Direktiva o transparentnosti jedinstvenog tržišta pridonosi boljem uzajamnom priznavanju. Evaluacija nacionalnih propisa, prije njihova donošenja, u svjetlu članaka od 34. do 36. UFEU-a i načela uzajamnog priznavanja, kao i preporuka Komisije da se u dostavljene nacrte nacionalnih propisa uvrsti klauzula o jedinstvenom tržištu gdje je to potrebno, pridonosi smanjenju rizika od nastanka regulatornih prepreka trgovini uslijed donošenja tih propisa. Taj bi se preventivni mehanizam mogao dopuniti korektivnim mehanizmom u slučaju da nadležna tijela pogrešno primijene načelo uzajamnog priznavanja pri donošenju odluka temeljenih na nacionalnim propisima u pojedinačnim slučajevima. Stoga se ovo Izvješće donosi zajedno s paketom o robi, koji sadržava dodatnu inicijativu u okviru Strategije jedinstvenog tržišta, namijenjenu intenzivnom poticanju uzajamnog priznavanja u području robe. Ta je inicijativa osmišljena kako bi gospodarski subjekti počeli dobrovoljno upotrebljavati izjavu o uzajamnom priznavanju te kako bi se pospješila neometana provedba načela o uzajamnom priznavanju. Time bi se trebalo osigurati da se nacionalnim propisima, tijekom njihova čitavog životnog ciklusa, ne stvaraju neopravdane prepreke trgovini.

Njegova je glavna svrha sprječavanje nastanka novih prepreka na unutarnjem tržištu prije no što one uzrokuju negativne posljedice.

Od 2014. do 2015. Komisija je zaprimila 1382 obavijesti (655 u 2014. i 727 u 2015.). To je malo smanjenje u odnosu na prethodne dvije godine (1484 obavijesti).

Moguće je uočiti korelaciju između veličine država članica i broja obavijesti – veće države članice općenito šalju više obavijesti od srednje velikih i malih. To je djelomično moguće objasniti većim brojem regionalnih i lokalnih tijela koja imaju obvezu dostavljanja nacrta tehničkih propisa. No to nije uvijek slučaj: primjerice, u nekim slučajevima srednje velike države članice dostavile su više obavijesti od nekih većih država.

Štoviše, neke države članice namjeravale su razviti i propisati dodatne (nestandardizirane) metode testiranja uz one predviđene usklađenim normama iako one ne mogu nametati dodatne nacionalne metode s obzirom na sudsku praksu Suda Europske unije te primarno i sekundarno zakonodavstvo EU-a. Nacionalni (čak i dobrovoljni postupci) povezani s provjerom/testiranjem karakteristika koje nisu usklađene u usklađenim normama stoga nisu dopušteni.

U razdoblju od 2014. do 2015. države članice dostavile su 70 nacrta propisa (35 u 2014. i 35 u 2015.) kao „fiskalne ili financijske mjere”. Komisija primjećuje da je nacionalno zakonodavstvo često pogrešno klasificirano kao „fiskalna ili financijska mjera” u smislu Direktive o transparentnosti jedinstvenog tržišta kad sadržava neku fiskalnu ili financijsku mjeru, ali ne i poticaj za poštovanje takvih tehničkih propisa. Kako bi pomogla državama članicama da pravilno klasificiraju te tehničke propise, Komisija im je dostavila smjernice o definiciji i dostavljanju „fiskalnih ili financijskih mjera” za potrebe Direktive o transparentnosti jedinstvenog tržišta.

1.8.Naknadne aktivnosti u vezi s reakcijama Komisije

Prema članku 6. stavku 2. Direktive o transparentnosti jedinstvenog tržišta, države članice moraju prijaviti mjere koje predlažu kao odgovor na detaljno mišljenje.

Od 2014. do 2015. omjer između broja odgovora koje su dale države članice i obujma detaljnih mišljenja koja je izdala Komisija bio je zadovoljavajući (prosječno 79 % tijekom razdoblja), no moglo bi ga se dodatno poboljšati. Broj potpuno zadovoljavajućih odgovora bio je u skladu s prethodne dvije godine (prosječno 56 % tijekom razdoblja od 2014. do 2015. u usporedbi s 54 % tijekom razdoblja od 2012. do 2013.) (vidjeti Prilog 2.8.).

U razdoblju koje se razmatralo države članice povukle su 43 dostavljena nacrta tehničkih propisa. U 12 slučajeva (7 u 2014. i 5 u 2015.) propisi su povučeni nakon reakcije Komisije, odnosno nakon dobivenog detaljnog mišljenja ili komentara. Nacrti tehničkih propisa povučeni su, među ostalim, zato što ih je država članica koja je uputila obavijest znatno izmijenila, a to zahtijeva slanje nove obavijesti (članak 5. stavak 1. Direktive o transparentnosti jedinstvenog tržišta) ili zato što su nacionalna tijela odlučila da će obustaviti donošenje nacrta.

U pogledu ostalih prijavljenih nacrta tehničkih propisa dijalog je još u tijeku.

