Uslužne djelatnosti, kao što su znanstveno istraživanje i razvoj, digitalizacija, logistika itd. važan su element biogospodarstva i mogli bi više nego udvostručiti zaposlenost i „veličinu biogospodarstva”. Studije ukazuju na to da usluge povezane s biogospodarstvom u EU-u stvaraju dodanu vrijednost od 400 do 1 000 milijardi EUR, koja je razdoblju od 2005. do 2015. u prosjeku rasla brže nego u sektorima primarne proizvodnje unutar biogospodarstva . Međutim, trenutačni statistički podaci nisu dovoljno prilagođeni da bi mogli pružiti pouzdane informacije. Isto tako, opseg uslužnih sektora (radni dokument službi Komisije, slika 7.) koji se uzimaju u obzir u biogospodarstvu znatno se razlikuje među državama članicama.

Iz tablice 1. vidljivo je da je potrebno riješiti razne kompromise i izazove: (a) povećanje pritiska na zemljište radi ublažavanja klimatskih promjena (sekvestracija ugljika) i prilagodbe tim promjenama, zaštite prirode (npr. bioraznolikost) i opskrbe biomasom, (b) povećanje potražnje za materijalima i bioenergijom te (c) nesklad između postojeće i potrebne radne snage (npr. vještine) koji poziva na transformaciju i prekvalifikaciju europske radne snage. Primjerice, studije predviđaju da će do 2050. postojati jaz od 40 do 70 % između opskrbe održivom biomasom i potražnje za biomasom potrebnom za proizvodnju materijala i energije.

Osiguravanje opskrbe hranom i ishrane Održivo upravljanje prirodnim resursima Smanjenje ovisnosti o neobnovljivim, neodrživim resursima domaćeg podrijetla ili iz inozemstva Ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba njima Jačanje europske konkurentnosti i otvaranje radnih mjesta Kružno gospodarstvo [1] Industrijska strategija [2] Strategija za bioraznolikost [3] Strategija „od polja do stola” [4] Val obnove [5] Europski zakon o klimi [6] Strategija održivosti u području kemikalija [7] Strategija za prilagodbu [8] Održivo financiranje [9] Akcijski plan za postizanje nulte stope onečišćenja [10] LULUCF [11] Energija iz obnovljivih izvora [12] Strategija za šume [13] Održivi ciklusi ugljika [14]

