Tematsko izvješće Financira li Europski fond 
za regionalni razvoj 
djelotvorno projekte 
kojima se izravno promiče 
biološka raznolikost 
u okviru strategije EU‑a za 
biološku raznolikost 
do 2020.?HR 2014  BR. 12
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD
EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-pošta: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
Youtube: EUAuditorsECA
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2014.
ISBN 978-92-872-0723-4
doi:10.2865/41925
© Europska unija, 2014.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Za uporabu ili umnožavanje slika 2., 3., 4., 5. i 13. dopuštenje treba zatražiti izravno od nositelja autorskih prava.
Printed in Luxembourg
HR 2014  BR. 12
Tematsko izvješće Financira li Europski 
fond za regionalni razvoj 
djelotvorno projekte 
kojima se izravno promiče 
biološka raznolikost 
u okviru strategije EU‑a 
za biološku raznolikost 
do 2020.?
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom UFEU‑a)
02
 Sadržaj
Odlomak
 Pojmovnik
I. – VIII. Sažetak
1. – 12. Uvod
1. – 2. Opća važnost biološke raznolikosti
3. – 5. Strategija EU‑a za zaustavljanje gubitka biološke raznolikosti
6. – 8. Politike i zakonski akti EU‑a
9. – 12. Sufinanciranje EFRR‑a za projekte kojima se promiče biološka raznolikost
13. – 17. Revizijski opseg i ciljevi
18. – 40. Opažanja
18. – 25. Jesu li države članice iskoristile dostupna financijska sredstva EFRR‑a za izravno promicanje 
biološke raznolikosti?
19. – 25. Mogućnosti financiranja EFRR‑a nisu iskorištene u najvećoj mogućoj mjeri
26. – 40. Jesu li projekti namijenjeni izravnom promicanju biološke raznolikosti koje sufinancira EFRR 
djelotvorni u zaustavljanju gubitka biološke raznolikosti?
27. – 28. Projekti su usklađeni s prioritetima biološke raznolikosti na nacionalnoj razini i na razini EU‑a, ali rashodi 
EFRR‑a za biološku raznolikost nisu dobro definirani
29. – 31. Jedna trećina revidiranih projekata bila je usmjerena na pripremu zaštitnih mjera…
32. – 36. …te nije izvršena procjena koristi koje će ulaganja donijeti biološkoj raznolikosti
37. – 40. Održivost projekta temelji se na lokalnoj predanosti i ovisi o budućim javnim financiranjima
03 Sadržaj
41.– 45. Zaključci i preporuke
41. Opći zaključak
42. Dodjela i upotreba financijskih sredstava EFRR‑a
43. – 45. Postignuća projekata EFRR‑a u zaustavljanju gubitka biološke raznolikosti
 Prilog I.  — Ciljevi i mjere strategije EU‑a za biološku raznolikost do 2020.
 Prilog II.  —  Raspodjela sredstava EFRR‑a za promicanje biološke raznolikosti i zaštite prirode 
(uključujući mrežu Natura 2000).
 Prilog III.  — Uzorak revidiranih projekata
 Prilog IV.  —  Mogućnosti za strategiju biološke raznolikosti koje nude razni fondovi EU‑a 
unutar financijskog okvira za razdoblje od 2007. do 2013. godine, kako ih je navela 
Komisija
 Odgovori Komisije
04
 Pojmovnik
Korisnik : Javna ili privatna pravna osoba koja prima potporu EU‑a za projekte kojima se izravno promiče biološka 
raznolikost.
Usluge ekosustava : Dobra i usluge neophodni za život koje pruža netaknuta biološka raznolikost kao što su hrana, 
opskrba vodom i pročišćavanje zraka.
Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) : Financijski instrument osmišljen za promicanje gospodarske i socijalne 
kohezije među regijama EU‑a. Doprinosi EFRR‑a uglavnom se primjenjuju putem operativnih programa koji 
obuhvaćaju velik broj projekata. EFRR je jedan od strukturnih fondova.
Upravljačko tijelo : Državno, regionalno ili lokalno tijelo javne vlasti ili javno ili privatno tijelo koje je određena 
država članica odredila za upravljanje operativnim programom.
Natura 2000 : Najveća ekološka mreža posebnih zaštitnih područja očuvanja u svijetu koja obuhvaća gotovo 26 000 
područja i pokriva gotovo 18 % kopnenog okoliša EU‑a kao i ključna morska područja. Natura 2000 ključna je 
sastavnica strategije EU‑a za zaustavljanje gubitka biološke raznolikosti i usluga ekosustava do 2020. godine.
Operativni program : Program koji je odobrila Komisija i kojim su obuhvaćena ulaganja određene države članice 
koja prima sredstva iz strukturnih fondova te koji ima oblik jasnog niza višegodišnjih prioriteta i mjera kojima je 
obuhvaćen velik broj projekata.
Programsko razdoblje : Višegodišnji okvir unutar kojeg se planiraju i provode rashodi strukturnih fondova.
Podijeljeno upravljanje : Okvir unutar kojeg države članice i Komisija zajedno izvršavaju proračun strukturnih 
fondova. Dok se zadaće izvršavanja delegiraju državama članicama, Komisija zadržava opću odgovornost za 
izvršavanje proračuna.
Strukturni fondovi : Fondovi EU‑a koje čine Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) i Europski socijalni fond 
(ESF). Zajedno s Kohezijskim fondom njihove aktivnosti za programsko razdoblje od 2007. do 2013. godine imaju 
vrijednost od 308 milijardi eura (izraženo u cijenama iz 2004. godine), a cilj im je podupirati regionalni rast i poticati 
otvaranje radnih mjesta.
05
 Sažetak
I
Biološka raznolikost, odnosno raznolikost među živim 
organizmima i njihovim ekološkim kompleksima 
cijeni se kao prirodni kapital u svijetu. Gubitak bio ‑
loške raznolikosti ima znatne učinke na gospodarstvo 
i zdravlje, primjerice u vidu zagađene vode i zraka, 
poplava, erozije i širenja bolesti.
II
Za EU je zaštita biološke raznolikosti ključan prioritet 
u očuvanju okoliša. Nakon neuspjeha u zaustavljanju 
gubitka biološke raznolikosti u Europi do 2010. godine, 
Vijeće je u lipnju 2011. godine podržalo „Strate ‑
giju EU‑a za biološku raznolikost do 2020.”. Krajnji 
vremenski rok za glavni cilj zaustavljanja gubitka 
biološke raznolikosti u EU‑u pomaknut je s 2010. na 
2020. godinu.
III
Sredstva za očuvanje biološke raznolikosti pružaju 
se putem nekoliko instrumenata EU‑a, što je također 
primijenjeno i na mrežu Natura 2000, koja je temelj 
očuvanja biološke raznolikosti u EU‑u.
IV
Revizija Suda usmjerila se na djelotvornost EFRR‑a 
u financiranju projekata kojima se izravno promiče 
biološka raznolikost. Sud je prvo ispitao mjeru u kojoj 
su države članice iskoristile dostupna sredstva EFRR‑a 
te zatim procijenio uspješnost 32 projekata iz uzorka.
V
Sud je zaključio da države članice nisu iskoristile 
dostupne mogućnosti financiranja putem EFRR‑a 
u najvećoj mogućoj mjeri. Iako se projekti iz pod ‑
ručja biološke raznolikosti koje je sufinancirao EFRR 
podudaraju s prioritetima država članica i EU‑a koji se 
odnose na zaustavljanje gubitka biološke raznolikosti, 
potrebno je uložiti napore u praćenje njihova stvar ‑
nog doprinosa i osiguravanje dugotrajnosti njihovih 
učinaka. Mnoge su se aktivnosti odnosile na pripremu 
planova zaštite i upravljanja koje je sada potrebno 
provesti kako bi se ostvarili konkretni rezultati.VI
S ciljem povećavanja uporabe EFRR‑a u području 
biološke raznolikosti, Sud preporučuje da bi Komisija 
trebala:
(a) podupirati države članice u postavljanju priori ‑
teta obnove biološke raznolikosti u operativnim 
programima;
(b) procijeniti nadopunjavaju li mjere za promicanje 
biološke raznolikosti koje su države članice utvr ‑
dile u operativnim programima projekte koji se 
financiraju iz drugih fondova EU‑a; te
(c) pratiti stvarnu provedbu operativnih progra ‑
ma s ciljem ranog i proaktivnog prepoznavanja 
poteškoća.
Kako bi ovo postigle, države članice trebale bi surađi ‑
vati s Komisijom.
VII
Komisija bi također trebala:
(a) podupirati države članice pri naknadnom praće ‑
nju pripremnih projekata imajući u vidu aktivnu 
politiku zaštite, osobito u pogledu djelotvorne 
provedbe posebnih planova zaštite i upravljanja za 
staništa i vrste;
(b) zahtijevati da se operativnim programima pred ‑
vide postupci za evaluaciju promjena u okolišu 
u pogledu staništa i vrsta nakon intervencija;
(c) savjetovati države članice o primjeni pravila EFRR‑a 
u međudjelovanju s drugim fondovima EU‑a.
VIII
Usto bi Komisija trebala osigurati stalno točno bilje ‑
ženje sredstava potrošenih izravno ili neizravno na 
biološku raznolikost (uključujući mrežu Natura 2000), 
a države članice trebale bi to olakšati dostavljanjem 
potrebnih podataka.
06
 Uvod
Opća važnost biološke 
raznolikosti
01 
Prema Konvenciji o biološkoj raznoli ‑
kosti1, biološka se raznolikost definira 
kao raznolikost među živim organizmi ‑
ma iz svih izvora, uključujući kopnene, 
morske ili druge vodene ekosustave 
i ekološke komplekse čiji su sastavni 
dio. Konvencijom o biološkoj razno ‑
likosti utvrđeno je nekoliko većih 
prijetnji biološkoj raznolikosti kao što 
su gubitak i cijepanje staništa2, preko ‑
mjerno iskorištavanje šuma, oceana, 
rijeka, jezera i tla, zagađenje, klimatske 
promjene te pridošle vrste koje se na ‑
tječu s domaćom florom i faunom.
02 
Biološka raznolikost cijeni se kao pri ‑
rodni kapital u svijetu putem kojeg se 
pruža ključna roba i usluge kao što su 
hrana, voda i pročišćavanje zraka ko ‑
jima se podupire gospodarsko blago ‑
stanje, društvena dobrobit i kvaliteta 
života3. Gubitak biološke raznolikosti 
vodi do znatnih gubitaka za gospo ‑
darstvo i dobrobit, primjerice u vidu 
zagađene vode i zraka, poplava, erozije 
i širenja bolesti4.
Strategija EU‑a za zau ‑
stavljanje gubitka bio ‑
loške raznolikosti
03 
Za EU je zaštita biološke raznolikosti 
ključan prioritet u očuvanju okoliša, 
što je izraženo u strategiji EU‑a za bio ‑
lošku raznolikost i nizu odgovarajućih 
politika i zakonskih akata EU‑a. Između 
2001. i 2010. godine EU je pokušao po ‑
stići cilj zaustavljanja gubitka biološke 
raznolikosti te obnove staništa i prirod ‑
nih ekosustava.Komisija je 2010. godine zaključi ‑
la da taj cilj nije postignut. Razlozi 
neuspjeha u postizanju cilja EU‑a za 
2010. godinu mnogostruki su i složeni5. 
Procjenom očuvanja staništa i vrsta 
pokazalo se da se opće stanje nastavilo 
pogoršavati6.
04 
Vijeće je u lipnju 2011. godine podržalo 
„Strategiju EU‑a za biološku raznolikost 
do 2020.” koju je predstavila Komisi ‑
ja7. Također je poticalo države članice 
da novu strategiju uključe u svoje 
nacionalne planove, programe i/ili 
strategije. Europski parlament pozdra ‑
vio je novu strategiju i izrazio svoju 
podršku8.
05 
Strategijom EU‑a za biološku raznoli ‑
kost do 2020. postavljeno je šest općih 
ciljeva9, kojim je obuhvaćeno 20 mjera 
(vidjeti sliku 1.  i Prilog I. ).1 Gotovo 200 stranki diljem 
svijeta obvezalo se na 
Konvenciju o biološkoj 
raznolikosti koja se promicala 
u okviru Programa Ujedinjenih 
naroda za zaštitu okoliša i koja 
je stupila na snagu 1993.
2 Stanište se odnosi na područje 
u kojem organizmi žive. 
Staništa se obično razvrstavaju 
na kopnena, slatkovodna ili 
morska. Studije su pokazale da 
su urbanizacija, krčenje šuma 
i širenje poljoprivrede znatno 
ubrzali gubitak staništa.
3 Vidjeti Europska komisija, 
Praćenje učinka politike EU‑a za 
biološku raznolikost,  
rujan 2010., str. 2.
4 Vidjeti Europska komisija, 
Roba i usluge ekosustava , 
rujan 2009., str. 2.
5 Komisija među najvažnijim 
razlozima navodi sljedeće: 
nedovoljno uključivanje 
u politike koje se odnose na 
druge sektore, nepotpuna 
provedba postojećih 
zakonskih akata te nedostatci 
u politikama, nedostatci 
u financiranju, 
neodgovarajuća struktura 
okvira i upravljanja te 
ograničena svijest o biološkoj 
raznolikosti (vidjeti 
SEC(2011) 540 završna verzija 
od 3. svibnja 2011.).
6 Vidjeti, primjerice, Temelji EU‑a 
za biološku raznolikost 
u 2010. godini , Europska 
agencija za okoliš, 2010. 
(http://www.eea.europa.eu/
publications/
eu‑2010 ‑biodiversity‑baseline ).
7 COM(2011) 244 završna verzija 
od 3. svibnja 2011. Naše životno 
osiguranje, naš prirodni kapital: 
strategija EU‑a za biološku 
raznolikost do 2020.
8 Rezolucija Europskog 
parlamenta od 20. travnja 
2012. pod naslovom „Naše 
životno osiguranje, naš 
prirodni kapital”: strategija 
EU‑a za biološku raznolikost 
do 2020.
9 Indikativni ciljevi postavljeni 
su na razini EU‑a te nije 
predviđeno da se preoblikuju 
u izričite i podrobnije 
razvrstane nacionalne ciljeve 
(vidjeti glavu 5.8. dokumenta 
SEC(2011) 540 završna verzija 
koji se nadovezuje na 
dokument naveden pod 
bilješkom 7.).
07 Uvod Slika 1.Ciljevi strategije EU‑a za biološku raznolikost do 2020.
Izvor:  Europska komisija.1.
unaprjeđenje provedbe 
zakonskih akata povezanih 
s prirodomStrategija EU-a za biološku raznolikost
6 CILJEVA
MJERE5. 
suzbijanje stranih 
invazivnih vrsta6.
doprinos sprječavanju gubitka 
biološke raznolikosti na 
svjetskoj razini4.
održivo
ribarstvo2. 
obnova ekosustava te 
uspostava zelene 
infrastrukture3.
održiva poljoprivreda 
i šumarstvoZaustaviti gubitak biološke raznolikosti i usluga ekosustava u EU-u i obnoviti ih u mjeri u kojoj je moguće te povećati doprinos 
EU-a u sprječavanju gubitka biološke raznolikostiGlavni cilj za 2020. GodinuBiološka raznolikost Europske unije i usluge ekosustava koje biološka raznolikost pruža - 
njezin prirodni kapital - zaštićeni su, cijenjeni i prikladno obnovljeniVizija za 2050. Godinu
08 Uvod
Politike i zakonski akti 
EU‑a
06 
Biološka raznolikost međusektorsko 
je i interdisciplinarno pitanje koje je 
povezano s brojnim politikama koje 
imaju svoje vlastite izvore financij ‑
skih sredstava EU‑a: Europski fond za 
jamstva u poljoprivredi (EFJP), Europski 
poljoprivredni fond za ruralni razvoj 
(EPFRR), Europski fond za ribarstvo 
(EFR), Europski fond za regionalni 
razvoj (EFRR), Kohezijski fond (KF), 
Financijski instrument za okoliš (LIFE) 
i okvirni programi za istraživanje. Po ‑
jam „integrirano financiranje” odnosi 
se na paralelnu prirodu ovih različitih 
izvora financijskih sredstava.
