Komisija će nadopuniti kontrole država članica. Kako bi izgradila svoje jamstvo, Komisija će se osloniti na kontrole država članica te će ih prema potrebi nadopuniti vlastitim kontrolama. One će se provoditi u tri faze, odnosno pri procjeni planova država članica za oporavak i otpornost, pri procjeni zahtjeva država članica za plaćanje i nakon isplata. Osim što će kontrolirati ispunjavanje ključnih etapa i ciljnih vrijednosti, Komisija može provoditi kontrole temeljene na procjeni rizika kako bi provjerila postoje li ozbiljne nepravilnosti (npr. prijevare, korupcija ili sukobi interesa) i je li došlo do ozbiljnog kršenja obveza. Ako bude potrebno, Komisija će osigurati povrat razmjernih iznosa ako države članice to ne učine ili zahtijevati prijevremenu otplatu zajmova.

Komisija će predano raditi na daljnjem poboljšanju svojih sustava upravljanja i kontrole. Komisija će u 2021. nastaviti ulagati napore kako bi uklonila nedostatke koji dovode do izražavanja rezervi i do viših razina rizika, posebno za kohezijske fondove i istraživački program za razdoblje 2014.–2020. Pandemija još uvijek traje, a povezani rizici i mjere za njihovo smanjenje i dalje se stalno prate, što će se nastaviti sve dok kriza traje.

Komisija utvrđuje programe s višim rizikom, što joj omogućuje da svoje djelovanje usmjeri na područja u kojima je ono najpotrebnije. Zahvaljujući svojem dubinskom empirijskom pristupu Komisija ima čvrste dokaze koji pokazuju kako se razlikuju situacije sredstava kojima upravlja. Komisija na temelju rizika u trenutku plaćanja može precizno podijeliti godišnje rashode na one za koje postoji niži rizik u trenutku plaćanja (rizik niži od 1,9 %), srednji rizik u trenutku plaćanja (između 1,9 % i 2,5 %) i viši rizik u trenutku plaćanja (iznad 2,5 %) (vidjeti Prilog 2., odjeljak 2.2.3.). Kad su u pitanju prirodni izvori i kohezija, ta se analiza provodi i na razini pojedinačnih agencija za plaćanja i operativnih programa u državama članicama. To Komisiji omogućuje da na odgovarajući način usmjeri svoje napore, učinkovito pruži potporu i ukloni specifične slabosti, čak i za politike s općenito niskim rizikom, kao što je zajednička poljoprivredna politika.

Rizik u trenutku zaključenja za 2020. procjenjuje se na 0,9 %. Budući da je to ispod praga od 2 %, koji upotrebljava i Revizorski sud, Komisija smatra da je proračun u cjelini djelotvorno zaštićen. To je potvrđeno i u mišljenju unutarnjeg revizora (14F).

Čvrsta organizacija omogućila je brzu i učinkovitu reakciju unatoč okolnostima pandemije bolesti COVID-19. Zahvaljujući dobroj pripravnosti na krizu Komisija je ostala u potpunosti operativna te se gotovo 30 000 ljudi prebacilo na rad na daljinu u roku od nekoliko dana. To je omogućilo Komisiji da odigra vodeću ulogu u svim aspektima odgovora na krizu, od javnog zdravlja do plana gospodarskog oporavka.

Odličan je primjer EU-ov cilj postizanja klimatske neutralnosti do 2050. utvrđen u okviru europskog zelenog plana (11F ). Za postizanje tog cilja trebat će iskoristiti sva raspoloživa zakonodavna i financijska sredstva u različitim područjima politike i programima, i to kako slijedi.

Proračun EU-a nije samo zbroj svojih dijelova. Svaki program potrošnje osmišljen je kako bi se odgovorilo na konkretne izazove. No učinkovitost proračuna EU-a najviše dolazi do izražaja kad programi kombinirano djeluju kako bi se ostvarile sinergije, potaknulo privatno i javno financiranje i na usklađen način promicali opći politički prioriteti koji su u središtu glavnih ambicija Komisije pod vodstvom Ursule von der Leyen (10F).

Komisija osigurava da svi programi ostvare rezultate do svojeg zaključenja. Važni programi, kao što su europski strukturni i investicijski fondovi i Instrument za povezivanje Europe, još će godinama biti izvor financiranja. Ti programi zajedno čine oko 50 % proračuna. Iako je proračun za 2020. u cijelosti potrošen, gotovo 28 % svih plaćanja iz okvira za razdoblje 2014.–2020. još nije izvršeno. To znači da će ti programi nastaviti ostvarivati rezultate sljedećih nekoliko godina. Komisija će surađivati sa svim stranama uključenima u izvršenje proračuna kako bi osigurala da ti programi i dalje značajno pridonose prioritetima EU-a (više pojedinosti navedeno je u Prilogu 2.). Potpuna procjena programa za razdoblje 2014.–2020. bit će moguća tek nakon tog razdoblja na temelju konačnih evaluacija.

·Programom SURE osigurano je financiranje za države članice po povoljnim stopama kako bi se smanjio pritisak na gospodarstvo i poduprlo zapošljavanje. Proračun programa iznosi do 100 milijardi EUR te su do kraja 2020. zatraženi i državama članicama dodijeljeni zajmovi u iznosu od više od 90 milijardi EUR. Već je isplaćeno 40 milijardi EUR, većinom za podupiranje programa kratkoročnog zapošljavanja u državama članicama korisnicama. Do početka 2021. potporu u okviru programa SURE primilo je između 25 i 30 milijuna zaposlenih, što je znatan segment tržišta rada u državama članicama korisnicama i čime je prema procjenama ušteđeno 5,8 milijardi EUR na plaćanju kamata.

Europski parlament, Vijeće Europske unije i Komisija bez poteškoća su i brzo surađivali kako bi donijeli te mjere u rekordnom roku te su one stupile na snagu do kraja travnja 2020. Vrlo inovativan program SURE počeo se provoditi 19. svibnja 2020.

·novi instrument za financijsku pomoć, program potpore radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE), s proračunom do 100 milijardi EUR.

EU i njegovih 27 država članica znatno su povećali službenu razvojnu pomoć za partnerske zemlje, i to na gotovo 67 milijardi EUR () u 2020. EU i države članice na taj su način učvrstili svoj položaj vodećeg svjetskog donatora i znatno se približili cilju koji su se obvezali ostvariti do 2030.

EU je započeo prelazak na niskougljično, klimatski neutralno, resursno učinkovito i kružno gospodarstvo koje je usko povezano s povećanjem sigurnosti, prosperiteta, jednakosti i uključenosti. S obzirom na to, osmišljavanjem i provedbom programa potrošnje EU-a nastoje se ostvariti ciljevi u svakom području politike uz istodobno promicanje održivosti mjerama i intervencijama u okviru relevantnih programa. Osim toga, EU je Europskim konsenzusom o razvoju uskladio svoj pristup međunarodnoj suradnji i razvojnoj politici s Programom održivog razvoja do 2030., stavivši u središte svojeg vanjskog djelovanja ciljeve održivog razvoja i Pariški sporazum.

EU i njegove države članice u potpunosti su predani svojoj ulozi predvodnika provedbe Programa održivog razvoja do 2030. i ostvarenju korjenite promjene do 2030., u kojoj nitko neće biti zapostavljen. Program održivog razvoja do 2030. zajednički je plan donesen pod okriljem Ujedinjenih naroda za miran i prosperitetan svijet te je iznimno važan za vrijednosti EU-a i budućnost Europe. EU se obvezao na provedbu ciljeva održivog razvoja () u svojim unutarnjim i vanjskim politikama. EU je od donošenja programa 2015. postigao znatan napredak u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja te nastavlja ulagati još više truda. Pandemija bolesti COVID-19 pokazala je da je potpuna provedba Programa održivog razvoja do 2030. ključna za bolju ponovnu izgradnju nakon krize. Ciljevi održivog razvoja univerzalan su plan za održiv oporavak.

U skladu s europskim zelenim planom Europski parlament, Vijeće i Komisija složili su se () da će se i bioraznolikost uključiti u proračun EU-a s godišnjim ciljem od 7,5 % za 2024., čime se osigurava da neće doći do smanjenja doprinosa, i s godišnjim ciljem od 10 % za 2026. i 2027. To će se u sljedećem dugoročnom proračunu kumulativno prenijeti u višu razinu ambicije nego u prethodnom razdoblju. Sve je to u skladu s tvrdnjom iz strategije za bioraznolikost do 2030. da bi za mjere u području bioraznolikosti trebalo izdvojiti najmanje 20 milijardi EUR godišnje iz „privatnog i javnog financiranja na nacionalnoj razini i razini EU-a”, za što će proračun EU-a biti ključan pokretač.

Kako bi se borio protiv klimatskih promjena () i uništavanja okoliša te postao prvo svjetsko klimatski neutralno gospodarstvo do 2050., EU mora prijeći na održiviji oblik gospodarstva. EU je u razdoblju 2014.–2020. integrirao 216 milijardi EUR rashoda za djelovanje u području klime u sve svoje programe, a posebno u kohezijsku politiku, energetiku, promet, istraživanja i inovacije, zajedničku poljoprivrednu politiku te razvojnu politiku, što proračun EU-a čini ključnim pokretačem održivosti. Komisija je 2021. nastavila revidirati i ažurirati sve dostupne informacije – dodatno je konsolidirala postojeće podatke i primjenjivala detaljniju metodologiju kad je to bilo moguće. Sveukupno je 20,1 % proračunskih sredstava EU-a dodijeljeno za mjere za borbu protiv klimatskih promjena, čime je ostvarena politička ambicija da se 20 % sredstava iz dugoročnog proračuna za razdoblje 2014.–2020. namijeni za borbu protiv klimatskih promjena.

To je najveći paket poticaja koji se ikad financirao iz proračuna EU-a. Ukupnim iznosom od 1,8 bilijuna EUR doprinijet će se obnovi Europe nakon pandemije bolesti COVID-19. Takav do sad nezabilježen odgovor pomoći će u popravljanju gospodarske i socijalne štete koju je uzrokovala pandemija bolesti COVID-19 i postavljanju temelja za modernu i održiviju budućnost kako bi Europa postala zelenija, digitaliziranija i otpornija.

Instrument za hitnu potporu unutar Unije ponovno je aktiviran u travnju 2020. u iznosu od 2,7 milijardi EUR za pružanje hitne potpore na temelju potreba kojom se dopunjuju mjere država članica i doprinosi drugih instrumenata EU-a u suzbijanju pandemije bolesti COVID-19 te doprinosi spašavanju života. Ponovnom aktivacijom omogućena je vrlo široka upotreba tog instrumenta s pomoću ciljanih mjera koje su strateški uvedene za slučajeve kad je zbog opsega, brzine ili prekogranične prirode potrebnih rješenja najprikladnija koordinirana intervencija EU-a, a omogućeni su i novi, brzi mehanizmi nabave. Instrumentom za hitnu potporu unutar Unije centralno upravlja Komisija te se on uglavnom provodi u okviru izravnog upravljanja. Taj se instrument upotrijebio i za nabavu opreme potrebne za pružanje zdravstvene skrbi, pomoć zdravstvenim radnicima i operativnu pomoć za mobilne kapacitete za zdravstveni odgovor. To omogućuje raspoređivanje zdravstvenih radnika tamo gdje su najpotrebniji u Europi i lakši prijevoz tereta.

·Do početka 2021. potporu u okviru instrumenta za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE) primilo je od 25 do 30 milijuna zaposlenih, što je znatan segment tržišta rada u državama članicama korisnicama i čime je prema procjenama ušteđeno 5,8 milijardi EUR na plaćanju kamata.

Komisija mobilizira i sredstva EU-a koja nisu dio dugoročnog proračuna, primjerice preko Europske investicijske banke i s pomoću drugih instrumenata. Program Europske unije za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE) osmišljen je kako bi se državama članicama pomoglo očuvati radna mjesta i prihode radnika u kontekstu pandemije bolesti COVID-19. Njime se pruža financijska pomoć u obliku zajmova EU-a kako bi se poduprli programi skraćenog radnog vremena i slične mjere te kako bi se pomoglo državama članicama da zaštite zaposlenike i samozaposlene osobe od rizika od nezaposlenosti i gubitka prihoda. Taj je program jasan izraz solidarnosti. Kako bi se uzela u obzir ta društvena motivacija, financiranje se provodi u obliku obveznica s društvenim učinkom. Proračun tog programa iznosi do 100 milijardi EUR, a do kraja 2020. državama članicama dodijeljeno je 40 milijardi EUR () u obliku potpora.

Izbijanje pandemije bolesti COVID-19 u Europi dovelo je do ljudskih tragedija, ograničenja kretanja i nezapamćenog usporavanja gospodarskog rasta (). EU je odlučno djelovao kako bi dokazao svoju solidarnost u suočavanju s krizom te zaštitio živote i izvore prihoda fokusiranjem na mjere koje su omogućile neposredan i djelotvoran odgovor. Komisija je 2020. donijela više od 1 350 mjera za ublažavanje krize, uključujući 598 odluka o državnim potporama za spašavanje europskih poduzeća i očuvanje kontinuiteta gospodarske aktivnosti tijekom i nakon pandemije. Do kraja 2020. države članice mobilizirale su približno 3,1 bilijun EUR (), odnosno više od 30 % bruto domaćeg proizvoda EU-a, kako bi ublažile posljedice krize.

Za proračun EU-a 2020. bila je ključna na brojne načine. Bila je to prva puna godina Komisije pod vodstvom Ursule von der Leyen. Proračun EU-a za 2020. imao je važnu ulogu u podupiranju ambicioznih glavnih ciljeva Komisije Ursule von der Leyen. Njime je primjerice pružena potpora pripremi zelene i digitalne tranzicije te promicanju solidarnosti i sigurnosti, ne samo unutar EU-a, već i u suradnji s našim međunarodnim partnerima. Bila je to i godina izbijanja pandemije bolesti COVID-19, zbog čega su bile nužne brze i znatne izmjene radi sanacije krize i oporavka (vidjeti odjeljak 1.1.2. u nastavku).

EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 8.6.2021. COM(2021) 301 final PRILOG

IZVJEŠĆU KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU I REVIZORSKOM SUDU















































Godišnje izvješće o upravljanju proračunom EU-a i njegovoj uspješnosti – financijska godina 2020.



1.2. Jedinstveno tržište, inovacije i digitalno gospodarstvo Iz proračuna EU-a financiraju se ulaganja u istraživanje i inovacije čija svrha nije samo zadržati konkurentnu prednost EU-a na današnjim globalnim tržištima, nego i ojačati njegov vodeći položaj u budućnosti. Sredstva za istraživanje i inovacije uključuju i ciljanu potporu za mala i srednja poduzeća, koja čine 99 % poduzeća u EU-u. Ti programi i inicijative doprinose i postizanju svih političkih prioriteta Komisije kojom predsjeda Ursula von der Leyen, s naglaskom na europskom zelenom planu, Europi spremnoj za digitalno doba te gospodarstvu prilagođenom ljudima. U dugoročnom proračunu EU-a za razdoblje 2021.–2027. inicijative iz tog područja okupljene su pod naslovom „Jedinstveno tržište, inovacije i digitalno gospodarstvo”. 1.2.1. Ulaganjima u istraživanje i infrastrukturu podupire se europski zeleni plan Više nego ikad dosad, proračun EU-a katalizator je transformacije Europe u klimatski neutralan kontinent do 2050. Kako bi ostvario taj cilj i očuvao gospodarski rast, ulaganja se trebaju usmjeriti na dvostruku tranziciju, zelenu i digitalnu. Stoga je važno ulagati u istraživanje i inovacije u okviru programâ kao što je Obzor 2020. Taj program doprinosi postizanju zelene tranzicije i djelovanjima u području klime jer se njime podupiru istraživački projekti i pomaže energetski intenzivnim industrijama u smanjenju njihova ugljičnog otiska. Te su aktivnosti ključne za prilagodbu kružnom gospodarstvu () i ispitivanje novih oblika održive potrošnje smanjenjem plastike za jednokratnu uporabu (). S2S4E je projekt u okviru programa Obzor 2020. koji se provodi u cijelom EU-u () i doprinosi razvoju čistog i otpornog energetskog sustava. U okviru tog projekta razvijen je alat za pomoć u odlučivanju u kojem se kombiniraju klimatske prognoze i ključni energetski pokazatelji kako bi energetski sektor postao otporniji na promjenjivost klime i klimatske promjene. Energetski operatori koriste se tim alatom za optimizaciju proizvodnje energije iz obnovljivih izvora i davanje prednosti širem uključivanju takve energije u mrežu, a taj alat doprinosi i dekarbonizaciji energetskog sustava. Zelena tranzicija proces je koji obuhvaća brojna područja, od poboljšanja prometne infrastrukture do pronalaska novih načina proizvodnje energije. Za razvoj potonjih ključna je suradnja EU-a na projektu ITER, čiji je cilj dokazati mogućnost korištenja fuzije kao održivog izvora energije. Proizvodnja glavnih komponenti već je započela i dobro napreduje, dovršena je izgradnja glavnih zgrada te je počelo sastavljanje eksperimentalnog uređaja. U srpnju 2020. Organizacija ITER službeno je pokrenula fazu sastavljanja reaktora uređaja, pod pokroviteljstvom francuskog predsjednika Emmanuela Macrona. (Fotografija © Organizacija ITER, http://www.iter.org/ ) Iz Instrumenta za povezivanje Europe sufinancirani su projekti za sigurniju, pametniju i zeleniju prometnu infrastrukturu, kao što su bolje prekogranične željezničke veze, infrastruktura za promet unutarnjim plovnim putovima, poboljšana infrastruktura u gradovima i multimodalne logističke platforme, u iznosu većem od dvije milijarde EUR, što je potaknulo ukupna ulaganja u vrijednosti od više od 4,5 milijardi EUR. Kad je riječ o jačanju održivosti i sigurnosti opskrbe energijom, uloženo je 800 milijuna EUR u prioritetnu infrastrukturu, 750 milijuna EUR u projekte koji donose prekogranične koristi i 215 milijuna EUR u plinsku infrastrukturu na Baltiku koja povezuje Dansku i Poljsku s Norveškom. Nadalje, Europska unija lansirala je 21. studenoga 2020. Copernicus Sentinel-6 (), satelit za promatranje Zemlje. On upotrebljava najnoviju radarsku tehnologiju za prikupljanje podataka o topografiji oceana, uključujući važna mjerenja podizanja razine mora. Ti su podaci ključni za klimatologiju i oblikovanje politika te za zaštitu života milijuna ljudi koji su izloženi riziku od podizanja razine mora. Copernicus trenutačno ima osam satelita u orbiti, koji svaki dan proizvode i pružaju visokokvalitetne, besplatne i otvorene podatke o promatranju i koje preko europskih točaka za pristup podacima prati više od 400 000 registriranih korisnika. Usluga praćenja klimatskih promjena u okviru programa Copernicus u suradnji s poduzećima iz cijelog svijeta omogućuje pretvaranje neobrađenih podataka o klimi u informacije za pojedine sektore namijenjene korisnicima u tom području, kao što su poduzeća, istraživači i oblikovatelji politika. Jedan je od tih projekata usluga za globalnu bioraznolikost, čija je svrha podržati sve koji rade na očuvanju vrsta, zaštititi područja koja su najosjetljivija na klimatske promjene, povećati otpornost ekosustava i smanjiti gubitak bioraznolikosti u svijetu pružanjem informacija potrebnih za izradu planova za očuvanje ekosustava u sadašnjim i budućim klimatskim uvjetima. (Fotografija © ESA/ATG medialab) 1.2.2. Sredstva iz proračuna EU-a ulažu se u digitalnu budućnost Europe Komisija kojom predsjeda Ursula von der Leyen predstavila je 19. veljače 2020. ambicioznu strategiju za digitalizaciju (). S pomoću Instrumenta za povezivanje Europe uspostavljena je infrastruktura za digitalne usluge kojom se osigurava prekogranična interoperabilnost internetskih usluga za građane, poduzeća i javne uprave u EU-u. Na primjer, gotovo 630 milijuna EUR uloženo je u interoperabilnost određenih digitalnih usluga kao što su e-zdravstvo, javni otvoreni podaci, elektronička identifikacija i kibersigurnost na razini EU-a. Jedan je od važnih elemenata samostalne digitalne budućnosti EU-a kapacitet za obradu velikih količina podataka u različite svrhe i za različite primjene. Ulaganja u kupnju računala visokih performansi u 2020. (u vrijednosti od 158 milijuna EUR) preko Zajedničkog poduzeća za europsko računalstvo visokih performansi stvorila su uvjete za postizanje tog cilja u bliskoj budućnosti. Projekti izgradnje novih kapaciteta u područjima umjetne inteligencije i robotike, naprednog računalstva, mikroelektronike, fotonike, interneta budućnosti, tehnologija sadržaja i kibersigurnosti neke su od inicijativa koje su financirane u okviru programa Obzor 2020. Za oblikovanje naše digitalne budućnosti ključna je i zaštita potrošača. U okviru programa za prava, jednakost i građanstvo Komisija je podržala stručnu skupinu koja joj je pomogla analizirati pitanja sigurnosti i odgovornosti povezana s umjetnom inteligencijom, internetom stvari, robotikom i drugim novim digitalnim tehnologijama. U okviru projekta koji se bavi troškovno učinkovitom neuralnom tehnologijom za smanjenje rizika od poplava u gradovima () programa Obzor 2020. razvijen je novi pristup upravljanju kanalizacijskim mrežama u stvarnom vremenu kako bi se smanjili lokalni rizici od poplava u urbanim područjima. Tim se projektima podupire digitalna transformacija kao ključan element koji omogućuje postizanje ciljeva održivosti iz europskog zelenog plana jer doprinosi klimatskom cilju i cilju nulte razine onečišćenja EU-a, kao i mobilizaciju industrije za čisto i kružno gospodarstvo. Svemirske tehnologije, podaci i usluge mogu ojačati industrijsku bazu EU-a podupiranjem razvoja inovativnih proizvoda i usluga, među ostalim i najsuvremenijih inovativnih tehnologija. Na primjer, Galileo, satelitska navigacijska komponenta svemirskog programa EU-a, povećao je svoju prisutnost na tržištu 2020. – broj pametnih telefona koji podržavaju sustav Galileo premašio je dvije milijarde. Zahvaljujući Galileu informacije o lokaciji koje pružaju mobilni uređaji točnije su i pouzdanije, posebno u urbanim područjima. U suradnji s Europskom svemirskom agencijom Komisija je 5. lipnja 2020. pokrenula platformu RACE (engl. Rapid Action Coronavirus Earth observation), na kojoj se satelitski podaci upotrebljavaju za ocjenu posljedica mjera ograničenja kretanja i praćenje oporavka nakon njihova ukidanja s pomoću popisa od 185 ekonomskih pokazatelja. 1.2.3. Sredstvima iz proračuna EU-a podupiru se i potiču mala poduzeća i poduzetnici za gospodarstvo u interesu građana Mala poduzeća i poduzetnici među najjačim su pokretačima promjene u gospodarstvu EU-a. Čak i prije pandemije EU je izradio skup investicijskih instrumenata za održavanje dugoročnog rasta s obzirom na tehnološke promjene i globalnu konkurentnost kako bi se, među ostalim, odgovorilo na društvene probleme i poboljšalo inovacije, usavršavanje i unaprjeđenje infrastrukture. Jedan je od tih instrumenata i Europski fond za strateška ulaganja, u okviru kojeg je od prosinca 2020. mobilizirano 547 milijardi EUR za održivo jačanje gospodarstva EU-a. To je znatno doprinijelo i otvaranju radnih mjesta i rastu, pri čemu je u okviru infrastrukturnih ulaganja i inovacija otvoreno njih više od 1,1 milijuna i očuvano još 9 milijuna. Nadalje, prema ekonomskim procjenama do 2022. ulaganja u okviru Europskog fonda za strateška ulaganja dovest će do povećanja bruto domaćeg proizvoda za 1,9 % i otvaranja još 1,8 milijuna radnih mjesta. Komisija je u lipnju 2020. osnovala Europsko vijeće za inovacije kao pilot-inicijativu u okviru programa Obzor 2020. Svrha su mu izravna vlasnička i kvazivlasnička ulaganja (od 0,5 milijuna EUR do 15 milijuna EUR) u kapital novoosnovanih te malih i srednjih poduzeća. U toj pilot-fazi 36 poduzeća već je dobilo sredstva preko Europskog vijeća za inovacije (gotovo 166 milijuna EUR) iz programa Obzor 2020. Do svibnja 2020. poduzeća uključena u portfelj Akceleratora Europskog vijeća za inovacije privukla su privatno financiranje u iznosu većem od 5,3 milijarde EUR. Nadalje, 66 % poduzeća koja su primila potporu zabilježilo je povećanje radne snage od 108 % u dvije godine. Mala i srednja poduzeća čine 99 % poduzeća u EU-u. Zbog pandemije bolesti COVID-19 2020. njihov je rast naglo prekinut ili su čak izgubila ono što su ostvarila u proteklom desetljeću. Unatoč tome što su bile potrebne prilagodbe, neki su projekti zabilježili rast. To je bilo moguće zahvaljujući financijskim instrumentima u okviru Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća. Zahvaljujući instrumentu za kreditna jamstva do 2020. više od 600 000 malih i srednjih poduzeća dobilo je financijsku potporu u iznosu većem od 35 milijardi EUR (). U okviru programa za zapošljavanje i društvene inovacije osiguran je pristup mikrofinanciranju za ranjive skupine i mikropoduzeća te je podržano socijalno poduzetništvo. U razdoblju od 2014. do 2020. za kreditna jamstva iskorištena su 223 milijuna EUR, čime je pružena potpora za 97 271 mikropoduzeće i mobiliziran iznos od više od 1,2 milijarde EUR u zajmovima. Očekuje se da će se do kraja razdoblja kreditiranja u okviru tog instrumenta iskoristiti ukupno više od četiri milijarde EUR za financiranje mikropoduzeća i socijalnih poduzeća zahvaljujući 141 ugovoru sklopljenom na temelju programske osi za mikrofinanciranje i socijalno poduzetništvo.

