Uvod: Strategija EU-a za šume

U Komunikaciji iz 2013. „Nova strategija za šume: za šume i sektor koji se temelji na šumama” („strategija”) utvrđuje se novi okvir EU-a za koordiniranje i osiguravanje dosljednosti u politikama koje se odnose na šume te povećanje doprinosa šuma i šumarskog sektora ciljevima EU-a. Vodeća načela Komunikacije održivo su upravljanje šumama, višefunkcionalna uloga šuma, učinkovitost resursa i globalna odgovornost za šume.

Strategijom se angažiraju Komisija, države članice i relevantni dionici da surađuju na zajedničkoj viziji i dosljednom planiranju i provedbi politika koje se odnose na šume. Utvrđena su dva ključna cilja za 2020.: i. osigurati da se svim šumama u EU-u upravlja u skladu s načelima održivog upravljanja šumama i ii. jačati doprinos EU-a promicanju održivog upravljanja šumama (SFM) i smanjenju krčenja šuma na globalnoj razini. Oba cilja obuhvaćaju tri dimenzije održivog razvoja uz holistički pristup upravljanju šumama i politici.

U strategiji je navedeno osam povezanih prioritetnih područja koja obuhvaćaju ključne politike i aspekte koji su relevantni za upravljanje šumama, šumarski sektor i društvo. U nizu „strateških smjernica” u svakom prioritetnom području navedeno je kako Komisija i države članice mogu najbolje pristupiti prioritetima.

Vijeće i Europski parlament , uz potporu Europskog gospodarskog i socijalnog odbora te Odbora regija , pozdravili su strategiju. Odgovarajući na njihove zahtjeve Komisija je izradila višegodišnji plan provedbe (VPP za šume) u suradnji sa Stalnim odborom za šumarstvo i platformama dionika utvrđenima u strategiji, u kojem se definiraju konkretne mjere, akteri i rokovi za razdoblje 2015.–2020.

Postupak revizije

U strategiji je predviđena revizija do 2018. kako bi se ocijenio napredak provedbe. U višegodišnjem planu provedbe za šume, u kojem su navedeni prioriteti rada za Komisiju do 2017., navedeno je da bi ta revizija pomogla odrediti prioritete za razdoblje 2018.–2020. Osim toga, Vijeće je pozvalo „Komisiju da ponovno izvijesti Vijeće o nalazima revizije i postojećim preporukama (…) do 2018.”.

Revizija je provedena uz podršku različitih izvora dokaza, uključujući rezultate formalnih evaluacija politika, izvješća i publikacije EU-a, a dopunjena je jednom od specifičnih studija .

Osam prioritetnih područja – Sažetak napretka

Do danas se strategijom podupirao i vodio veliki broj aktivnosti Komisije, država članica te javnih privatnih dionika. Većina mjera iz višegodišnjeg plana provedbe za šume, u svih osam prioritetnih područja, provedena je kako je predviđeno: oko 30 % je u cijelosti dovršeno, a neke su provedene djelomično; 45 % aktivnosti je u tijeku. Oko 10 % aktivnosti još nije započeto, a neke kasne.

Napredak prema prioritetnim područjima može se sažeti kako slijedi:

Podrška našim ruralnim i urbanim zajednicama.

Politika ruralnog razvoja u okviru zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) i dalje je glavni izvor potpore za zaštitu i održivi razvoj šuma u EU-u. Za programsko razdoblje 2014.–2020. 24 države članice planirale su mjere šumarstva, tj. 90 % programa ruralnog razvoja te su izdvojile iznos od 8,2 milijarde EUR ukupnih javnih rashoda. Četiri države članice riješile su svoje potrebe u šumarstvu putem državnih potpora .

Mjere šumarstva pomažu državama članicama da podrže višefunkcionalnost šuma i održivo upravljanje šumama te da ih kombiniraju s drugim mjerama ruralnog razvoja (npr. savjetodavne usluge, osposobljavanje, ulaganja, suradnja) kako bi se zadovoljile specifične regionalne potrebe. Njima se potiče širenje šuma s pomoću pošumljavanja te uspostava i obnova poljoprivredno-šumarskih sustava . Ostale mjere kojima se potiče održivo upravljanje šumama uključuju: sprječavanje požara i prirodnih katastrofa (više od 20 % planiranih izdataka); obnova nakon štete; ulaganja za prilagodbu klimatskim promjenama i pružanje ekoloških ili općih usluga te nadoknada za područje Natura 2000 i dobrovoljne obveze. Osim toga, ruralnim razvojem potiču se ulaganja u poboljšanje ekonomske vrijednosti šuma i predindustrijske prerade drva.

Mjere šumarstva izrađene su kako bi se povećao doprinos održivog upravljanja šumama ciljevima politika EU-a te kako bi istodobno koristile šumarskom sektoru, podupirale ruralni razvoj i promicale pružanje robe i usluga u skladu s ključnim ekološkim i klimatskim politikama. Njihov opseg dovoljno je usklađen s ključnim socijalnim i sektorskim potrebama .

Primjena određenih mjera (npr. poljoprivredno šumarstvo, Natura 2000) dosad nije dala očekivane rezultate. Dodatna razmjena i promicanje dobrih praksi među državama članicama moglo bi pomoći pri rješavanju mogućih ograničavajućih čimbenika koji se često pripisuju administrativnom opterećenju ili vlasničkoj strukturi šuma. Prijedlog ZPP-a za razdoblje 2021.–2027. , koji donosi više supsidijarnosti i fleksibilnosti, trebao bi državama članicama pružiti nove mogućnosti za izradu mjera kojima će se bolje podupirati lokalne potrebe i prioriteti s jednostavnijim administrativnim procedurama. Rezultati evaluacije pravila o državnim potporama koja je u tijeku za razdoblje 2014.–2020. uključit će se u reviziju smjernica o državnim potporama.

Međudjelovanje šuma i drveća s gradskim i prigradskim sredinama te razumijevanje njihove uloge za te zajednice zahtijeva sve više pažnje.

Poticanje konkurentnosti i održivosti šumarskih industrija, bioenergije i šireg zelenog gospodarstva EU-a.

Šumarska industrija EU-a obavlja održivu i resursno učinkovitu preradu širokog spektra materijala i proizvoda. U dokumentu „Plan za europske industrije koje se temelje na šumama”, koji je priložen strategiji, utvrđuju se izazovi s kojima se ti sektori suočavaju i mjere koje je potrebno provesti . Prošireni vrijednosni lanci šumarske industrije 2015. pridonijeli su otvaranju 3,6 milijuna radnih mjesta s prometom od 640 milijardi EUR (dodana vrijednost 200 milijardi EUR) u zelenom gospodarstvu te su zamijenili fosilne materijale. U strategiji se u naprednom šumarskom sektoru promiče održiva i resursno učinkovita mobilizacija i upotreba šumske biomase, razvoj biogospodarstva, pristup domaćim i međunarodnim tržištima te više istraživanja i inovacija.