Od prve velike zajedničke politike (poljoprivrede) u 1960-ima pa sve do danas, proračun EU-a postupno se mijenjao usporedno s izgradnjom Europske unije.

Europski odgovor na izbjegličku krizu i prijetnje uzrokovane organiziranim kriminalom i terorizmom također se temelji na proračunu EU-a. Financiranje namijenjeno sigurnosti i migracijama udvostručeno je radi primjerice potpore uspostavi nove europske granične i obalne straže te pomoći državama članicama koje primaju velik priljev izbjeglica. Odgovor na te krize doveo je fleksibilnost proračuna do krajnjih granica.

A kada djelovanje na europskoj razini ide dalje nego što bi se moglo postići na nacionalnoj razini, stvara se i jasna dodana vrijednost. To obuhvaća, primjerice:

Svako razmatranje o budućnosti proračuna EU-a trebalo bi stoga početi s najosnovnijim pitanjem: koja je svrha proračuna EU-a? Europska dodana vrijednost mora biti u središtu te rasprave. S jedne strane, europska dodana vrijednost ostvarivanje je ciljeva utvrđenih u Ugovoru; s druge strane, to je proračun kojim se osiguravaju javna dobra s europskom dimenzijom ili pomaže očuvanju naših temeljnih sloboda, jedinstvenog tržišta ili ekonomske i monetarne unije.

·u razdoblju od 2015. do 2017. iz njega je mobilizirano više od 17 milijardi EUR za rješavanje izbjegličke krize unutar i izvan EU-a

·iz njega se financira navigacijski sustav Galileo, u okviru kojeg je do sada u orbitu lansirano 15 potpuno operativnih satelita, i Copernicus, europski program za promatranje Zemlje

·njime je predviđeno više od 74 milijardi EUR za istraživanja i inovacije u okviru programa Obzor 2020., što je dosad dovelo do 6 Nobelovih nagrada, 4 Fieldsove medalje i otkrića s globalnim učinkom (npr. istraživanje cjepiva protiv ebole, revolucionarno istraživanje raka i Alzheimerove bolesti, tiši zrakoplovi s niskim emisijama CO2)

Održivi razvoj već je dugo okosnica europskog projekta. Europska društva danas se suočavaju s brojnim izazovima u pogledu održivosti, od nezaposlenosti mladih, starenja stanovništva, klimatskih promjena, zagađenja, održive energije do migracija. Program Ujedinjenih naroda za održivi razvoj i ciljevi održivog razvoja do 2030. (vidi grafikon u nastavku) uporište su politike EU-a, kako unutarnje tako i vanjske.

Ako sigurnost, gospodarska snaga, održivost i solidarnost trebaju biti okosnica djelovanja EU-a pri suočavanju s novim izazovima i trenutačnim trendovima, je li sadašnji proračun EU-a u stanju na to odgovoriti? Kako se potrošnja EU-a podudara s tim prioritetima? I koliki nam je prostor za poboljšanje?

Bijela knjiga o budućnosti Europe i nedavni dokumenti za razmatranje pokazali su da će se EU s 27 država članica suočavati s brojnim izazovima u razdoblju do 2025. i nakon toga.

Ciljevi održivog razvoja u središtu EU-ove politike održivosti

Izvor: Ujedinjeni narodi

Gospodarska, socijalna i okolišna dimenzija, koja je u središtu ciljeva održivog razvoja, već je uvelike uključena u proračun EU-a i programe potrošnje. Ona je integrirana u strategiju Europa 2020. kako bi se odrazila u područjima kao što su obrazovanje i inovacije („pametno”), niske emisije ugljika, otpornost na klimatske promjene i zaštita okoliša („održivo”), otvaranje radnih mjesta i smanjenje siromaštva („uključivo”). Osim toga, preuzeta je politička obveza da će se u razdoblju 2014. – 2020. izdvojiti barem 20 % proračuna EU-a za klimatsku politiku i da će se 0,7 % BND-a pretvoriti u službenu razvojnu pomoć u okviru programa održivog razvoja do 2030.

Poticanje tržišnog natjecanja i izbjegavanje širenja socijalnog jaza važan je izazov za Uniju, a posebno za europodručje. Cilj mora biti smanjenje gospodarskih i socijalnih razlika između država članica i unutar njih te poticanje ljudi da preuzmu svoju potpunu ulogu u društvu. Rashodi EU-a za socijalna pitanja, od tržišta rada do smanjenja siromaštva te od socijalne uključenosti do obrazovanja, trenutačno čine samo 0,3 % ukupnih javnih socijalnih rashoda u EU-u. Taj će se postotak možda promijeniti u budućnosti, no nema sumnje da će socijalna potpora ostati prije svega u rukama država članica. U dokumentu za razmatranje o socijalnoj dimenziji Europe istaknuta su područja u kojima bi se u budućnosti moglo pojačati financiranje EU-a, ovisno o odabranom putu za budućnost socijalne politike EU-a.

Koristi globalizacije neravnomjerno su raspoređene između ljudi i područja, a osobito između velikih gradskih područja i industrijskih i ruralnih područja u propadanju. U dokumentu za razmatranje o svladavanju globalizacije navodi se da je potrebno pratiti gospodarske promjene do kojih je došlo zbog globalizacije i tehnoloških promjena, tako da svaki građani i sve regije mogu pridonijeti unutarnjem tržištu i od njega imati koristi te da mogu postati konkurentniji i otporniji.