1.9.Naknadne aktivnosti u vezi s postupkom obavješćivanja

Komisija je provela daljnje istrage u vezi sa svim drugim slučajevima u kojima moguća kršenja zakonodavstva o unutarnjem tržištu EU-a nisu u potpunosti uklonjena u okviru postupka obavješćivanja. Te su istrage u konačnici dovele do pokretanja dijaloga s državama članicama prije pokretanja postupaka zbog povrede propisa (tzv. EU Pilot), a u nekim slučajevima i do pokretanja postupaka zbog povrede propisa (članak 258. UFEU-a) u vezi s pitanjima kao što su, primjerice, udio šećera u džemu i marmeladi i uporaba rezervirane oznake „marmelada”, u pogledu kvalitete i transparentnosti lanca opskrbe djevičanskim maslinovim uljem, vinima i žestokim pićima, označavanja goveđeg mesa u kontekstu regionalnog sustava kvalitete, igara na sreću na internetu, kvalitete goriva, plinskih uređaja, sigurnosti odbojnih ograda na cestama te ambalaže i ambalažnog otpada.

U razdoblju koje se razmatralo Komisija je pokrenula i slučajeve u okviru sustava EU Pilot, a ponegdje i postupke zbog povrede propisa, među ostalim, u vezi s kršenjem obveza prema Direktivi o transparentnosti jedinstvenog tržišta. U svim slučajevima Komisija je skrenula pažnju nacionalnim tijelima na njihovu dužnost slanja obavijesti i poštovanja razdoblja mirovanja predviđenog člankom 6. stavkom 2. Direktive o transparentnosti jedinstvenog tržišta. Komisija je podsjetila da je Sud presudio da donošenje tehničkih propisa predstavlja bitnu povredu postupka takve prirode da uzrokuje neprimjenjivost predmetnih tehničkih propisa na pojedince. Stoga se pojedinci mogu obratiti nacionalnim sudovima koji „trebaju odbiti primjenu nacionalnog tehničkog propisa koji nije bio dostavljen u skladu s tom direktivom.” (predmet C-194/94 CIA Security International, točke 44., 48. i 54.; predmet C-226/97 Lemmens, točka 33.; predmet C-303/04 Lidl Italija, točke 23., 24.).

1.10.Strukturirani dijalog s državama članicama

Na redovitim sastancima Odbora za Direktivu o transparentnosti jedinstvenog tržišta omogućena je razmjena stajališta o pitanjima od općeg interesa i o posebnim aspektima postupka obavješćivanja.

U pogledu tehničkih propisa, rasprava se posebno odnosila na hitni postupak prema Direktivi o transparentnosti jedinstvenog tržišta; pristup dokumentima Komisije u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001 o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije i povjerljive obavijesti; obvezu država članica da Komisiji dostave konačan tekst dostavljenog tehničkog propisa; kretanja u pogledu sudske prakse Suda u vezi s Direktivom o transparentnosti jedinstvenog tržišta.

Na temelju zahtjeva država članica i na inicijativu Komisije da se razjasne neke učestale prepreke ili novo zakonodavstvo, Komisija je predstavila postupak obavješćivanja za Švicarsku i zemlje EGP-a; tehničke propise u području psihoaktivnih tvari; prijedlog uredbe o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu; odnos između Uredbe REACH i Direktive o transparentnosti jedinstvenog tržišta; pitanja povezana s iznimkom od emitiranja iz Direktive o transparentnosti jedinstvenog tržišta; odredbu o uzajamnom priznavanju i članke od 34. do 36. UFEU-a; Direktivu o kvaliteti goriva; paket o higijeni hrane; Direktivu o ambalaži i ambalažnom otpadu; postupak obavješćivanja prema Uredbi (EU) br. 1169/2001.

Nekoliko država članica predstavilo je svoje najbolje prakse za obavješćivanje prema Direktivi o transparentnosti unutarnjeg tržišta.

U nekoliko država članica održani su i seminari, čime se omogućio izravan dijalog Komisije i nacionalnih tijela uključenih u postupak obavješćivanja te olakšalo njihovo upoznavanje s tehničkim elementima postupka.

Komisija je uvrstila prezentacije primjene Direktive o transparentnosti unutarnjeg tržišta u program sastanaka s državama članicama radi dijaloga o usklađenosti koji se održavaju nakon preuzimanja obveze iz Strategije jedinstvenog tržišta.

1.11.Zahtjevi za pristup dokumentima koji se izdaju prema Direktivi o transparentnosti jedinstvenog tržišta

Od 2014. do 2015. Komisija je zaprimila 236 zahtjeva za pristup dokumentima (98 u 2014. i 138 u 2015.) izdanima u okviru Direktive o transparentnosti jedinstvenog tržišta. Velik dio njih odnosio se na detaljna mišljenja i primjedbe Komisije. U 68 slučajeva odobren je pristup zatraženim dokumentima. U drugim slučajevima pristup dokumentima odbijen je u cijelosti ili djelomično dok je u tijeku bio dijalog s državama članicama usmjeren na uklanjanje mogućih prepreka trgovini.

1.12.Transparentnost