IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU o primjeni aplikacija daljinskog praćenja i korištenju financijskih sredstva koja su na raspolaganju u skladu s Uredbom (EZ) br. 78/2008 /* COM/2013/0553 final */





IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU o primjeni aplikacija daljinskog praćenja i korištenju financijskih sredstva koja su na raspolaganju u skladu s Uredbom (EZ) br. 78/2008 1. Uvod Detaljnije informacije o korištenju poljoprivrednog zemljišta i uvjeti obradivih usjeva ključni su za kvalitetu prinosa i predviđanje poljoprivredne proizvodnje. Takve informacije posebno koriste praćenju tržišta i upravljanju povezanih tržišnih mjera prema jedinstvenoj zajedničkoj organizaciji tržišta. U tom kontekstu Europska unija uložila je znatne napore za razvoj i poboljšanje inovativnih tehnologija i modela u vezi s aplikacijama daljinskog praćenja. Stečeno iskustvo pokazalo je da daljinsko praćenje pruža neovisne informacije visoke kvalitete koje se ne mogu postići putem tradicionalnih sustava poljoprivrednih statistika i predviđanja. Uredbom Vijeća (EZ) br. 78/2008 [1] predviđen je pravni okvir za te aktivnosti daljinskog praćenja za razdoblje 2008. – 2013. Aplikacije daljinskog praćenja podržane unutar ovog okvira pružaju korisne informacije Komisiji, zainteresiranim državama članicama, istraživačkim institutima i drugim korisnicima putem širenja različitih proizvoda. Od njegova stvaranja sustav se neprekidno poboljšava. Uz osnovni cilj stvaranja predviđanja prinosa i žetve sustav također pruža koristan uvid u druga područja koja su važna za poljoprivredu EU-a kao što su klimatske promjene. Člankom 4. Uredbe (EZ) br. 78/2008 predviđeno je da Komisija najkasnije do 31. srpnja 2013. podnosi završno izvješće o provedbi mjera daljinskog praćenja i o korištenju financijskih sredstava danih joj na raspolaganje u skladu s ovom Uredbom. Ovo izvješće sastavljeno je u pogledu nastavka tih mjera unutar okvira zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) nakon 31. prosinca 2013. U izvješću se razrađuje mogući scenarij za nastavak postojećeg sustava za predviđanje prinosa usjeva MARS za EU i za proširenje globalne pokrivenosti s ciljevima za daljnje napredovanje predviđanja prinosa za EU te za doprinos međunarodnim inicijativama koje su pokrenuli ministri poljoprivrede G20. 2. Sustav za predviđanje prinosa usjeva MARS Sustav za predviđanje prinosa usjeva Mars (MCYFS) pokrenut je 1988. kao 10-godišnji pilot-projekt za izradu predviđanja prinosa usjeva i žetve. Aktivnost, koja se tada zvala nadzor poljoprivrede s daljinskim praćenjem (eng. skraćeno MARS), usmjerena na procjenu prinosa usjeva i količinu proizvodnje različitih usjeva unutar EU-a, utemeljena na meteorološkim analizama, agrometeorološkim pokazateljima koji simuliraju rast usjeva, na satelitskim podacima niske rezolucije i statističkoj analizi. Od 1999. nadalje ova aktivnost provedena je u skladu s pravnom osnovom Odluke 1445/2000/EZ[2] za razdoblje od 1999. do 2003. i produžetak za razdoblje od 2004. do 2007. s Odlukom 2066/2003/EZ[3]. Od 2008. do 2013. aktivnost se provodi u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 78/2008. MCYFS djeluje unutar akcije AGRI4CAST u Institutu za okoliš i održivost (IES) Zajedničkog istraživačkog centra (JRC). MCYFS sustav je složeni integrirani analitički alat koji ostvaruje ciljeve određene u Uredbi, točnije praćenje stanja usjeva i prinosa te poljoprivredne proizvodnje. Sustav se sastoji od nekoliko neovisnih modula koji su ugrađeni kako bi pratili postupak žetve i donosili predviđanja prinosa usjeva. S tehničkog gledišta MCYFS uključuje: 1) održavanje meteorološke baze podataka (pogledajte članak 1. stavak 2. točku (a) Uredbe); 2) primjenu agrometeoroloških modela (pogledajte članak 1., stavak 