07 
Zakonski akti koji se odnose na biološ ‑
ku raznolikost imaju mnogo sastavnih 
dijelova na različitim razinama:
(a) nekoliko međunarodnih spora ‑
zuma o okolišu koji su povezani 
s biološkom raznolikosti u kojima 
su ugovorne stranke EU i/ili njezine 
države članice, primjerice Konven ‑
cija o biološkoj raznolikosti koja je 
stupila na snagu 29. prosinca 1993. 
kao prvi međunarodni sporazum 
kojim su obuhvaćeni svi aspek ‑
ti biološke raznolikosti (vidjeti 
odlomak 1.);
(b) niz direktiva EU‑a (primjerice 
Direktive o pticama i staništima10; 
Okvirna direktiva o vodama11; 
Okvirna direktiva o pomorskoj stra ‑
tegiji12; posebne direktive kojima 
je obuhvaćeno pitanje procjene 
okoliša13 te posebne uredbe u vezi 
s raznim fondovima EU‑a;
(c) razni nacionalni zakoni.08 
Slika 2.  pruža pregled politika i zakon ‑
skih akata EU‑a koji imaju utjecaj na 
biološku raznolikost.
Sufinanciranje EFRR‑a za 
projekte kojima se pro ‑
miče biološka raznolikost
09 
Prema podatcima Komisije,  države 
članice dodijelile su 2,8   milijardi 
eura u programskom razdoblju od 
2007. do 2013. godine za izravno pro ‑
micanje biološke raznolikosti i zaštitu 
okoliša u okviru EFRR‑a, uključujući 
mrežu Natura 200014 (vidjeti Prilog II. )
10 
Iako nisu izravno usmjereni na pro ‑
micanje biološke raznolikosti, drugim 
projektima EFRR‑a također se može 
podupirati biološka raznolikost, pri ‑
mjerice projekti u području turizma15, 
komplementarne mjere koje su uklju ‑
čene u infrastrukturne projekte kao 
nadoknada štete koja je prouzročena 
okolišu te projekti posvećeni pročišća ‑
vanju otpadnih voda16.10 Direktiva 2009/147/EZ 
Europskog parlamenta i Vijeća 
od 30. studenog 2009. 
o očuvanju divljih ptica 
(kodificirana verzija) (SL L 20, 
26.1.2010., str. 7.) i Direktiva 
Vijeća 92/43/EEZ od 
21. svibnja 1992. o očuvanju 
prirodnih staništa i divlje faune 
i flore (SL L 206, 22.7.1992., 
str. 7.).
11 Direktiva 2000/60/EZ 
Europskog parlamenta i Vijeća 
od 23. listopada 2000. godine 
o uspostavi okvira za 
djelovanje Zajednice 
u području vodne politike 
(SL L 327, 22.12.2000., str. 1.).
12 Direktiva 2008/56/EZ 
Europskog parlamenta i Vijeća 
od 17. lipnja 2008. godine 
o uspostavljanju okvira za 
djelovanje Zajednice 
u području politike morskog 
okoliša (SL L 164, 25.6.2008., 
str. 19.).
13 Direktiva Vijeća 85/337/EEZ od 
27. lipnja 1985. o procjeni 
učinaka određenih javnih 
i privatnih projekata na okoliš 
(SL L 175, 5.7.1985., str. 40.) 
i Direktiva 2001/42/EZ 
Europskog parlamenta i Vijeća 
od 27. lipnja 2001. o procjeni 
učinaka određenih planova 
i programa na okoliš (SL L 197, 
21.7.2001., str. 30.).
14 Ova se brojka temelji na 
presjeku raspodjele 
financijskih sredstava 
strukturnih fondova (na dan 
31.12.2012.) napravljene 
u skladu s popisom 
86 kategorija koji se nalazi 
u Prilogu II. Uredbi Komisije 
(EZ) br. 1828/2006 od 
8. prosinca 2006. o utvrđivanju 
pravila za provedbu Uredbe 
Vijeća (EZ) br. 1083/2006 
(SL L 371, 27.12.2006., str. 1.). 
Člankom 11. predviđeno je da 
države članice moraju 
uspostaviti indikativni presjek 
prema kategoriji planirane 
uporabe sredstava iz fondova.
15 Mjere u području turizma 
uključuju promicanje 
prirodnih dobara i zaštitu 
i razvoj prirodne baštine. 
Vidjeti tematsko izvješće Suda 
br. 6/2011 Jesu li turistički 
projekti koje je sufinancirao 
EFRR bili djelotvorni? 
(http://eca.europa.eu ).
09 Uvod Slika 2.Politike i zakonski akti EU‑a koji imaju utjecaj na biološku raznolikost
Izvor:  Europska komisija.BiološkaraznolikostZajednička 
poljoprivredna 
politika
Konvencija 
UN-a 
o biološkoj 
raznolikostiPolitike 
o klimatskim 
promjenamaDirektiva 
o staništima
IstraživanjeLIFE +Regionalna 
politikaZajednička 
ribarstvena 
politika
Direktiva 
o moruNacrt 
Direktive o tluOkvirna 
Direktiva 
o vodamaDirektiva 
o pticama
11 
Komisija je općenito odgovorna za 
izvršenje proračuna. Sufinancirani 
projekti biološke raznolikosti dio su 
operativnih programa te ih države 
članice provode u okviru mehanizama 
podijeljenog upravljanja. Posebno:
(a) Komisija dogovara i odobrava 
operativne programe koje pred ‑
lažu države članice te dodjeljuje 
financijska sredstva EU‑a;
(b) države članice upravljaju opera ‑
tivnim programima te ih provode 
tako što odabiru projekte, nadgle ‑
daju ih i procjenjuju;(c) Komisija procjenjuje upravljanje 
i kontrolne sustave država članica, 
prati provedbu programa, rezer ‑
vira financijske doprinose EU‑a 
i isplaćuje ih na temelju odobrenih 
rashoda.
12 
Od Komisije se također zahtijeva 
pružanje strateških smjernica utvrđiva ‑
njem čimbenika koji doprinose uspje ‑
hu ili neuspjehu provedbe operativnih 
programa te utvrđivanjem dobre 
prakse17.16 Vidjeti tematsko izvješće Suda 
br. 3/2009  „Djelotvornost 
rashoda strukturnih mjera za 
pročišćenje otpadnih voda za 
programska razdoblja 
od 1994. do 1999. godine 
i od 2000. do 2006. godine” 
(http://eca.europa.eu ).
17 Vidjeti članak 49. Uredbe 
Vijeća (EZ) br. 1083/2006 od 
11. srpnja 2006. o utvrđivanju 
općih odredaba o Europskom 
fondu za regionalni razvoj, 
Europskom socijalnom fondu 
i Kohezijskom fondu 
i stavljanju izvan snage 
Uredbe (EZ) br. 1260/1999 
(SL L 210, 31.7.2006., str. 25.).
10
 Revizijski opseg  
i pristup
13 
Glavni cilj revizije bio je procijeniti je li 
EFRR djelotvorno financirao projekte 
kojima se izravno promiče biološka 
raznolikost kao dio strategije EU‑a za 
biološku raznolikost do 2020. Sud je 
procijenio:
(a) jesu li države članice iskoristile do ‑
stupna financijska sredstva EFRR‑a 
za izravno promicanje biološke 
raznolikosti;
(b) jesu li sufinancirani projekti koji ‑
ma se izravno promiče biološka 
raznolikost djelotvorno zaustavljali 
gubitak biološke raznolikosti.
14 
Početna faza revizije temeljila se na 
pregledu dokumenata i razgovorima 
u Komisiji. Obavljeni su posjeti dvjema 
glavnim upravama:
(a) Glavnoj upravi za regionalnu 
i urbanu politiku, koja je odgovor ‑
na za dio proračuna EU‑a iz kojeg 
se sufinanciraju projekti biološke 
raznolikosti u okviru regionalne 
razvojne politike. U okviru postup ‑
ka ocjenjivanja programa savjetuje 
se s drugim glavnim upravama, 
posebice s Glavnom upravom za 
okoliš;
(b) Glavnoj upravi za okoliš, koja je od ‑
govorna za politiku zaštite okoliša 
EU‑a.
15 
Također je provedena anketa među 
državama članicama koje su sredstva 
EFRR‑a za financiranje projekata kojima 
se izravno promiče biološka raznoli ‑
kost upotrijebile u malom iznosu ili ih 
uopće nisu upotrijebile. Odabrano je 
dvadeset operativnih programa u de ‑
set država članica te su poslani upitnici 
dotičnim upravljačkim tijelima. Zapri ‑
mljeno je 17 odgovora.16 
Druga faza revizije provedena je u pet 
odabranih država članica: Češkoj, Špa ‑
njolskoj, Francuskoj, Poljskoj i Rumunj ‑
skoj. Na ove je države članice otpadalo 
68 % ukupnih dodijeljenih sredstava 
EFRR‑a za izravno promicanje biološke 
raznolikosti tijekom programskog raz ‑
doblja od 2007. do 2013. godine.
17 
Odabrana su 32 projekta (niz dovr ‑
šenih projekata i projekata koji su 
još u tijeku) iz financijski najvažnijih 
operativnih programa u dotičnim drža ‑
vama članicama, uzimajući u obzir stu ‑
panj dovršenosti projekta kao i nisku 
stopu primjene dodijeljenih sredstava 
za biološku raznolikost u određenim 
operativnim programima (vidjeti popis 
projekata u  Prilogu III. ).
11
 Opažanja
Jesu li države članice 
iskoristile dostupna finan ‑
cijska sredstva EFRR‑a za 
izravno promicanje bio ‑
loške raznolikosti?
18 
Sud je ispitao mjeru u kojoj su država ‑
ma članicama dodijeljena financijska 
sredstva EFRR‑a za projekte kojima se 
izravno promiče biološka raznolikost te 
mjeru u kojoj su ih one iskoristile.
Mogućnosti financiranja 
EFRR‑a nisu iskorištene u naj ‑
većoj mogućoj mjeri
19 
Komisija je analizirala EFRR i druge 
fondove EU‑a u pogledu njihova po ‑
tencijala podupiranja ciljeva strategije 
EU‑a za biološku raznolikost u sklopu 
višegodišnjeg financijskog okvira za 
razdoblje od 2007. do 2013. godine (vi ‑
djeti Prilog IV. ). Komisija je početkom 
2013. godine sastavila nove kriterije 
za bolje praćenje rashoda povezanih 
s biološkom raznolikosti u okviru svih 
relevantnih instrumenata EU‑a, uklju ‑
čujući EFRR18.20 
EFRR prvenstveno nudi mogućnosti 
financiranja za 1. cilj (potpuna proved ‑
ba zakonskih akata u vezi s prirodom 
(Direktive o pticama i staništima)) i za 
2. cilj strategije (održavanje i obnova 
ekosustava i njihovih usluga). Goto ‑
vo svi ostali fondovi EU‑a također 
mogu doprinijeti ovim ciljevima. To 
se prvenstveno objašnjava međusek ‑
torskom prirodom ovih dvaju ciljeva 
koji utječu na politike EU‑a u vezi 
s poljoprivredom, kohezijom, okolišem 
i istraživanjem (vidjeti Prilog IV. ). U po ‑
kušaju davanja jasnije slike korisnicima 
nacionalna tijela za odabir projekata 
ponekad su razlikovala EFRR i druge 
instrumente EU‑a19.
21 
Državama članicama prepušteno je 
utvrđivanje financijskih prioriteta pre ‑
ma vlastitim potrebama, pri čemu se 
trebaju pridržavati strateških smjernica 
EU‑a za koheziju. Tijekom program ‑
skog razdoblja od 2007. do 2013. godi ‑
ne mnoge države članice dodijelile su 
malen iznos sredstava EFRR‑a izravno 
namijenjenih biološkoj raznolikosti ili 
ih uopće nisu dodijelile: 12 država čla ‑
nica dodijelilo je manje od 0,2 % svojih 
kohezijskih sredstava za mjere koje su 
izravno posvećene biološkoj raznoliko ‑
sti (vidjeti tablicu 1.  i Prilog II. ).18 Komisija je za 2014. godinu, 
prvu godinu tekućeg 
višegodišnjeg financijskog 
okvira, ekstrapolirala iz 
povijesnih podataka da se 
može izdvojiti iznos od 
11 milijardi eura (od toga 
1,7 milijardi eura iz EFRR‑a) za 
financiranje biološke 
raznolikosti (vidjeti Izjavu 
o procjeni Europske Komisije 
za financijsku godinu 2014. 
(priprema nacrta proračuna za 
2014. godinu), političko 
predstavljanje, SEC(2013) 370, 
lipanj 2013.). Ovaj iznos osim 
fondova izravno namijenjenih 
biološkoj raznolikosti (vidjeti 
odlomak 9.) uključuje i sve 
druge fondove koji bi mogli 
neizravno biti povezani 
s biološkom raznolikosti.
19 Primjerice, uvela su financijski 
prag kao kriterij za utvrđivanje 
fonda EU‑a koji bi trebao 
financirati projekte biološke 
raznolikosti (npr. EFRR za veće 
projekte i EPFRR za manje 
projekte) ili su javnim tijelima 
ograničila pristup sredstvima 
EFRR‑a.Tablica 1.Dodjela sredstava EFRR‑a za projekte kojima se izravno promiče biološka 
raznolikost, po državi članici (programsko razdoblje od 2007 . do 2013. godine)
Postotak ukupnog iznosa sredstava 
EFRR-a  dodijeljenog izravnom promicanju 
biološke raznolikostiBroj država članica Postotak (%) država članica
Više od 2 % 2 7
Između 1 % i 2 % 4 15
Između 0,2 % i 1 % 9 33
Manje od 0,2 %  
među kojima je i 0 %12 
645 
22
Ukupno 27 100
12 Opažanja
22 
Nakon neuspjeha u zaustavljanju 
gubitka biološke raznolikosti do 
2010. godine, Parlament je od Komisije 
i država članica zahtijevao da ulože 
više napora u ovom području. Stoga 
je sredinom programskog razdoblja 
od 2007 do 2013. godine Komisija po ‑
taknula upravljačka tijela da prilagode 
postojeće operativne programe kako 
bi se više uložilo u biološku raznolikost 
i druge ciljeve povezane s održivim 
rastom20.
23 
Međutim, prilagodbe u utvrđenim 
operativnim programima bile su vrlo 
ograničene. Samo je jedna država 
članica znatno povećala iznos sred ‑
stava EFRR‑a dodijeljenih za biološku 
raznolikost, što je bila posljedica do ‑
brog odaziva na pozive na podnošenje 
prijedloga za projekte kojima se izričito 
promiče biološka raznolikost. Od osta ‑
lih 21 država članica koje su dodijelile 
sredstva za biološku raznolikost, u dvi ‑
je je države članice zabilježen samo 
ograničen porast, a njih 11 zadržalo 
je izvorne iznose dodijeljenih sred ‑
stava EFRR‑a. Štoviše, u sedam država 
članica došlo je do smanjenja iznosa 
sredstava EFRR‑a za biološku raznoli ‑
kost. Nacionalna tijela vlasti objasnila 
su ta smanjenja pozivanjem na razne 
probleme pri provedbi, primjerice slab 
odaziv na pozive za projekte, nepo ‑
stojanje priprema za zadaće povezane 
s mrežom Natura 2000, poteškoće pri 
prikladnom razgraničavanju u odnosu 
na ostale fondove.24 
Osim što su mnoge države članice 
dodijelile malen iznos financijskih 
sredstava EFRR‑a izravno za biološku 
raznolikost ili ih uopće nisu dodijelila, 
u onima koje su dodijelile financijska 
sredstva, financijska iskorištenost 
bila je ispodprosječna za sva finan ‑
cijska sredstva kohezijske politike. 
Od početka programskog razdoblja 
od 2007 do 2013. godine postizanje 
financijske iskorištenosti za projekte 
biološke raznolikosti bilo je sporo uspr ‑
kos činjenici da je Komisija 2011. godi ‑
ne pozvala na popravak stanja (vidjeti 
tablicu 2. ). Komisija je u pogledu 
mreže Natura 2000 dala niz razloga 
nezadovoljavajućeg stanja21 koji su 
prikazani u  okviru 1.
25 
U 60 % odgovora na anketu koju je Sud 
proveo kako bi utvrdio razlog male 
razine korištenja EFRR‑a kao izvora 
financijskih sredstava za izravno pro ‑
micanje biološke raznolikosti (vidjeti 
odlomak 15.), kao razlog je navedeno 
da su drugi izvori financijskih sredstava 
na razini EU‑a ili na nacionalnoj razini 
bili dostatni za pokrivanje potreba. 
U 30 % odgovora izražena je sumnja 
u prikladnost EFRR‑a kao instrumenta 
za financiranje biološke raznolikosti 
(zbog nedostatne usklađenosti s regio ‑
nalnim ciljevima ili ograničenog učinka 
u pogledu regionalnih ciljeva).20 COM(2011) 17 završna verzija 
od 26. siječnja 2011. Doprinos 
regionalnih politika održivom 
rastu u okviru strategije 
Europa 2020.