Nadalje, zbog pandemije 714 milijuna EUR iz Europskog fonda za strateška ulaganja preusmjereno je na Instrument za kreditna jamstva, zahvaljujući čemu je Europski investicijski fond mogao potaknuti banke da osiguraju likvidnost malim i srednjim poduzećima pogođenima krizom uzrokovanom bolešću COVID-19. Podupiranje istraživanja jedna je od ključnih značajki programa Obzor 2020., koji je u okviru aktivnosti Marie Skłodowska-Curie potpomognuo vrhunska istraživanja i tako potaknuo otvaranje novih radnih mjesta, rast i ulaganja jer je istraživačima dano potrebno znanje, vještine te međunarodno i međusektorsko iskustvo kako bi mogli obavljati poslove sutrašnjice i rješavati aktualna i buduća društvena pitanja. U 2020. financirano je 600 istraživačkih projekata u području klimatskih promjena. Od 2014. u okviru programa financirano je više od 11 780 projekata u ukupnom iznosu od približno 6,2 milijarde EUR. EU je namijenio više od 1 milijarde EUR iz programa Obzor 2020. za borbu protiv pandemije, od čega je 781 milijun EUR već mobiliziran, uključujući najmanje 350 milijuna EUR za potporu razvoju cjepiva protiv bolesti COVID-19. Kako bi se pomoglo zdravstvenoj industriji, u okviru inicijative za inovativnu medicinu programa Obzor 2020. odabrano je osam velikih projekata u području liječenja i dijagnostike te je uspostavljeno partnerstvo s farmaceutskom industrijom (117 milijuna EUR). 1.3. Kohezija, otpornost i vrijednosti Jedan od važnih ciljeva proračuna EU-a jest doprinijeti stvaranju povezane i otporne Europske unije temeljene na zajedničkim vrijednostima. To uključuje gotovo sva područja politika, od okoliša i zelene tranzicije do digitalizacije i inovacija i socioekonomske kohezije. U okviru svih programa pod ovim naslovom podupire se kontinuirana konvergencija država članica EU-a i regija, i fizičkom infrastrukturom i socioekonomskim mjerama, kao i jačanjem otpornosti EU-a na disruptivne čimbenike. Ti se programi nadopunjuju u svrhu postizanja sigurne, prosperitetne i povezane Unije. Sredstva iz proračuna ulažu se u regionalni razvoj i koheziju u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj i Kohezijskog fonda. Cilj je oba fonda ojačati ekonomsku, socijalnu, digitalnu i teritorijalnu koheziju u EU-u, koje su važan i vidljiv izraz solidarnosti u svim državama članicama. U skladu s temeljnim vrijednostima EU-a sredstva iz proračuna ulažu se u ljude u cilju stvaranja i jačanja ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije EU-a (), na primjer u okviru Europskog socijalnog fonda, programa Erasmus+ i Fonda europske pomoći za najpotrebitije. Svrha im je poboljšati život građana EU-a pružanjem prilika za osposobljavanje i zapošljavanje, ulaganjem u mlade u EU-u i smanjenjem nejednakosti. Proračunom EU-a štiti se i izgrađuje otpornost. Brojni programi usmjereni su na katastrofe i izvanredne situacije, uključujući zdravstvenu i ekonomsku krizu uzrokovanu bolešću COVID-19. Cilj je sustava rescEU spriječiti i odgovoriti na prirodne katastrofe i katastrofe uzrokovane ljudskim djelovanjem, dok u okviru Europskih snaga solidarnosti mladi Europljani pružaju pomoć onima kojima je to najpotrebnije. U okviru brojnih aktivnosti EU je uložio dosad neviđene napore kako bi ublažio posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19. U dugoročnom proračunu EU-a za razdoblje 2021.–2027. ti su programi okupljeni pod naslovom „Kohezija, otpornost i vrijednosti”. Većina ih se provodi u okviru podijeljenog upravljanja s državama članicama. Okvir uspješnosti sadržava niz pokazatelja uspješnosti koji se dogovaraju s državama članicama i konsolidiraju u srpnju za prethodnu godinu. Stoga u trenutku donošenja ovog izvješća podaci za 2020. još nisu bili dostupni. Platforma s podacima o koheziji () sadržava ažurirane podatke o investicijskom financiranju i postignućima u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova. Sredstva iz Europskog fonda za regionalni razvoj, Kohezijskog fonda i Europskog socijalnog fonda imala su središnju ulogu u ublažavanju posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19. Investicijskih inicijativima kao odgovor na koronavirus omogućena je iznimna fleksibilnost zahvaljujući kojoj su do danas mobilizirane 23,3 milijarde EUR. 1.3.1. Iz proračuna EU-a gradi se povezanija i inovativnija Europa Kohezijska politika doprinosi ostvarivanju ključnih prioriteta EU-a podržavanjem pametnije i povezanije Europe povećanjem mobilnosti, uz inovativnu i pametnu gospodarsku i digitalnu transformaciju. U tom se pogledu fizičke i digitalne veze ne mogu promatrati odvojeno jer obje vrste veza služe za povezivanje građana, robe, usluga i poduzeća u Uniji. Osim toga, povezanija Europa poticajna je za najnaprednija istraživanja jer suradnja potiče inovativnost. Inovacije su ključne za daljnju digitalnu i zelenu tranziciju EU-a. Sredstva EU-a povezuju Europsku uniju fizički i digitalno Povezivanje država članica željeznicama, cestama i plovnim putovima ključno je za integraciju EU-a jer doprinosi razvoju potpomognutih regija povećanjem njihova sudjelovanja na unutarnjem tržištu. Istodobno je kohezijska politika najveći izvor EU-a za modernizaciju mrežne infrastrukture u Europi, za što je u okviru programâ za razdoblje 2014.–2020. dodijeljeno više od 67 milijardi EUR. Europski fond za regionalni razvoj jedan je od glavnih investicijskih alata i za digitalizaciju industrije, malih i srednjih poduzeća i javnog sektora te za uvođenje širokopojasnog interneta. Osim toga, kohezijska politika doprinosi poboljšanju pristupa informacijskim i komunikacijskim tehnologijama te njihove upotrebe i kvalitete. Do 2023. ulaganja u digitalno gospodarstvo iz programa za razdoblje 2014.–2020. trebala bi dosegnuti više od 16 milijardi EUR (). U okviru vlastitih evaluacijskih aktivnosti Komisija je 2020. objavila dva radna dokumenta službi () o ex post evaluaciji velikih projekata financiranih iz Europskog fonda za regionalni razvoj i Kohezijskog fonda u razdoblju od 2000. do 2013. . Prvi je bio usmjeren na prometne infrastrukturne projekte, a drugi na infrastrukturne projekte u području zaštite okoliša. U tim je evaluacijama potvrđena važnost potpore EU-a tim projektima za postizanje ciljeva EU-a. Uz potporu regionalnih fondova (): ·obnovljeno je ili modernizirano 1 200 km željezničkih pruga,

·4,6 milijuna kućanstava dobilo je pristup širokopojasnom internetu od najmanje 30 megabita po sekundi. Digitalna transformacija jača potencijal poduzeća i može biti poticaj za inovacije. Kad je riječ o radnoj snazi, to se može ostvariti samo ako građani imaju sve vještine koje su im potrebne za rast u konkurentnom okruženju koje proizlazi iz tehnološkog napretka. Ulaganjima iz Europskog socijalnog fonda doprinosi se uključivom i pravednom visokokvalitetnom obrazovanju i promiču prilike za cjeloživotno učenje za sve, koje uključuje usavršavanje digitalnih vještina. Nadalje, podupire se i digitalizacija javnih uprava kako bi poboljšale izgradnju svojih institucionalnih kapaciteta i mogle građanima pružati brze i učinkovite usluge ( ). Potpora istraživanjima i gospodarska preobrazba stvaraju inovativan EU Poboljšanje pristupa istraživanjima, osnivanje inovativnih malih i srednjih poduzeća i stvaranje produktivnog radnog okruženja za istraživače ključni su kako bi EU zadržao svoj položaj glavnog središta istraživanja i inovacija. To se podupire kohezijskom politikom, pri čemu je Europski fond za regionalni razvoj jedan od glavnih instrumenata za potporu istraživanjima iz proračuna EU-a, zajedno s programom Obzor 2020. U okviru kohezijskih programa za jačanje istraživanja te tehnološki razvoj i inovacije dodijeljene su 62 milijarde EUR, koje treba uložiti do 2023. ·U subjektima koji se financiraju iz Europskog fonda za regionalni razvoj zaposleno je 8 200 istraživača. ·Zahvaljujući regionalnom financiranju više od 34 000 poduzeća moglo je surađivati s istraživačkim institucijama. ·Poduzeća koja su dobila potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj i Kohezijskog fonda stavila su na tržište oko 17 500 novih proizvoda. 1.3.2. Potrošnja u okviru kohezijske politike ključna je za postizanje zelene tranzicije Tranzicija prema održivoj budućnosti ključan je prioritet EU-a. Za održiviju budućnost potrebno je pokušati riješiti problem klimatskih promjena mjerama za ublažavanje klimatskih promjena (projektima koji se bave temeljnim uzrocima klimatskih promjena kako bi ih se usporilo ili zaustavilo) i mjerama za prilagodbu klimatskim promjenama (projektima kojima će se gospodarstvo i infrastruktura EU-a učiniti otpornima na očekivane ili stvarne posljedice klimatskih promjena te kojima će se povećati pripravnost). To uključuje i ulaganja u bioraznolikost, vodu, otpad i druge prioritete u zaštiti okoliša. Tranzicija na niskougljično gospodarstvo u svim sektorima treba biti socijalno pravedna, te u njoj nitko ne smije biti zapostavljen. Europski fond za regionalni razvoj i Kohezijski fond važni su instrumenti za provedbu ulaganja u području zaštite okoliša. Zbog akumuliranih kašnjenja od početka razdoblja, pogoršanih teškom situacijom 2020., rezultati kasne. No na temelju najnovijih trendova na terenu Komisija i dalje vjeruje da će ti programi znatno doprinijeti cjelokupnom postizanju njezinih zelenih ciljeva. Zahvaljujući prekvalifikacijama koje se financiraju iz Europskog socijalnog fonda, građani iz rudarskih regija mogu steći različite vještine koje su im potrebne za rad u nerudarskim sektorima. Istodobno je više poduzeća privučeno strukturnim mjerama u područja koja napuštaju eksploataciju ugljena kako bi se diversificirale prilike za lokalno stanovništvo. Sredstvima iz fondova EU-a podupire se postizanje cilja klimatske neutralnosti do 2050. i pravedne tranzicije Kohezijski fondovi glavna su potpora ulaganju u ambiciozne klimatske i energetske politike EU-a u okviru europskog zelenog plana, kojima se regije i gradove podržava u postizanju ciljeva klimatske neutralnosti i kružnoga gospodarstva do 2050. te doprinosi pravednoj tranziciji, u skladu s ciljevima europskog plana oporavka. Za ulaganja u djelovanje u području klime predviđena su sredstva u iznosu od 51 milijarde EUR () u razdoblju 2014.–2020. Potpora obnovi zgrada i dalje je ključan prioritet, osobito u okviru Komunikacije Komisije o valu obnove (). Kohezijska politika ima posebnu ulogu u upravljanju tranzicijom prema klimatskoj neutralnosti. Iako je borba protiv klimatskih promjena zajednički pothvat, nemaju sve regije i države članice istu polaznu točku. U kohezijskoj politici u potpunosti se prepoznaje da je razina gospodarskog razvoja često obrnuto proporcionalna poteškoćama u postizanju otpornosti gospodarstva na klimatske promjene. Stoga su Kohezijski fond i Europski fond za regionalni razvoj usmjereni na postizanje klimatskih i okolišnih ciljeva u gospodarski slabije razvijenim državama članicama odnosno regijama. Europski socijalni fond+ dodatno podupire prekvalifikaciju kako bi se omogućila pravedna tranzicija na klimatsku neutralnost. Mjere za prilagodbu klimatskim promjenama () nužne su za povećanje pripravnosti i otpornosti te zaštitu građana EU-a od štetnih posljedica ekstremnih vremenskih uvjeta potaknutih klimatskim promjenama, koji će se vjerojatno intenzivirati čak i ako se globalno zagrijavanje zadrži unutar cilja od 1,5 °C. ·Zahvaljujući ulaganjima iz Europskog fonda za regionalni razvoj i Kohezijskog fonda u javnim zgradama uštedjelo se 2,8 milijuna tona ekvivalenta ugljikova dioksida i 1 200 gigavat sati na godinu u godišnjoj potrošnji primarne energije. ·Kapacitet za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora dodatno se povećao za više od 2 000 megavat sati zahvaljujući regionalnom financiranju. ·Gotovo 7,5 milijuna građana ostvarilo je koristi od mjera zaštite od poplava te gotovo 15,3 milijuna građana od mjera zaštite od šumskih požara, koje su financirane iz regionalnih izvora. ·U okviru Europskog socijalnog fonda financirana je prekvalifikacija građana iz rudarskih regija. Istodobno je više poduzeća privučeno strukturnim mjerama u područja koja napuštaju eksploataciju ugljena kako bi se diversificirale prilike za lokalno stanovništvo. To je bilo moguće u okviru, na primjer, programa pokrajine Sjeverna Rajna-Vestfalija, „Kooperative Ausbildung an Kohlestandorten”, koji je financiran sredstvima iz Europskog socijalnog fonda u iznosu od 7,7 milijuna EUR i koji je u razdoblju od 2014. do 2020. imao 1 300 sudionika. EU promiče zeleni, održivi okoliš i štiti bioraznolikost

