Okvir 2.: Kretanja na području zapošljavanja i socijalnih pitanja Tržišta rada u EU-u nastavila su se poboljšavati tijekom 2016. i u prvoj polovici 2017., pri čemu su se stope nezaposlenosti još smanjile, kao i razlike u EU-a koje su se smanjile s visokih razina. Oporavak koji donosi veliki broj radnih mjesta pridonio je poboljšanom socijalnom stanju zbog smanjenja udjela osoba izloženih riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti, zbog smanjenja broja kućanstava s niskim intenzitetom rada i teškom materijalnom oskudicom, dok se (novčana) stopa izloženosti riziku od siromaštva stabilizirala.Socijalni problemi i dalje su prisutni u brojnim državama članicama, pri čemu mogu negativno utjecati na potencijalni rast BDP-a i ispravljanje makroekonomskih neravnoteža koje je potrebno razmotriti. Nedavno objavljeni europski stup socijalnih prava može biti vodič za rješavanje tih problema i poticanje uzlazne socijalne konvergencije u EU-u. Stopa nezaposlenosti dodatno se smanjila 2016., no još je uvijek bila visoka ili čak vrlo visoka u nekoliko zemalja EU-a. Od 2015. do 2016. povećala se samo u dvije zemlje, Austriji i Estoniji, iako s niskih početnih razina. Poboljšanja su bila najveća u zemljama s najvišom razinom nezaposlenosti (smanjenja od 2 postotna boda ili više u Hrvatskoj, Cipru i Španjolskoj). Ipak, devet država članica (Grčka, Španjolska, Francuska, Hrvatska, Italija, Cipar, Latvija, Portugal i Slovačka) premašilo je prag tablice pokazatelja u prosjeku za 10 % u protekle tri godine; u odnosu na 12 u posljednja dva IMU-a. Osim toga, stope nezaposlenosti u 2016. još su uvijek bile više nego u 2008. u približno dvije trećine država članica. Stope nezaposlenosti, koje su iznosile 8,6 % u EU-u i 10 % u europodručju bile su za približno 2 postotna boda ispod predmetne najveće razine dosegnute 2013., iako još uvijek za 1,6 odnosno 2,4 postotna boda više nego u 2008. U prvoj polovici 2017. stope nezaposlenosti nastavile su se postupno smanjivati, pri čemu su se do sredine 2017. snizile na 7,7 % u EU-u odnosno 9,1 % u europodručju. Zaposlenost i stope zaposlenosti povisile su se u skoro svim državama članicama, čime je nastavljen pozitivan razvoj posljednjih godina. Stopa zaposlenosti (dobna skupina 20 – 64) dosegla je 71,1 % u 2016. u EU-u kao cjelini i premašila najvišu razinu prije krize od 70,3 % zabilježenu 2008. Stopa zaposlenosti u drugom kvartalu 2017. i dalje je rasla do rekordnih 72,2 %. U apsolutnom smislu broj zaposlenih osoba u 2016. smanjio se samo u Rumunjskoj i Latviji. Stope aktivnosti povećale su se gotovo u svim zemljama EU-a. Samo su dvije zemlje u zadnje tri godine zabilježile smanjenje stope aktivnosti: smanjenje u Cipru bilo je točno na razini praga iz tablice od –0,2, dok je smanjenje u Španjolskoj (–0,1) bilo čak ispod njega. Ukupno su stope aktivnosti iznosile 72,9 % u EU-u i 72,9 % u europodručju u 2016., što je 2,6, odnosno 2,1 postotna boda iznad razina iz 2007. Rastući trend uglavnom je posljedica većeg sudjelovanja starijih radnika i žena na tržištu rada. Dugotrajna nezaposlenost poboljšala se s određenim kašnjenjem nakon početka oporavka, no do 2016. već je bilo moguće vidjeti poboljšanja u skoro svim državama članicama. Samo su dvije zemlje zabilježile stope koje su barem 0,5 postotnih bodova veće nego prije tri godine – koje su prag iz tablice: u Austriji se povećala na 1,9 %, a u Finskoj za 2,3 %. Najviše stope dugotrajne nezaposlenosti zapažene su u Grčkoj (17 %) i Španjolskoj (9,5 %). Stopa nezaposlenosti mladih smanjila se u tri godine do 2016. u svim zemljama EU-a, osim u Luksemburgu (u kojem povećanje od 2,2 postotnih bodova neznatno prelazi prag iz tablice koji iznosi 2 postotna boda) te u manjoj mjeri u Austriji i Finskoj. Sniženja od 10 postotnih bodova ili više tijekom istog razdoblja zabilježena su u zemljama s najvišim stopama (uključujući Grčku, Mađarsku, Španjolsku i Hrvatsku) te u Bugarskoj i Slovačkoj. Stopa nezaposlenosti mladih još je uvijek iznad 30 % u Hrvatskoj, Grčkoj, Italiji i Španjolskoj dok je udio mladih koji nisu u sustavu obrazovanja, ne rade i ne pohađaju programe osposobljavanja još uvijek iznad 15 % u Bugarskoj, Hrvatskoj, Cipru, Grčkoj, Italiji i Rumunjskoj. Socijalno stanje još uvijek je zabrinjavajuće u različitim zemljama EU-a. Udio osoba koje su izložene riziku siromaštva ili socijalne isključenosti u razdoblju 2015.–2016. smanjio se u približno polovici zemalja EU-a, no često u malom opsegu. U 2016. četvrtina stanovništva EU-a bila je izložena riziku siromaštva ili socijalne isključenosti. Stope su se znatno razlikovale, od približno 40 % u Bugarskoj i Rumunjskoj, te više od 35 % u Grčkoj do približno 13 % u Češkoj te 17 % u Danskoj, Finskoj i Nizozemskoj. Luksemburg i Rumunjska su u razdoblju 2015.–2016. zabilježili jedno od najvećih povećanja stope rizika od siromaštva ili socijalne isključenosti, dok su Mađarska, Latvija i Malta zabilježili najznačajnija smanjenja. Istovremeno se raspoloživi dohodak kućanstava povećao, ali u realnom smislu u brojnim državama članicama još nije dosegnuo svoje razine iz 2008. Ukupna kretanja stope izloženosti riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti odraz su različitih kretanja njezinih različitih komponenata. Udjel osoba izloženih riziku od siromaštva u većini se država članica smanjio u 2016., no u većini zemalja EU-a posljednjih je godina bio u porastu: Najveća povećanja broja osoba izloženih riziku od siromaštva tijekom trogodišnjeg razdoblja zabilježena su u Estoniji, Latviji, Nizozemskoj i Rumunjskoj, dok je znatno smanjenje zabilježeno u Grčkoj, iako s nadprosječne razine. Suprotno tome, teška materijalna oskudica smanjila se tijekom protekle tri godine i tijekom same 2016. u gotovo svim državama članicama EU-a: tijekom trogodišnjeg razdoblja smanjila se za više od 10 postotnih bodova u Bugarskoj, Mađarskoj i Latviji. Naposljetku, iako je oporavak uzrokovao smanjenje udjela osoba (ispod 60 godina) koje žive u kućanstvima s vrlo niskim intenzitetom rada u većini zemalja EU-a, pogotovo u Mađarskoj, Portugalu, Latviji i Estoniji, ipak se udjel u nekim zemljama u 2016. povećao, posebno u Litvi, Finskoj, Grčkoj i Rumunjskoj.