2., točku (d)); 3) obradu satelitskih podataka niske rezolucije (pogledajte članak 1. stavak 2. točku (a)); 4) statističke analize i predviđanja prinosa najvažnijih usjeva na nacionalnoj razini diljem EU-a (pogledajte članak 1. stavak 2. točku (b)) te vizualizacijske alate. MCYFS djeluje na cijelom području Europe, država Magreba i Turske. Usjevi koje obuhvaćaju modeli simulacije jesu mekana pšenica, tvrda pšenica, ozimi i jari ječam, zrno kukuruza, uljana repica, suncokret, krumpir, šećerna repa, paša, riža i ostale žitarice. (1) Meteorološka baza podataka Meteorološki podaci prikupljeni su iz meteoroloških postaja diljem Europe, nakon toga podvrgnuti provjeri kvalitete, zatim obradi, i na kraju analizi. Meteorološka baza podataka kao takva se može koristiti za aktiviranje znakova upozorenja (npr. otkrivanje neuobičajenih vremenskih uvjeta tijekom određenog mjeseca). Osim toga analiziraju se podaci vremenske prognoze Europskog centra za srednjoročne vremenske prognoze za pripremu predviđanja vremenskih uvjeta koji utječu na poljoprivredna zemljišta. (2) Agrometeorološki modeli koji se koriste za simulaciju rasta usjeva Agrometeorološki modeli pretvaraju meteorološke podatke u procjene proizvodnje biomase usjeva. Alati koji se upotrebljavaju jesu sustav za praćenje rasta usjeva (globalni model za proučavanje hrane – WOFOST – prilagođen europskoj razini), model LINGRA za pašnjake i WARM model za rižina polja. Dodatne informacije, kao što su parametri tla, sjetveni kalendari, aktivnosti povezane s usjevima te parametri usjeva, upotrebljavaju se za izradu simulacija. Na ovoj razini nastaju mnogi određeni pokazatelji/faktori predviđanja (npr. potencijalne biomase) koji se prenose statističkoj analizi za predviđanje proizvodnje količinskog prinosa. Ovi elementi također pridonose procjeni stanja usjeva (članak 1. stavak 1. točka (b) Uredbe). Rezultati uključuju zemljovide koji pokazuju ekstremne temperature na određenom stupnju rasta usjeva, simulaciju proizvodnje biomase i žita, procjene o stvarnom višku vlage u tlu, stupanj rasta usjeva u određenom mjesecu i odstupanje od dugoročnog prosjeka u određenom desetljeću ili razdoblju unutar sezone rasta za bilo koji agrometeorološki pokazatelj. (3) Satelitski podaci niske rezolucije Aplikacije daljinskog praćenja unesene su u sustav na svim razinama te pridonose poboljšanju modela poljoprivrednih predviđanja kao i uspostavi regionalnih modela. Podaci meteoroloških satelita upotrebljavaju se zajedno s podacima koje dostavljaju meteorološke postaje (npr. zračenje izmjereno satelitom, razlučivosti od 5 km). Podaci dobiveni daljinskim praćenjem obrađuju se za izradu „izmjerenih” pokazatelja vegetacije koji se mogu usporediti s agrometeorološkim pokazateljima te upotrijebiti za statističku analizu. Upotrebljavaju se satelitski senzori niske do srednje rezolucije: SPOT Vegetation/NOAA-AVHRR (razlučivosti oko 1 km) i MODIS (razlučivosti oko 300 – 500 m)[4]. (4) Statistička analiza Pokazatelji dobiveni iz meteorološke baze podataka, agrometeorološke baza podataka i baze podataka dobivene daljinskim praćenjem uspoređuju se s kronološkim podacima prinosa i analiziraju statističkim metodama (npr. regresijskom analizom ili analizom scenarija). Konačni rezultati su predviđanja količinskog prinosa koji su, zajedno s analizom gore navedenih rezultata, objavljeni u biltenima MARS-a. Podaci dostupni u sustavu pokrivaju dugo vremensko razdoblje od 1975. (5) Vizualizacijski alati i objavljivanje rezultata Korisnici mogu pregledavati baze podataka (agrometeorološke informacije, agrometeorološke informacije, informacije daljinskog praćenja) putem informacijskih alata. AGRI4CAST održava web-portal na kojem je moguće provjeravati i preuzimati podatke daljinskog ispitivanja i portal gdje se meteorološke i agrometeorološke informacije mogu pregledavati i preuzimati u obliku elektroničkih karata. Također je moguće preuzimati analize stanja usjeva i procjene prinosa. Prethodno navedeni elementi upotrijebljeni su u izradi biltena i posebnih istraživanja vremenskih uvjeta (pogledajte članak 1. stavak 2. točku (c)). Provode analize stanja usjeva različitih regija EU-a, meteoroloških karata te pokazatelja usjeva i očekivanja u pogledu prinosa. Bilten MARS-a objavljuje se redovito tijekom najvažnije sezone rasta u papirnatom obliku ili na internetu. 