Uz klimatske mjere ulaganjima u okviru kohezijske politike iz Europskog fonda za regionalni razvoj i Kohezijskog fonda podupiru se i politike EU-a za zaštitu prirode i bioraznolikosti, na primjer jačanjem mreže zaštićenih područja Natura 2000 i obnovom prirodnih ekosustava. Ta ulaganja doprinose i ciljevima EU-a u području kvalitete vode, i zraka te prilagodbe klimatskim promjenama, koji su važni za regionalni razvoj. Istodobno se kohezijskom politikom građanima EU-a osigurava pristup čistoj vodi i recikliranju otpada, kao i zdravo okruženje za život u svim državama članicama EU-a. Zahvaljujući sredstvima iz Europskog fonda za regionalni razvoj i Kohezijskog fonda za razdoblje 2014.–2020.: ·uspostavljen je dodatni kapacitet za recikliranje otpada od 1,2 milijuna tona godišnje, ·gotovo 2,5 milijuna građana dobilo je bolju opskrbu vodom, ·sanirano je više od 1 700 hektara zemljišta te je na gotovo šest milijuna hektara staništa postignuto bolje stanje očuvanosti. 1.3.3. Izgradnja gospodarstva u interesu građana Osim infrastrukture, EU čine i ljudi, u gospodarskom smislu te u smislu zajedničkih iskustava i vrijednosti. Društvena i gospodarska razmjena bile su osobito otežane tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 i zabrane kretanja u cijelom EU-u, kad građani nisu mogli prijeći granice i poduzeća nisu mogla doći do svojih klijenata. Stoga je još važnije malim i srednjim poduzećima pomoći u ublažavanju ekonomskih posljedica, zadržavanju konkurentnosti i pronalasku novih načina pružanja mogućnosti za osposobljavanje, umrežavanje i komunikaciju građanima EU-a. Poseban je naglasak na potpori za mala i srednja poduzeća Iz Europskog fonda za regionalni razvoj osigurana je potpora ulaganjima u više od 613 000 malih i srednjih poduzeća, što je doprinijelo otvaranju dodatnih 185 000 radnih mjesta i znatno potaknulo gospodarski rast. Do kraja 2019., odnosno prije izbijanja pandemije bolesti COVID-19, prognozirana stopa otvaranja radnih mjesta, na temelju odabranih projekata, dosegnula je 94 % cjelokupnih očekivanja za ukupno otvorena radna mjesta do kraja 2023. To pokazuje snagu potpore iz proračuna EU-a, čak i u kriznim vremenima. No još je nejasno kako će šok prouzročen pandemijom utjecati na postizanje ciljeva u pogledu otvaranja radnih mjesta. Iz programa za razdoblje 2014.–2020. više od 57 milijardi EUR uložit će se u poboljšanje poslovnog okruženja i poduzetništvo. ·Više od 310 000 malih i srednjih poduzeća primilo je nefinancijsku potporu. ·Potporu je primilo oko 88 000 novih malih i srednjih poduzeća. ·S pomoću regionalnih izvora financiranja mobilizirana su privatna ulaganja od gotovo 11,5 milijardi EUR u obliku bespovratnih sredstava i 2,6 milijardi EUR u obliku sredstava koja nisu bespovratna. EU ulaže u ljude Sredstva iz proračuna EU-a ulažu se i izravno u ljude i institucije. Podupire se trajno stručno usavršavanje europske radne snage kako bi ostala konkurentna. Doprinosi se i otvaranju radnih mjesta u brojnim područjima te stvaranju prilika za građane EU-a da zarade dostatne prihode. Budući da su mladi budućnost Europske unije, najvažniji je cilj EU-a osigurati prilike za njih, otvoriti radna mjesta i promicati vrijednosti EU-a. Konkretno, u razdoblju od 2014. do 2019. Europski socijalni fond pomogao je 36,4 milijuna građana u okviru različitih projekata. Od njih je 4,5 milijuna pronašlo zaposlenje, 5,5 milijuna steklo kvalifikacije zahvaljujući intervenciji EU-a. To uključuje 2,5 milijuna osoba s invaliditetom te 5,6 milijuna migranata i sudionika stranog podrijetla, kao i 6,5 milijuna ljudi u nepovoljnom položaju. Posebna Inicijativa za zapošljavanje mladih podupire mlade koji žive u regijama s osobito visokom stopom nezaposlenosti mladih. Do kraja 2019. državama članicama isplaćeno je gotovo 6 milijardi EUR te je zahvaljujući potpori tri milijuna mladih dobilo pristup obrazovanju i osposobljavanju. U širem kontekstu, Garancija za mlade, pojačana 2020., okvir je politike EU-a za borbu protiv nezaposlenosti mladih. Zahvaljujući njoj, od 2014. više od 31 milijuna mladih () prihvatilo je ponudu za zaposlenje, obrazovanje, osposobljavanje ili naukovanje. Europska komisija provela je 2020. evaluaciju () Europskog socijalnog fonda i Inicijative za zapošljavanje mladih i utvrdila da postoje jasne koristi od potpore EU-a jer su se povećali broj i opseg mladih koji primaju potporu te je problem nezaposlenosti mladih stavljen u fokus u cijelom EU-u. Taj fond i inicijativa najistaknutiji su kanali financiranja za potporu provedbe europskog stupa socijalnih prava (). Konkretno, do kraja 2019. Europski socijalni fond pomogao je 36,4 milijuna građana u okviru različitih projekata. Od njih je 4,5 milijuna pronašlo zaposlenje, a 5,5 milijuna steklo kvalifikacije zahvaljujući intervenciji EU-a. Državama članicama isplaćeno je gotovo šest milijardi EUR iz Inicijative za zapošljavanje mladih za potporu mladima koji žive u regijama s izrazito visokom stopom nezaposlenosti mladih. Do kraja 2019. tri milijuna () mladih dobilo je pristup obrazovanju i osposobljavanju, uz još 1,8 milijuna građana zahvaljujući potpori primljenoj iz Europskog socijalnog fonda i Inicijative za zapošljavanje mladih ( ). To su najistaknutiji kanali financiranja za potporu provedbe europskog stupa socijalnih prava () i obuhvaćaju širok raspon sudionika jer su usmjereni na sve osobe kojima je potrebna pomoć. U tom pogledu, do kraja 2019. potporu je iskoristilo 2,5 milijuna osoba s invaliditetom te 5,6 milijuna migranata i sudionika stranog podrijetla, kao i 6,5 milijuna ljudi u nepovoljnom položaju.

Europska komisija provela je 2020. evaluaciju () Europskog socijalnog fonda i Inicijative za zapošljavanje mladih i utvrdila da postoje jasne koristi od potpore EU-a jer su se povećali broj i opseg mladih koji primaju potporu te je problem nezaposlenosti mladih stavljen u fokus u cijelom EU-u. Erasmus+ pruža učenicima i djelatnicima svih dobnih skupina prilike za učenje, osposobljavanje i volontiranje u Europi i izvan nje. U okviru tog programa u 2020. je iz proračuna EU-a za obrazovanje potrošeno gotovo 3 milijarde EUR (+4 % u usporedbi s 2019.). Zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 Erasmus+ suočio se s velikim problemima u slanju ljudi u inozemstvo. Iako je zbog toga gotovo 30 % manje građana otputovalo u inozemstvo, u okviru programa Erasmus+ ipak je 700 000 građana 2020. dobilo priliku iskusiti drukčiji način života u okviru višeg obrazovanja, strukovnog osposobljavanja i raznih drugih mogućnosti razmjene. Takva iskustva katkad dovedu do životnih promjena i znatno doprinose poboljšanju izgleda za zapošljavanje () i promicanju koncepta građanstva Unije. U više od 30 godina postojanja Erasmus+ povećao je svoj opseg uključivanjem sve više građana i od 1987. doveo do ukupno više od 10 milijuna razdoblja mobilnosti. Kao odgovor na izbijanje pandemije bolesti COVID-19, u okviru mjerodavnog pravnog okvira za Erasmus+ aktivirane su najveća moguća fleksibilnost i mjere potpore kako bi se sudionici i organizacije korisnice mogli prilagoditi izvanrednim okolnostima. Program je dokazao svoju otpornost i prilagodljivost u jedinstvenim i nezapamćenim uvjetima. Zabilježeno je tek vrlo malo smanjenje broja prijavljenih projekata. Zahvaljujući potpori i sufinanciranju iz programa Erasmus za mlade poduzetnike 1 300 novih i potencijalnih poduzetnika dobilo je priliku usavršavati se uz iskusne osobe koje vode malo ili srednje poduzeće u drugoj zemlji. Europske snage solidarnosti omogućile su volontiranje ili rad na različitim projektima u zemlji ili inozemstvu, uz financiranje od 170 milijuna EUR (+16 % u usporedbi s 2019.). Ti projekti obuhvaćaju različita područja, kao što su obrazovanje i osposobljavanje, građanstvo i demokratsko sudjelovanje, zaštita okoliša i prirode, migracije i kultura. Fond europske pomoći za najpotrebitije pruža neophodnu hranu i osnovnu materijalnu pomoć najranjivijim članovima našeg društva. Svake godine u prosjeku obuhvati 12,5 milijuna ljudi. Potpora u hrani i osnovnim proizvodima dopunjuje se dodatnim mjerama u obliku smjernica i savjeta usmjerenih na socijalnu uključenost najpotrebitijih. Procjenjuje se da je 2019. 12,2 milijuna ljudi dobilo pomoć u hrani (podijeljeno je 345 000 tona hrane), više od 800 000 ljudi primilo je materijalnu pomoć te 30 000 potporu usmjerenu na socijalno uključivanje. Kulturni i kreativni sektori bili su među najpogođenijima krizom uzrokovanom pandemijom bolešću COVID-19 u 2020. Zbog vanjskog šoka bile su nužne prilagodbe i uvedene su fleksibilne mjere, kao što je prelazak s projektnih aktivnosti uživo na online format. U okviru potprograma za medije dodatna potpora (od ukupno 16 milijuna EUR) pružena je i članovima udruge Europa Cinemas, koji su bilježili gubitke zbog prisilnih zatvaranja. Unatoč tomu, zbog ograničenja povezanih s bolešću COVID-19 potprogram nije ostvario dobre rezultate u odnosu na neke pokazatelje, osobito u pogledu veličine publike uživo na događanjima. 1.3.4. Proračun EU-a štiti izvore prihoda građana EU-a Snažnije povezivanje EU-a na temelju njegovih zajedničkih vrijednosti uključuje poboljšanu zaštitu. EU nastavlja pokazivati solidarnost unutar svojih granica koordinacijom i financiranjem aktivnosti za ublažavanje posljedica katastrofa. Proteklih su godina katastrofe pogodile svaku regiju EU-a i prouzročile stotine smrtnih slučajeva i milijarde eura štete. Zbog epidemija, bujičnih poplava, oluja, šumskih požara, potresa i katastrofa uzrokovanih ljudskim djelovanjem kapaciteti država članica za odgovor pod neprestanim su pritiskom. Osim toga, intenzivirali su se sigurnosni problemi te se očekuje da će se zbog klimatskih promjena posljedice katastrofa u budućnosti pogoršati. Kao dodatnu zaštitu Europska komisija uspostavila je strateški mehanizam rescEU za rezerve i distribuciju medicinske opreme u okviru Mehanizma EU-a za civilnu zaštitu. Rezerve omogućuju brzu isporuku medicinske opreme, kao što su ventilatori i osobna zaštitna oprema. Zahvaljujući zalihama, koje se trenutačno nalaze u devet država članica EU-a (Belgiji, Danskoj, Njemačkoj, Grčkoj, Mađarskoj, Nizozemskoj, Rumunjskoj, Sloveniji i Švedskoj), EU može brže reagirati na zdravstvene krize. Više od tri milijuna komada osobne zaštitne opreme podijeljeno je zemljama kojima su bili najpotrebniji. Stalno se nabavlja nova medicinska i osobna zaštitna oprema kako bi se obnovile zalihe sustava rescEU. U okviru sustava rescEU provedene su sljedeće aktivnosti. ·Zdravstvenim službama dostavljeno je 3,8 milijuna komada osobne zaštitne opreme (npr. 2 milijuna maski i 1,4 milijuna rukavica). ·Danska, koja je odgovorila na zahtjev Slovačke za medicinskim osobljem za pomoć u liječenju pacijenata oboljelih od COVID-a 19, ponudila je da će putem Mehanizma EU-a za civilnu zaštitu poslati tri liječnika i pet medicinskih sestara. Belgija je ponudila poslati Slovačkoj jednog liječnika, dvije medicinske sestre i voditelja tima. Mehanizam za civilnu zaštitu aktiviran je u EU-u 2020. 45 puta, a stopa odgovora iznosila je 100 %. ·Za sezonu šumskih požara 2020. Europska komisija sufinancirala je pripravnost i raspoloživost vatrogasne flote u sustavu rescEU kako bi odgovorila na moguće nedostatne kapacitete država članica za gašenje šumskih požara. Flotu je 2020. činilo ukupno 17 zrakoplova (osam zrakoplova tipa Canadair, jedan tipa De Havilland Canada DHC-8, dva tipa Air Tractor i šest helikoptera). Borba protiv dezinformacija na internetu ključna je za zaštitu naših demokracija i društava. U tu je svrhu, uz inicijative politike, prošle godine Komisija osigurala sredstva (2,5 milijuna EUR) za uspostavu Europskog opservatorija za digitalne medije, čija je svrha podržati rad multidisciplinarnih zajednica koje čine provjeravatelji činjenica, akademski istraživači i stručnjaci za medijsku pismenost. EU štiti i od najtežih oblika siromaštva. Fond europske pomoći za najpotrebitije svake godine u praksi pruža neophodnu hranu i osnovnu materijalnu pomoć za prosječno 12,5 milijuna ljudi. Potpora u hrani i osnovnim sredstvima dopunjuje se mjerama u obliku smjernica i savjeta za socijalnu uključenost najpotrebitijih. 1.4. Prirodni resursi i okoliš Ciljevi su proračuna EU-a očuvanje prirodnih resursa, zaštita okoliša i borba protiv klimatskih promjena. Ključan je čimbenik u provedbi zelene tranzicije, poboljšanju sigurnosti i kvalitete hrane, podupiranju radnih mjesta i rješavanju ruralnih problema, među ostalim u okolnostima krize uzrokovane bolešću COVID-19. To se postiže s pomoću brojnih fondova, uključujući Europski fond za jamstva u poljoprivredi, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj, Europski fond za pomorstvo i ribarstvo i sporazuma o ribarstvu, te s pomoću programa LIFE. Iz proračuna je 2020. programima u tom području dodijeljeno gotovo 60 milijardi EUR, odnosno 35 % ukupnih godišnjih proračunskih rashoda. U dugoročnom proračunu EU-a za razdoblje 2021.–2027. inicijative iz tog područja okupljene su pod naslovom „Prirodni resursi i okoliš”. 1.4.1. Sredstvima iz proračuna EU-a podupiru se održiva poljoprivreda i ribarstvo, štite prirodni resursi, bori se protiv klimatskih promjena te se čuva bioraznolikost

