HR Službeni list Europske unije C 239/22

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2016/C 239/11)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

„HÅNNLAMB”

EU br.: SE-PDO-0005-01327 – 21.4.2015.

ZOI ( X ) ZOZP ( )

1. Naziv

„Hånnlamb”

2. Država članica ili treća zemlja

Švedska

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1. Vrsta proizvoda

Razred 1.1. Svježe meso (i nusproizvodi klanja)

3.2. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Hånnlamb” je naziv za trupove ili komade janjadi i ovaca pasmine „gutefår” koje su ojanjene, uzgojene i zaklane na određenom zemljopisnom području otoka Gotland. „Hånnlamb” je gotlandska riječ koja znači „ovca s rogovima” te je izvoran naziv za ovce s rogovima s Gotlanda koje su spašene od izumiranja početkom 20. stoljeća nakon čega je pasmina dobila naziv „gutefår”. Ta pasmina ovaca potječe od pasmine „allmogefår” s Gotlanda čije su se karakteristike razvijale tijekom nekoliko tisućljeća u skladu s klimom i vegetacijom Gotlanda. Ovce se uzgajaju na prirodnim pašnjacima s manje bujnom vegetacijom od obradivih površina te su se prilagodile tako što se učinkovito hrane biljkama koje ondje rastu. Njihovo meso se prodaje na Gotlandu i u ostatku Švedske.

Životinje „Hånnlamb” namijenjene klanju moraju biti pasmine „gutefår”, ispunjavati uvjete čistokrvnosti pasmine koje je utvrdila jedna od uzgojnih organizacija (GutefårAkademin ili Föreningen Gutefåret) i biti uključene u njihove banke gena kako bi se osiguralo očuvanje pasmine. Životinje moraju biti uzgojene na prirodnim pašnjacima Gotlanda.

Zbog tih je prirodnih pašnjaka meso posebno. Na primjer, trava i biljke imaju visok udio polinezasićenih masnih kiselina i antioksidansa kao što je vitamin E, stoga meso janjadi koja se njima hrani sadržava visoke razine tih tvari i drugu vrstu masnih kiselina koje mu daju karakterističan okus. Vitamin E neizravno utječe na okus tako što sprječava razgradnju masnih kiselina. Razlike u okusu povezane s pasminom uglavnom proizlaze iz razlika u stupnju prekrivenosti masnim tkivom, ali i iz mogućnosti pasmine ovaca da najbolje iskoriste različite vrste krmiva. Zahvaljujući svojoj sposobnosti prilagodbe, pasmina „hånnlamb” uspješno raste na siromašnim pašnjacima koji ipak obiluju raznolikim vrstama krmiva koje mesu daju posebna svojstva. Energetska vrijednost mesa janjadi iznosi od 100 do 170 kcal, odnosno od 470 do 700 kJ na 100 g mesa, ovisno o komadu. Sadržaj masti kreće se otprilike od 2 do 10 % i sastoji se od gotovo jednakih dijelova zasićenih i mononezasićenih masnih kiselina, dok polinezasićene masne kiseline predstavljaju otprilike jednu desetinu masnih kiselina. Meso koje potječe s prirodnih pašnjaka sadržava veći udio polinezasićenih masnih kiselina kao što su omega-3 masne kiseline (osobito alfa-linolenske i eikosapentaenoične kiseline) jer su prisutne u biljkama koje ondje rastu. Ovisno o krmivu, omega-3 masne kiseline mogu biti jednostavne do peterostruko nezasićene masne kiseline. Udio omega-3 i omega-6 masnih kiselina u mesu ovisi o krmivu/ispaši i utječe na okus. Meso janjeta „hånnlamb” odlikuje se okusom sočnog mesa s notom jetre i krvi, specifičnim okusom maslaca (rastopljenog), primjesom šumskih okusa (zemlja, mahovina i gljive), kiselim okusom te naknadnim okusom metala. Osim toga, janjetina je već sama po sebi slana, a sadržava i note biljaka te kestena. Meso ima prepoznatljiv okus po divljači. Komisija za kušanje prepoznala je u okusu janjetine okus metala, šume i maslaca te kiselost mesa. Najintenzivniji su bili okusi maslaca, a zatim okusi metala i šume. U odnosu na meso komercijalnih pasmina, to se meso ističe sitnozrnatom strukturom, tamnijom bojom i manjim stupnjem prekrivenosti masnim tkivom. Na dnevnom svjetlu meso je blago tamnocrvene boje, dok je masno tkivo bijele boje (AMSA Meat Color Measurement Guidelines, American Meat Science Association, 2012.).

Velika raznolikost jedinki samo je jedno od svojstava te prirodne životinjske pasmine. Ovce se razlikuju izgledom i veličinom. Odrasle ovce pasmine „gutefår” različite su težine, čak i unutar iste dobne skupine. Prosječna živa masa ovaca iznosi 50 kg, ali kreće se od 40 do 70 kg, dok ovnovi teže od 60 do 80 kg. Te se razlike odražavaju u veličini i masi janjadi. Na primjer, masa janjadi za klanje na otoku Lilla Karlsö koje su ojanjene isti dan kreće se od 16 do 21 kg.