21 Europska komisija, Ulaganje 
u mrežu Natura 2000: Za 
prirodu i ljude , 2011., str. 21.
13 Opažanja
Specifični razlozi nezadovoljavajuće upotrebe fondova EU‑a u vezi s mrežom 
Natura 2000, kako ih je utvrdila Komisija
1.  Konkurentnost različitih ciljeva politike: uprave država članica često ne uspijevaju uvrstiti među prioritete 
ulaganja u mrežu Natura 2000, a razlog tomu vjerojatno je nerazumijevanje načina na koji ona mogu dopri ‑
nijeti općim ciljevima regionalnog razvoja.
2.  Nedovoljno savjetovanje: često se ne obavlja savjetovanje s tijelima vlasti koja su odgovorna za mrežu 
Natura 2000 ili se ona ne uključuju u izradu operativnih programa i odlučivanje o raspodjeli novca u okviru 
fondova koji se odnose na različite sektore.
3.  Spor razvoj planova upravljanja za mrežu Natura 2000: spor napredak u određivanju područja znatno je 
odgodio utvrđivanje i usvajanje upravljačkih planova za mrežu Natura 2000, a oni su potrebni kako bi se 
pokrenula ulaganja u mrežu.
4.  Nedovoljno sposobnosti i znanja za pristup fondovima EU‑a: iako se znanje o fondovima EU‑a povećava, 
organizacije za očuvanje i tijela vlasti i dalje nailaze na poteškoće pri osiguravanju potrebne potpore za 
razvoj samostalnih projekata za očuvanje.
5.  Veliko opterećenje za upravu: za razvoj projekata i pribavljanje sredstava mogu biti potrebni znatni admini ‑
strativni kapaciteti, osobito u slučaju kada ne postoje mehanizmi za pretfinanciranje.Okvir 1. Tablica 2.Financijska iskorištenost za projekte biološke raznolikosti u usporedbi s prosjekom 
za sva financijska sredstava kohezijske politike
Financijska iskorištenost za projekte biološke razno -
likosti (%)Prosjek za sva financijska sredstva kohezijske 
politike (%)
kraj 2010. godine 18 27
kraj 2011. godine 56 71
kraj 2012. godine 75 85
Napomena:  financijska iskorištenost iznos je koji je država članica u određenom trenutku izdvojila za projekte biološke raznolikosti u obliku 
postotka početno dodijeljenog proračuna. Komisija ne raspolaže podatcima o plaćanjima za pojedinačne kategorije rashoda.
14 Opažanja
Jesu li projekti namije ‑
njeni izravnom promica ‑
nju biološke raznolikosti 
koje sufinancira EFRR 
djelotvorni u zaustavlja ‑
nju gubitka biološke 
raznolikosti?
26 
Sud je revidirao djelotvornost projekata 
iz uzorka u zaustavljanju gubitka bio ‑
loške raznolikosti tako što je procijenio:
(a) jesu li oni usklađeni s prioritetima 
biološke raznolikosti na razini drža ‑
ve članice i na razini EU‑a;
(b) jesu li njima postignuti konkretni 
rezultati i ostvareni ciljevi;
(c) hoće li njihov učinak biti održiv, tj. 
hoće li se njihove koristi održati 
i nakon završetka pružanja potpore 
EU‑a.Projekti su usklađeni s pri ‑
oritetima biološke raznoli ‑
kosti na nacionalnoj razini 
i na razini EU‑a, ali rashodi 
EFRR‑a za biološku raznoli ‑
kost nisu dobro definirani
27 
Revidirani projekti bili su usklađeni 
s nacionalnim prioritetima i prioriteti ‑
ma EU‑a za biološku raznolikost. Na ‑
cionalna tijela vlasti odabrala su ih na 
temelju prioriteta dotičnog operativ ‑
nog programa. Osim pripremnih mjera 
i mjera za podizanje svijesti, projekti su 
se uglavnom odnosili na zaštitu flore 
i faune (vidjeti primjer u  okviru 2. ).
Primjeri projekata koji su usklađeni s nacionalnim prioritetima i prioritetima EU‑a 
za biološku raznolikosti
U Andaluziji (Španjolska) tri su se projekta odnosila 
na obnovu riječnih obala (EFRR: 15,0  milijuna  eura). 
Ovi su projekti bili dosljedni opisu utvrđenom 
u operativnom programu za Andaluziju u okviru 
odgovarajućeg prioriteta. Obnova narušenih ekosu ‑
stava ključni je element strategije EU‑a za biološku 
raznolikost. Projekti su uključivali obnovu postojeće 
vegetacije, pošumljavanje autohtonim vrstama, re ‑
habilitaciju vodnih područja uz pomoć bazena i bra ‑
na te izgradnju pješačkih staza i pješačkih mostova.Okvir 2.
Izvor:  Europski revizorski sud.
Slika 1. – Obnova riječne obale u Sevilli
15 Opažanja
28 
Isto kao što je potpora biološkoj ra ‑
znolikosti u nekim projektima EFRR‑a 
sekundaran, a ne primaran cilj (vidjeti 
odlomak 10.), u otprilike pola revidi ‑
ranih projekata sekundarni je cilj bio 
povezan s drugim pitanjima, kao što su 
protupoplavne mjere, rekreacija i ogra ‑
ničavanje pristupa posjetiteljima. To 
ukazuje na poteškoće s kojima se dr ‑
žave članice susreću pri pridruživanju 
rashoda EFRR‑a ispravnim prioritetnim 
temama, a Komisija pri jasnom utvr ‑
đivanju rashoda EFRR‑a za biološku 
raznolikost. U jednom slučaju biološka 
raznolikost nije bila glavni sastavni dio 
projekta, kojeg je trebalo financirati 
u okviru druge prioritetne teme opera ‑
tivnog programa (vidjeti okvir 3. ).
Projekti koji nisu trebali biti sufinancirani u okviru prioritetne teme biološke razno ‑
likosti, već u okviru neke druge prioritetne teme
U Andaluziji (Španjolska) tri su se projekta odnosila na obnovu riječnih obala (EFRR: 3,1 milijuna eura). Samo 
su manji sastavni dijelovi projekta (oko 10 % ukupnog troška) uključivali promicanje biološke raznolikosti (npr. 
uklanjanje stranih invazivnih biljnih vrsta u okolnom području). Zbog ovog prevladavajućeg sastavnog dijela 
kulturne baštine, projekt bi se bolje uklapao u prioritetnu temu programa pod nazivom „Zaštita i očuvanje 
kulturne baštine”.Okvir 3.
© Ministarstvo poljoprivrede i okoliša.
Slika 2. – Obnova dvorca
16 Opažanja
Jedna trećina revidiranih 
projekata bila je usmje ‑
rena na pripremu zaštitnih 
mjera…
29 
Jedanaest od 32 revidirana projekta 
(34,4 % prema broju i 39,6 % prema 
vrijednosti) uglavnom su bili posvećeni 
različitim vrstama pripremnih radova, 
što znači da će biti potrebno određe ‑
no vrijeme prije nego što se započne 
s provedbom mjera u skladu s dotič ‑
nim planovima zaštite i konkretan 
učinak u pogledu zaustavljanja gubitka 
biološke raznolikosti postane vidljiv.U prosjeku je jedna trećina ukupnih 
dodijeljenih financijskih sredstava za 
biološku raznolikost u odabranim ope ‑
rativnim programima bila namijenjena 
pripremnim mjerama kao što su:
(a) izrada informacijskih sustava, 
provođenje inventarizacije, izrada 
karti, utvrđivanje početnog stanja 
biološke raznolikosti u predmet ‑
nim područjima te sastavljanje 
posebnih planova zaštite (vidjeti 
primjer u  okviru 4. );
(b) kampanje za podizanje svijesti, 
informativne i obrazovne mjere.
Kartografski alati za deltu Dunava
Cilj dvaju projekata (Rumunjska) koje su proveli Sveučilište u Bukureštu (EFRR: 5,8 milijuna eura) i Nacionalni 
institut za istraživanje i razvoj delte Dunava (EFRR: 0,8 milijuna eura) bio je sastaviti popise podvodnih i kopne ‑
nih staništa i vrsta te izraditi digitalne mape koje će pomoći upravi delte Dunava pri poduzimanju prikladnih 
mjera.
Kupljena je oprema, izrađen je softver, izvršeno je snimanje morskog dna i kopnenog područja, izrađene su 
aplikacije za digitalnu izradu karta i upravljanje u praksi (primjerice modeli za obnovu staništa ili poplavni 
režim).
Međutim, još nije bio sastavljen novi integrirani plan upravljanja za biosferni rezervat delte Dunava. Neposto ‑
janje pravilnih zemljišnih knjiga otežava opće planiranje mjera za zaštitu zemlje. EFRR podupire ovu aktivnost 
novim projektom koji se provodi od lipnja 2013. godine do kraja 2015. godine.Okvir 4.
© Sveučilište u Bukureštu.
Slike 3. i 4. – Sonarni uređaji koji se upotrebljavaju za pomorsku kartografiju
17 Opažanja
30 
Utvrđeni su razni planovi zaštite, no 
njihova se priprema pokazala zahtjev ‑
nom, a neke od njih nacionalna tijela 
vlasti u vrijeme revizije još nisu bila 
usvojila (vidjeti primjere u  okviru 5. ).
Primjeri planova zaštite s poteškoćama u izradi i provedbi
Projekt „Provedba područja Natura 2000” (Češka) (EFRR: 4,3  milijuna  eura), čiji je dovršetak planiran za siječanj 
2015. godine, strateški je važan: prvenstveno obuhvaća provedbu inventarizacije i geodetskih mjerenja po ‑
trebnih za pripremu planova zaštite za 303 od 1075 područja Natura 2000 te uspostavljanje okvira za praćenje 
tih područja. Priprema i početak projekta bili su zahtjevni i dugo su trajali zbog stalnih neizvjesnosti u pogle ‑
du opsega projekta i detaljnih ciljeva (popis područja koja će se obuhvatiti te vrste potrebnih radnji). Prošlo 
je dvije i pol godine od prijave projekta u studenom 2008. godine i odluke o dodjeli bespovratnih sredstava 
u travnju 2011. godine. Odluka o dodjeli bespovratnih sredstava izmijenjena je dva puta, u studenom 2011. go ‑
dine i prosincu 2012. godine, a treća je izmjena planirana za kraj 2013. godine.
Projekt „Nacionalni program za zaštitu tetrijeba gluhana” (Poljska) (EFRR: 0,2  milijuna  eura) odnosio se na 
praćenje nacionalne populacije tetrijeba gluhana22 i njegovih staništa između srpnja 2009. godine i prosinca 
2011. godine te izradu nacionalnog programa za zaštitu. Više od godine dana kasnije, u ožujku 2013. godine, 
poljska glavna uprava za zaštitu okoliša (GDEP) odbila je prihvatiti nacrt programa, ocijenivši ga neprikladnim, 
te je zaključila da je program zaštite potrebno potpuno preoblikovati.
Problemi u Poljskoj nisu zabilježeni samo u vezi s programom zaštite tetrijeba gluhana, već i u vezi s programi ‑
ma kojima su obuhvaćene druge vrste. Do svibnja 2013. godine glavnoj upravi za zaštitu okoliša dostavljeno je 
na prihvaćanje još deset drugih projekata za zaštitu vrsta uz potporu EU‑a (primjerice vuka, medvjeda, vidre), 
ali još nijedan program nije odobren.Okvir 5.
22 Tetrijeb gluhan ( Tetrao urogallus ) naveden je u Prilogu I. Direktivi Vijeća 79/409/EEZ. Za preživljavanje ove vrste potrebno je poduzeti posebne 
mjere očuvanja staništa. Ukupna populacija tetrijeba gluhana u Poljskoj procijenjena je 2012. godine na 500 do 600 jedinki.  
© Poljsko društvo za zaštitu ptica.
Slika 5. – Tetrijeb gluhan (tetrao urogallus)
18 Opažanja Okvir 6.31 
Tri od jedanaest projekata bilo je 
posvećeno podizanju svijesti, informa ‑
tivnim i obrazovnim mjerama (vidjeti 
primjer u  okviru 6. ). Gotovo je pola 
revidiranih projekata uključivalo takve 
mjere. Pri sastavljanju strategije EU‑a 
za biološku raznolikost do 2020. Ko ‑
misija je zaključila da je razina svijesti 
o raznolikosti u EU‑u niska. Međutim, 
učinak takvih mjera povezanih s razu ‑
mijevanjem i znanjem o biološkoj ra ‑
znolikosti među ciljnim stanovništvom 
nije procijenjen na nacionalnoj razini.
Primjer projekta za podizanje svijesti i informiranje
Projekt „Unaprjeđenje biološke raznolikosti u pomorskom sektoru podizanjem svijesti i informiranjem” u po ‑
dručju delte Dunava (Rumunjska) (EFRR: 2,8 milijuna eura) uključuje izgradnju centra za posjetitelje i turističkih 
staza s informativnim natpisima, seminare, informativne skupove, vodiče o vrstama i pticama, brošure, album, 
konferencije za medije te izradu internetskih stranica.
U vrijeme revizije, izgradnja centra za posjetitelje kasnila je zbog žalbe u vezi s natječajnim postupcima. Sve 
četiri edukativne turističke staze bile su dovršene i otvorene za javnost.
Međutim, pokraj područja povezanog s projektom, na plaži Sulina, na području Natura 2000 koje je zaštićeno 
Direktivama EU‑a o pticama i staništima bili su smješteni turistički objekti. Za razvoj dotičnih turističkih obje ‑
kata izdana je dozvola iako prije toga nije izvršena prikladna procjena posljedica za područje23. Ova je procje ‑
na ključni uvjet mreže Natura 2000 kako bi se osiguralo da aktivnosti neće imati negativan učinak na integritet 
područja.
23 Članak 6. Direktive Vijeća 92/43/EEZ.
Izvor:  Europski revizorski sud.
Slike 6. i 7. – Informativni natpisi uz edukativnu vodenu turističku stazu
19 Opažanja
…te nije izvršena procjena 
koristi koje će ulaganja doni ‑
jeti biološkoj raznolikosti
32 
Od revidirana 32 projekta, 21 je obu ‑
hvaćao ulaganja namijenjena promi ‑
canju biološke raznolikosti. Ulaganja 
su općenito provedena u skladu 
s ugovorima o nabavi robe i radovima 
te su iskorištena u svrhe u koje su bila 
namijenjena. Ciljevi ulaganja u projek ‑
te uglavnom su se odnosili na zaštitu 
i obnovu staništa (jezera, rijeke, obale, 
šume, ekološke koridore itd.) (vidjeti 
okvir 7.  i okvir 8. ) te zaštitu životinja.33 
Tijela vlasti zadužena za praćenje 
uspjeha projekta gotovo u svim sluča ‑
jevima koristila su se samo pokazate ‑
ljima povezanima s fizičkim izlaznim 
proizvodima24, kao što su količina 
i vrsta novih nasada u obnovljenom 
području, hektari pošumljenih po ‑
dručja, dužina obalnog područja na 
kojem je obavljena intervencija i broj 
zaštićenih vrsta. Tijela vlasti u država ‑
ma članicama nisu provodila daljnju 
analizu djelotvornosti projekata, odlu ‑
kama o dodjeli bespovratnih sredstva 
nisu utvrđeni ni pokazatelji rezultata25 
ni odredbe za praćenje putem kojih 
bi se procijenio razvoj staništa i vrsta. 
Nepostojanje takve analize dovodi 
u pitanje bilo kakvu procjenu dje ‑
lotvornosti ovih projekata te stoga 
i mogućnost prikazivanja konkretnih 
rezultata u smislu očuvanja biološke 
raznolikosti.24 Izlazni proizvod odnosi se na 
ono što je proizvedeno ili 
postignuto uz pomoć 
sredstava dodijeljenih 
intervenciji.
25 „Rezultati” su povezani 
s promjenama u odnosu na 
ciljeve.Okvir 7.Primjer projekta s ciljem zaštite i obnove staništa
Akcija „ Opération Grand Site des Deux Caps ” u re ‑
giji Nord‑Pas‑de‑Calais sufinancirana je uz po ‑
moć dvaju projekata EFRR‑a (EFRR: 2,8 odnosno 
0,6 milijuna  eura) tijekom programskog razdoblja 
od 2007. do 2013. godine. Akcija je započela 
2009. godine nizom studija. Cilj je bio dobiti 
oznaku „ Grand Site de France ”26 obnovom i dugo ‑
ročnim očuvanjem prirodnih svojstava područja 
duž obale uz La Manche u duljini od 23 km, pru ‑
žanjem rješenja i objekata za preusmjeravanje 
protoka turista (pristup, parkirališta za automo ‑
bile i posebna zaštita), uspostavom strukturno 
utemeljene politike održavanja i upravljana te 
promicanjem razvoja lokalnih mjesta i sela.