3. Provedba 3.1. Ukupna provedba Za nastavak operativnih usluga od 2008. do 2013. u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 78/2008 pokrenut je novi projekt pod nazivom MARSOP3. Usredotočuje se na proizvodnju operativnih proizvoda u skoro realnom vremenu za Zajednički istraživački centar za praćenje poljoprivredne proizvodnje i prinosa u Europi. U kolovozu 2007. objavljen je poziv na natječaj (Operativne aktivnosti za djelovanje MARS-a – MARSOP3 –2008. – 2013., poziv na nadmetanje br. 2007/S 154-191094) u dodatku Službenog lista Europske unije. Nakon procjene ponude za Lot I. (meteorološki podaci) i Lot II. (prikupljanje i obrada satelitskih podataka) te pozitivnog mišljenja Savjetodavne skupine za javnu nabavu potpisan je ugovor s konzorcijem koji vodi Institut Alterra BV. Zajednički istraživački centar, na temelju operativnih proizvoda isporučenih u sklopu ovog ugovora, analizira stanje usjeva i priprema procjene prinosa i proizvodnje. Ove informacije dostupne su državama članicama i javnosti. 3.2. Provedba u skladu s člankom 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 78/2008 Članak 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 78/2008 određuje ciljeve za provedbu mjera daljinskog praćenja (članak 1. stavak 1.) te pruža pojedinosti o mjerama koje se trebaju provesti (članak 1. stavak 2.). Radi pojednostavljivanja terminologije opis provedbe mjera slijedi strukturu članka 1. 3.2.1. Ciljevi provedenih mjera (članak 1. stavak 1.) Članak 1. stavak 1. točka (a): upravljanje poljoprivrednim tržištima Aktivnost pruža neovisna, pravodobna, sljediva znanstvena predviđanja prinosa usjeva za sve države članice EU-a i susjedne države za odabrane obradive usjeve. Ove informacije službe Komisije upotrebljavaju se za sljedeće glavne svrhe: 1) ažuriranje bilance opskrbe usjeva; 2) procjenu klimatskih uvjeta i mogućih učinaka pojedinih vremenskih nepogoda u državama članicama ili regijama (npr. učinak kasnog proljetnog mraza); 3) praćenje stanja usjeva u trećim zemljama. Predviđanja prinosa u okviru djelovanja AGRI4CAST također se nalaze u sustavu Eurostata za ranu procjenu. Službe Komisije smatraju da su neovisnost i pouzdanost rezultata koje je pripremio AGRI4CAST važne vrijednosti. Statistička analiza provedena s pomoću pokazatelja rasta usjeva transparentna je, lako se slijedi i pohranjuje za sve simulacije usjeva i sve godine. Skup statističkih pokazatelja (npr. slučajna pogreška za različite intervale pouzdanosti, standardno odstupanje) osiguran je za svaki od modela. Na kraju razdoblja predviđanja analiza pogrešaka uspoređuje predviđanja prinosa usjeva sa stvarnim prinosima za određivanje broja pogrešaka u predviđanju i procjene točnosti predviđanja. Na primjer ukupne pogreške, izmjerene kao prosječna apsolutna pogreška na kraju razdoblja predviđanja za EU-27, sve mjesece i sve žitarice zajedno, iznosila je 1,6 % za 2007., -3,3 % za 2008., -1,2 % za 2009. i 1,2 % za 2010., pri čemu se negativne vrijednosti za prijavljene prinose podcjenjuju, a pozitivne vrijednosti precjenjuju (prijavljeni prinosi za 2009. i 2010. još uvijek su preliminarni). Članak 1. stavak 1. točka (b): praćenje stanja usjeva i procjene Osim predviđanja prinosa stanje usjeva temeljito se prati