Na koji način trenutačni proračun EU-a odgovara na te izazove?

Tri temeljne funkcije svakog javnog proračuna jesu ulaganje u javna dobra, redistribucija i makroekonomska stabilizacija. Proračun EU-a obavlja sve te funkcije, iako u različitim razmjerima. Na primjer, iz proračuna se financiraju javna dobra u okviru programa kojima se upravlja izravno na europskoj razini, kao što su Obzor 2020. za istraživanja ili instrumenti kao što je instrument za povezivanje Europe za ulaganja u infrastrukturu, te zajedno s državama članicama i regijama putem ulaganja sufinanciranih u okviru kohezijske politike.

Time se postiže redistribucija (povezana s financiranjem i pružanjem javnih dobara) putem kohezijske politike, kojom se promiču gospodarska konvergencija te socijalna i teritorijalna kohezija te putem potpore za ruralni razvoj i potpore dohotku poljoprivrednicima u okviru zajedničke poljoprivredne politike (ZPP).

Stabilizacijska funkcija obuhvaćena je samo neizravno. Proračun EU-a ima nekoliko stabilizirajućih učinaka za neke države članice, osobito zbog svoje stabilnosti tijekom sedam godina, što omogućuje stalne razine ulaganja, neovisno o gospodarskom ciklusu. Istodobno, doprinosi države članice povezani su s gospodarskim rezultatima, tako da se oni smanjuju kada je država u recesiji. Međutim, proračun EU-a nije zamišljen kao mehanizam za ublažavanje makroekonomskog šoka.

U dokumentu za razmatranje o produbljivanju ekonomske i monetarne unije postavljeno je važno pitanje o tome treba li Komisija razmotriti i dalje istražiti načine za uspostavu takve stabilizacijske funkcije i instrumenata za daljnju konvergenciju.

Naposljetku, učinak ulaganja ovisi o okruženju u kojem se ona provode. Zato je rasprava o povezanosti strukturnih reformi i proračuna EU-a nedavno toliko dobila na važnosti. Iako je ta povezanost već uspostavljena za kohezijsku politiku, treba promisliti o tome je li to dovoljno i bi li se poticaji mogli unaprijediti.

3.2.1. Ulaganje u javna dobra kojim se izravno upravlja na europskoj razini

U višegodišnjem financijskom okviru 2014. – 2020. oko 13 % proračuna EU-a namijenjeno je potpori ključnim prioritetima za održivi rast, kroz programe ili projekte kojima se izravno ili neizravno upravlja na europskoj razini.

Od tih programa najveći je Europski fond za strateška ulaganja, koji je predsjednik Juncker osnovao u studenome 2014., nakon financijske i gospodarske krize 2008. – 2009. i posljedičnog pada ulaganja. Postavljeni cilj poticanja ulaganja u visini od 315 milijardi EUR uskoro će biti dosegnut. Predloženim povećanjem trebao bi potaknuti ulaganja u ukupnom iznosu od barem 500 milijardi EUR.

Program Obzor 2020., glavni instrument za financiranje vrhunskih istraživanja i inovacija u cijeloj Europskoj uniji (74,8 milijardi EUR), privlači suradnju iz 131 zemlje diljem svijeta i u okviru njega od 2014. financirano je 13 000 visokokvalitetnih projekata.

Instrument za povezivanje Europe (30,4 milijarde EUR) još je jedan primjer ulaganja EU-a u krupnu infrastrukturu u području prometa, energije i komunikacijske tehnologije u Europi. Projekti uključuju na primjer poboljšanje sigurnosti središnje željezničke pruge u Poljskoj uz istodobno povećanje njezine brzine do 200 km/h, čime će se poboljšati ukupni europski teretni i putnički promet duž središnjeg prometnog koridora Baltik – Jadran.

Erasmus+ (14,8 milijardi EUR) europski je program za obrazovanje, osposobljavanje i mlade te sport s više od 2 milijuna sudionika do 2016.

Program COSME (2,3 milijarde EUR) namijenjen je malim i srednjim poduzećima, kojima olakšava pristup zajmovima i financiranju vlasničkim kapitalom te pristup tržištu, i u okviru tog programa više od 140 000 poduzeća godišnje dobije zajmove u visini od preko 5,5 milijardi EUR. Njime se nastoji odgovoriti na specifičnosti europskog tržišta poduzetničkog kapitala ulaganjima u MSP-ove u fazi rasta i razvoja, koja su u 2016. dosegla gotovo pola milijarde EUR vlasničkih ulaganja.

EU financira i niz projekata i infrastrukture velikih razmjera, koji su preveliki da bi se mogli dovršiti bez javnog ulaganja. Dobar primjer za to je Globalni satelitski navigacijski sustav EU-a Galileo, s pomoću kojeg se pružaju usluge zahvaljujući činjenici da je trenutačno u orbiti petnaest satelita EU-a koji su u punoj funkciji te zahvaljujući Copernicusu, EU-ovu sustavu motrenja Zemlje, i na putu je da postane jedan od najvažnijih izvora velikih podataka na svijetu.