Izvor:  Europski revizorski sud.
Slika 8. – Zaštitne mjere na rtu „Cap Blanc Nez”
26 Oznaka „ Grand Site de France ” dodjeljuje se priznatim područjima s iznimnim prirodnim obilježjima i velikim brojem posjetitelja. Izdaje se nakon 
provedbe projekta očuvanja i upravljanja područjem koji se temelji na načelima održivog razvoja.
20 Opažanja
Primjer projekta s ciljem zaštite životinjaOkvir 8.
Izvor:  Europski revizorski sud.
Slika 9.  – Riblja staza slična prirodnom kanalu kojom se koriste uglav ‑
nom sporije vrste riba
Jedan sufinancirani projekt (Češka) obuhvaćao je izgradnju dvaju ribljih staza na desnoj obali rijeke Labe na bra ‑
ni Lovosice (EFRR: 0,9 milijuna eura). Cilj projekta bio je ukloniti prepreku prolazu riba koja je nastala izgradnjom 
stare brane 1919. godine.
Jedna od ribljih staza priobalni je kanal s kamenim pregradama sličan prirodnom kanalu, a drugi je umjetna 
riblja staza koja se nalazi u pregradi za usmjeravanje riječnog toka.
Slika 10. – Umjetna riblja staza za ribe kojom se koriste uglavnom 
brže vrste riba
Izvor:  Europski revizorski sud.
21 Opažanja
34 
Ministarstvo okoliša u Španjolskoj 
objavilo je vodič u kojem se praćenje 
smatra ključnim elementom. Međutim, 
vodič nije primijenjen na sufinancira ‑
ni projekt koji je Sud ispitao (vidjeti 
okvir 9. ).35 
Nepostojanje pokazatelja rezultata 
i praćenja također onemogućuje pro ‑
cjenu postignuća na regionalnoj i/ili 
lokalnoj razini. Osim toga, u revidira ‑
nim su projektima rijetko zabilježeni 
slučajevi u kojima se djelotvornost 
pokušalo procijeniti uzimajući u obzir 
najvažnije vanjske čimbenike. Uistinu 
postoje mnogi čimbenici (primjerice 
utjecaj obližnjih infrastruktura i aktiv ‑
nosti), koji mogu biti izvan područja 
kontrole pojedinačnog projekta, a koji 
mogu dovesti do izmjena u općem 
stanju regionalnih staništa i faune.Okvir 9.Vodič za evaluaciju je postojao, ali nije primijenjen
U Španjolskoj bi prema vodiču ministarstva za okoliš o ekološkoj obnovi pješčanih dina u godinama nakon 
dovršetka projekta trebalo pratiti sljedeće elemente: općenit razvoj sustava, profil dine, zasađivanje i razvoj 
vegetacije, pojavu novih vrsta, razvoj invazivnih vrsta, djelotvornost zaštitnih mjera.
Međutim, više od tri godine nakon dovršetka projekta „Obnova sustava pješčanih dina i pristupa dini u mjestu 
Isla Canela” (Španjolska) (EFRR: 0,9 milijuna eura) nije provedena procjena učinka zaštitnih mjera. Nije bilo po ‑
kušaja da se, primjerice, sastavi popis pozitivnih promjena u fauni i flori koje su nastale zahvaljujući projektu.
Projekt je uključivao obnovu područja dina postavljanjem stupova od šiblja kako bi se ogradio pijesak, zasa ‑
đivanje autohtonih vrsta, ograđivanje obnovljenog područja te izgradnju povišenih drvenih staza za prijelaz 
preko dina. Dužina obnovljene plaže iznosi 1 300 metara.
Slike 11. i 12. – Obnova sustava pješčanih dina
Izvor:  Europski revizorski sud.
22 Opažanja
36 
Jedna pozitivna iznimka bila je studija 
koja je provedena u Poljskoj, kojom je 
naglašeno da vanjski čimbenici daju 
protutežu zaštitnim mjerama (vidjeti 
okvir 10. ).Okvir 10.Primjer vanjskih čimbenika koji ograničavaju djelotvornost zaštitnih mjera
Jedan projekt (Poljska) obuhvaćao je obnovu i očuvanje najpovoljnijeg staništa za tetrijeba ruševca (EFRR: 
0,6 milijuna eura). Slični su projekti već bili provedeni ranije. Projektom se podupirao širok raspon mjera, pri ‑
mjerice uklanjanje grmlja i žbunja, rezanje rogoza, uklanjanje ograda od metalne žice, usmrćivanje predatora, 
kupnja zemljišta te razmjena i širenje informacija.
Studijom koja je provedena u vezi s projektom utvrđeno je da se broj mužjaka tetrijeba ruševca i dalje znatno 
smanjuje. Kao glavni razlozi kojima se objašnjava nemogućnost zaustavljanja smanjenja populacije tetrijeba 
ruševca unatoč aktivnim mjerama za zaštitu staništa u tom području utvrđeni su:
– negativne klimatske promjene: niske stope razmnožavanja bile su povezane s kišnim proljećima i ljetima, 
osobito u lipnju kada se izliježe većina tetrijeba ruševaca (termoregulacija ne funkcionira kod mladunčadi 
tetrijeba ruševca u prva tri tjedna života),
– povećan pritisak predatora (primjerice lisica, rakuna i kuna), koji se objašnjava masovnim cijepljenjem pro ‑
tiv bjesnoće i znatno smanjenim lovom na lisice zbog smanjenja cijene krzna.
Slika 13. – Tetrijeb ruševac (mužjaci)
© Poljsko društvo za zaštitu ptica.
23 Opažanja
Održivost projekta temelji 
se na lokalnoj predanosti 
i ovisi o budućim javnim 
financiranjima
37 
Koristi projekta trebale bi se održati 
nakon završetka razdoblja pružanja 
potpore EU‑a. U tu svrhu projekti 
moraju ispunjavati određene kriterije: 
prvenstveno bi trebali biti dio lokal ‑
nih struktura čime se osigurava visok 
udio vlasništva dionika te bi u općem 
ozračju financijske i gospodarske 
krize trebala biti dostupna potrebna 
financijska sredstva kako bi se održali 
rezultati projekata.
38 
Nakon dovršetka projekata nisu ostva ‑
rene koristi u pogledu sastavljanja 
popisa, planova zaštite ili upravljanja, 
koji su često činili izlazne proizvode 
dobivene projektima (vidjeti odlo ‑
mak 29.), budući da se još uvijek čekalo 
na prihvaćanje i provedbu projekata. 
Dugotrajne koristi mogu se očekivati 
samo ako se projekt uistinu i provede. 
Jedan je pozitivni aspekt u pogledu 
aktivnosti podizanja svijesti, infor ‑
miranja i obrazovnih aktivnosti da 
su u okviru nekoliko projekata već 
dulje vrijeme postojale internetske 
stranice na kojima su se pružale važne 
informacije.39 
Sud je utvrdio da je održavanje 
ostvarenih ulaganja u projekte kao 
što su zgrade, strojevi, oprema i nasa ‑
di općenito bilo na zadovoljavajućoj 
razini i nakon što su projekti završili. 
Jedan važan aspekt ovoga je da se 
održivost općenito uzimala u obzir već 
od samog početka postupka odabira 
projekta. Osim toga, u projektne ugo ‑
vore uključena je odredba kojom se 
uvjetuje korištenje i nastavak ulaga ‑
nja u dogovorene svrhe određen niz 
godina nakon završetka projekta, a u 
slučaju neuspjeha u tome, bespovratna 
sredstva moraju se vratiti. U jednom 
slučaju pitanje odgovornosti za održa ‑
vanje nije bilo riješeno ni dvije godine 
nakon dovršetka radova.
40 
Sud je utvrdio visoku razinu predano ‑
sti organizacija za prirodu, agencija za 
okoliš i tijela nadležnih za parkove koji 
su bili odgovorni za projekte, koja je 
popraćena lokalnom politikom s ci ‑
ljem promicanja pozitivne predodžbe 
o ekoturističkoj regiji. Budući da se 
projektima nisu ostvarivali prihodi 
i nije bilo privlačnosti za privatna fi ‑
nancijska sredstva, općenito je bilo po ‑
trebno stalno javno financiranje. Ako 
nisu bila osigurana daljnja financijska 
sredstva, održivost cijelog pothvata 
kojim se zaustavljao gubitak biološke 
raznolikosti bila je ugrožena (vidjeti 
primjer u  okviru 11. ).
24 Opažanja Okvir 11.Primjer projekta čija je održivost ugrožena
Glavni cilj projekta „Poboljšanje stanja u vezi s bizonima u prirodnom parku Vanatori Neamt” (Rumunjska) 
(EFRR: 0,2 milijuna eura) bio je stvoriti održivu populaciju bizona koja živi u divljini u sjevernim Karpatima. 
Nabavom 10 bizona ukupan se broj bizona u parku povećao na 28. Izgrađena je pomoćna infrastruktura kako 
bi se životinjama olakšala prilagodba divljini. Tijekom zimskog razdoblja omogućene su zalihe hrane kao 
i redovna veterinarska njega. U okviru jednog drugog projekta EFRR‑a (EFRR: 0,2 milijuna eura) izgrađene su 
platforme za promatranje i mjesta za dobivanje informacija.
Održivost projekta bila bi postignuta ako bizoni uspiju živjeti i razmnožavati se u divljini. Postojao je jedan 
rizik genetske prirode: svi su bizoni potjecali iz male, osnovne preživjele skupine te je bilo vrlo malo raznoliko ‑
sti u njihovom genetskom sastavu. Stoga su bizoni bili podložni bolestima, životni im je vijek bio kraći, stopa 
smrtnosti mladunčadi visoka, a razmnožavanje rjeđe.
Planom upravljanja parkom predviđeni su daljnja potpora i praćenje povratka bizona u divljinu. Međutim, 
u planu nije naznačen način na koji će se pružiti i raspodijeliti financijska sredstva. Buduće financiranje tako ‑
đer nije sigurno budući da ministarstvo okoliša nije odobrilo plan upravljanja parkom.
„Projekt bizon” privukao je i međunarodne ulagače kao što je Svjetska banka. Daljnje prikupljanje sredstava 
od međunarodnih ulagača zahtijevalo bi koordinaciju s potporom EU‑a.
Slike 14. i 15. – Bizon u aklimatizacijskom parku
Izvor:  Europski revizorski sud.
25
 Zaključci  
i preporuke
Opći zaključak
41 
Države članice nisu iskoristile dostu ‑
pne mogućnosti financiranja putem 
EFRR‑a u najvećoj mogućoj mjeri. Iako 
se projekti kojima se izravno promiče 
biološka raznolikost koje je sufinan ‑
cirao EFRR podudaraju s prioritetima 
država članica i EU‑a koji se odnose 
na zaustavljanje gubitka biološke 
raznolikosti, potrebno je uložiti napore 
u praćenje njihova stvarnog doprinosa 
i osiguravanje dugotrajnosti njiho ‑
vih učinaka. Mnoge su se aktivnosti 
odnosile na pripremu planova zaštite 
i upravljanja koje je potrebno provesti 
kako bi se ostvarili konkretni rezultati.
Dodjela i upotreba finan ‑
cijskih sredstava EFRR‑a
42 
Države članice nisu u svim slučajevima 
smatrale EFRR prikladnim instrumen ‑
tom za promicanje biološke razno ‑
likosti, a njegov potencijal da bude 
izvor financijskih sredstava za mrežu 
Natura 2000 nije prepoznat u dovoljnoj 
mjeri (odlomci od 19. do 25.).1. preporuka
Komisija bi trebala:
(a) podupirati države članice u po ‑
stavljanju prioriteta obnove 
biološke raznolikosti u operativnim 
programima;
(b) procijeniti nadopunjavaju li mjere 
za promicanje biološke raznoliko ‑
sti koje su države članice utvrdile 
u operativnim programima pro ‑
jekte koji se financiraju iz drugih 
fondova EU‑a;
(c) pratiti stvarnu provedbu opera ‑
tivnih programa s ciljem ranog 
i proaktivnog prepoznavanja 
poteškoća.
Kako bi ovo postigle, države članice 
trebale bi surađivati s Komisijom.
Postignuća projekata 
EFRR‑a u zaustavljanju 
gubitka biološke 
raznolikosti
43 
Projekti koje je sufinancirao EFRR op ‑
ćenito su bili usklađeni s nacionalnim 
prioritetima i prioritetima EU‑a za bio ‑
lošku raznolikost. Međutim, ponekad 
je jasno utvrđivanje rashoda EFRR‑a za 
biološku raznolikost otežano (odlom ‑
ci 27. i 28.).
26 Zaključcii preporuke 
44 
Trećina revidiranih projekata bavi se 
pripremom budućih ulaganja i ak ‑
tivnosti s ciljem promicanja biološke 
raznolikosti (pripremni radovi i mjere 
za podizanje javne svijesti). To znači 
da neće odmah doći do konkretnih 
rezultata. U dvije trećine revidiranih 
projekata provedene su stvarne mjere 
zaštite. Međutim, tijela vlasti u država ‑
ma članicama nisu utvrdila pokazatelje 
rezultata i uspostavila sustave za pra ‑
ćenje kako bi procijenila razvoj staništa 
i vrsta. Nepostojanje takve analize 
dovodi u pitanje bilo kakvu procjenu 
djelotvornosti ovih projekata te stoga 
i mogućnost prikazivanja konkretnih 
rezultata u smislu očuvanja biološke 
raznolikosti (odlomci od 29. do 36.).
45 
Fizički izlazni proizvodi projekata op ‑
ćenito su dobro održavani i zabilježen 
je visok stupanj predanosti predlaga ‑
telja projekata. No, održivost učinaka 
projekata ovisi o stalnom javnom 
financiranju (odlomci od 37. do 40.).2. preporuka
Komisija bi trebala:
(a) podupirati države članice pri 
naknadnom praćenju pripremnih 
projekata imajući u vidu aktivnu 
politiku zaštite, osobito u pogledu 
djelotvorne provedbe posebnih 
planova zaštite i upravljanja za 
staništa i vrste;
(b) zahtijevati da se operativnim 
programima predvide postupci 
za evaluaciju promjena u okolišu 
u pogledu staništa i vrsta nakon 
intervencija;
(c) savjetovati države članice o primje ‑
ni pravila EFRR‑a u međudjelovanju 
s drugim fondovima EU‑a.
Usto bi Komisija trebala osigurati 
stalno točno bilježenje sredstava 
potrošenih izravno ili neizravno na 
biološku raznolikost (uključujući mrežu 
Natura 2000), a države članice trebale 
bi to olakšati pružanjem potrebnih 
podataka.
II. sudsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog suda gospodin Henri GRETHEN, 
usvojilo je ovo izvješće na sastanku održanom u Luxembourgu 4. lipnja 2014.
 Za Revizorski sud
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 Predsjednik

27
 Prilozi
Ciljevi i mjere strategije EU ‑a za biološku raznolikost do 2020.
1. cilj – cjelovita provedba Direktiva o pticama i staništima
1. mjera: dovršiti uspostavu mreže Natura 2000 i osigurati dobro upravljanje
2. mjera: osigurati prikladna financijska sredstva za područja mreže Natura 2000
3. mjera: podići svijest i povećati uključenost dionika te poboljšati provedbu
4. mjera: poboljšati i pojednostavniti praćenje i izvješćivanje
2. cilj – održati i obnoviti ekosustave i njihove usluge
5. mjera: povećati znanje o ekosustavima i njihovim uslugama u EU-u
6. mjera: utvrditi prioritete za obnovu i  promicanje zelene infrastrukture
7. mjera: osigurati da nema neto gubitka u području biološke raznolikosti i usluga ekosustava
3. cilj – povećati doprinos poljoprivrede i šumarstva u održavanju i unaprjeđenju biološke raznolikosti
8. mjera: povećati izravna plaćanja za ekološka javna dobra u okviru zajedničke poljoprivredne politike EU-a
9. mjera: povećati usmjerenost ruralnog razvoja na očuvanje biološke raznolikosti
10. mjera: očuvati europsku poljoprivrednu genetsku raznolikost
11. mjera: poticati vlasnike šuma na zaštitu i unaprjeđenje biološke raznolikosti u šumama
12. mjera: uključiti mjere za biološku raznolikost u planove upravljanja šumama
4. cilj – osigurati održivu upotrebu ribolovnih resursa
13. mjera: poboljšati upravljanje ribljim fondovima
14. mjera: otkloniti negativne učinke na riblje fondove, vrste, staništa i ekosustave
5. cilj – suzbijati invazivne strane vrste
15. mjera: unaprijediti režim EU-a za zdravlje bilja i životinja
16. mjera: uspostaviti instrument namijenjen invazivnim stranim vrstama
6. cilj  – pomagati u  sprječavanju gubitka biološke raznolikosti u  svijetu
17. mjera: smanjiti broj neizravnih uzročnika gubitka biološke raznolikosti
18. mjera: pokrenuti dodatne resurse za očuvanje biološke raznolikosti u svijetu
19. mjera: osigurati da se razvojnom suradnjom EU-a zaštiti biološka raznolikost
20. mjera: regulirati pristup genetskim resursima te pravedno i  nepristrano dijeljenje koristi koje proizlaze iz njihove uporabePrilog  I.