[1] COM(2020) 98, Novi Akcijski plan za kružno gospodarstvo – Za čišću i konkurentniju Europu. [2] COM(2020) 102, Nova industrijska strategija za Europu. I COM(2021) 350 final. Ažuriranje nove industrijske strategije za 2020.: izgradnja snažnijeg jedinstvenog tržišta za oporavak Europe. [3] COM(2020) 380, Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. Vraćanje prirode u naše živote. Ciljevi uključuju zaštitu 30 % kopnenih i morskih područja, strogu zaštitu 10 % kopnenih i morskih područja, porast broja oprašivača, smanjenje broja vrsta na crvenom popisu koje ugrožavaju invazivne strane vrste za 50 %, znatno smanjenje usputnog ulova, sadnja tri milijarde novih stabala u EU-u, usklađivanje s ciljevima strategije „od polja do stola”. [4] COM(2020) 381, Strategija „od polja do stola” za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav. Ciljevi do 2030. uključuju smanjenje upotrebe i rizika kemijskih pesticida za 50 % i smanjenje upotrebe opasnijih pesticida, opasnih kemikalija, gubitaka hranjivih tvari i prodaje antimikrobnih sredstava u poljoprivredi za 50 %; 25 % poljoprivredne površine pod ekološkom proizvodnjom. [5] COM(2020) 662, Val obnove za Europu – ozelenjivanje zgrada, otvaranje radnih mjesta, poboljšanje života. Vidjeti i COM(2021) 802, Prijedlog direktive o energetskoj učinkovitosti zgrada (preinaka). [6] Uredba (EU) 2021/1119, „Europski zakon o klimi”. Ciljevi uključuju smanjenje emisija stakleničkih plinova za 55 % do 2030.; ostvarivanje klimatske neutralnosti do 2050. Vidjeti i Mehanizam za prilagodbu ugljika na granicama, COM(2021) 564 final. [7] COM(2020) 667, Strategija održivosti u području kemikalija – Prelazak na netoksični okoliš. [8] COM(2021) 82, Stvaranje Europe otporne na klimatske promjene – nova strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama. [9] COM(2021) 390, Strategija za financiranje tranzicije prema održivom gospodarstvu i EU(2020)/852. Uredba o taksonomiji. [10] COM(2021) 400, Put prema zdravom planetu za sve – akcijski plan EU-a: „Prema postizanju nulte stope onečišćenja zraka, vode i tla”. Ciljevi do 2030. uključuju smanjenje broja preuranjenih smrtnih slučajeva zbog onečišćenja zraka za 55 % i udio osoba s kroničnim poremećajima uzrokovanima bukom iz prometa za 30 %; ukupne količine proizvedenog otpada u znatnoj mjeri i preostalog komunalnog otpada te količine plastičnog otpada u moru (za 50 %), količine mikroplastike koja se ispušta u okoliš za 30 %; gubitka hranjivih tvari i upotrebe kemijskih pesticida za 50 %; broja ekosustava u EU-u u kojima onečišćenje zraka ugrožava bioraznolikost za 25 %. [11] COM(2021) 554, Prijedlog izmjene Uredbe o LULUCF-u. Cilj neto uklanjanja stakleničkih plinova u EU-27 od 310 milijuna tona ekvivalenta CO2 godišnje u sektoru LULUCF-a, uz pojedinačne ciljeve država članica. [12] COM(2021) 557, Izmjena Direktive (EU) 2018/2001 o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora. Ciljevi izmjene uključuju povećanje udjela energije iz obnovljivih izvora na 40 %, povećanje kriterija održivosti uključujući kaskadno načelo. [13] COM(2021) 572, Nova strategija EU-a za šume do 2030. [14] COM(2021) 800, Komunikacija o održivim ciklusima ugljika; uključujući cilj da 20 % ugljika koji se upotrebljava u kemijskim i plastičnim proizvodima do 2030. potječe iz održivih nefosilnih izvora i najavu djelovanja u pogledu integriranih procjena upotrebe zemljišta.

5.Napredak aktivnosti biogospodarstva u okviru akcijskog plana strategije EU-a za biogospodarstvo

Ključne poruke:

·Sveukupna provedba akcijskog plana EU-a za biogospodarstvo dobro napreduje i već je pridonijela ciljevima europskog zelenog plana.

·Najveći je napredak postignut u razvoju biotehnoloških rješenja u okviru istraživanja i inovacija te u povećanju javnih i privatnih ulaganja (prvo područje djelovanja).

·Poboljšanjem suradnje s državama članicama i demonstracijskim projektima postavljeni su temelji za uvođenje biogospodarstva na regionalnoj i nacionalnoj razini, pri čemu je naglasak bio na zemljama u razvoju (drugo područje djelovanja).

·Poboljšano je razumijevanje ekoloških ograničenja biogospodarstva (treće područje djelovanja). Međutim, i dalje postoje nedostaci kad je riječ o tome kako bolje upravljati upotrebom biosfere radi ispunjenja ekoloških i gospodarskih zahtjeva u klimatski neutralnoj Europi te kako promicati održivije obrasce potrošnje radi očuvanja okolišnog integriteta.

Ovo poglavlje donosi sažetak napretka koji je postignut s obzirom na 14 mjera u okviru tri područja djelovanja strategije za biogospodarstvo iz 2018. i njezina akcijskog plana. Većina aktivnosti podrazumijeva srednjoročne i dugoročne procese, a njihovi konačni rezultati bit će ostvareni u budućnosti. Više pojedinosti o aktivnostima dostupno je u poglavlju 5. radnog dokumenta službi Komisije.

5.1.Jačanje i unapređivanje bioindustrijskih sektora, poticanje ulaganja te otvaranje tržišta

Prvo područje djelovanja usmjereno je prema jačanju i unapređenju bioindustrijskih sektora te poticanju ulaganja i otvaranju tržišta. Mjerama se isto tako promiču istraživanja i inovacije duž lanaca vrijednosti i poboljšava koordinacija inovacijskih aktivnosti. Obećavajuće inovacije u bioindustrijskim sektorima obuhvaćaju analitičke tehnike i biološko istraživanje, dizajn i inženjering biomolekula te rješenja za održivije iskorištavanje biomase.

