovih stalnih aktivnosti u Ukrajini.

Predložena pomoć sastoji se od iznosa do 1 milijarde EUR u obliku zajma EU-a Ukrajini u svrhu doprinosa održivijem položaju platne bilance. Pomoć će se isplatiti u dva obroka, a trebala bi pridonijeti rješavanju teške gospodarske situacije i lošeg stanja platne bilance u zemlji. Pomoć potiče i strukturne reforme usmjerene na povećanje održivog gospodarskog rasta i poboljšanje upravljanja javnim financijama.

1.5.1. Zahtjevi koje je potrebno kratkoročno ili dugoročno ispuniti

Isplata pomoći ovisi o ispunjenju političkog preduvjeta i zadovoljavajućem uspjehu provedbe financijskog aranžmana između Ukrajine i MMF-a. Komisija i ukrajinske vlasti dogovaraju i posebne uvjete povezane s tom politikom, navedene u Memorandumu o razumijevanju.

1.5.2. Dodana vrijednost sudjelovanja EU-a

Pomažući zemlji da izgradi vanjsku gospodarsku otpornost predloženom makrofinancijskom pomoći pridonosi se promicanju makroekonomske stabilnosti i gospodarskih reformi u zemlji. Nadopunjivanjem sredstava koje su drugi instrumenti EU-a, međunarodne financijske institucije i drugi donatori stavili na raspolaganje pridonosi se ukupnoj učinkovitosti paketa financijske potpore koju je dogovorila međunarodna donatorska zajednica u razdoblju nakon krize.

Predloženim programom jačat će se i vladina predanost reformama. Taj će se rezultat, među ostalim, ostvariti odgovarajućim uvjetima za isplatu pomoći. U širem kontekstu programom će se pokazati drugim zemljama u regiji da je EU spreman pomoći zemljama koje u razdoblju gospodarskih poteškoća odlučno kreću u političku reformu.

1.5.3. Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava

Od 2004. provedeno je petnaest ex post evaluacija povezanih s programima makrofinancijske pomoći. U tim je evaluacijama zaključeno da se programima makrofinancijske pomoći zaista pridonosi, iako ponekad skromno i neizravno, poboljšanju vanjske održivosti, makroekonomskoj stabilnosti i postizanju strukturnih reformi u zemlji koja prima pomoć. U većini slučajeva programi makrofinancijske pomoći imali su pozitivan učinak na platnu bilancu zemlje korisnice i pomogli su smanjiti proračunska ograničenja. Doveli su i do nešto većeg gospodarskog rasta.

U okviru neovisne evaluacije provedene u 2017. ispitana je dodana vrijednost, učinak, izrada i provedba prethodnih dvaju programa makrofinancijske pomoći u Ukrajini (MFA I. i MFA II. u ukupnom iznosu od 1,61 milijardu EUR isplaćenih u 2014. i 2015.) te je utvrđeno da su ti programi relevantni, učinkoviti i učinkovito provedeni. Glavni zaključci evaluacije su da je makrofinancijska pomoć, djelomično i zbog brzine njezine dodjele, imala pozitivan učinak na ukrajinsko gospodarstvo u obliku doprinosa stabilizaciji financijskog stanja i izbjegavanja mjera koje bi imale ozbiljne negativne socijalne učinke (kao što su daljnja smanjenja javne potrošnje). Pridonijela je i reformama u zemlji.

1.5.4. Usklađenost i moguća sinergija s ostalim odgovarajućim instrumentima

EU je među glavnim donatorima Ukrajine, a podupire njezine gospodarske, strukturne i institucijske reforme i civilno društvo. Cilj je zadržati trenutačne razine potpore u iznosu do 200 milijuna EUR godišnje u obliku bespovratnih sredstava i za razdoblje 2018.–2020., pod uvjetom da se nastavi napredak u provedbi reformi. Osim pružanja potpore gospodarskim i državnim reformama EU svojom pomoći nastoji osigurati bolji pristup obrazovanju, zapošljavanju i zdravstvenoj skrbi za građane Ukrajine, pogotovo za one najranjivije, uključujući one koji su pogođeni sukobom na istoku.

Ključna dodana vrijednost makrofinancijske pomoći u usporedbi s drugim instrumentima EU-a je u tome što pridonosi stvaranju stabilnog makroekonomskog okvira, među ostalim promicanjem održive platne bilance i stanja proračuna, te primjerenog okvira za nastavak strukturnih reformi. U okviru makrofinancijske pomoći ne osigurava se redovita financijska potpora. Makrofinancijska pomoć ukida se u trenutku kada zemlja ponovno uspostavi održivo stanje vanjskog financiranja.

Makrofinancijskom pomoći nadopunjuju se i intervencije međunarodnih financijskih institucija, posebno programi za prilagodbu i reforme koje podržavaju MMF i Svjetska banka.

1.6. Trajanje i financijski utjecaj

X Prijedlog/inicijativa ograničenog trajanja

X Prijedlog/inicijativa na snazi je 2,5 godine od stupanja na snagu Memoranduma o razumijevanju, kako je utvrđeno člankom 1. stavkom 4. Odluke

X financijski utjecaj od 2018. do 2021.

1.7. Predviđene metode upravljanja

X Centralizirano izravno upravljanje Komisije

2. MJERE UPRAVLJANJA

2.1. Pravila nadzora i izvješćivanja