Za ekologizaciju poljoprivrednog sektora potrebno je uzeti u obzir različite aspekte, kao što su smanjenje emisija stakleničkih plinova, prelazak na održivu poljoprivredu i očuvanje bioraznolikosti. Sredstvima iz proračuna EU-a podupiru se i promiču te promjene, uglavnom s pomoću Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj, ali i u okviru programa LIFE. Iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi dohodak poljoprivrednih gospodarstava podupire se izravnim plaćanjima, od kojih je 30 % povezano s trima poljoprivrednim praksama na gospodarstvima koje koriste okolišu: diversifikacijom kultura, održavanjem trajnih travnjaka i očuvanjem ekoloških područja na poljoprivrednim gospodarstvima. Ukupan udio poljoprivredne površine u EU-u obuhvaćen praksama koje su korisne za okoliš povećao se sa 75 % u 2015. na 79 % u 2019., a površine koje se upotrebljavaju za ekološku poljoprivredu s 8,0 % u 2018. na 8,5 % u 2019. No niz mjera povezanih s bioraznolikošću poljoprivrednog zemljišta nije zabilježio željeni učinak, kako je utvrdio i Europski revizorski sud (), koji je istaknuo i zabrinutost u pogledu zaštite divljih oprašivača (). Nadalje, proteklih godina stagnira smanjenje emisija stakleničkih plinova iz poljoprivrede u EU-u, bilo iz upravljanja stočnom populacijom ili tlom, a u nekim je državama članicama čak i poništen dosadašnji napredak. Svrha je strategije „od polja do stola” i strategije o bioraznolikosti, koje su donesene 2020., osigurati prelazak na održivu poljoprivredu, među ostalim, određivanjem niza ciljeva za 2030. te povećati doprinos zajedničke poljoprivredne politike ublažavanjem posljedica klimatske krize, zaštitom okoliša i očuvanjem bioraznolikosti. U budućim nacionalnim strateškim planovima taj bi se cilj trebao prenijeti u konkretne mjere, u skladu s preporukama objavljenima u prosincu 2020. I dalje su prisutni veliki izazovi, osobito u pogledu učinka zajedničke poljoprivredne politike na okoliš, ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe njima te postizanja ciljeva za 2030. U dvjema vanjskim studijama za potporu evaluaciji, koje su objavljene u ožujku 2020., procijenjen je učinak zajedničke poljoprivredne politike na staništa, krajolik i bioraznolikost te na vodu. U studiji o bioraznolikosti zaključeno je da su se zbog zajedničke poljoprivredne politike povećale ambicije država članica za postizanje ciljeva bioraznolikosti i razina financiranja. No doprinos i koristi politike uvelike ovise o odabirima i prioritetima država članica u pogledu provedbe. U studiji o vodi utvrđeno je da je okvir zajedničke poljoprivredne politike učinkovit u održavanju minimalnih praksi koje su korisne za poboljšanje kvalitete vode. Odabiri država članica u pogledu provedbe i ovdje su odlučujući čimbenik, pri čemu tek nekoliko mjera stvarno podupire projekte izravno usmjerene na probleme s kvalitetom i količinom vode. U objema studijama utvrđeno je da je izostanak odgovarajućih podataka dobivenih praćenjem ograničavajući čimbenik. Te dvije studije, zajedno s trećom, popratnom studijom uz evaluaciju o tlu (objavljenom u veljači 2021.), osnova su radnog dokumenta službi Komisije o evaluaciji čija se objava očekuje u drugoj polovini 2021. Kad je riječ o ruralnom razvoju, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj podupire tranziciju na zelenu i održivu proizvodnju. Na kraju 2019. fond je, na primjer, već dosegnuo svoje ciljne vrijednosti za 2023. u okviru cilja obnove, očuvanja i poboljšanja ekosustava povezanog s poljoprivredom i šumarstvom, osobito podupiranjem aktivnosti upravljanja zemljištem koje su korisne za bioraznolikost, vodu i tlo. Iako s manje sredstava, Fond obuhvaća i djelovanje u području klime, osobito u okviru ulaganja u energiju iz obnovljivih izvora ili područja za koja su sklopljeni ugovori o upravljanju kojima je cilj smanjiti emisije stakleničkih plinova. Zahvaljujući naknadama za troškove ili izgubljene prihode od provedbenih aktivnosti koje su korisne za okoliš i klimu, poljoprivrednici su 2020. mogli ostati na tržištu i nastaviti isporučivati javna dobra. Program LIFE usmjeren je na zelenu tranziciju ciljanim aktivnostima zaštite prirode i bioraznolikosti, djelovanjem u području klime, informiranjem i podupiranjem provedbe i izvršenja okolišnih i klimatskih propisa i politika. To uključuje mjere kojima se doprinosi tranziciji na održive prehrambene sustave duž cijelog prehrambenog lanca vrijednosti, nastoji zaštititi kvalitetu vode, zraka, tla, smanjiti negativan utjecaj na nju te je očuvati i poboljšati te kojima se doprinosi zaštiti bioraznolikosti, a potiču i poljoprivredne prakse pogodne za okoliš radi zaštite ugroženih vrsta, zemljišta, šuma i vode te promiče održivo upravljanje hranjivim tvarima u poljoprivredi. U okviru programa LIFE nastoji se i poboljšati učinkovitost resursa te se podupiru aktivnosti ublažavanja klimatskih promjena i mjere prilagodbe. Na primjer, zahvaljujući programu LIFE povećana je otpornost najmanje 650 000 građana na klimatsku krizu usvajanjem novih procesa i tehnologija za ublažavanje posljedica ekstremnih vremenskih uvjeta. U zajedničkoj ribarstvenoj politici snažno se naglašava ekologizacija ribarskih praksi. Na primjer, 2020. ostvaren je dodatni napredak prema postizanju održivijeg ribarstva: u sjeveroistočnom Atlantiku riblji stokovi uglavnom se izlovljavaju do zdravih granica, iako i dalje postoje određeni problemi; u Sredozemlju i Crnom moru zabilježen je blagi oporavak nekih stokova, ali se brojne stokove i dalje prekomjerno izlovljava te je stoga naglasak stavljen na mjere za rješavanje te situacije. U EU-u 20 % ribolovnih alata izgubi se na moru i izvor je trećine morskog smeća u europskim morima. Kako bi se to riješilo, nadležna tijela za standardizaciju trebat će razmotriti zahtjeve za kružni dizajn ribolovnih alata. Glavni izazovi u postizanju dobrog stanja okoliša/stanja očuvanosti povezani su s nedostacima u provedbi te gubitkom ambicije i resursa (). ·Do 2019. na 79 % ukupne poljoprivredne površine u EU-u primjenjivala se najmanje jedna obveza ekologizacije iz zajedničke poljoprivredne politike. ·Do kraja 2019. iz Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo financirano je 5 000 aktivnosti povezanih s boljim upravljanjem mrežom Natura 2000 i drugim zaštićenim morskim područjima te 8 445 projekata povezanih s okolišem i učinkovitosti resursa. ·U okviru programa LIFE za razdoblje 2014.–2020. poboljšava se ili održava 1,7 milijuna hektara prirodnih i poluprirodnih staništa te se provode aktivnosti kako bi se poboljšali uvjeti za 247 divljih vrsta. ·U projektu LIFE Diademe razvijen je novi adaptivni sustav ulične rasvjete koji uključuje senzore za buku, gustoću prometa i kvalitetu zraka (). Zahvaljujući tom projektu uspješno su smanjene emisije stakleničkih plinova i potrošnja energije u gradovima, što je dovelo do znatnih ekonomskih ušteda. Sustav se sada primjenjuje u Rimu, Piacenzi i Riminiju i spreman je za komercijalizaciju na tržištu. 1.4.2. Mjerama EU-a podupire se postizanje veće sigurnosti i kvalitete hrane za sve građane EU-a Održivost u poljoprivredi donosi koristi građanima EU-a: Europski fond za jamstva u poljoprivredi i Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj ključni su za održivu proizvodnju, sigurnost i opskrbu hranom. EU-ovim programom voća, povrća i mlijeka u školama obuhvaćeno je više od 19 milijuna djece u školskoj godini 2018./2019. te je financirano nekoliko obrazovnih mjera, uključujući tečajeve kušanja i posjete poljoprivrednim gospodarstvima. O održivosti, sigurnosti i kvaliteti hrane vodi se računa i u sektoru ribarstva, osobito promicanjem akvakulture. Činjenica da je već 2016. premašena ciljna razina proizvodnje određena za 2020. pokazuje da je akvakultura snažan sektor EU-a koji raste i koji će i u budućnosti imati ključnu ulogu u opskrbi održivom hranom koja je sigurna, hranjiva i vrlo kvalitetna. U praksi se gotovo polovina sredstava Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo dodijeljenih za inovacije odnosila na akvakulturu, čime je podržan prelazak na učinkovitije sustave koji su manje štetni i omogućuju proizvodnju kvalitetnijih proizvoda. U listopadu 2020. objavljena je međuevaluacija komponente izravnog upravljanja Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo objavljena U evaluaciji je zaključeno da je taj dio fonda relevantan za postizanje ciljeva politika EU-a u području pomorstva i ribarstva. Učinkovit je i djelotvoran jer se rezultati ne bi mogli postići uz niži trošak i bez financijske potpore EU-a. Unatoč tomu korisnici bespovratnih sredstava i ugovorâ izjavili su da su neki postupci bili administrativno zahtjevni. Osim toga, za strukturiranije dokazivanje rezultata i učinaka potrebni su ključni pokazatelji uspješnosti. Dodatno se napredovalo u provedbi programa međunarodnog upravljanjima oceanima u 2020. Izazovi i rješenja za bolje upravljanje oceanima razmatrani su na EU-ovu Forumu dionika za međunarodno upravljanje oceanima. Pregovarački mandat donesen 2020. početna je točka za aktivnosti koje EU provodi u cilju postizanja sporazuma kojim bi se spriječio neregulirani ribolov na otvorenom moru na središnjem Arktičkom oceanu. EU je preko regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom dodatno poticao održivo upravljanje stokovima, na temelju znanstvenog savjetovanja, mjera za usklađivanje s propisima i borbe protiv nezakonitog ribolova. 1.4.3. EU pruža ključnu potporu poljoprivrednicima i priobalnim zajednicama te pomaže u suočavanju s poteškoćama u ruralnim područjima Proračun EU-a vrijedna je potpora, koja je temeljna za razvoj ruralnih područja u EU-u, za milijune korisnika u poljoprivrednom sektoru (). Sustav programâ i intervencija provodi se kako bi se mlade privuklo u poljoprivredu i olakšao razvoj poslovanja u ruralnim područjima, primjerice razvojem lokalnih kapaciteta za preradu. Udio poljoprivrednih gospodarstava koja su dobila potporu za razvoj poslovanja/ulaganja za mlade poljoprivrednike znatno se povećao proteklih nekoliko godina. Iako su mjere za generacijsku obnovu u okviru zajedničke poljoprivredne politike pozitivno utjecale na privlačenje mladih u ruralna područja i povećanje zapošljavanja, i dalje je teško izdvojiti učinke pojedinačnih mjera zbog velikog utjecaja vanjskih čimbenika, koji uključuju poteškoće s pristupom zemljištu i kapitalu koje uglavnom ovise o nacionalnim pravnim, socijalnim i fiskalnim politikama.