Zajedničko poduzeće za bioindustriju (BBI JU, 2014.–2021.) privući će privatna ulaganja u iznosu od 2,73 milijarde EUR do 2024. (završetak posljednjih projekata), u kombinaciji s 835 milijuna EUR potpore EU-a (pojedinosti se nalaze u okviru 1. radnog dokumenta službi Komisije). Novom partnerstvu za Europu kao kružno biogospodarstvo (2021.–2031.) dodjeljuje se 1 milijarda EUR doprinosa EU-a kako bi se bioindustrijski sektori EU-a dodatno ojačali i unaprijedili u svim fazama inovacijskog ciklusa, što će se dopuniti najmanje jednakim doprinosom Konzorcija za bioindustriju kao privatnog partnera.

Paket instrumenata za ubrzavanje provedbe strategije za biogospodarstvo uključuje alate za biogospodarstvo i pomoćne materijale razvijene u sklopu projekta POWER4BIO u okviru programa Obzor 2020., npr. katalog biotehnoloških rješenja. S pomoću alata za samoprocjenu Komisija podupire spremnost regija EU-a na ulaganje.

Strategijom EU-a za biogospodarstvo nastoji se olakšati opsežniji razvoj novih održivih biorafinerija u Europi kako bi se osigurali novi proizvodi kojima se zamjenjuju oni koji se temelje na fosilnim gorivima (infografika 1. u radnom dokumentu službi Komisije). Kako su potvrdile i prognoze za europske biorafinerije za 2030., te bi rafinerije mogle imati ključnu ulogu pri transformaciji industrijskih postrojenja. U EU-u radi više od 300 biorafinerija za proizvodnju biokemikalija i biomaterijala (npr. vidjeti sliku 4.: Vodeće inicijative zajedničkog poduzeća za bioindustriju i njihovi lanci vrijednosti). Primjerice, u Europi postoji 139 rafinerija koje se temelje na preradi drvne biomase, a planirano je još 28, čime bi se do 2030. udvostručio njihov promet. Politike i propisi, osobito oni doneseni nakon 2018., bili su ključni za odluke privatnih poduzeća o ulaganju u biorafinerije. Međutim, pristup tržištu i dalje je kompliciran zbog nedostatka sveobuhvatnog pristupa regulatorne politike i velikog jaza između trenutačnih troškova proizvoda dobivenih od bioloških sirovina i spremnosti potrošača da izdvoje novac.

U okviru foruma za plavo biogospodarstvo utvrđeno je nekoliko rješenja koja su provedena u obalnom području. Preporuke tog foruma bile su jedna od početnih točaka za predstojeću inicijativu EU-a za alge, koju Komisija namjerava donijeti u četvrtom tromjesečju 2022. Alge ili školjkaši iz uzgoja mogu poslužiti kao biološki alat za sanaciju jer uklanjaju hranjive tvari, ugljik i onečišćivače iz morskih voda. Platforma BlueInvest i Europski fond za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu (EFPRA) podupiru ulaganja u šire plavo gospodarstvo, uključujući alge. Sve većim brojem projekata u okviru programa Obzor 2020. i Obzor Europa, uključujući misiju „Obnova našeg oceana i voda do 2030.”, podupiru se mora i oceani bez plastike te projekti povezani s algama.

Kako bi se potaknula ulaganja u tom području, uspostavljen je novi Europski fond za kružno biogospodarstvo, prvi fond poduzetničkog kapitala koji je usmjeren isključivo na biogospodarstvo i kružno biogospodarstvo u Europi i kojim se osigurava financiranje sredstvima iz programa Obzor 2020. i sredstvima Europske investicijske banke. Fond je usmjeren na ulaganja od 250 milijuna EUR, uz dodatnih 206 milijuna EUR kapitala prikupljenog do kraja 2021. Procjene pokazuju neravnomjernu raspodjelu aktivnosti biogospodarstva među makroregijama EU-a i državama članicama (npr. raspodjela biorafinerija za proizvodnju biokemikalija i biomaterijala, ulaganje u Europski fond za kružno biogospodarstvo te nedostatan intenzitet inovacija u bioindustrijskim sektorima), što barem u nekoj mjeri korelira s rezultatima inovacija prema Europskoj ljestvici uspjeha u inoviranju.