tijekom sezone rasta. Meteorološki podaci i podaci dobiveni daljinskim praćenjem analiziraju se i povezuju s važnim podacima o usjevima koji se temelje na rezultatima biofizičkog modeliranja (npr. učinku vala vrućine, suše ili vala hladnoće na određenom stupnju razvoja usjeva). Nadalje rezultati modela za rast usjeva izravno se upotrebljavaju za procjenu stanja usjeva (npr. simulacija indeksa površine lista ili simulacija biomase). Ovo praćenje obuhvaća EU te se primjenjuje na sve uključene usjeve. Članak 1. stavak 1. točka (c): promicanje pristupa procjenama Osiguran je otvoren pristup različitim rezultatima putem web-stranica koje održavaju Zajednički istraživački centar i MARSOP3 konzorcij. Web-stranice MARSOP-a nude cijeli niz podataka (rezultate primijenjenih mjera daljinskog praćenja, rezultate modela za rast usjeva, poveznice biltena). Satelitski podaci i snimke uneseni su u poslužitelj slika gdje se podaci mogu pregledavati i preuzimati. Meteorološki podaci također se mogu zatražiti ili preuzeti s MARSOP-ovih web-stranica. Članak 1. stavak 1. točka (d): osiguravanje tehnološkog praćenja agrometeorološkog sustava Zajednički istraživački centar provodi stalna tehnička praćenja kako bi osigurao neprekinutost djelovanja sustava i zajamčio znanstvenu otpornost na odstupanja od primijenjenih metodologija. Te metodologije uključuju interpolaciju meteoroloških podataka na raster, derivaciju mjera daljinskog praćenja za opisivanje postupka rasta usjeva ili statističkih analiza provedenih radi prikupljanja procjena prinosa usjeva. 3.2.2. Mjere koje treba provesti (članak 1. stavak 2.) Članak 1. stavak 2. točka (a): prikupljanje i nabava meteoroloških i satelitskih podataka U prikupljanje i nabavu meteoroloških podataka uključeno je više od 3 500 postaja koje dostavljaju informacije o vremenskim parametrima koji se dnevno unose u sustav MCYFS. Ova usluga ima trajno održavanje. Besplatno dostupni podaci dobiveni daljinskim praćenjem putem satelita niske i srednje rezolucije (rezolucija u pikselima 1 km do 300 m) namijenjeni vegetaciji praćenja također su prikupljeni, pohranjeni, obrađeni i analizirani. Članak 1. stavak 2. točka (b): infrastruktura prostornih podataka i web-stranice Infrastruktura prostornih podataka uključuje tehnologiju, standarde, ljudske resurse i povezane aktivnosti potrebne za prikupljanje, obradu, širenje, uporabu, održavanje i pohranjivanje prostornih podatka. Ova infrastruktura uvedena je zajedno sa sustavom MCYFS u kojem su sudjelovale skupine u Zajedničkom istraživačkom centru i u skladu s MARSOP3 ugovorom. Obuhvaća nizove prostornih podataka za cijelu Europu na različitim razinama. Podaci se obrađuju kako bi se zadovoljile potrebe praćenja stanja usjeva i predviđanja proizvodnje usjeva. Rezultati i informacije koji proizlaze iz različitih izvora (npr. daljinskog praćenja) dostupni su putem različitih web-stranica ili web-portala. Infrastruktura je usklađena s okvirom koji je odredila Direktiva o infrastrukturi prostornih informacija u Europskoj zajednici (INSPIRE)[5]: Prostorni podaci su geografski određeni u skladu s nacrtom INSPIRE, opis metapodataka slijedi INSPIRE načela te se dodatno usklađuje. Sustav MCYFS će putem Geoportala, koji je u skladu s INSPIRE-om, dijeliti prostorna sredstva dostupna u bazi podataka s odabranim podacima MCYFS-a o vremenskim prilikama, informacijama o usjevima i daljinskom praćenju. Članak 1. stavak 2. točka (c): posebna istraživanja o klimatskim uvjetima Sustav omogućuje pripremu posebnih istraživanja o klimatskim uvjetima zahvaljujući velikom nizu dostupnih informacija koje pokrivaju sve važne aspekte. Komisiji su pripremljena i dostavljena izvješća o učincima ekstremnih vremenskih nepogoda na usjeve na razini EU-a, ali i na pojedine regije, u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 78/2008. Članak 1. stavak 2. točka (d): ažuriranje agrometeoroloških i ekonomskih modela Osim operativnog djelovanja sustava modeli i baze podataka neprestano se ažuriraju. Baza podataka trenutačno sadrži tri terabajta podataka. Od kad je Uredba Vijeća stupila na snagu, ostvarena su veća poboljšanja: Povećana je mreža meteoroloških stanica kako bi se osigurao bolji sustav praćenja; rezolucija prethodne mreže 50 km x 50 km za prostornu analizu poboljšana je na 25 km x 25 km; provedena je nova kalibracija usjeva te objavljena nova baza podataka i verzija softvera. 4. Rezultati Komisija, države članice i ostali dionici dobivaju različite rezultate, izvješća i biltene s jedne strane te informacijske usluge i podatke s druge. Svi proizvodi dostupni su u elektroničkom obliku (članak 2. Uredbe) i dijelom u pismenome obliku. Izvješća i bilteni Bilten o praćenju usjeva za Europu nudi, u realnom vremenu i operativnom kontekstu, informacije i analize o praćenju rasta usjeva i predviđanjima prinosa. Obuhvaća države EU-a i susjedne države (Magreb, područje Crnog mora). Obuhvaća usjeve poput mekane pšenice, tvrde pšenice, ozimog ječma, zrna kukuruza, uljane repice, suncokreta, šećerne repe i krumpira. Potpuna analiza objavljuje se šest puta godišnje na internetu i dopunjuje ažuriranim procjenama prinosa dva do tri puta godišnje. Pripremljeni su posebni bilteni za pašnjake i rižu u EU-u. Između objava biltena s potpunom analizom ažuriraju se i pregledavaju agrometeorološki uvjeti (od 10 do 12 puta godišnje). Sve publikacije dostupne su na internetu ili u papirnatom obliku na zahtjev. Informacijske usluge i podaci Mnoštvo različitih informacija o trenutačnoj poljoprivrednoj sezoni proizvodnje u Europi i ostala važna poljoprivredna područja u svijetu nalaze se na web-pregledniku i stranicama MARSOP-a. Dostupni proizvodi uključuju grafičke prikaze i karte meteoroloških pokazatelja temeljenih na promatranjima i numeričkim meteorološkim modelima, grafičke prikaze i karte pokazatelja usjeva temeljenih na agrometeorološkim modelima te grafičke prikaze i karte s indeksima vegetacije i nagomilane suhe tvari temeljene na snimkama daljinskog praćenja. 5. Korištenje sredstava iz proračuna Izdaci 05,080300. i provedba uredbe 78/2008 2008. || 97 298 EUR 2009. || 2 370 340 EUR 2010. || 1 414 851 EUR 2011. || 1 443 813 EUR 2012. || 1 449 048 EUR 2013. (planirano) || 1 570 734 EUR UKUPNO || 8 346 084 EUR 6. Završne napomene i budućnost aktivnosti Sustav MARS omogućio je učinkovite i pravodobne informacije te objektivne podatke za potporu u postupku donošenja odluka povezanih s primjenom zajedničke poljoprivredne politike (ZPP). Uz osnovni cilj stvaranja predviđanja prinosa i žetve sustav također pruža koristan uvid u druga područja koja su važna za poljoprivredu EU-a kao što su klimatske promjene. Nadalje, agrometeorološki sustav MARS i aplikacije daljinskog praćenja omogućile su korisne informacije, putem širenja proizvoda, ne samo Europskoj komisiji već i zainteresiranim državama članicama, istraživačkim institutima i drugima. Stoga je Komisija predložila nastavak djelovanja sustava MCYFS putem članka 22. nacrta Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o financiranju, upravljanju i praćenju zajedničke poljoprivredne politike COM(2011) 628 kojom je 26. lipnja postignut politički sporazum između institucija. Nastavak djelovanja sustava za predviđanje prinosa usjeva MARS može uključivati nove aktivnosti za praćenje potreba zajedničke poljoprivredne politike koja se razvija i prilagođuje promjenjivom globalnom gospodarskom okruženju. U tom kontekstu neovisne i pouzdane informacije na svjetskoj razini osnovni su zahtjev za ispravan i učinkovit postupak donošenja odluka unutar EU-a. Nove aktivnosti mogu sadržavati: (1) proširenje MCYFS sustava na ostala glavna područja svjetske proizvodnje i dodatne važne usjeve; (2) proširenje alata modeliranja na usjeve EU-a osim onih koji su trenutno obuhvaćeni (raž, zob, pšenoraž, šećerna trska, soja); (3) potpuniji sustav modeliranja pašnjaka koji može osigurati kvantitativne procjene proizvodnje biomase. U pogledu točke 1. projekt pod nazivom GLOBCAST (GLOBal Crop Monitoring and ForeCASTing – globalno praćenje i predviđanje usjeva) završava u 2014. Cilj GLOBCAST projekta istraživanje je proširivanja MCYFS sustava na ostale dijelove svijeta (zajednicu neovisnih zemalja Commonwealtha, Argentinu, Brazil, Kinu, Indiju, Australiju, Kanadu i SAD) te ostale usjeve osim onih koji su obuhvaćeni MCYFS sustavom (pšenicu, ječam, uljanu repicu, šećernu repu i krumpir), kao i na ostale usjeve koji su od globalnog interesa i koji utječu na naše unutarnje tržište, tj. soju, rižu i šećernu trsku. GLOBCAST projekt uključuje analizu troškova proširenja MCYFS sustava na druge dijelove svijeta i usjeve o čijem će mogućem proširenju biti odlučeno. Istu pravnu osnovu proširenja upotrijebit će sustav MCYFS, tj. članak 22. Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o financiranju, upravljanju i praćenju zajedničke poljoprivredne politike COM(2011) 628. Proširenje sustava za predviđanje prinosa usjeva MARS na područja proizvodnje izvan Europe i na dodatne usjeve važne za osiguravanje hrane u EU-u, ali i kao međunarodni odgovor na nestašicu hrane, poboljšalo bi kvalitetu potrebnih informacija za vođenje uprave unutarnjeg tržišta. Osim toga uvelike bi pridonijelo inicijativi G-20 za osiguravanje hrane i volatilnost cijena, posebno sustav za informiranje poljoprivrednog tržišta (AMIS), uključen u „Akcijski plan za volatilnost cijena hrane i poljoprivredu“[6] koji su usvojili ministri poljoprivrede G-20. To bi posebno pridonijelo obnovi kapaciteta za proizvodnju i širenje pravodobnih ispravnih predviđanja proizvodnje usjeva na nacionalnoj, regionalnoj i globalnoj razini. Razvijaju se sinergije s programom COPERNICUS (zemljišni element) u odnosu na javnu nabavu i prethodnu obradu satelitskih podataka koji bi mogli koristiti sustavu predviđanja prinosa usjeva MARS. [1] Uredba Vijeća (EZ) br. 78/2008 od 21. siječnja 2008. o mjerama koje Komisija poduzima u vezi s uporabom aplikacija daljinskog praćenja uvedenih u okviru zajedničke poljoprivredne politike za razdoblje od 2008. do 2013. godine, Službeni list Europske unije, L 25 od 30. siječnja 2008., str. 1. [2] Odluka br. 1445/2000/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2000. o primjeni zračnog snimanja i daljinskog praćenja za poljoprivredne statistike u razdoblju od 1999. do 2003., Službeni list Europske unije L 163 od 4. srpnja 2000., str. 1. [3] Odluka br. 2066/2003/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 10. studenog 2003. o nastavku primjene zračnog snimanja i daljinskog praćenja za poljoprivredne statistike u razdoblju od 2004. do 2007. te izmjeni Odluke 1445/2000/EZ, Službeni list Europske unije L 309 od 26. studenog 2003., str. 9. [4] Kratica SPOT je oznaka za „Sat pour l'Observation de la Terre“ (satelit za promatranje Zemlje), NOAA je oznaka za „National Oceanic i Atmospheric Administration“ (Nacionalnu upravu za svemir i atmosferu) i AVHRR za „Advanced Very High Resolution Radiometer“ (napredni radiometar vrlo visoke razlučivosti ), MODIS je oznaka za „Moderate Resolution Imaging Spectroradiometer“ (spektroradiometar umjerene rezolucije). [5] Direktiva br. 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2007. o uspostavi infrastrukture prostornih informacija u Europskoj zajednici (INSPIRE)., Službeni list Europske unije L 108 od 25. travnja 2007., str. 1. [6] http://agriculture.gouv.fr/IMG/pdf/2011-06-23_-_Action_Plan_-_VFinale.pdf