28 Prilozi
Raspodjela sredstava EFRR ‑a za promicanje biološke raznolikosti  
i zaštite prirode (uključujući mrežu Natura 2000)(u eurima)
ZemljaPlanirana sredstva EFRR-a za operativne programe 
na dan 31.12.2010.Planirana sredstva EFRR-a za operativne programe 
na dan 31.12.2012. Preraspodjela za  biološku raznolikost 
između 31.12.2010. i  31.12.2012.Sredstva EFRR-a dodijeljena 
odabranim projektima biološke 
raznolikostiStopa provedbe
Dodijeljeno za 
biološku raznolikost 
(‘000) (a)Ukupna financijska 
sredstva kohezijske 
politike (‘000) (b)%
( = a/b)Dodijeljeno
 za biološku razno -
likost (‘000) (c)Ukupna financijska 
sredstva kohezijske 
politike (‘000) (d)%
( = c/d)(‘000 )
(e=(c-a))%
(f = (c/a)(‘000 )
(g)%
(h = g/c)
Belgija 1 054 2 063,501 0,05 1 054 2 063 501 0,05 0 0 1 141 108,3
Bugarska 80 787 6 673 628 1,21 80 787 6 673 628 1,21 0 0 104 121 128,9
Češka 605 921 26 302 604 2,30 605 921 26 539  650 2,28 0 0 248 286 41,0
Danska 0 509 577 0,00 0 509 577 0,00 0 0 0 0
Njemačka 50 620 25 488  616 0,20 52 614 25 488 230 0,21 (+) 1 994 (+) 3,9 49 886 94,8
Estonija 21 730 3 403 460 0,64 21 730 3 403 460 0,64 0 0 18 159 83,6
Irska 0 750 725 0,00 0 750 725 0,00 0 0 0 0
Grčka 179 763 20 210 261 0,89 145 702 20 210 261 0,72 (–) 34 061 (–) 18,9 154 907 106,3
Španjolska 706 437 34 657 734 2,04 824 574 34 650 749 2,38 (+) 118  137 (+) 16,7 634 901 7 7, 0
Francuska 175 954 13 449 221 1,31 166 084 13 449 221 1,23 (–) 9 870 (–) 5,6 151 359 91,1
Italija 57 133 27 965 315 0,20 43 143 27 955 874 0,15 (–) 13 990 (–) 24,5 15 298 35,5
Cipar 0 514 624 0,00 0 612 435 0,00 0 0 0 0
Latvija 26 000 4 530 448 0,57 26 000 4 530 448 0,57 0 0 9 296 35,8
Litva 71 850 6 775 493 1,06 71 850 6 775 493 1,06 0 0 62 159 86,5
Luksemburg 0 50 487 0,00 0 50 487 0,00 0 0 0 0
Mađarska 125 800 24 921 149 0,50 125 800 24 921 149 0,50 0 0 94 333 75,0
Malta 1 700 840  123 0,20 100 840  123 0,01 (–) 1 600 (–) 94,1 0 0
Nizozemska 4 195 1 660 003 0,25 4 195 1 660 003 0,25 0 0 630 15,0
Austrija 0 1 204 479 0,00 0 1 204 479 0,00 0 0 0 0
Poljska 135 078 65 221 853 0,21 113 430 67 185 549 0,17 (–) 21 648 (–) 16,0 102 506 90,4
Portugal 46 973 21 411 561 0,22 55 076 21 411 561 0,26 (+) 8 103 (+) 17, 3 50 739 92,1
Rumunjska 171 989 19 213  037 0,90 171 989 19 213  037 0,90 0 0 115 903 67, 4
Slovenija 49 555 4 101 049 1,21 49 555 4 101 049 1,21 0 0 1 250 2,5
Slovačka 30 454 11 360 620 0,27 30 454 11 498 331 0,26 0 0 32 519 106,8
Finska 1 933 1 595 966 0,12 552 1 595 966 0,03 (–) 1 381 (–) 71,4 184 33,3
Švedska 0 1 626 092 0,00 0 1 626 092 0,00 0 0 0 0
Ujedinjena Kraljevina 1 570 9 890 937 0,02 70 9 890 937 0,00 (–) 1 500 (–) 95,5 0 0
prekogranično 168 780 7 829 418 2,16 175 219 7 905 148 2,22 (+) 6 439 (+) 3,8 216 176 123,4
Ukupno 2 715  276 344  221  981 0,79 2 765  899 346  717  163 0,80 (+) 50 623 (+) 1,9 2 063  753 74,6
Izvor:  Europski revizorski sud na temelju statističkih podataka Komisije.Prilog II.
29 Prilozi
Raspodjela sredstava EFRR ‑a za promicanje biološke raznolikosti  
i zaštite prirode (uključujući mrežu Natura 2000)(u eurima)
ZemljaPlanirana sredstva EFRR-a za operativne programe 
na dan 31.12.2010.Planirana sredstva EFRR-a za operativne programe 
na dan 31.12.2012. Preraspodjela za  biološku raznolikost 
između 31.12.2010. i  31.12.2012.Sredstva EFRR-a dodijeljena 
odabranim projektima biološke 
raznolikostiStopa provedbe
Dodijeljeno za 
biološku raznolikost 
(‘000) (a)Ukupna financijska 
sredstva kohezijske 
politike (‘000) (b)%
( = a/b)Dodijeljeno
 za biološku razno -
likost (‘000) (c)Ukupna financijska 
sredstva kohezijske 
politike (‘000) (d)%
( = c/d)(‘000 )
(e=(c-a))%
(f = (c/a)(‘000 )
(g)%
(h = g/c)
Belgija 1 054 2 063,501 0,05 1 054 2 063 501 0,05 0 0 1 141 108,3
Bugarska 80 787 6 673 628 1,21 80 787 6 673 628 1,21 0 0 104 121 128,9
Češka 605 921 26 302 604 2,30 605 921 26 539  650 2,28 0 0 248 286 41,0
Danska 0 509 577 0,00 0 509 577 0,00 0 0 0 0
Njemačka 50 620 25 488  616 0,20 52 614 25 488 230 0,21 (+) 1 994 (+) 3,9 49 886 94,8
Estonija 21 730 3 403 460 0,64 21 730 3 403 460 0,64 0 0 18 159 83,6
Irska 0 750 725 0,00 0 750 725 0,00 0 0 0 0
Grčka 179 763 20 210 261 0,89 145 702 20 210 261 0,72 (–) 34 061 (–) 18,9 154 907 106,3
Španjolska 706 437 34 657 734 2,04 824 574 34 650 749 2,38 (+) 118  137 (+) 16,7 634 901 7 7, 0
Francuska 175 954 13 449 221 1,31 166 084 13 449 221 1,23 (–) 9 870 (–) 5,6 151 359 91,1
Italija 57 133 27 965 315 0,20 43 143 27 955 874 0,15 (–) 13 990 (–) 24,5 15 298 35,5
Cipar 0 514 624 0,00 0 612 435 0,00 0 0 0 0
Latvija 26 000 4 530 448 0,57 26 000 4 530 448 0,57 0 0 9 296 35,8
Litva 71 850 6 775 493 1,06 71 850 6 775 493 1,06 0 0 62 159 86,5
Luksemburg 0 50 487 0,00 0 50 487 0,00 0 0 0 0
Mađarska 125 800 24 921 149 0,50 125 800 24 921 149 0,50 0 0 94 333 75,0
Malta 1 700 840  123 0,20 100 840  123 0,01 (–) 1 600 (–) 94,1 0 0
Nizozemska 4 195 1 660 003 0,25 4 195 1 660 003 0,25 0 0 630 15,0
Austrija 0 1 204 479 0,00 0 1 204 479 0,00 0 0 0 0
Poljska 135 078 65 221 853 0,21 113 430 67 185 549 0,17 (–) 21 648 (–) 16,0 102 506 90,4
Portugal 46 973 21 411 561 0,22 55 076 21 411 561 0,26 (+) 8 103 (+) 17, 3 50 739 92,1
Rumunjska 171 989 19 213  037 0,90 171 989 19 213  037 0,90 0 0 115 903 67, 4
Slovenija 49 555 4 101 049 1,21 49 555 4 101 049 1,21 0 0 1 250 2,5
Slovačka 30 454 11 360 620 0,27 30 454 11 498 331 0,26 0 0 32 519 106,8
Finska 1 933 1 595 966 0,12 552 1 595 966 0,03 (–) 1 381 (–) 71,4 184 33,3
Švedska 0 1 626 092 0,00 0 1 626 092 0,00 0 0 0 0
Ujedinjena Kraljevina 1 570 9 890 937 0,02 70 9 890 937 0,00 (–) 1 500 (–) 95,5 0 0
prekogranično 168 780 7 829 418 2,16 175 219 7 905 148 2,22 (+) 6 439 (+) 3,8 216 176 123,4
Ukupno 2 715  276 344  221  981 0,79 2 765  899 346  717  163 0,80 (+) 50 623 (+) 1,9 2 063  753 74,6
Izvor:  Europski revizorski sud na temelju statističkih podataka Komisije.
30 Prilozi
Uzorak revidiranih projekata
Zemlja/regija Naziv projektaDoprinosi EU-a 
(u milijunima 
eura)Glavne mjereVrsta projekta 
A, B ili C¹Završetak 
projekta2Projekt je bio 
dovršen u vrijeme 
revizijskog 
posjeta
Češka (operativni program 
Okoliš)Uvođenje područja mreže Natura 2000 kojim upravlja Agencija za zaštitu prirode i očuvanje krajolika 4,3Utvrđivanje statusa zaštite područja mreže Natura 2000, uspostava sustava za inventarizaciju i okvira 
za praćenjeB(predviđen za 
siječanj 2015.)ne
Obnova centra za invalidne životinje „Vlasim ” 1,9 Obnova centra za invalidne životinje i izgradnja dodatnih objekata C veljača 2012. da
Kopneni sustav ekološke stabilnosti općine Chotesov 0,5 Osnivanje područja biološke raznolikosti i dva ekološka koridora za povezivanje staništa/divljih vrsta C studeni 2011. da
Jezero Propast 1,4 Obnova akumulacije za vodu, protupoplavne mjere, nova vegetacija C lipanj 2011. da
Park općine Dolni Brezany 1,2 Postavljanje parka uključujući uređenje, zasađivanje travnika, novog drveća i grmlja C lipanj 2010. da
Riblja staza Lovosice – Pistany 0,9 Izgradnja dviju ribljih staza C rujan 2010. da
Španjolska (operativni 
program Andaluzija)Obnova područja uz rijeku Guadaira u Sevilli 9,2 Obnova desne obale rijeke i njezina krajolika C prosinac 2009. da
Obnova područja uz rijeku Guadalquivir u Sevilli 5,0 Obnova lijeve obale rijeke i njena krajolika C listopad 2009. da
Obnova sustava pješčanih dina i pristup obali u mjestu Isla Canela 0,9 Obnova područja dina duž plaže dužine 1 300 metara C svibanj 2009. da
Umjetna opskrba pijeskom za područje plaže Mazagon 1,6 Osiguravanje pijeska za dio plaže dužine 600 metra kako bi se nadoknadilo nepostojanje sedimenta C lipanj 2009. da
Obnova dvorca Sancti-Petri 3,1 Popravci radi očuvanja dvorca C listopad 2010. da
Obnova staništa naturalizacijom borove šume 1,9 Rezanje granja i grmlja, stanjivanje borova, uklanjanje eukaliptusa te obrezivanje C studeni 2011. da
Obnova područja uz rijeku Guadianain u provinciji Huelva 0,8 Njega postojeće vegetacije, zasađivanje autohtonih vrsta, stvaranje močvarnih područja C lipanj 2009. da
Francuska (operativni program 
Nord/Pas-de-Calais)Zmaj! U mom vrtu? (dvije faze) 0,3 Obnova staništa, informiranje Clipanj 2013. (kraj 
druge faze)ne
Opération Grand Site des deux Caps ( faza 1.) 2,8 Preuređenje krajolika, obnova zelenih površina C prosinac 2012. da
Opération Grand Site des deux Caps ( faza 2.) 0,6 Plaće za osoblje zaduženo za radove obnove C prosinac 2012. da
Obnova i/ili uspostava sustava održivog upravljanja za ugrožena prirodna staništa 0,4 Obnova krajolika, podizanje svijesti i  komunikacija C prosinac 2011. da
Zaštita krajolika za obalnu baštinu i močvarna područja 1,5 Kupnja zemljišta C svibanj 2012. da
Zaštita krajolika područja „Fort Vert ” 1,5 Kupnja zemljišta C studeni 2009. da
1. Vrste projekata:
A = Podizanje svijesti i edukativne mjere.
B = Priprema informacija i planova.
C = Konkretne mjere zaštite.
2. U 18 projekata nisu ispoštovani izvorni rokovi završetka. Pet je projekata kasnilo više od šest mjeseci,  
dva zbog poteškoća pri kupnji zemljišta te tri zbog problema u postupcima javne nabave (dva slučaja s odgodom duljom od jedne godine).Prilog  III.
31 Prilozi
Uzorak revidiranih projekata
Zemlja/regija Naziv projektaDoprinosi EU-a 
(u milijunima 
eura)Glavne mjereVrsta projekta 
A, B ili C¹Završetak 
projekta2Projekt je bio 
dovršen u vrijeme 
revizijskog 
posjeta
Češka (operativni program 
Okoliš)Uvođenje područja mreže Natura 2000 kojim upravlja Agencija za zaštitu prirode i očuvanje krajolika 4,3Utvrđivanje statusa zaštite područja mreže Natura 2000, uspostava sustava za inventarizaciju i okvira 
za praćenjeB(predviđen za 
siječanj 2015.)ne
Obnova centra za invalidne životinje „Vlasim ” 1,9 Obnova centra za invalidne životinje i izgradnja dodatnih objekata C veljača 2012. da
Kopneni sustav ekološke stabilnosti općine Chotesov 0,5 Osnivanje područja biološke raznolikosti i dva ekološka koridora za povezivanje staništa/divljih vrsta C studeni 2011. da
Jezero Propast 1,4 Obnova akumulacije za vodu, protupoplavne mjere, nova vegetacija C lipanj 2011. da
Park općine Dolni Brezany 1,2 Postavljanje parka uključujući uređenje, zasađivanje travnika, novog drveća i grmlja C lipanj 2010. da
Riblja staza Lovosice – Pistany 0,9 Izgradnja dviju ribljih staza C rujan 2010. da
Španjolska (operativni 
program Andaluzija)Obnova područja uz rijeku Guadaira u Sevilli 9,2 Obnova desne obale rijeke i njezina krajolika C prosinac 2009. da
Obnova područja uz rijeku Guadalquivir u Sevilli 5,0 Obnova lijeve obale rijeke i njena krajolika C listopad 2009. da
Obnova sustava pješčanih dina i pristup obali u mjestu Isla Canela 0,9 Obnova područja dina duž plaže dužine 1 300 metara C svibanj 2009. da
Umjetna opskrba pijeskom za područje plaže Mazagon 1,6 Osiguravanje pijeska za dio plaže dužine 600 metra kako bi se nadoknadilo nepostojanje sedimenta C lipanj 2009. da
Obnova dvorca Sancti-Petri 3,1 Popravci radi očuvanja dvorca C listopad 2010. da
Obnova staništa naturalizacijom borove šume 1,9 Rezanje granja i grmlja, stanjivanje borova, uklanjanje eukaliptusa te obrezivanje C studeni 2011. da
Obnova područja uz rijeku Guadianain u provinciji Huelva 0,8 Njega postojeće vegetacije, zasađivanje autohtonih vrsta, stvaranje močvarnih područja C lipanj 2009. da
Francuska (operativni program 
Nord/Pas-de-Calais)Zmaj! U mom vrtu? (dvije faze) 0,3 Obnova staništa, informiranje Clipanj 2013. (kraj 
druge faze)ne
Opération Grand Site des deux Caps ( faza 1.) 2,8 Preuređenje krajolika, obnova zelenih površina C prosinac 2012. da
Opération Grand Site des deux Caps ( faza 2.) 0,6 Plaće za osoblje zaduženo za radove obnove C prosinac 2012. da
Obnova i/ili uspostava sustava održivog upravljanja za ugrožena prirodna staništa 0,4 Obnova krajolika, podizanje svijesti i  komunikacija C prosinac 2011. da
Zaštita krajolika za obalnu baštinu i močvarna područja 1,5 Kupnja zemljišta C svibanj 2012. da
Zaštita krajolika područja „Fort Vert ” 1,5 Kupnja zemljišta C studeni 2009. da
1. Vrste projekata:
A = Podizanje svijesti i edukativne mjere.
