Kao što se jasno pokazalo tijekom pandemije, digitalne inovacije imaju ključnu i sve veću ulogu u pružanju usluga te stoga zaslužuju posebnu pozornost u okviru rada na primjerenosti propisa. Iako digitalna automatizacija u sektoru poslovnih usluga ima potencijal za preobrazbu cijelog poslovnog modela, od pristupa tržištima do automatizacije zadataka koji se ponavljaju, iz dokaza je vidljivo da to još uvijek nije slučaj kod većine pružatelja usluga u EU-u . Stoga je zbog pojave novih digitalnih usluga potrebno preispitati postojeće regulatorne okvire kako bi ih se učinilo povoljnijima za inovativne usluge koje su potrebne.

Komisija je u siječnju 2017. državama članicama izdala preporuke za nacionalne reforme regulative u području profesionalnih usluga . Cilj tih preporuka bio je potaknuti države članice na stvaranje regulatornog okruženja povoljnog za rast, inovacije i otvaranje radnih mjesta te ih podržati u tome. Međutim, napredak u provođenju reformi propisa o profesijama u EU-u posljednjih je godina prilično razočaravajući. Usprkos potencijalnim pozitivnim gospodarskim učincima koje bi reforme mogle potaknuti, samo je nekoliko država članica poduzelo mjere za uklanjanje nerazmjernih propisa. Čak i u tim slučajevima reforme su često provedene samo zato što su pokrenuti postupci zbog povrede. Neke su države članice čak i postrožile regulatorno okruženje za određene profesije. To potvrđuje analiza jedinstvenog tržišta usluga provedena u okviru Godišnjeg izvješća o jedinstvenom tržištu za 2021., koja je pokazala da je ono i dalje ograničeno neopravdanim i nepotrebnim preprekama. Stoga je sada, četiri godine nakon donošenja preporuka, u kontekstu gospodarstva EU-a koje je ozbiljno narušila pandemija bolesti COVID-19 pravo vrijeme za procjenu stanja mjera poduzetih u pogledu reguliranja profesionalnih usluga. To je u potpunosti u skladu s nedavno donesenom Komunikacijom o ažuriranju nove industrijske strategije za 2020., u kojoj se naglašava hitnost poboljšanja jedinstvenog tržišta usluga kao važne komponente za konkurentnost i otpornost gospodarstva EU-a. Time se i dopunjuju mjere predviđene u navedenoj komunikaciji radi boljeg funkcioniranja jedinstvenog tržišta u području usluga. Ovom se Komunikacijom ažuriraju preporuke za reguliranje profesionalnih usluga iz 2017., kao što je i najavljeno u akcijskom planu provedbe iz ožujka 2020.

Unatoč očitim gospodarskim koristima povezanima s ublažavanjem regulatornih ograničenja za tržište usluga, napredak u širokom spektru uslužnih sektora posljednjih godina gotovo i ne postoji (grafikon 1.).

Grafikon 1. Tržišne prepreke u EU-27, 2006.–2017. Regulatorna ograničenja izmjerena su prema ljestvici od 0 do 1. Izvor: Mapping and Assessment of Legal and Administrative Barriers in the Services Sector (Mapiranje i procjena pravnih i administrativnih prepreka u uslužnom sektoru), studija izrađena za Europsku komisiju. Vidjeti: https://data.europa.eu/doi/10.2873/690757.

To se odnosi i na analizirane sektore profesionalnih usluga. Od 2017. tek je nekoliko zemalja EU-a donijelo reforme radi liberalizacije profesionalnih usluga (u mnogim slučajevima kao rezultat postupaka zbog povrede). Općenito su reformama samo djelomično uvažene preporuke Komisije, stoga postoji velik prostor za daljnja regulatorna poboljšanja u većini država članica.

S druge strane, nekoliko država članica nedavno je postrožilo propise za određene profesije. Primjerice, dvije države članice počele su regulirati profesiju posrednikâ u prometu nekretnina, koja u tim zemljama prije nije bila regulirana (pri čemu je regulatorna inicijativa u postupku u još jednoj zemlji). Nekoliko je država članica uvelo ograničenja za određene aspekte ulaska na tržište i pružanja pravnih, arhitektonskih i inženjerskih usluga (pojedinosti u nastavku).