Prodaja janjetine „hånnlamb” ne podliježe nikakvim zahtjevima u pogledu najniže ili najviše dobi za klanje. Odluka da se kategoriziraju životinje kao što su ovce i janjad donesena je tijekom ispitivanja trupova. Gornja dobna granica janjeta „hånnlamb” je oko 16 mjeseci, a nakon te granice životinja se kategorizira kao ovca. Tijekom prodaje mora biti navedeno je li riječ o janjetini ili ovčetini.

Da bi se mogli prodavati s oznakom „hånnlamb”, trupovi moraju težiti najmanje 12 kg. Nije utvrđena nikakva granica za različite komade jer se to nije smatralo potrebnim.

Janjad se obično kolje početkom jeseni, kada dosegne živu masu od oko 30 do 50 kg. Starije se životinje kolju tijekom cijele godine. U skladu sa zahtjevima u pogledu kvalitete kategorizacije EUROP u pogledu pasmine „hånnlamb”, za kategoriju janjadi konformacija trupova trebala bi biti O-E, a stupanj prekrivenosti masnim tkivom mora biti najmanje slab (2-). Za kategoriju životinja za klanje konformacija trupova može biti malo niža, P+–E, dok stupanj prekrivenosti masnim tkivom mora biti najmanje slab (2-).

3.3. Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Tijekom cijelog razdoblja rasta biljaka ovca „hånnlamb” pase na prirodnim pašnjacima i unosi hranjive tvari iz biljaka. Ovisno o klimatskim čimbenicima i prekrivenosti pašnjaka, u prehranu se u proljeće i krajem jeseni može dodati sijeno i silaža. Janjad prati svoje majke na prirodnim pašnjacima. Janjad počinje pasti otprilike u dobi od mjesec dana, ali radi socijalne interakcije nastavljaju sisati sve do kasne jeseni.

Hranjiva vrijednost ispaše (na kg suhe tvari) promjenjiva je, ali na uobičajenim pašnjacima pasmine „hånnlamb” izračunana je kako slijedi: potrošnja energije 10,2 MJ, sirovi probavni enzimi 126 g, aminokiseline koje se apsorbiraju u debelom crijevu 69 g, ravnoteža bjelančevina u buragu 48 g, kalcij 9,1 g, fosfor 2,6 g, kalij 17,2 g, magnezij 1,8 g, pepeo 63 g i sirove bjelančevine 168 g.

Zimi se ovce i ovnovi hrane sijenom i/ili silažom. Ovcama se mjesec dana prije i nakon janjenja može davati koncentrirano krmivo kao dodatak ishrani. Sirova i koncentrirana krmiva moraju potjecati iz određenog zemljopisnog područja.

Sijeno za zimsko krmivo proizvodi se na obradivim površinama. Njegov se sastav mijenja ovisno o uvjetima tla, ali često se sastoji od mješavine različitih vrsta trave kao što su mačica, livadna vlasulja, engleski ljulj, a ponekad i djelomično lucerna i druge biljke.

Silaža se dobiva iz istih biljaka od kojih se dobiva sijeno.

Jedini je zahtjev u pogledu odabira koncentriranog krmiva taj da njegova upotreba u ishrani mora biti ograničena na otprilike mjesec dana prije i poslije janjenja.

3.4. Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Životinje namijenjene klanju moraju se ojanjiti i uzgojiti na prirodnim pašnjacima unutar određenog zemljopisnog područja (međutim, tijekom razdoblja ispaše i privremeno izvan razdoblja ispaše mogu kratko boraviti i na drugim površinama unutar određenog zemljopisnog područja).

Janjad prije klanja mora na ispaši provesti najmanje četiri mjeseca. Odrasle životinje moraju na ispaši provesti najmanje sedam mjeseci godišnje.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6. Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Tijekom klanja životinje, trupovi i komadi moraju se odvajati. Na trupovima mora biti naznačen logotip „Hånnlamb” (slika 1.).

Logotip se mora stavljati na pakiranje gotovih proizvoda kako bi se zajamčila sljedivost.

4. Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje sastoji se od otoka Gotland te okolnih otoka i otočića. Zemljopisno područje obuhvaća pokrajinu Gotland, uključujući otok Gotska Sandön (slika 2.). Gotland je najveći otok u Baltičkom moru te su njegove koordinate sljedeće: 57°29′57″N 18°30′34″E. Otok se od većine preostalog dijela Švedske razlikuje po tome što se njegova kamena podloga sastoji od vapnenca.