B = Priprema informacija i planova.
C = Konkretne mjere zaštite.
2. U 18 projekata nisu ispoštovani izvorni rokovi završetka. Pet je projekata kasnilo više od šest mjeseci,  
dva zbog poteškoća pri kupnji zemljišta te tri zbog problema u postupcima javne nabave (dva slučaja s odgodom duljom od jedne godine).
32 Prilozi
Zemlja/regija Naziv projektaDoprinosi EU-a 
(u milijunima 
eura)Glavne mjereVrsta projekta 
A, B ili C¹Završetak 
projekta2Projekt je bio 
dovršen u vrijeme 
revizijskog 
posjeta
Poljska 
(operativni program 
Infrastruktura i okoliš)Očuvanje divljih vrsta u ekološki zaštićenim područjima usmjeravanjem protoka turista 0,3Radovi pripreme zemljišta za uporabu (primjerice poravnavanje zemljišta, rušenje postojećih zgrada), 
izgradnja turističke infrastruktureC svibanj 2012. da
Aktivna zaštita tetrijeba ruševca u posebnom području zaštite ptica mreže Natura 2000 u prašumi 
Knyszynska0,6 Očuvanje najpovoljnijeg staništa za tetrijeba ruševca C prosinac 2011. da
Nacionalni program za zaštitu tetrijeba gluhana 0,2Priprema nacionalnog programa (praćenje kvalitete  biotopa u staništima tetrijeba gluhana i njihove 
populacije u Poljskoj) B prosinac 2011. da
Priprema planova mjera zaštite za područja mreže Natura 2000 u Poljskoj 5,8 Priprema planova zaštite za 406 područja mreže Natura 2000 B(predviđen za 
travanj 2014.)ne
Ekološke intervencije – postizanje veće uključenosti javnosti u zaštitu područja mreže Natura 2000 0,1 Priprema edukativnih materijala, internetske stranice, izobrazba, studijski posjeti A veljača 2011. da
Bliže prirodi – utvrđivanje i izobrazba lokalnih službenika za okoliš 0,2 Objava edukativnih i informativnih materijala, internetske stranice A ožujak 2012. da
Rumunjska  
(operativni program Okoliš)Digitalna kartografska podrška za pripremu planova upravljanja i strategija 0,8 Izrada digitalnih karta biosfernog rezervata delte Dunava u visokoj rezoluciji B listopad 2012. da
Unaprjeđenje biološke raznolikosti u  pomorskom sektoru podizanjem svijesti i  informiranjem 2,8Izgradnja centra za posjetitelje i turističkih staza s informativnim natpisima i mjesta za dobivanje 
informacija A(predviđen za 
prosinac 2015.)ne
Integrirani informacijski sustav – potpora unaprjeđenju očuvanja ekosustava 3,6 Uvođenje integriranog informacijskog sustava za upravljanje biosfernim rezervatom delte Dunava B studeni 2011. da
Mjere za upravljanje marinom SCI ROSSCI0066 5,8 Inventarizacija podvodnih staništa i vrsta te izrada karata pomorskog područja B listopad 2013. ne
Mjere za upravljanje vrstama koje su od interesa za zajednicu u prirodnom parku Vanatori Neamt 0,2 Popisivanje vrsta, centar za posjetitelje, mjesta za dobivanje informacija, edukativna staza B svibanj 2011. da
Poboljšanje stanja u vezi s bizonima u prirodnom parku Vanatori Neamt 0,2 Infrastruktura za bizone i  aktivnosti širenja informacija C svibanj 2013. ne
Projekt RO-NT3 „Zajednički pristup biološkoj raznolikosti u prirodnom rezervatu Secu i prirodnom parku 
Vanatori Neamt ”0,2 Popisivanje životinja i izrada baze podataka B svibanj 2013. ne
1. Vrste projekata:
A = Podizanje svijesti i edukativne mjere.
B = Priprema informacija i planova.
C = Konkretne mjere zaštite.
2. U 18 projekata nisu ispoštovani izvorni rokovi završetka. Pet je projekata kasnilo više od šest mjeseci,  
dva zbog poteškoća pri kupnji zemljišta te tri zbog problema u postupcima javne nabave (dva slučaja s odgodom duljom od jedne godine).Prilog  III.
33 Prilozi
Zemlja/regija Naziv projektaDoprinosi EU-a 
(u milijunima 
eura)Glavne mjereVrsta projekta 
A, B ili C¹Završetak 
projekta2Projekt je bio 
dovršen u vrijeme 
revizijskog 
posjeta
Poljska 
(operativni program 
Infrastruktura i okoliš)Očuvanje divljih vrsta u ekološki zaštićenim područjima usmjeravanjem protoka turista 0,3Radovi pripreme zemljišta za uporabu (primjerice poravnavanje zemljišta, rušenje postojećih zgrada), 
izgradnja turističke infrastruktureC svibanj 2012. da
Aktivna zaštita tetrijeba ruševca u posebnom području zaštite ptica mreže Natura 2000 u prašumi 
Knyszynska0,6 Očuvanje najpovoljnijeg staništa za tetrijeba ruševca C prosinac 2011. da
Nacionalni program za zaštitu tetrijeba gluhana 0,2Priprema nacionalnog programa (praćenje kvalitete  biotopa u staništima tetrijeba gluhana i njihove 
populacije u Poljskoj) B prosinac 2011. da
Priprema planova mjera zaštite za područja mreže Natura 2000 u Poljskoj 5,8 Priprema planova zaštite za 406 područja mreže Natura 2000 B(predviđen za 
travanj 2014.)ne
Ekološke intervencije – postizanje veće uključenosti javnosti u zaštitu područja mreže Natura 2000 0,1 Priprema edukativnih materijala, internetske stranice, izobrazba, studijski posjeti A veljača 2011. da
Bliže prirodi – utvrđivanje i izobrazba lokalnih službenika za okoliš 0,2 Objava edukativnih i informativnih materijala, internetske stranice A ožujak 2012. da
Rumunjska  
(operativni program Okoliš)Digitalna kartografska podrška za pripremu planova upravljanja i strategija 0,8 Izrada digitalnih karta biosfernog rezervata delte Dunava u visokoj rezoluciji B listopad 2012. da
Unaprjeđenje biološke raznolikosti u  pomorskom sektoru podizanjem svijesti i  informiranjem 2,8Izgradnja centra za posjetitelje i turističkih staza s informativnim natpisima i mjesta za dobivanje 
informacija A(predviđen za 
prosinac 2015.)ne
Integrirani informacijski sustav – potpora unaprjeđenju očuvanja ekosustava 3,6 Uvođenje integriranog informacijskog sustava za upravljanje biosfernim rezervatom delte Dunava B studeni 2011. da
Mjere za upravljanje marinom SCI ROSSCI0066 5,8 Inventarizacija podvodnih staništa i vrsta te izrada karata pomorskog područja B listopad 2013. ne
Mjere za upravljanje vrstama koje su od interesa za zajednicu u prirodnom parku Vanatori Neamt 0,2 Popisivanje vrsta, centar za posjetitelje, mjesta za dobivanje informacija, edukativna staza B svibanj 2011. da
Poboljšanje stanja u vezi s bizonima u prirodnom parku Vanatori Neamt 0,2 Infrastruktura za bizone i  aktivnosti širenja informacija C svibanj 2013. ne
Projekt RO-NT3 „Zajednički pristup biološkoj raznolikosti u prirodnom rezervatu Secu i prirodnom parku 
Vanatori Neamt ”0,2 Popisivanje životinja i izrada baze podataka B svibanj 2013. ne
1. Vrste projekata:
A = Podizanje svijesti i edukativne mjere.
B = Priprema informacija i planova.
C = Konkretne mjere zaštite.
2. U 18 projekata nisu ispoštovani izvorni rokovi završetka. Pet je projekata kasnilo više od šest mjeseci,  
dva zbog poteškoća pri kupnji zemljišta te tri zbog problema u postupcima javne nabave (dva slučaja s odgodom duljom od jedne godine).
34 Prilozi Prilog IV.Mogućnosti za strategiju biološke raznolikosti koje nude razni fondovi EU‑a u sklopu 
financijskog okvira za razdoblje od 2007 . do 2013. godine, kako ih je navela Komisija
Politika EU-aGlavne mjere za biološku 
raznolikost (izravne i  neizravne)Proračun 
od 2007. do 
2013. (u mili -
junima eura)Glavni odgova -
rajući cilj strate -
gije za biološku 
raznolikostGlavni korisnici
Zajednička poljoprivredna 
politikazaštita biološke raznolikosti, mjere 
upravljanja i obnove poljoprivrednih 
i šumskih staništa
plaćanja u okviru mreže Natura 2000, 
plaćanja za okoliš u području poljopri -
vrede i plaćanja za okoliš u području 
šumarstva
potpora za izobrazbu, usluge savjeto -
vanja, očuvanje i unaprjeđenje statusa 
ruralne baštine42 7003. cilj:
poljoprivreda 
i šumarstvo
1. cilj:
očuvanje prirode
2. cilj:
obnovaredovita, uvjetovana plaćanja poljopri -
vrednicima i  vlasnicima šuma
drugi korisnici posebnih ciljeva u rural -
nim područjima (primjerice diversifika -
cija ruralnog gospodarstva)
Zajednička ribarstvena 
politikamjere za zaštitu okoliša u području 
akvakulture
zaštita vodene faune i flore
zaštita priobalnog okolišanema 
podataka4. cilj:
ribarstvouvjete za financijska sredstva zadovo -
ljavaju: priobalne zajednice, organi -
zacije proizvođača i drugi korisnici 
u morskim područjima
Kohezijska politikapromicanje biološke raznolikosti 
i zaštita prirode
promicanje prirodnih dobara
zaštita i  razvoj prirodne baštine
pomoć radnoj snazi i poduzećima pri 
prilagodbi novim izazovima u području 
okoliša i promicanje očuvanja prirode 
u upravljanju u privatnom sektoru5 2321. cilj:
očuvanje prirode
2. cilj:
obnovasve vrste korisnika
usmjeravanje financijskih sredstava 
na regije koje zaostaju i druge regije 
s ciljem povećanja regionalne konku -
rentnosti i  zaposlenosti
sufinanciranje povremenih ulaganja/
infrastrukture
Politika zaštite okoliša 
(Life+)inovativni demonstrativni projekti 
i mjere kojima su obuhvaćene najbolje 
prakse1201. cilj:
očuvanje prirode
2. cilj:
obnova
5. cilj:
invazivne strane vrstezadovoljavaju uvjete za financijska 
sredstva: širok raspon javnih i privatnih 
tijela i  pojedinaca
programom upravlja Komisija
nema redovitih rashoda u području 
okoliša
Politika istraživanjaočuvanje i održivo upravljanje 
prirodnim resursima i resursima koje 
je proizveo čovjek te očuvanje i održivo 
upravljanje biološkom raznolikosti
upravljanje pomorskim okolišem
metode predviđanja i alati za procjenu 
za održivi razvoj1101. cilj:
očuvanje prirode
2. cilj:
obnovazadovoljavaju uvjete za financijska 
sredstva: javne organizacije i privatna 
poduzeća koja provode istraživačke 
aktivnosti
Vanjska politikapotpora za ispunjavanje obveza 
međunarodne Konvencije o  biološkoj 
raznolikosti1146. cilj:
biološka raznolikost 
na svjetskoj razinizadovoljavaju uvjete za financijska 
sredstva: zemlje u razvoju i partner -
ske organizacije kao i međunarodne 
organizacije i agencije EU-a
Izvor:  Radni dokument osoblja Europske komisije SEC(2011) 540 završna verzija od 3.5.2011.
35
Nakon donošenja programa one odabiru i provode 
projekte. Iako u programskom razdoblju od 2014.–
2020. biološka raznolikost nije prioritet u skladu 
s tematskom koncentracijom određenom u Uredbi 
o EFRR‑u (članak 4.), Komisija je objavila poseban 
dokument sa smjernicama za upravljačka tijela 
(„Vodič za ulaganja kohezijske politike u prirodu 
i zelenu infrastrukturu s višestrukom korišću”) kako 
bi ta tijela podržala u njihovu radu.
U kontekstu Strategije EU‑a za biološku raznoli ‑
kost do 2020. mjerom 5. predviđa se da će države 
članice uz pomoć Komisije izraditi karte i procijeniti 
stanje svojih ekosustava i usluga ekosustava do 
2014. Službe Komisije (Glavna uprava za okoliš – GU 
ENV – i Zajednički istraživački centar – GU JRC) 
zajedno s Europskom agencijom za okoliš sastavile 
su dva izvješća koja države članice mogu upotrije ‑
biti pri provedbi ovog posla.
Mjerom 6.a iste strategije predviđa se i da će do 
2014. države članice – uz pomoć Komisije – razviti 
strateški okvir za određivanje prioritetnih aktivnosti 
obnove na razini EU‑a, nacionalnoj te regionalnim 
i lokalnim razinama. Komisija je objavila dva konzul ‑
tantska izvješća o ovom pitanju uključujući jedno 
kojim se procjenjuju troškovi za ostvarivanje cilja 
obnove 15 % narušenih ekosustava do 2020. i doni ‑
jela je preporuke za države članice.
Komisija namjerava objaviti smjernice o dokazivanju 
biološke raznolikosti koje će, među drugim moguć ‑
nostima, pomoći državama članicama u prepozna ‑
vanju prilika u okviru EFRR‑a.
VI (b)
Komisija prihvaća ovu preporuku. Sporazumi o par ‑
tnerstvu o kojima se pregovara između Komisije 
i svake države članice pružaju važan instrument za 
osiguranje komplementarnosti među različitim fon ‑
dovima EU‑a. EFRR i programi za ruralni razvoj bit 
će analizirani tijekom unutarnjih konzultacija među 
službama u cilju postizanja što bolje komplemen ‑
tarnosti između EFRR‑a i EPFRR‑a. Za sve aspekte 
koji se odnose na mrežu Natura 2000. ta se analiza 
temelji na okvirima prioritetnih mjera (engl. Prioriti ‑
sed Action Frameworks , PAF‑ovi).Sažetak
IV
Komisija je zahvalna na ocjeni Suda koja pruža 
uvide koji će biti vrlo korisni tijekom primjene iduće 
generacije programa.
Komisija podsjeća da je cilj EFRR‑a smanjenje gos ‑
podarskih, socijalnih i teritorijalnih razlika. Iako fond 
može podržavati ciljeve biološke raznolikosti, među 
drugim ciljevima, on nije osmišljen kao namjenski 
alat za promicanje biološke raznolikosti.
V
Komisija očekuje da će se uvođenjem posebnih 
ciljeva i pokazatelja rezultata za operativne pro ‑
grame u novom programskom razdoblju (2014.–
2020.), koji prema potrebi pokrivaju biološku razno ‑
likost, poboljšati kapacitet praćenja i izvješćivanja.
Pripremni rad, uključujući onaj koji se financira iz 
EFRR‑a, preduvjet je za dobru provedbu projekta. 
On pruža temelj za buduće intervencije (i ostvarenje 
koristi od biološke raznolikosti). Očekuje se da će 
EFRR podržavati ove aktivnosti, ali bi se za pro ‑
vedbu projekata mogli koristiti i drugi fondovi EU‑a 
(kao što je EPFRR) i nacionalni resursi.