Pokazatelj restriktivnosti za reguliranje profesionalnih usluga

Kao i 2017., ovo ažuriranje preporuka za reforme temelji se na detaljnoj procjeni nacionalnih regulatornih okvira koji se primjenjuju na sedam profesija na koje je stavljen naglasak. Osim detaljne kvalitativne analize, općenita restriktivnost nacionalnih propisa procijenjena je prema složenom pokazatelju razvijenom 2017. kako bi se procijenilo kumulativno opterećenje višestrukih regulatornih zahtjeva .

Pokazatelj pruža kvantitativnu osnovu za ocjenjivanje regulatornih okvira država članica prema referentnim vrijednostima za sedam profesija mjerenjem njihove restriktivnosti na ljestvici od nule (najmanje ograničenja) do šest (najviše ograničenja). Metodologija je uglavnom slična onoj upotrijebljenoj za izdanje OECD-ovih pokazatelja reguliranosti tržišta proizvoda iz 2018. Vrste regulatornih zahtjeva koji su obuhvaćeni pokazateljem ostale su iste kao i 2017., odnosno:

1. regulatorni pristup: djelatnosti rezervirane za osobe s posebnim kvalifikacijama, zaštita stručnih naziva;

2. zahtjevi povezani s kvalifikacijama: godine obrazovanja i osposobljavanja, obvezni državni ispit, obveza stalnog stručnog usavršavanja itd.;

3. ostali uvjeti za pristup profesiji: obvezno članstvo ili registracija kod stručnog tijela, ograničeni broj odobrenih licencija, ostali zahtjevi za izdavanje odobrenja itd.;

4. zahtjevi za bavljenje profesijom: ograničenja u pogledu oblika društva, zahtjevi povezani s vlasničkom strukturom i glasačkim pravima, ograničenja povezana s kombiniranjem djelatnosti, nespojivošću djelatnosti itd.

Metodologija upotrijebljena za izračun pokazatelja restriktivnosti 2017. prošla je statističku reviziju Zajedničkog istraživačkog centra Europske komisije, u kojoj je zaključeno da je pokazatelj statistički dosljedan i pouzdan te da je koristan i učinkovit alat za sažimanje različitih aspekata nacionalnih propisa . Pokazatelj je procijenjen i u okviru studije izrađene za Europski parlament, u kojoj je zaključeno da „može pomoći pokazati da restriktivnost propisa o profesionalnim uslugama često pogoršava funkcioniranje tržišta i stoga smanjuje rast u EU-u” . U studiji se naglašava i da, iako se temelji na metodologiji OECD-a za reguliranost tržišta proizvoda, pokazatelj prikazuje ukupne razine restriktivnosti u državama članicama EU-a još detaljnije jer su u analizu uključeni neki dodatni aspekti.

Rezultati u pogledu regulatornih ograničenja po državama članicama za svaku od sedam profesija navedeni su u nastavku. Iako su oni koristan pokazatelj općenitih regulatornih ograničenja i potencijala za regulatorna poboljšanja, ne bi ih trebalo upotrebljavati bez kvalitativne procjene nacionalnih regulatornih okvira. Ne bi ih trebalo tumačiti ni kao prosudbu o razmjernosti ili primjerenosti regulative. Oni bi prije svega trebali biti polazište za daljnju sveobuhvatnu analizu u kojoj se kvalitativni i kvantitativni pristupi međusobno nadopunjuju.

II. Analiza po profesiji

U sljedećim odjeljcima opisani su propisi povezani s različitim analiziranim profesionalnim uslugama. Koncepti i (nacionalna) terminologija te organizacija i opseg djelatnosti u profesijama često se razlikuju među državama članicama. U analizi se te razlike uzimaju u obzir te se razmatraju usluge obuhvaćene određenim sektorom, a ne nacionalne definicije svake profesije.

Sljedeća procjena uglavnom se temelji na:

·informacijama koje su dostavile države članice putem baze podataka reguliranih profesija,