5. Povezanost sa zemljopisnim područjem

Na Gotlandu prevladava morska klima. Temperatura je tijekom cijele godine relativno stabilna zahvaljujući položaju u Baltičkom moru, sa svježim ljetima, ali blagim jesenima i zimama. Prosječna godišnja temperatura iznosi oko + 6,5 °C. Početkom i tijekom glavnog dijela ljeta temperatura je često visoka s intenzivnim sunčevim zračenjima koja uzrokuju sušu, što utječe na uvjete ispaše i vegetaciju.

„Hånnlamb” je prirodna pasmina koja potječe od pasmine „allmogefår” s Gotlanda čija su se svojstva razvijala tijekom više tisućljeća u skladu s klimom i vegetacijom Gotlanda. Ovce su tijekom cijele godine bile na otvorenom, na livadama uz more, na alvarima i u šumama. Takvim se načinom života ovca s Gotlanda, koja živi na otvorenom, postupno prilagodila jedinstvenim prirodnim uvjetima otoka. Ta je pasmina ovaca sačuvala mnoga izvorna svojstva koja današnje pasmine ovaca više nemaju. Osobito se prilagodio probavni sustav ovce kako bi se mogla što bolje hraniti na siromašnim prirodnim pašnjacima Gotlanda.

U petogodišnjim izvješćima upravitelja tog područja iz 19. stoljeća navedeno je da su prirodni pašnjaci otoka pogodni za uzgoj ovaca koji je vrlo važan za Gotland. Objašnjeno je da je ta pasmina ovaca otporna jer cijele godine živi na otvorenom te da je niskog rasta, ali da se od nje dobiva ukusno meso izražajnog okusa po divljači. Tom posljednjem svojstvu osobito pridonosi raznolikost biljaka koje rastu na prirodnim pašnjacima. U starijim izvorima navedeno je da je ovčje meso – svježe, dimljeno ili usoljeno – bilo najvažniji izvozni proizvod Gotlanda. Ovčje se meso od polovine 18. stoljeća redovito izvozilo, primjerice u Stockholm.

Godine 1918. poduzete su inicijative da se ovca s Gotlanda („hånnlamb”) spasi od izumiranja. Ovce „hånnlamb” ponovno su okupljene kako bi se postupno sastavila nova stada. Time je ovca „hånnlamb” s Gotlanda spašena. Godine 1973. odobren je naziv „gutefår” (ovca pasmine „gutefår”) za prirodnu pasminu s rogovima s otoka Gotlanda koja se u gotlandskom narječju tradicionalno zove „hånnlamb”. I ovce i ovnovi pasmine „hånnlamb” imaju rogove.

Današnji način uzgoja ovaca „hånnlamb” uvelike nalikuje nekadašnjem uzgoju, a istodobno je u skladu sa zakonskim i podzakonskim propisima na snazi. Uzgoj se strogo kontrolira te se njime poštuje plan uzgoja koji je utvrdila Nacionalna uprava za poljoprivredu („Jordbruksverket”) u svrhu zabrane ciljanog razmnožavanja i križanja s drugim pasminama. Ovca „hånnlamb” tako je sačuvala izgled i obilježja koja su proizašla iz tisućljetne tradicije.

Arheološka istraživanja pokazuju da se na otocima Gotlanda ovce uzgajaju više od 4 000 godina. Uzgoj ovaca ubrzo je postao vrlo važan za Gotland. Koliko je uzgoj ovaca važan za Gotland dokazuje i činjenica da su slobodni seljaci s otoka od 13. stoljeća kao simbol na svojim pečatima prikazivali ovna zrele dobi. Prije nego što je krasio amblem cijelog otoka čiji je i ostao službeni simbol, ovan je dugo bio simbol juga Gotlanda podijeljenog na tri dijela. Nalazi se i na grbovima regije, pokrajine i prefekture Gotlanda (slika 3).

Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) odnosno određene kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Zbog udjela vapnenca i morske klime prirodni pašnjaci Gotlanda imaju posebnu i izuzetno raznoliku floru. Isto vrijedi i za rijetke crnogorične šume čija je kopnena flora zbog udjela vapnenca vrlo bogata biljkama i travama. Prirodni pašnjaci mogu sadržavati od 20 do 40 biljnih vrsta po kvadratnom metru. Pašnjaci i danas pokrivaju velik dio površine Gotlanda, unatoč smanjenju njihove površine, te zauzimaju oko 40 000 hektara.

Zbog spoja suhe gotlandske klime i prirodnih pašnjaka meso ovce „hånnlamb” vrlo je izraženog okusa. Znanstvene su studije pokazale da na okus mesa utječe udio vode u prehrani. Obilje trava na prirodnim pašnjacima Gotlanda, kao što je majčina dušica, mesu daju izrazit okus po divljači. To je svojstvo povijesno potvrđeno te se to meso odavno smatra vrlo cijenjenim ukusnim jelom.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

http://www.livsmedelsverket.se/globalassets/produktion-handel-kontroll/livsmedelsinformation-markning-halsopastaenden/skyddade-beteckningar/ansokan-hannlamb-med-bilagor.pdf

(1) SL L 343, 14.12.2012., str. 1.