VI (a)
Komisija prihvaća ovu preporuku. Komisija je 
u skladu s time počela podržavati države članice 
u određivanju njihovih prioriteta za obnovu bio ‑
loške raznolikosti u relevantnim operativnim pro ‑
gramima. U okviru podijeljenog upravljanja struk ‑
turnim fondovima države članice predlažu ciljeve 
i odabiru investicijske prioritete u skladu sa svojim 
posebnim potrebama, koji su predmet pregovora 
s Komisijom. Oni su povezani s pokazateljima rezul ‑
tata i ostvarenja.Odgovori  
Komisije
Odgovori Komisije 36
Ako su ciljevi u pogledu biološke raznolikosti jasno 
određeni, zahtijevaju se pokazatelji ostvarenja 
i rezultata pojedinih programa i postupci evaluacije.
VII (c)
Komisija prihvaća preporuku i već je počela sa zatra ‑
ženim aktivnostima. U odnosu na članak 13. Uredbe 
o zajedničkim odredbama (EU) br. 1303/2013, 
Komisija će objaviti smjernice za korisnike, koje 
će obuhvaćati informacije o tome kako iskoristiti 
komplementarnosti ESI fondova s drugim instru ‑
mentima EU‑a Prethodno spomenuti vodič isto tako 
obuhvaća odjeljak o nadopunjavanju fondova.
Komisija redovito razmjenjuje informacije i savje ‑
tuje države članice o upotrebi različitih fondova 
za biološku raznolikost, npr. kroz Koordinacijsku 
skupinu za biološku raznolikost i prirodu te radnu 
skupinu Europske mreže tijela za zaštitu i upravlja ‑
nje okolišem.
VIII
Komisija prihvaća preporuku i poduzima zatražene 
aktivnosti. Provedbeni akti za razdoblje od 2014.–
2020. definiraju revidirani sustav kategorizacije da 
bi pružili informacije o ulaganjima provedenima 
u okviru kohezijske politike. U okviru granica ovog 
informacijskog sustava Komisija je uspostavila 
interni mehanizam za „praćenje biološke razno ‑
likosti” kojim će se omogućiti bilježenje izravne 
i neizravne potrošnje na biološku raznolikost 
u okviru EFRR‑a i Kohezijskog fonda. Pouzdanost 
podataka ovisit će o kvaliteti podataka koje dostave 
države članice.
U skladu s obvezama EU‑a o uključivanju biološke 
raznolikosti i međunarodnim obvezama u okviru 
Konvencije o biološkoj raznolikosti, Komisija radi na 
učinkovitijem praćenju rashoda povezanih s bio ‑
loškom raznolikošću. Poseban odjeljak o praćenju 
biološke raznolikosti bit će obuhvaćen u Izvješćima 
o programu za 2015., a Komisija trenutačno unapre ‑
đuje metodologiju za praćenje biološke raznolikosti 
u proračunu EU‑a.VI (c)
Države članice primarno su odgovorne za pri ‑
mjenu programa u okviru podijeljenog upravljanja. 
Prema tome Komisija smatra da je ovu preporuku 
potrebno uputiti tijelima nadležnima za program. 
Na temelju relevantnih pravnih odredbi Odbor za 
praćenje programa, u kojem Komisija sudjeluje kao 
promatrač, ima glavnu ulogu u praćenju napretka 
i rješavanju poteškoća u provedbi. Kroz svoju 
provjeru godišnjih izvješća o provedbi i godišnjih 
sastanaka radi revizije Komisija će pratiti uspješnost 
programa i prepoznati sve prepreke za učinkovitu 
provedbu. Okvir uspješnosti dodatan je alat za tu 
svrhu.
Zahtjevi za praćenje i evaluaciju bit će jasniji u raz ‑
doblju 2014.–2020. uz godišnje izvješćivanje o oda ‑
biru projekata i potrošnji prema temi, definiciju 
pokazatelja rezultata pojedinih programa, zajednič ‑
kih pokazatelja ostvarenja i pokazatelja ostvarenja 
pojedinih programa te evaluaciju učinka.
Operativni programi uključivat će zajedničke 
pokazatelje i mogu uključivati pokazatelje rezultata 
pojedinih programa (npr. o biološkoj raznolikosti 
prema potrebi) koje koriste upravljačka i proved ‑
bena tijela za praćenje rezultata programa i prema 
potrebi obavješćuju Komisiju. Od 2016. Komisija će 
stoga primati godišnje podatke i izvješća o provedbi 
koji pružaju bolji uvid o napretku i učinku.
VII (a)
Komisija prihvaća ovu preporuku. U odgovoru na 
ovu preporuku Komisija će u okviru Europske mreže 
tijela za zaštitu i upravljanje okolišem (ENEA‑MA) 
naglasiti potrebu za primjerenim praćenjem mjera 
s pomoću posebnih mjera očuvanja.
VII (b)
Komisija se slaže s tom preporukom. Uredbama za 
razdoblje od 2014.–2020. donesenima u prosincu 
2013. određuje se obveza država članica da ocijene 
učinak svake prioritetne osi barem jedanput tijekom 
programskog razdoblja. Priroda takvih evaluacija 
ovisit će o posebnim ciljevima određenima u pro ‑
gramima koji će tek biti doneseni.
Odgovori Komisije 37
12
Početkom 2011. Komisija je donijela Komunikaciju 
o „Regionalnoj politici koja pridonosi održivom 
rastu u okviru strategije Europa 2020.” koja obu ‑
hvaća strateško usmjerenje, savjet i dobru praksu 
o uslugama ekosustava i biološkoj raznolikosti. Kao 
dio postupka praćenja u 2012. i 2013. objavljene 
su dvije smjernice koje su u cijelosti ili djelomično 
povezane s biološkom raznolikošću („Vodič za ula ‑
ganja kohezijske politike u prirodu i zelenu infra ‑
strukturu s višestrukom korišću” odnosno „Vodič 
za povezivanje pametnog i održivog rasta kroz 
pametnu specijalizaciju”).
Nadalje, Uredba o zajedničkim odredbama (EU) 
br. 1303/2013 omogućava Komisiji da državama 
članicama ponudi pomoć za pripremu i ocjenu 
projekta za razdoblje 2014.–2020. (vidjeti članak 58. 
o tehničkoj pomoći na inicijativu Komisije).
Opažanja
19
Komisija je tijekom 2012. i početkom 2013. razvila 
inicijalne smjernice za praćenje rashoda koji se 
odnose na biološku raznolikost u okviru svih rele ‑
vantnih instrumenata, uključujući EFRR.
20
EFRR nudi i mogućnosti financiranja za 5. cilj (inva ‑
zivne strane vrste).
Zajednički odgovor na opažanja 22. do 
24.
Komisija je potaknula države članice da dalje razmo ‑
tre potporu ekosustavima i biološkoj raznolikosti i u 
okviru tada tek budućih programa koji su se pripre ‑
mali za razdoblje 2014.–2020.
Kako bi podržala države članice i njihova nadležna 
tijela u apsorpciji financijskih sredstava, Komisija 
je osnovala radnu skupinu za biološku raznolikost 
u okviru Europske mreže tijela za zaštitu i uprav ‑
ljanje okolišem (ENEA‑MA) i objavila vodič koji je 
prethodno već spomenut. Nekoliko događaja osi ‑
guralo je predani rad s državama članicama u ovom 
području (radne skupine Vijeća).Uvod
06
„Integrirano financiranje” odnosi se na uključivanje 
ulaganja u prirodu i biološku raznolikost u glavne 
instrumente financiranja EU‑a (za razliku od otva ‑
ranja namjenskog fonda). Posljedično, financijska 
sredstva za prirodu i biološku raznolikost moraju 
biti u skladu sa sveobuhvatnim ciljevima tih instru ‑
menata (npr. regionalni razvoj, radna mjesta i rast, 
razvoj ruralnih područja itd.). Samo program LIFE 
osigurava namjenska financijska sredstva za prirodu 
i biološku raznolikost.
09
Za razdoblje od 2007.–2013., Komisija smatra da 
daljnjih 0,8  milijardi  eura pod naslovom „turizam” 
(promicanje prirodnih vrijednosti) isto tako prido ‑
nosi ciljevima biološke raznolikosti1.
10
Sveukupno, Komisija procjenjuje da neizravni  
EFRR‑ov doprinos ciljevima biološke raznolikosti 
iznosi 13,2 milijarde EUR (dodijeljeni određeni iznosi 
za programsko razdoblje od 2007.–2013.), uzimajući 
u obzir sljedeće kategorije rashoda: 44 (Gospoda ‑
renje kućnim i industrijskim otpadom), 46 (Gospo ‑
darenje vodom (otpadne vode)), 48 (Integrirano 
sprečavanje i kontrola zagađenja), 49 (Prilagodba 
klimatskim promjenama i njihovo ublažavanje), 50 
(Obnova industrijskih lokaliteta i kontaminiranog 
zemljišta), 53 (Sprečavanje rizika), 54 (Druge mjere 
za očuvanje okoliša i sprečavanje rizika), 56 (Zaštita 
i razvoj prirodne baštine), primjenjujući diskontnu 
stopu od 40 % za sve ove kategorije. Daljnji detalji 
o metodologiji dostupni su u izvješću EU‑a s Kon ‑
vencije o biološkoj raznolikosti2. 
1 http://www.cbd.int/financial/oda/European%20commission‑ pre
liminary‑reporting‑frame work ‑2014 ‑en.xlsx
2 http://www.cbd.int/financial/oda/European%20commission‑pre
liminary‑reporting‑framework ‑2014 ‑en.xlsx
Odgovori Komisije 38
Okvir 1. 
1. Komisija je uvjeravala države članice da uključe 
prirodu i biološku raznolikost u svoje investicijske 
prioritete. Komisija je objavila niz vodiča na tu temu 
(npr. „Gospodarske koristi mreže Natura 2000” , „Pri ‑
ručnik o financiranju mreže Natura 2000”). Komisija 
je i promicala dobru praksu i organizirala niz semi ‑
nara u državama članicama o financiranju mreže 
Natura 2000.
2. Komisija je promicala uključivu i transparentnu 
pripremu operativnih programa. Ciljevi seminara 
o financiranju mreže Natura 2000 u državama čla ‑
nicama bili su, među ostalim, povećanje angažma ‑
na dionika u pripremi odgovarajućih operativnih 
programa.
3. Napredak u donošenju planova upravljanja i dru ‑
gih upravljačkih mjera nije bio tako brz kako se 
očekivalo, iako su određene države članice nedavno 
pokazale značajan napredak u tom području (npr. 
Francuska, Mađarska i Poljska).
4. Države članice mogu iskoristiti tehničku pomoć 
kako bi izgradile kapacitete među svojim društve ‑
no‑gospodarskim partnerima i partnerima civilnog 
društva. U tom se smislu pojačalo uključivanje tih 
partnera u programe za razdoblje 2014.–2020., a do ‑
nošenje „Kodeksa ponašanja” jedan je primjer.
5. U kontekstu zakonodavnog izazova da se učinak 
programa potrošnje EU‑a obnovi i unaprijedi me ‑
đusektorskim pristupom svim europskim politikama 
i uključivanjem rada svih europskih institucija i drža ‑
va članica, Komisija je zatražila da se olakša pristup 
financijskim sredstvima EU‑a za njezine građane 
i poduzeća. Međutim, potrebne su administrativne 
mjere kako bi se osiguralo da su projekti provedeni 
u skladu s prioritetima operativnih programa i pra ‑
vilima o prihvatljivosti. Dostupna je tehnička pomoć 
za unapređenje administrativnog kapaciteta poten ‑
cijalnih korisnika.25
Komisija smatra da su ulaganja u biološku razno ‑
likost i prirodu suštinski u skladu s prioritetima 
EFRR‑a kao što su stvaranje rasta i radnih mjesta, 
suzbijanje klimatskih promjena i smanjenje soci ‑
jalne isključenosti. U lipnju 2013. Komisija je objavila 
smjernice o tome kako ulaganja u biološku razno ‑
likost mogu rezultirati višestrukim društveno‑gos ‑
podarskom koristima i pojednostavniti integrirani 
regionalni razvoj, npr. „Vodič za ulaganja kohezijske 
politike u prirodu i zelenu infrastrukturu s višestru ‑
kom korišću”.
28
Komisija je sklopila ugovor kako bi poboljšala prvo ‑
bitnu metodologiju za praćenje troškova povezanih 
s biološkom raznolikošću. Predviđena je radio ‑
nica kako bi se države članice i dionici obavijestili 
o metodologiji Komisije za praćenje te razmijenila 
dobra praksa.
Sustav kategorizacije je informativni sistemski alat 
i ne određuje prihvatljivost. Člankom 37. točkom (d) 
Uredbe 1083/2006 o zajedničkim odredbama za 
EFRR, Kohezijski fond i ESF (razdoblje 2007.–2013.) 
uspostavljen je sustav i dano na znanje da je kate ‑
gorizacija indikativna. U takvom informacijskom 
sustavu poseban je izazov ispravno zabilježiti inte ‑
grirane projekte.
29
Pripremne mjere često su nužan preduvjet za oču ‑
vanje in‑situ , zelenu infrastrukturu i mjere obnove. 
U operativnim programima za razdoblje 2014.–2020. 
države članice kao prioritet trebale bi odrediti 
očuvanje in‑situ , zelenu infrastrukturu i mjere 
obnove koji se temelje na prethodnim pripremnim 
studijama.
Okvir 4. – Treća alineja
Nepostojanje ispravnih zemljišnih knjiga u zem ‑
lji ozbiljna je prepreka teritorijalnom planiranju 
i razvoju u različitim sektorima, uključujući okoliš. 
Komisija i rumunjska tijela dogovorili su se da će to 
razmotriti kao jedan od glavnih prioriteta za financi ‑
ranje u programskom razdoblju 2014.–2020.
Odgovori Komisije 39
31
Komisija se slaže da je potrebno provesti evaluacije 
učinka programskih aktivnosti. Evaluacija učinaka 
programa mogla bi se isto tako smatrati dobrom 
praksom, iako bi troškovi evaluacije projektne 
razine mogli biti neproporcionalno visoki. Stoga 
se uredbama za razdoblje 2014.–2020. određuje 
obveza država članica da vrednuju učinak svake pri ‑
oritetne osi barem jedanput tijekom programskog 
razdoblja.
Okvir 6. – Treća alineja
Komisija je utvrdila kršenje zakonodavstva EU‑a 
u odnosu na nacionalni razvoj događaja na plaži 
Sulina i pokrenula je postupak zbog povrede (pred ‑
met 2010/4024, pismo službene obavijesti poslano 
je Rumunjskoj 7.5.2010.).
33
Učinkovito praćenje učinka ulaganja u biološku 
raznolikost zahtjeva odgovarajuće pokazatelje 
i statistike. O tim se pokazateljima potrebno dogo ‑
voriti u fazi nacrta projekta. U mnogim projektima 
osmišljenima za promicanje biološke raznolikosti 
očekuje se da će doći do vremenskog odmaka 
između mjera koje su poduzete i dokaza o pozitiv ‑
nom rezultatu u smislu biološke raznolikosti. Mogu 
se stvoriti povoljni fizički i hidrološki uvjeti, ali za 
uspostavljanje zdravih ekosustava i bogate biološke 
raznolikosti treba vremena. O posebnim pokaza ‑
teljima uspjeha projekta potrebno se dogovarati 
u fazi nacrta projekta. U mnogim se slučajevima tek 
nakon nekoliko godina od službenog završetka pro ‑
jekta mogu primijetiti pozitivni učinci na biološku 
raznolikost.
Shodno tome izrada pokazatelja rezultata za pra ‑
ćenje i procjenu učinaka na biološku raznolikost 
izazovan je zadatak. On zahtjeva sveobuhvatno 
prikupljanje podataka i širenje našeg temeljnog 
znanja. Potpora mjerama – kao što su izrada karata 
i procjena stanja ekosustava i usluga ekosustava 
u kontekstu Strategije EU‑a za biološku raznoli ‑
kost do 2020. – dovest će do boljeg razumijevanja 
sadašnjeg stanja biološke raznolikosti, određivanja 
konstruktivnih ciljeva očuvanja/obnove i dobrog 
praćenja i evaluacije.Okvir 5. – Prva alineja
U okviru podijeljenog upravljanja država članica 
odgovorna je za pripremu, odabir i provedbu proje ‑
kata ispod 50 milijuna EUR.
Komisija će uzeti u obzir opažanja Suda tijekom 
pregovora o operativnom programu za okoliš 
u razdoblju 2014.–2020. za Češku kako bi potaknula 
mjere kojima će se rješavati to pitanje (izbjegava ‑
nje odgoda u procesu odobravanja i česte izmjene 
područja primjene projekata).