Osim u poljoprivrednom sektoru, zahvaljujući Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj stvoreni su i deseci tisuća radnih mjesta u okviru njegovih projekata, koji su usmjereni na socijalnu uključenost i smanjenje siromaštva. To je dio cilja fonda da se podrži rješavanje širih problema u ruralnim područjima. U okviru različitih inicijativa i u skladu s ukupnim ciljevima iz programâ ruralnog razvoja za razdoblje 2014.–2020., zahvaljujući zajedničkoj poljoprivrednoj politici u tom razdoblju 17 milijuna osoba koje žive u ruralnim područjima dobilo je bolji pristup uslugama i infrastrukturi informacijskih i komunikacijskih tehnologija. Trenutačno se priprema dugoročna vizija za ruralna područja kako bi se otklonili brojni izazovi s kojima se susreću (od demografske promjene do povezivosti, rizika od siromaštva i ograničenog pristupa uslugama). Već su provedena opsežna savjetovanja s nekoliko skupina dionika, u kojima je posebna pažnja posvećena osobama koje žive u ruralnim područjima te lokalnim i regionalnim vlastima. Kombinirat će se s evaluacijom zajedničke poljoprivredne politike u smislu njezina učinka na teritorijalni razvoj i s prognozama za budućnost. Cilj je vizije svladati izazove i otkloniti zabrinutosti iskorištavanjem novih prilika koje nude zelena i digitalna tranzicija EU-a te identificiranjem načina poboljšanja kvalitete života u ruralnim područjima, uz osiguravanje usklađenosti, dosljednosti i komplementarnosti politika u korist ruralnih područja i zajednica. To će doprinijeti i dugoročno održivom poljoprivrednom sustavu te povećanju njegove otpornosti jer će se razmotriti kapaciteti sektora i u najvećoj mogućoj mjeri iskoristiti sve prilike. Različite skupine priobalnih zajednica primile su potporu iz Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo. Do kraja 2019. potpora iz fonda pružena je za gotovo 15 % aktivne ribarske flote te više od 4 000 plovila u malom priobalnom ribarstvu. U okviru fonda odgovara se i na izazove s kojima se suočavaju najudaljenije regije, osobito kako bi se osigurali jednaki uvjeti za proizvode ribarstva i akvakulture koji se proizvode u tim regijama. ·U financijskoj godini 2020. izravna plaćanja primilo je 6,2 milijuna poljoprivrednika, a 500 000 poljoprivrednika primilo je potporu iz programa za mlade poljoprivrednike. ·U okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj 1,5 milijuna korisnika dobilo je strukovno osposobljavanje u poljoprivredi do kraja 2019., pri čemu je cilj 3,6 milijuna korisnika do 2023. 1.4.4. Mjerama EU-a pomoglo se poljoprivrednicima i obalnim zajednicama u ublažavanju izazova prouzročenih pandemijom bolesti COVID-19 Fondovi za poljoprivredu i ribarstvo 2020. pokazali su se prilagodljivima u rješavanju problema nastalih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19. U poljoprivrednom sektoru uspostavljeno je nekoliko mjera radi pojednostavnjenja i veće fleksibilnosti kako bi se spriječile negativne posljedice. Primjeri konkretnih mjera poduzetih 2020. kao potpora zajedničkoj poljoprivrednoj politici u smanjenju posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19. Kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 provedene su tržišne mjere, kojima je pružena potrebna potpora održivosti dohotka poljoprivrednih gospodarstava i poboljšanju sigurnosti opskrbe hranom. Iz proračuna EU-a financirana je potpora za privatno skladištenje mliječnih i mesnih proizvoda kako bi se tržišta stabilizirala privremenim smanjenjem dostupne ponude. Privremenim ublažavanjem pravila o tržišnom natjecanju s pomoću posebnog okvira za državne potpore u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 dodatno je smanjena velika tržišna neravnoteža, što je pomoglo poljoprivrednicima i njihovim udruženjima u teško pogođenim sektorima (npr. mlijeka, krumpira, cvijeća i vina). Izvanredne tržišne mjere omogućile su veću fleksibilnost u programima potpore tržištu (npr. za voće, povrće, masline i maslinovo ulje, pčelarstvo i vino). Fleksibilnost je omogućena i u programu EU-a za distribuciju voća, povrća i mlijeka u školama zbog zatvaranja škola, te u upravljanju trgovinom. Omogućena je veća fleksibilnost u programima ruralnog razvoja i pojednostavnjena su pravila kako bi se u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj pružila izvanredna privremena potpora. Poremećaji prouzročeni pandemijom bolesti COVID-19 u vrlo kratkom roku utjecali su i na ribarstvo i akvakulturu. Prvi paket mjera potpore donesen je u ožujku 2020. u okviru Investicijske inicijative kao odgovora na koronavirus, dok se privremenim ublažavanjem pravila o tržišnom natjecanju s pomoću okvira za državne potpore u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 osigurala dostupnost dostatnih sredstava za likvidnost na tržištu. Posebna „Nagrada za prilagodbu u pandemiji bolesti COVID-19” dodijeljena je projektu LIFE Prepair iz Italije zbog njegovih aktivnosti tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19. Projekt se bavi zagađenjem zraka zbog prometa, grijanja kućanstava, industrije i proizvodnje energije. 1.5. Migracije i upravljanje granicama Više od 1,7 milijardi EUR () dodijeljeno je 2020. za migracije i upravljanje granicama iz Fonda za azil, migracije i integraciju, Fonda za unutarnju sigurnost i četiriju agencija osnovanih u području migracija i unutarnjih poslova: Europskog potpornog ureda za azil, Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu, Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva i Agencije Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde. U dugoročnom proračunu EU-a za razdoblje 2021.–2027. inicijative iz tog područja okupljene su pod naslovom „Migracije i upravljanje granicama”. 1.5.1. Iz proračuna EU-a podupire se solidarnost među državama članicama u suočavanju s izazovima migracija i zaštiti potrebitih osoba Podupiranje solidarnosti među državama članicama ·Uz potporu Fonda za azil, migracije i integraciju 32 256 tražitelja i korisnika azila premješteno je iz jedne države članice u drugu u razdoblju 2014.–2020. Iako su uključena sredstva relativno mala u odnosu na znatne izazove, glavna je prednost djelovanja na razini EU-a raspodjela tereta. Države članice koje su bile pod većim pritiskom migracija dobile su podršku kako bi poboljšale svoje sustave azila i kapacitete za prihvat, kao i hitnu i stratešku operativnu potporu, čime je osigurana poštena podjela odgovornosti. Do kraja siječnja 2021. ukupan iznos pomoći za hitne slučajeve pružene od 2014. premašio je 2,4 milijarde EUR(), zahvaljujući čemu je nekoliko država članica, uključujući Grčku, Španjolsku i Italiju, moglo spašavati živote na moru, poboljšati prihvatne objekte za migrante te pružiti osnovnu zdravstvenu skrb i zaštititi ranjive skupine. Instrument pomoći za hitne slučajeve imat će ključnu ulogu u višegodišnjem financijskom okviru 2021.–2027. u odgovaranju na nepredviđene događaje povezane s promjenjivom situacijom u pogledu migracija. Budući da migranti i dalje dolaze preko Sredozemlja, dobrovoljna solidarnost u kratkoročnijem razdoblju, premještanjem tražitelja i korisnika azila iz jedne države članice u drugu, može pomoći izgraditi povjerenje među državama članicama. Komisija od 2019. koordinira dobrovoljno premještanje podnositelja zahtjeva za azil koji su se iskrcali u Italiji i Malti nakon operacija spašavanja na središnjem dijelu Sredozemlja u druge države članice koje su dobrovoljno pokazale solidarnost. U ožujku 2020. dobrovoljno premještanje počelo je i u Grčkoj, iz koje je već premješteno 2 213 najranjivijih podnositelja zahtjeva. Jačanje zajedničkog sustava azila i pružanje pomoći osobama u potrebi

·U razdoblju 2014.–2020. pomoć je pružena za 2 442 140 tražitelja azila uz potporu Fonda za azil, migracije i integraciju. ·Pomoć u integraciji u razdoblju 2014.–2020. dobilo je 6 924 718 državljana trećih zemalja. To je uključivalo jezičnu poduku i tečajeve za građansku integraciju, pripremne mjere za lakši pristup tržištu rada, i izgradnju kapaciteta. U 2020. ljudi su i dalje bježali od progona u svojim matičnim zemljama u potrazi za boljim životom. Uz potporu iz proračuna EU-a, države članice pomogle su više od dva milijuna tražitelja azila od 2014. do 2020. Posebna pažnja posvećena je najranjivijima, osobito maloljetnicima bez pratnje. Nakon požara u kojima je u rujnu uništen Centar za prihvat i identifikaciju Moria na Lezbosu Komisija je 2020. financirala prijevoz 406 maloljetnika bez pratnje iz kampa Moria na kopno te je premjestila i drugu djecu bez pratnje na druge otoke radi sigurnosti. Komisija je osigurala ugovore o pružanju pomoći za hitne slučajeve u iznosu od 121 milijuna EUR za izgradnju triju novih centara na otocima Samosu, Kosu i Lerosu. Osim toga, u dogovoru s grčkim vlastima, Komisija je osnovala radnu skupinu za potporu održivom upravljanju migracijama u Grčkoj, koja provodi zajednički pilot-projekt za novi prihvatni objekt na Lezbosu. Novi pakt o migracijama i azilu u kojem se utvrđuje pošteniji, europskiji pristup upravljanju migracijama i azilu Kao odgovor na potrebu za strukturnom reformom migracijske politike EU-a te kao nastavak napretka ostvarenog u tom području od 2016., Komisija je predložila novi pakt o migracijama i azilu te iznijela niz zakonodavnih prijedloga, koje je potom donijela u rujnu 2020. Inicijativa obuhvaća sve elemente potrebne za sveobuhvatan pristup EU-a upravljanju migracijama na temelju solidarnosti i poštene podjele odgovornosti. 1.5.2. Sredstvima iz proračuna EU-a podupiru se čvrste vanjske granice Komisija je 2020. radila na osiguravanju čvrstih vanjskih granica i usklađenoj provedbi zajedničke vizne politike, što će omogućiti potpuno funkcioniranje schengenskog područja, ključnog pokretača našeg prosperiteta, sigurnosti i sloboda. Jačanje upravljanja granicama ·Do kraja 2020. uz potporu Fonda za unutarnju sigurnost za upravljanje granicama izgrađeno je ili modernizirano 33 516 dijelova infrastrukture za kontrolu granica i sredstava za provjeru i nadzor. ·U 2020. bilo je 209 178 „pogodaka” u Schengenskom informacijskom sustavu. Europska unija uložila je znatna sredstva u učinkovitu kontrolu vanjskih granica s pomoću različitih informacijskih sustava () na razini EU-a te njihove interoperabilnosti, čime su službenici graničnog nadzora i policijski službenici dobili pristup ažuriranim informacijama. Fond za unutarnju sigurnost doprinio je i jačanju kapaciteta tijela država članica za upravljanje granicama, koji djeluju kao nacionalne komponente europske granične i obalne straže, uglavnom financiranjem njihovih tehničkih kapaciteta i infrastrukture. Tijekom 2020.pripremalo se i za raspoređivanje prvih timova stalnih snaga europske granične i obalne straže u 2021. Osim toga, Komisija je izradila sekundarno zakonodavstvo potrebno kako bi Agencija Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde mogla početi osmišljavati i razvijati nove informacijske sustave i njihovu interoperabilnost. Međuinstitucijski pregovori o reformi viznog informacijskog sustava uspješno su zaključeni uz potporu Komisije. Zajedno sa sustavom ulaska/izlaska te europskim sustavom za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja, reformom viznog informacijskog sustava ojačat će se upravljanje granicama i sigurnost u schengenskom području. Smanjenje poticaja za nezakoniti dolazak migranata i omogućavanje zakonitih načina dolaska Zahvaljujući aktivnostima Komisije i financijskim sredstvima EU-a, među ostalim u kontekstu krize uzrokovane bolešću COVID-19, ukupan broj otkrivenih nezakonitih prelazaka granica dodatno se smanjio, sa 142 000 u 2019. na 125 000 u 2020. Glavni uzroci migracija, kao što su lokalni sukobi, siromaštvo i nejednakost, pogoršani zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 i klimatskih promjena (), još nisu otklonjeni. Komisija usko surađuje s trećim zemljama na rješavanju problema nezakonitih migracija. U okviru EU-ova Kriznog uzajamnog fonda za stabilnost i borbu protiv glavnih uzroka nezakonite migracije i raseljavanja u Africi Maroku je pružena financijska potpora kako bi se smanjio broj nezakonitih migranata na zapadnosredozemnoj ruti. Financirane su i informativne kampanje u trećim zemljama kako bi se informiralo o rizicima nezakonitih migracija i krijumčarenja migranata. ·U razdoblju 2014.–2020. uz potporu Fonda za azil, migracije i integraciju preseljene su 77 463 osobe, od kojih 14 812 osoba u 2020., unatoč poremećajima prouzročenima pandemijom bolesti COVID-19. Od 2015. kontinuirano se povećava koordinirano preseljenje, kojim se osobama kojima je potrebna međunarodna zaštita omogućuje siguran i zakonit način dolaska u EU. U novom paktu o migracijama i azilu, objavljenom 23. rujna 2020., potvrđena je važnost omogućavanja zakonitih načina dolaska te se posljednjih godina sve veća važnost stavlja na zakonite migracije i integraciju različitih ciljnih skupina, uz omogućavanje zakonitih načina dolaska na razini EU-a, čime se dopunjuju i nadograđuju aktivnosti koje provode države članice. U programskom razdoblju 2014.–2020. za preseljenje je dodijeljena gotovo milijarda EUR. Komisija je uvela novi ad hoc program preseljenja za razdoblje 2020.–2021. s ciljem preseljenja 20 000 osoba, za koji su države članice zajedno obećale osigurati gotovo 30 000 mjesta za preseljenje. To potvrđuje predanost država članica pitanju preseljenja te njihovu odlučnost da omoguće više sigurnih i zakonitih putove do zaštite u EU-u. Zajedničke obveze EU-a za 2020. čine gotovo 50 % globalnih obveza. Vraćanje migranata koji nemaju pravo boravka

·Uz potporu Fonda za azil, migracije i integraciju od 2014. do 2020. vraćene su 316 463 osobe bez prava boravka. Kako bi EU-ov sustav azila bio pouzdan, migranti bez prava boravka moraju biti vraćeni u zemlje podrijetla. Komisija je 2020. nastavila poduzimati mjere kako bi povećala stopu vraćanja, na primjer poboljšanjem suradnje s najvažnijim zemljama podrijetla i zagovaranjem donošenja preinačene Direktive o vraćanju. Sredstvima iz proračuna EU-a u okviru Fonda za azil, migracije i integraciju te Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu podupire se države članice u provedbi odluka o vraćanju koje donose za migrante bez prava boravka. Unatoč tomu stope vraćanja i dalje nisu zadovoljavajuće. Izgledi za poboljšanje ovise i o boljoj suradnji trećih zemalja i o učinkovitosti država članica u provedbi vraćanja. U tom pogledu evaluacije Schengena, koje se financiraju iz Fonda za azil, migracije i integraciju u području vraćanja, služe kao pomoć u usmjeravanju država članica prema određenim mjerama kojima treba dati prednost kako bi se postigli zadani ciljevi. Radi se i na jačanju uloge Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu: letovima koje je ta agencija koordinirala 2020. vraćena su 12 072 državljana trećih zemalja, unatoč velikim ograničenjima zbog pandemije bolesti COVID-19. U novom paktu za migracije i azil najavljena je nova strategija poticanja dobrovoljnog povratka i reintegracije te se predviđa imenovanje koordinatora za vraćanje, koji će imati potporu nove mreže na visokoj razini za vraćanje. Time će se osigurati zajednička odgovornost za vraćanje, kojim će se upravljati na usklađen način. 1.6. Sigurnost i obrana U proteklih nekoliko godina povećali su se izazovi u području sigurnosti. EU se sve više suočava sa situacijama zbog kojih mora jačati svoje sigurnosne kapacitete. U tom su području ključne sljedeće inicijative: Europski program industrijskog razvoja u području obrane, pripremno djelovanje za istraživanja u području obrane te „policijska” komponenta Fonda za unutarnju sigurnost. U dugoročnom proračunu EU-a za razdoblje 2021.–2027. inicijative iz tog područja okupljene su pod naslovom „Sigurnost i obrana”. 1.6.1. Sredstvima iz proračuna EU-a jača se sigurnosni i obrambeni kapacitet Europske unije Snažna obrambena industrija osnova je neovisnijeg EU-a u području sigurnosti. Istraživanja u području sigurnosti i poticanje inovacija temelj su koordiniranog odgovora EU-a na složene izazove i omogućuju poduzimanje konkretnih koraka za smanjenje rizika. Sigurnosna unija bila je jedno od četiriju ključnih područja u programu rada za razdoblje 2018.–2020. u okviru programa Obzor 2020., koji je činio 50 % ukupnog javnog financiranja istraživanja u području sigurnosti u EU-u. Kako bi se riješilo pitanje fragmentiranosti obrambene industrije u EU-u te u cilju izgradnje sljedeće generacije ključnih obrambenih kapaciteta, u srpnju 2018. donesen je Europski program industrijskog razvoja u području obrane na razdoblje od dvije godine, odnosno do 31. prosinca 2020., s proračunom od 500 milijuna EUR. Njime je povećana konkurentnost i inovacijski kapacitet obrambene industrije u EU-u te suradnja među državama članicama u fazi razvoja obrambenih proizvoda i tehnologije, čime je bolje iskorištena ekonomija razmjera. Podupiranjem faze razvoja program doprinosi boljem iskorištavanju rezultata istraživanja u području obrane te premošćivanju jaza između istraživanja i proizvodnje. Budući da je cilj programa ponajviše poboljšati suradnju među poduzetnicima u državama članicama, jedine aktivnosti prihvatljive za financiranje u okviru programa jesu aktivnosti koje provodi konzorcij od najmanje tri poduzetnika iz najmanje tri države članice. U okviru programa potiče se suradnja među subjektima u obrambenoj industriji u državama članicama, pri čemu se financijskim doprinosom EU-a omogućuju razvojni projekti u području obrane koji inače ne bi bili pokrenuti zbog potrebnog financiranja ili povezanih tehnoloških rizika. Gotovo 40 % korisnika koji su dobili financiranje na temelju poziva za Europski program industrijskog razvoja u području obrane 2019. mala su i srednja poduzeća, koja su ključan dio europske obrambene industrije. Drugi je pilot-program pripremno djelovanje za istraživanje u području obrane. U okviru tog programa 2020. je osigurano financiranje za deset istraživačkih projekata u području obrane u vrijednosti od 23 milijuna EUR. Ti su programi stvorili uvjete za potpuno funkcionalan Europski fond za obranu, u okviru kojeg će se od 2021. stvarati integrirana baza obrambene industrije u EU-u. Kako bi se poduprla obrambena industrija u krizi uzrokovanoj bolešću COVID-19, pripremno djelovanje za istraživanje u području obrane i Europski program industrijskog razvoja u području obrane u potpunosti su provedeni potpisivanjem sporazumâ o bespovratnim sredstvima i pretfinanciranjem svih projekata odabranih za financiranje. No kako bi se postupci i mehanizmi funkcioniranja prilagodili zbog posljedica krize, odlučeno je da će se rok za poziv na podnošenje prijedloga 2020. produljiti do prosinca 2020. te da neće utjecati na financijsku provedbu programa 2020. 1.6.2. Sredstvima iz proračuna EU-a olakšava se prekogranična suradnja u području sigurnosti Cilj je institucija EU-a povećati sigurnost u Europskoj uniji, olakšati prekograničnu suradnju i razmjenu informacija među nadležnim tijelima država članica te omogućiti interoperabilnost relevantnih sigurnosnih informacijskih sustava EU-a. To se postiže s pomoću Fonda za unutarnju sigurnost, koji olakšava i zajedničke aktivnosti te omogućuje nadogradnju struktura važnih za sigurnost promičući provedbu strategije unutarnje sigurnosti i suradnje u izvršavanju zakonodavstva. „Policijska” komponenta Fonda za unutarnju sigurnost () doprinosi borbi protiv kriminalnih prijetnji, terorizma i sigurnosnih prijetnji. Ukupno je uspostavljena 21 mreža EU-a za jačanje uzajamnog povjerenja i razmjenu informacija među nacionalnim tijelima te se u okviru te komponente financira uspostava nacionalnih sustava evidencije podataka o putnicima, na temelju kojih nacionalna tijela za izvršavanje zakonodavstva mogu razmjenjivati informacije o sumnjivim putnicima u zračnom prometu. Nadalje, EU se bori za zaštitu slobode vjeroispovijesti i obavljanja vjerskih obreda. Stoga su 2020. za države članice i vjerske zajednice osigurana 23 milijuna EUR za zaštitu mjesta bogoslužja i javnih prostora. U novom programu za borbu protiv terorizma () utvrđuje se način djelovanja na razini EU-a u cilju boljeg predviđanja i sprječavanja terorističkih prijetnji, zaštite od njih i odgovora na njih. Aktivnosti koje se godinama provode u tom području donijele su opipljive rezultate. Prema izvješću Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva European Union Terrorism Situation and Trend Report 2020 (Izvješće za 2020. o trenutačnoj situaciji i trendovima u području terorizma u Europskoj uniji), broj terorističkih napada smanjio se na 119 u 2019., u usporedbi sa 129 u 2018. Budući da se države članice ne mogu same nositi s terorizmom, u okviru proračuna EU-a podupire se veća suradnja među državama članicama u tom području, kao i osposobljavanje i izgradnja kapaciteta. ·U razdoblju 2014.–2020. iz Fonda za unutarnju sigurnost financirano je 287 zajedničkih istražnih timova te operativni projekti u okviru Europske multidisciplinarne platforme za borbu protiv kaznenih djela. ·Uvedeno je ili dodatno nadograđeno 406 alata kako bi se državama članicama olakšala zaštita kritične infrastrukture u svim sektorima gospodarstva. 1.7. Susjedstvo i svijet

Budući da izazovi sve više postaju globalni, EU mora zauzeti aktivniju ulogu i povećati globalni utjecaj tako da poboljša svoj položaj predvodnika demokracije i promiče otvorenu i poštenu trgovinu, partnerstvo, multilateralnost i svjetski poredak temeljen na pravilima. Cilj je poboljšati odnose s partnerskim zemljama, poticati održivi razvoj te izgraditi kapacitete EU-a za upravljanje kriznim situacijama. U okviru programa za vanjsko djelovanje EU promiče svoje temeljne vrijednosti u svijetu financiranjem djelovanja usmjerenog na poticanje demokracije, mira, solidarnosti, stabilnosti, iskorjenjivanja siromaštva, prosperiteta i očuvanja prirodnih resursa u susjedstvu EU-a i u cijelom svijetu. Nadalje, angažman EU-a u osiguravanju povezivosti dio je njegove međunarodne promocije dvostruke zelene i digitalne tranzicije. Sredstvima iz proračuna EU-a potiču se održivo gospodarstvo, socijalni i digitalni razvoj, te zaštita ljudskih prava, dobro upravljanje i vladavina prava. Strateški cilj i praktična provedba povezivosti EU-a ostat će u središtu geopolitičkog programa EU-a. U dugoročnom proračunu EU-a za razdoblje 2021.–2027. inicijative iz tog područja okupljene su pod naslovom „Susjedstvo i svijet”. COVAX predvodi aktivnosti osiguravanja poštenog i pravednog pristupa cjepivima protiv bolesti COVID-19 u zemljama niskog i srednjeg dohotka. Osiguravši gotovo 2,5 milijardi EUR, Tim Europa jedan je od vodećih doprinositelja inicijativi COVAX. Komisija sudjeluje u inicijativi COVAX za pravedan pristup povoljnim cjepivima protiv bolesti COVID-19, a do siječnja 2021. doprinijela je jamstvima u vrijednosti od 1 milijarde EUR. Svrha je inicijative COVAX nabaviti najmanje 2 milijarde doza cjepiva protiv bolesti COVID-19, što je dovoljno da najmanje 20 % stanovništva svake zemlje stekne imunitet. 1.7.1. EU nastoji ostvariti slobodno i prosperitetno susjedstvo U okviru europske politike susjedstva nastoje se uspostaviti posebni odnosi sa 16 susjeda EU-a na južnom Sredozemlju i Istočnim partnerstvom te je ona usmjerena na četiri prioritetna područja (dobro upravljanje, demokraciju, vladavinu prava i ljudska prava; gospodarski razvoj; sigurnost; te migraciju i mobilnost) u cilju povećanja otpornosti susjednih zemalja EU-a i društava. U okviru politike proširenja usmjeravaju se, podržavaju i prate reforme u zemljama koje žele pristupiti EU-u, u skladu s vrijednostima, propisima i normama EU-a. Njome se potiču mir i stabilnost te pridonosi poboljšanju kvalitete života ljudi. EU ne pruža pomoć susjednim zemljama i zemljama kandidatkinjama za pristupanje samo u obliku institucionalne potpore, nego i ekonomske potpore i infrastrukturnog razvoja, što su ključni elementi za osiguranje stabilnosti, prosperiteta i održivosti. Glavni proračunski instrumenti za podršku politici susjedstva i zemljama kandidatkinjama 2020. bili su Europski instrument za susjedstvo i Instrument pretpristupne pomoći II. Europski plan za vanjska ulaganja od 5,1 milijarde EUR trebao bi potaknuti ulaganja od više od 50 milijardi EUR u susjednim zemljama EU-a i Africi. Već sad koristi pojedincima, zajednicama i malim poduzećima. Plan je 2020. izmijenjen kako bi se odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, što uključuje 400 milijuna EUR za financiranje platforme COVAX. Instrument pretpristupne pomoći sredstvo je kojim EU podupire reforme u zemljama kandidatkinjama pružajući im financijsku i tehničku pomoć. Tim se sredstvima izgrađuju kapaciteti zemalja tijekom cijelog procesa pristupanja, što dovodi do postupnih pozitivnih promjena u regiji. U razdoblju 2014.–2020. ostvarene su značajne ključne etape. Komisija je u svibnju 2019. donijela mišljenje o zahtjevu Bosne i Hercegovine te utvrdila 14 ključnih prioriteta koje ta zemlja treba ispuniti za otvaranje pregovora o pristupanju EU-u. U srpnju 2018. Komisija je potvrdila da je Kosovo () ispunilo sva preostala referentna mjerila za liberalizaciju viznog režima. U ožujku 2020. Europsko vijeće podržalo je odluku o otvaranju pregovora o pristupanju s Albanijom i Sjevernom Makedonijom. Od siječnja 2014. pokrenuti su pregovori sa Srbijom o 18 poglavlja, dok su dva privremeno zatvorena. Od 2020. otvorena su 33 poglavlja s Crnom Gorom. Kako bi dodatno podržala dugoročni gospodarski oporavak i ubrzala konvergenciju regije s EU-om, u listopadu 2020. Komisija je iznijela gospodarski i investicijski plan za zapadni Balkan, kojim će se mobilizirati bespovratna sredstva u iznosu do 9 milijardi EUR, dok će se novim jamstvenim instrumentom za zapadni Balkan potaknuti ulaganja u iznosu do 20 milijardi EUR. U planu se potiče i snažna regionalna integracija u okviru zajedničkog regionalnog tržišta, što su čelnici zapadnog Balkana podržali u studenome 2020. () Komisija je 2020. nastavila podržavati socijalne i gospodarske reforme u regiji u okviru programâ gospodarskih reformi, ali i 1. poticanjem primjene načela iz europskog stupa socijalnih prava u tim zemljama, 2. jačanjem regionalne suradnje u partnerstvu s Međunarodnom organizacijom rada i Vijećem za regionalnu suradnju, te 3. provedbom pravne stečevine EU-a. ·U aktivnostima programa Erasmus+ koje su od 2014. do 2020. uključivale partnere sa zapadnog Balkana sudjelovalo je 100 000 osoba, uključujući studente, istraživače i djelatnike. ·U razdoblju od 2014. do 2020. 75 000 građana priključeno je na čišće i učinkovitije centralizirano grijanje u Prištini i Đakovici. Istočno partnerstvo pokrenuto je 2009. u cilju poticanja temeljitijeg demokratskog i gospodarskog razvoja te antikorupcijskih mjera u zemljama bivšeg Sovjetskog Saveza. Trenutačno nema izgleda za članstvo u EU-u i u nekoliko zemalja partnerstva napredak u provedbi mjera za potporu načelima EU-a ponekad je bio spor. To osobito vrijedi u pogledu demokracije, slobode govora i antikorupcijskih mjera. Unatoč tomu, od početka partnerstva EU je podržao više od 125 000 poduzeća, pružio jamstva za zajmove u iznosu od 2 milijarde EUR te pomogao zadržati više od 250 000 radnih mjesta i otvoriti oko 34 000 novih. U istočnom susjedstvu Ukrajini se i dalje pruža najviše potpore jer se suočava s kontinuiranom unutarnjom i vanjskom agresijom. EU je podržao Ukrajinu u povećanju njezine otpornosti radi smanjenja štetnih utjecaja. Konkretno, EU je doprinio sveobuhvatnom reformskom programu Ukrajine i stabilizaciji njezina gospodarstva s pomoću dosad najvećih paketa pomoći (približno 1,6 milijardi EUR bilateralne pomoći od 2014. do 2020.). Pomoć je pružena u okviru programâ za, među ostalim, decentralizaciju (Ukrajina – program za osnaživanje, odgovornost i razvoj na lokalnoj razini), borbu protiv korupcije (antikorupcijska inicijativa Europske unije), vladavinu prava (Pravo–Justice) i reformu javne uprave (potpora sveobuhvatnoj reformi javne uprave u Ukrajini). Uz ostala postignuća, zahvaljujući potpori EU-a u Ukrajini, ostvareno je sljedeće. ·U okviru programa Ukrajina – program za osnaživanje, odgovornost i razvoj na lokalnoj razini 900 općina savjetovano je o politikama. ·Visoki sud za borbu protiv korupcije, koji je osnovan uz potporu EU-a, već je razmotrio 300 predmeta korupcije na visokoj razini koji su pokrenuti protiv viših dužnosnika, političara i poduzetnika. ·Izabrano je 197 sudaca Vrhovnog suda, na kojem je 2016. provedena reforma, u transparentnom procesu na temelju kvalifikacija, što je uključivalo provjeru integriteta i napredno psihološko testiranje. ·Na regionalnoj i lokalnoj razini 9 800 tužitelja prolazi detaljan postupak provjere, uključujući provjere profesionalnosti i integriteta te testiranje sposobnosti prilagodbe. Postupak je već završen za njih 8 400, od kojih ga je 6 500 tužitelja uspješno prošlo. U južnom susjedstvu odnosi EU-a s Bliskim istokom i sjevernom Afrikom oblikuju se u okviru Unije za Mediteran i europske politike susjedstva. Unija za Mediteran usmjerena je na regionalnu suradnju i dopuna je europskoj politici susjedstva, kojom se potiče politička i gospodarska reforma povezana s financijskom ili tehničkom pomoći na razini zemlje. Na primjer, potpora EU-a Palestini () dosegnula je 55 000 korisnika na Zapadnoj obali, gdje su osigurane plaće i mirovine za civilne djelatnike Palestinske samouprave. Osim toga, novčana pomoć pružena je za 22 000 siromašnih i ranjivih obitelji na Zapadnoj obali i 65 000 takvih obitelji u Pojasu Gaze. Nadalje, Komisija je pomogla u plaćanju liječničkog upućivanja u bolnice u istočnom Jeruzalemu, čime je zadržana dostupnost, pristupačnost i održivost osnovnih tercijarnih zdravstvenih usluga za palestinsko stanovništvo, od kojih većina nije dostupna drugdje u Palestini. Potpora zdravstvenom sektoru pružena je i u Siriji, a rezultati su uključivali 1,8 milijuna pregleda primarne zdravstvene skrbi, 15 085 upućivanja, 6 751 porod, obnovu osam klinika primarne zdravstvene skrbi, potporu za 320 djelatnika primarne zdravstvene skrbi te sveobuhvatnu izgradnju kapaciteta radi povećanja kompetencija zdravstvenih radnika u svim područjima kojima je potrebna pomoć. S pomoću Regionalnog uzajamnog fonda EU-a za odgovor na krizu u Siriji od 2015.:

·osposobljeno je 43 155 osoba te je 6 229 lokalnih ustanova dobilo potpore kao dio programa jačanja lokalne infrastrukture, ·pristup osnovnom formalnom i neformalnom obrazovanju dobilo je 504 225 djece, provedeno je osposobljavanje za 19 362 nastavnika i izgrađene su ili obnovljene 324 obrazovne ustanove, ·više od 4,3 milijuna osoba obuhvaćeno je primarnim zdravstvenim pregledima i zdravstvenim edukacijama, 7 380 stručnih djelatnika osposobljeno je za pružanje zdravstvenih usluga te su modernizirana, obnovljena ili opremljena 204 objekta, ·pristup uslugama u sektoru vodoopskrbe, odvodnje i higijene poboljšao se za 483 704 osobe, osobito u pogledu izvora vode za piće i promicanja higijene, te je izgrađeno ili obnovljeno 265 općinskih/regionalnih postrojenja za vodoopskrbu i odvodnju otpadnih voda. U Tunisu i Maroku u okviru zajedničkog programa EU-a i Vijeća Europe „Osiguravanje održivog demokratskog upravljanja i ljudskih prava na južnom Sredozemlju” aktivno se radilo na smanjenju rodno uvjetovanog nasilja kao povrede ljudskih prava. Tunis je zatražio pristupanje Istanbulskoj konvenciji u studenome 2019. 1.7.2. U okviru međunarodnih partnerstava iz proračuna EU-a promiču se održivi razvoj, mir i demokracija Kao globalna sila koja promiče mir, vladavinu prava, demokraciju i održivi razvoj, EU nastoji te ciljeve i vrijednosti etablirati u cijelom svijetu. To postiže različitim instrumentima i uzajamnim fondovima kojima je cilj smanjiti siromaštvo i potencijal za sukobe, povećati gospodarski razvoj te promicati ljudska prava i rodnu ravnopravnost. Kad su svjetski čelnici donosili UN-ov Program održivog razvoja do 2030., predvidjeli su da će postojati potreba za zajedničkim okvirom za istodobno rješavanje globalnih problema. S obzirom na pandemiju i njezine posljedice hitno je potrebno dalje raditi na postizanju održivog razvoja. Zbog bolesti COVID-19 u 2020. produbljene su postojeće nejednakosti i poništene su godine napretka. Svojim transformacijskim programom EU je, zajedno sa svojim partnerima, počeo raditi na inicijativi za globalni oporavak kojom se nastoje smanjiti nejednakosti te na globalnoj razini poticati ljudski razvoj i pravedna, zelena tranzicija. Odnos EU-a s Afrikom ostao je jedan od ključnih prioriteta i 2020. Komunikacija o partnerstvu EU-a s Afrikom i vizija EU-a za jačanje saveza EU-a s Afrikom objavljene su u ožujku u zajedničkoj komunikaciji s EEAS-om – „Put prema sveobuhvatnoj strategiji s Afrikom”. U 2020. približili smo se i novom sporazumu o partnerstvu sa 79 članica Organizacije afričkih, karipskih i pacifičkih država. Novim ambicioznim sporazumom, poznatim i pod nazivom „sporazum nakon Cotonoua”, neće se samo izmijeniti odnosi među partnerima uz poseban fokus na regijama, nego će se i bolje odgovoriti na globalne izazove u sljedeća dva desetljeća. Tim Europa pokrenut je kao zajednički odgovor EU-a, njegovih država članica i europskih financijskih institucija na bolest COVID-19 te je tako uspješno mobilizirano 40 milijardi EUR. U okviru procesa programiranja pokrenutog 2020., utvrđeno je oko 150 ideja za inicijative Tima Europa. To su strateški transformacijski projekti koji se će osmisliti, financirati i provesti zajedno, u okviru Tima Europa. Kad je riječ o mjerama povezanima s klimatskim promjenama, EU je i u 2020. bio vodeći globalni pružatelj financiranja borbe protiv klimatskih promjena i najnapredniji dionik u međunarodnim klimatskim pregovorima. Komisija je doprinijela ispunjenju obveza EU-a na temelju Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama pružanjem podrške nadogradnji i provedbi nacionalno utvrđenih doprinosa partnerskih zemalja te pomoći u izgradnji njihovih kapaciteta za prilagodbu klimatskim promjenama uspostavom novog programa EU-a od 100 milijuna EUR za smanjenje rizika od katastrofa. Pandemija bolesti COVID-19 prisilila je svjetske čelnike da ponovno razmisle o obrazovnim sustavima i istaknula važnost ulaganja u povezivost i digitalizaciju. Digitalne i podatkovne tehnologije ključan su pokretač odgovora EU-a; u okviru Tima Europa mobilizirano je oko 60 milijuna EUR i preusmjereno na hitne intervencije pružanja pomoći socioekonomskim sustavima partnerskih zemalja, davanjem sredstava ljudima za nastavak obrazovanja i osiguravanjem pristupa zdravstvenim informacijama i uslugama. Ljudska prava i demokracija pod velikim su pritiskom u brojnim zemljama i situacija se dodatno pogoršala zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19. EU je 2020. surađivao s konzorcijima organizacija civilnog društva radi potpore novinarima u Latinskoj Americi i Africi te je financirao stvaranje globalnog alata za praćenje učinka bolesti COVID-19 na demokraciju i ljudska prava ( ). U okviru Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru 2020. doneseno je 56 mjera za odgovor na krizne situacije, od kojih se 16 odnosi na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19. Instrument je imao vodeću ulogu u odgovorima na globalne, transregionalne i nove prijetnje te je područja koja prije nisu bila pokrivena instrumentima EU-a za suradnju obuhvatio pilot-mjerama koje su kasnije proširene tradicionalnijim instrumentima za razvojnu suradnju kao što je Europski razvojni fond. Primjeri uključuju mjere u Sahelu (policijska suradnja i borba protiv terorizma), Rogu Afrike (sprječavanje i financiranje terorizma) te Latinskoj Americi (policijska suradnja). Mjere za neširenje oružja i razoružanje koje su financirane iz proračuna zajedničke vanjske i sigurnosne politike doprinijele su međunarodnom miru i sigurnosti jer su ojačane norme protiv širenja oružja za masovno uništenje. To se postiglo zahvaljujući napretku u univerzalizaciji, institucionalnoj snazi i učinkovitoj provedbi relevantnih ugovora i mehanizama (npr. Ugovor o sveobuhvatnoj zabrani nuklearnih pokusa) te sprječavanjem i borbom protiv nezakonitog akumuliranja malog i lakog oružja i njegova streljiva te protiv njihove nezakonite trgovine. Time su podržani i provedba Ugovora o trgovini oružje te donošenje politika o izvozu vojne tehnologije i opreme. Značajne misije u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike te mandati posebnih predstavnika EU-a doprinijeli su očuvanju stabilnosti. Instrument za partnerstvo i dalje je doprinosio vanjskom djelovanju EU-a podupiranjem njegove vanjske politike i odgovaranjem na globalne izazove kao što su klimatske promjene i zaštita okoliša, međunarodna dimenzija strategije Europa 2020. za pametna, održiva i uključiva radna mjesta i rast, te poboljšanje pristupa tržištima i jačanje trgovine, ulaganja i javne diplomacije. U 2020. se u okviru Uzajamnog fonda EU-a za Kolumbiju, koji je djelomično financiran iz Instrumenta za razvojnu suradnju, i dalje podržavala provedba mirovnog sporazuma između kolumbijske vlade i FARC-a (Revolucionarnih oružanih snaga Kolumbije). Politička potpora EU-a prenesena je u mirovni sporazum, osobito kad je riječ o elementima koji se odnose na ruralnu reformu, reformu zemljišta te ponovno socijalno i ekonomsko uključivanje bivših boraca FARC-a. U 2020. u okviru fonda pružena je potpora za 39 partnerskih zemalja kako bi njihovi nacionalni sustavi socijalne zaštite postali uključiviji, financijski održiviji i spremniji za šokove kao što je kriza uzrokovana bolešću COVID-19. Podrška EU-a njegovim temeljnim vrijednostima dodatno se jača Europskim instrumentom za demokraciju i ljudska prava. Unatoč sve većim napadima na međunarodni sustav ljudskih prava i međunarodni pravosudni sustav, Komisija je nastavila podržavati ključne institucije, uključujući Međunarodni kazneni sud i Ured Visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava. Instrument za krize u području ljudskih prava u okviru Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava pruža fleksibilan način financiranja odgovora na situacije u kojima postoji ozbiljan izostanak temeljnih sloboda, gdje je ljudska sigurnost najviše izložena riziku, gdje organizacije i branitelji ljudskih prava rade u iznimno teškim uvjetima ili gdje bi objavljivanje poziva na dostavu prijedloga bilo neprimjereno. Na primjer, za provedbu misija EU-a za promatranje izbora 2020. bile su potrebne fleksibilnost i prilagodljivost ograničenjima putovanja i kompliciranim higijenskim uvjetima zbog pandemije bolesti COVID-19. ·U misiji pomoći EU-a za granični prijelaz Rafah provedeno je osposobljavanje 1 035 djelatnika Palestinske samouprave od 2015. do 2020.

·U razdoblju od 2017. do 2019. na zapadnom Balkanu uništeno je 500 000 komada malog i lakog oružja te streljiva (Instrument za doprinos stabilnosti i miru). ·U razdoblju od 2016. do 2017. Organizacija za zabranu kemijskog oružja provela je u Siriji 19 postupaka za prikupljanje informacija o navodnoj upotrebi kemikalija kao oružja (zajednička vanjska i sigurnosna politika). ·Osamdeset partnerstava uspostavljeno je 2020. između gradova u državama članicama EU-a i zemljama koje nisu države članice u Aziji te Sjevernoj i Južnoj Americi u kontekstu Novog programa za gradove u okviru međunarodnog programa za suradnju gradova (Instrument za partnerstvo). ·U razdoblju od 2014. do 2020. pružena je podrška za 7 700 boraca za ljudska prava izloženih riziku (Europski instrument za demokraciju i ljudska prava). ·U 2020. podržano je, promatrano i praćeno 14 izbornih procesa i demokratskih ciklusa (Europski instrument za demokraciju i ljudska prava). 1.7.3. EU je vodeći donator humanitarne pomoći u svijetu Čvrsto se oslanjajući na temeljna humanitarna načela ljudskosti, neutralnosti, nepristranosti i neovisnosti, EU je svojom humanitarnom pomoći doprinio spašavanju života i ublažavanju patnje gdje god je to moguće u svijetu. Od produljenih sukoba u Africi i na Bliskom istoku do ozbiljnih kriza u opskrbi hranom, humanitarne potrebe povećavaju se brže od dostupnih resursa, zbog čega je ugroženo pružanje pomoći onima kojima je najpotrebnija. EU je nastavio svoju humanitarnu misiju 2020. pružanjem humanitarne pomoći u vrij