Okvir 5. – Druga alineja
Priprema dokumentacije za „Nacionalni program 
za zaštitu tetrijeba gluhana” bio je samo jedan 
element projekta. Ostali elementi bili su praćenje 
populacije tetrijeba gluhana u Poljskoj, praćenje 
statusa njegovih staništa na 39 lokacija i 20 stručnih 
radionica. Svi su ti sastavni dijelovi projekta dostav ‑
ljeni. Projektom se prema tome pridonijelo pobolj ‑
šanju temeljnog znanja o stanju očuvanja tetrijeba 
gluhana u Poljskoj. Dokumentacija pripremljena 
u svrhu donošenja Nacionalnog programa obuhva ‑
ćena je revizijom koju provodi korisnik s obzirom na 
primjedbe Glavne uprave za zaštitu okoliša (GDEP).
Okvir 5. – Treća alineja
Priprema i donošenje akcijskih program za nacio ‑
nalne vrste dug je proces (zahtjeva savjetovanja 
s različitim nadležnim tijelima i dionicima na nacio ‑
nalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini). Dokumentacija 
pripremljena u okviru projekata EFRR‑a ključna je 
komponenta za buduće programe. Njome se una ‑
pređuje i temeljno znanje o vrstama koje može biti 
korisno prilikom planiranja mjera očuvanja in‑situ  
(čak ako ne postoje nacionalni programi). Uz sudje ‑
lovanje svih dionika Glavna uprava za zaštitu okoliša 
nedavno je uspostavila postupak za odobrenje 
programa zaštite pojedinih vrsta te tako osigurala 
pravilnu održivost projekata biološke raznolikosti.
Odgovori Komisije 40
40
Države članice i njihova nadležna tijela odabiru 
i provode sufinancirane projekte. U tom su okviru 
nadležne za osiguravanje financijske održivosti 
projekata koje podupiru kao i za potrebne veze 
s lokalnim, regionalnim i nacionalnim financijskom 
sredstvima tijekom srednjoročnog i dugoročnog 
razdoblja. Za razdoblje 2014.–2020. mogućnosti 
za iskorištavanje financijskih instrumenata kroz 
kohezijsku politiku su povećane i države članice 
bi isto tako mogle iskoristiti te nove mogućnosti 
u području zaštite prirode i biološke raznolikosti.
Okvir 11. – Druga alineja
Genetska raznolikost i održivost populacije bile 
su teme koje su proučavali promotori projekta 
pri izboru bizona koje su pustili u park. Od zavr ‑
šetka projekta dovedeno je pet dodatnih bizona 
s pomoću vlastitih sredstava, a tri nova mladunca 
rođena su u divljini.
Okvir 11. – Treća alineja
U vrijeme revizije Plan upravljanja parkom bio je 
u postupku odobravanja od strane Ministarstva 
okoliša u skladu s nacionalnim zakonodavnim 
pravilima.
Okvir 11. – Četvrta alineja  
Za koordinaciju se brine Upravljačko tijelo za ope ‑
rativni program za okoliš u razdoblju 2007.–2013., 
osnovano pod odgovornošću Ministarstva okoliša 
i klimatskih promjena.
Zaključci i preporuke
41
Komisija očekuje da će se uvođenjem posebnih 
ciljeva i pokazatelja rezultata za operativne pro ‑
grame u novom programskom razdoblju (2014.–
2020.), koji prema potrebi pokrivaju biološku razno ‑
likost, poboljšati kapacitet praćenja i izvješćivanja.Zajednički odgovor na odlomak 34. 
i okvir 9.
Analiza praćenja operativnih programa EFRR‑a 
trebala bi uzeti u obzir pravila EU‑a. U tom je smislu 
praćenje španjolskih programa (uz njihove odgo ‑
varajuće pokazatelje) bilo provedeno ispravno kroz 
godišnja izvješća o provedbi. Ta izvješća obuhva ‑
ćaju praćenje na razini programa (a ne na razini 
projekta) i vrijednosti za pokazatelje kao što su: 
„Aktivnosti razvijene u područjima mreže Natura 
2000”, „Obnovljeno područje”, „Aktivnosti predvi ‑
đene za obnovu i regeneraciju okoliša”, „Broj pro ‑
jekata povezanih s okolišem”, „Duljina ugroženog 
priobalja”, „Mjere za obnovu staništa i vrsta u mreži 
Natura”.
35
Komisija se slaže sa Sudom da izostanak praćenja 
isključuje procjenu postignuća. Međutim, za razdo ‑
blje 2014.–2020. države članice obvezne su donijeti 
procedure kako bi osigurale da sve operacije koje 
su financirane iz programa dobiju učinkoviti sustav 
pokazatelja.
37
U okviru podijeljenog upravljanja države članice 
i njihova nadležna tijela provode projekte i moraju 
osigurati održivost kao i mogući nastavak te finan ‑
cijsku potporu kroz lokalne, regionalne ili nacio ‑
nalne fondove.
Osim toga, obveza lokalne zajednice ili neke nevla ‑
dine udruge za zaštitu okoliša da održava lokaciju 
i nakon poboljšanja ključno je i u ostvarivanju održi ‑
vog rezultata. To zahtijeva da je razina instrumenta 
(ljudskog i materijalnog osim financijskog) doku ‑
mentirana prije pokretanja projekta i da zajednica/
nevladina udruga prihvaća osigurati ta ulaganja 
nakon završetka provedbe projekta.
Odgovori Komisije 41
Mjerom 6.a iste strategije predviđa se i da će do 
2014. države članice – uz pomoć Komisije – razviti 
strateški okvir za određivanje prioritetnih aktivnosti 
obnove na razini EU‑a, nacionalnoj te regionalnim 
i lokalnim razinama. Komisija je objavila dva konzul ‑
tantska izvješća o ovom pitanju uključujući jedno 
kojim se procjenjuju troškovi za ostvarivanje cilja 
obnove 15 % narušenih ekosustava do 2020. i doni ‑
jela je preporuke za države članice.
Komisija namjerava objaviti smjernice o dokazivanju 
biološke raznolikosti koje će, među drugim moguć ‑
nostima, pomoći državama članicama u prepozna ‑
vanju prilika u okviru EFRR‑a.
1. preporuka (b)
Komisija prihvaća preporuku. Sporazumi o partner ‑
stvu o kojima se pregovara između Komisije i svake 
države članice pružaju važan instrument za osigura ‑
nje komplementarnosti među različitim fondovima 
EU‑a. EFRR i programi za ruralni razvoj bit će analizi ‑
rani tijekom unutarnjih konzultacija među službama 
u cilju postizanja što bolje komplementarnosti 
EFRR‑a i EPFRR‑a. Za sve aspekte koji se odnose na 
mrežu Natura 2000. ta se analiza temelji na okvirima 
prioritetnih mjera (PAF).
1. preporuka (c)
Države članice primarno su odgovorne za pri ‑
mjenu programa u okviru podijeljenog upravljanja. 
Prema tome Komisija smatra da je ovu preporuku 
potrebno nasloviti na tijela nadležna za program. 
Na temelju relevantnih pravnih odredbi Odbor za 
praćenje programa, u kojem Komisija sudjeluje kao 
promatrač, ima primarnu ulogu u praćenju napretka 
i rješavanju poteškoća u provedbi. Kroz provjeru 
godišnjih izvješća o provedbi i godišnjih sastanaka 
radi revizije Komisija će pratiti uspješnost programa 
i prepoznati sve prepreke za učinkovitu provedbu. 
Okvir uspješnosti dodatan je alat za tu svrhu.Pripremni rad, uključujući onaj koji se financira iz 
EFRR‑a, preduvjet je za dobru provedbu projekta. 
On pruža temelj za buduće intervencije (i ostvarenje 
koristi od biološke raznolikosti). Očekuje se da će 
EFRR podržavati ove aktivnosti, ali bi se za pro ‑
vedbu projekata mogli koristiti i drugi fondovi EU‑a 
(kao što je EPFRR) i nacionalni resursi.
42
Države članice odabiru prioritete za upotrebu 
EFRR‑a u skladu s posebnim karakteristikama, 
potrebama i situacijama. U okviru toga Komisija je 
dalje pružila potporu državama članicama u vezi 
s mogućom upotrebom EFRR‑a za biološku razno ‑
likost u razdoblju 2014.–2020. (Vodič za ulaganja 
kohezijske politike u prirodu i zelenu infrastrukturu 
s višestrukom korišću, Priručnik za financiranje 
mreže Natura, seminari u državama članicama 
o financiranju mreže Natura 2000) i nastavit će to 
raditi primjerice kroz najavljene smjernice za doka ‑
zivanje biološke raznolikosti.
1. preporuka (a)
Komisija prihvaća ovu preporuku. Komisija je 
u skladu s time počela podržavati države čla ‑
nice u određivanju njihovih prioriteta za obnovu 
biološke raznolikosti u relevantnim operativnim 
programima. U okviru podijeljenog upravljanja 
strukturnim fondovima države članice predlažu 
ciljeve i odabiru investicijske prioritete, u skladu 
s posebnim potrebama, koji su predmet prego ‑
vora s Komisijom. Oni su povezani s pokazateljima 
rezultata i ostvarenja. Nakon donošenja programa 
one odabiru i provode projekte. Iako u program ‑
skom razdoblju 2014.–2020. biološka raznolikost 
nije prioritet u skladu s tematskom koncentracijom 
određenom u Uredbi o EFRR‑u (članak 4.), Komisija 
je objavila poseban dokument sa smjernicama za 
upravljačka tijela („Vodič za ulaganja kohezijske 
politike u prirodu i zelenu infrastrukturu s višestru ‑
kom korišću”) kako bi ta tijela podržala u radu.
U kontekstu Strategije EU‑a za biološku raznolikost 
do 2020. Mjerom 5 predviđa se da će države čla ‑
nice uz pomoć Komisije izraditi karte i procijeniti 
stanje svojih ekosustava i usluga ekosustava do 
2014. Službe Komisije (Glavna uprava za okoliš – GU 
ENV – Zajednički istraživački centar – GU JRC) 
zajedno s Europskom agencijom za okoliš sastavile 
su dva izvješća koja države članice mogu upotrije ‑
biti pri provedbi ovog posla.
Odgovori Komisije 42
2. preporuka (a)
Komisija prihvaća ovu preporuku. U odgovoru na 
ovu preporuku Komisija će u okviru Europske mreže 
tijela za zaštitu i upravljanje okolišem (ENEA‑MA) 
naglasiti potrebu za primjerenim praćenjem mjera 
s pomoću posebnih mjera očuvanja.
2. preporuka (b)
Komisija se slaže s ovom preporukom. Uredbama za 
razdoblje 2014.–2020. donesenima u prosincu 2013. 
određuje se obveza država članica da ocijene učinak 
svake prioritetne osi barem jedanput tijekom pro ‑
gramskog razdoblja. Priroda takvih evaluacija ovisit 
će o posebnim ciljevima određenima u programima 
koji će tek biti doneseni. Ako su ciljevi u pogledu 
biološke raznolikosti jasno određeni, zahtijevaju se 
pokazatelji ostvarenja i rezultata pojedinih pro ‑
grama i postupci evaluacije.
2. preporuka (c)
Komisija prihvaća preporuku i već je počela sa zatra ‑
ženim aktivnostima. U odnosu na članak 13. Uredbe 
o zajedničkim odredbama (EU) br. 1303/2013, Komi ‑
sija će objaviti smjernice za korisnike, koje će obu ‑
hvaćati informacije o tome kako iskoristiti komple ‑
mentarnosti ESI fondova s drugim instrumentima 
EU‑a. Prethodno spomenutim vodičem obuhvaćen 
je i odjeljak o komplementarnosti fondova.
Komisija redovito razmjenjuje informacije i savje ‑
tuje države članice o upotrebi različitih fondova 
za biološku raznolikost, npr. kroz Koordinacijsku 
skupinu za biološku raznolikost i prirodu te radnu 
skupinu Europske mreže tijela za zaštitu i upravlja ‑
nje okolišem.
Komisija prihvaća preporuku i poduzima zatražene 
aktivnosti. Provedbeni akti za razdoblje 2014.–2020. 
definiraju revidirani sustav kategorizacije da bi pru ‑
žili informacije o ulaganjima provedenima u okviru 
kohezijske politike. U okviru granica ovog infor ‑
macijskog sustava Komisija je uspostavila interni 
mehanizam za „praćenje biološke raznolikosti” 
kojim će se omogućiti bilježenje izravne i neizravne 
potrošnje na biološku raznolikost u okviru EFRR‑a 
i Kohezijskog fonda. Pouzdanost podataka ovisit će 
o kvaliteti podataka koje dostave države članice.Zahtjevi za praćenje i evaluaciju bit će jasniji u raz ‑
doblju 2014.–2020. uz godišnje izvješćivanje o oda ‑
biru projekata i potrošnji prema temi, definiciju 
pokazatelja rezultata pojedinih programa, zajednič ‑
kih pokazatelja ostvarenja i pokazatelja ostvarenja 
pojedinih programa te evaluaciju učinka.
Operativni programi uključivat će zajedničke 
pokazatelje i mogu uključivati pokazatelje rezultata 
pojedinih programa (npr. o biološkoj raznolikosti 
prema potrebi) koje koriste upravljačka i proved ‑
bena tijela za praćenje rezultata programa i prema 
potrebi obavješćuju Komisiju. Od 2016. Komisija će 
stoga primati godišnje podatke i izvješća o provedbi 
koji pružaju bolji uvid o napretku i učinku.
43
U razdoblju 2007.–2013. kategorije rashoda sadr ‑
žavaju kategoriju o biološkoj raznolikosti i mreži 
Natura 2000. Za razdoblje 2014.–2020. to dvoje 
bit će podijeljeno u različite kategorije. Međutim, 
u mnogim je slučajevima biološka raznolikost 
sekundaran cilj intervencije (primarni je sprečavanje 
rizika, smanjenje zagađenja itd.) i normalno je da su 
te intervencije kategorizirane u skladu s primarnim 
ciljevima. Vrlo često projekti koji primaju potporu 
EFRR‑a mogu pridonositi višestrukim ciljevima.
44
Načelo nastavljanja ulaganja iz pripremne faze jest 
razumljivo. Međutim, ulaganja potrebna za provo ‑
đenje aktivnosti koje će ostvariti koristi za biološku 
raznolikost neće doći isključivo iz EFRR‑a.
Tijekom pripreme operativnih programa za razdo ‑
blje 2014.–2020. Komisija je preporučila da države 
članice u nekim slučajevima u ulaganjima radije 
koriste EFRR nego studije; u smislu biološke raznoli ‑
kosti to bi trebalo ubrzati provedbu planova zaštite 
i upravljanja i učiniti je učinkovitijom.
45
Financijski doprinosi nisu jedini način na koji se 
može zajamčiti dugoročna održivost. Lokalne zajed ‑
nice ili nevladine udruge mogu biti spremne pružiti 
potrebne doprinose (u ljudskim i materijalnim resur ‑
sima) dok god su dimenzije tih doprinosa unaprijed 
razjašnjene.
Odgovori Komisije 43
U skladu s obvezama EU‑a o uključivanju biološke 
raznolikosti i međunarodnim obvezama u okviru 
Konvencije o biološkoj raznolikosti Komisija radi na 
učinkovitijem praćenju rashoda povezanih s bio ‑
loškom raznolikošću. Poseban odjeljak o praćenju 
biološke raznolikosti bit će obuhvaćen u Izvješćima 
o programu za 2015., a Komisija trenutačno unapre ‑
đuje metodologiju za praćenje biološke raznolikosti 
u proračunu EU‑a.

KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU- a
Besplatne publikacije:
•  jedan primjerak: 
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
•  više od jednog primjerka ili posteri/karte:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
kod delegacija u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_en.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_en.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatan poziv bilo gdje iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (mada neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
• u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).
Pretplate koje se plaćaju:•  kod jednog od prodajnih predstavnika Ureda za publikacije Europske unije  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_en.htm).
QJ‑AB‑14‑012‑HR‑C ISSN 2315 ‑0548
Za EU je zaštita biološke raznolikosti ključan 
prioritet u očuvanju okoliša, što je izraženo 
u strategiji EU -a za biološku raznolikost do 2020. 
i nizu odgovarajućih politika i  zakonskih akata 
EU-a. Sud je u ovom izvješću usmjeren na Europski 
fond za regionalni razvoj i njegovu ulogu 
u financiranju i pružanju potpore projektima 
kojima se izravno promiče biološka raznolikost.
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD