Ovim se prijedlogom predviđa da se on počinje primjenjivati od 1. siječnja 2021. te je on upućen Uniji od 27 država članica u skladu s obavijesti Ujedinjene Kraljevine o njezinoj namjeri da se povuče iz Europske unije i Euratoma na temelju članka 50. Ugovora o Europskoj uniji koju je Europsko vijeće primilo 29. ožujka 2017.

Nedostatak suradnje među državama članicama dodatno oslabljuje sposobnost obrambene industrije EU-a za održavanje industrijskih i tehnoloških kapaciteta koji su nužni za održavanje strateške autonomije EU-a i ispunjavanje trenutačnih i budućih sigurnosnih potreba. Kao odgovor na to Komisija je poduzela brojne inicijative za potporu većoj suradnji u području obrane.

Ta kretanja uzrokuju velike teškoće s kojima se taj sektor suočava u pogledu istraživanja i razvojnih projekata u području obrane. Osobito je skupo razvijanje prototipova gdje postoji velik rizik od neuspjeha. Premošćivanje „doline smrti” između istraživanja i razvoja podrazumijeva i znatne tehničke i financijske rizike koje pojedine države članice ne žele snositi same.

Europska obrana suočava se sa znatnim tržišnim nedostacima povezanima s neiskorištenim potencijalima ekonomije razmjera (rascjepkanost nacionalnih tržišta s jednim kupcem) i udvostručivanjem resursa na nacionalnoj razini. Potražnja dolazi gotovo isključivo od država članica, no tijekom posljednjih deset godina došlo je do znatnih rezova u njihovim proračunima za obranu (posebno za istraživanje i razvoj). Iako odnedavno postoje pozitivne naznake u pogledu stabilizacije i povećanja nacionalnih izdvajanja za obranu, potrebni su veliki daljnji napori kako bi se maksimalno povećala učinkovitost tih ulaganja. Istodobno su se povećali troškovi vojne opreme i posebice aktivnosti istraživanja i razvoja, dok je suradnja među državama članicama u području istraživanja i razvoja te ulaganja u vojnu opremu ostala ograničena. Preko europske zajedničke nabave 2015. je nabavljeno samo 16 % vojne opreme, daleko manje od zajedničkog referentnog udjela od 35 % koji je dogovoren u okviru Europske obrambene agencije (EDA). Procijenjeni udio europske suradnje u ranijoj fazi istraživanja u području obrane bio je samo 7,2 % u odnosu na referentni udio od 20 %.

S obzirom na to da Europski fond za obranu teži jačanju konkurentnosti i inovativnosti obrambene tehnološke i industrijske baze EU-a podupiranjem aktivnosti istraživanja i razvoja u području obrane, njegov cilj i sadržaj opravdavaju izbor članka 173. UFEU-a za pravnu osnovu. Istraživanja u području obrane čine i sastavni dio Europskog fonda za obranu. Njihov cilj i sadržaj također opravdavaju izbor članka 182. UFEU-a za dodatnu pravnu osnovu.

– inicijativama EU-a u području kibersigurnosti, kao što su inicijative najavljene u Zajedničkoj komunikaciji o kibersigurnosti. Sinergije između civilne i obrambene dimenzije kibersigurnosti osobito treba tražiti budući centar za kompetencije u području kibersigurnosti. On bi mogao aktivno podupirati države članice i druge relevantne dionike pružanjem savjeta i stručnog znanja te olakšavanjem suradnje u vezi s projektima i djelovanjima te na zahtjev država članica u svojstvu voditelja projekta za djelovanja u okviru Europskog fonda za obranu;

– svemirskim programom Unije, a posebno njegovim sastavnicama: državnim satelitskim komunikacijama (GOVSATCOM), potporom za nadzor i praćenje u svemiru (SST) i programom Copernicus. To se može osobito postići osiguravanjem tehničke kompatibilnosti ako se u okviru projekata upotrebljavaju mogućnosti globalnog navigacijskog satelitskog sustava (GNSS) i GOVSATCOM-a. To se može postići i razvojem moderniziranih senzora, platformi za razmjenu povjerljivih podataka, aplikacija koje se temelje na podacima ili informacijama i uslugama koje osiguravaju sastavnice svemirskog programa;

Kako bi se svim dionicima pružila prilika da dostave primjedbe, Komisija je od 13. siječnja do 9. ožujka 2018. provela otvoreno javno savjetovanje o Europskom fondu za obranu kao dio šireg savjetovanja o svim područjima politike obuhvaćenima proračunom EU-a za razdoblje 2021.–2027. Putem portala otvorenog javnog savjetovanja podneseno je nekoliko dokumenata o stajalištu.

Pripremno djelovanje u pogledu istraživanja u području obrane pokrenuto je u travnju 2017. s ukupnim proračunom od 90 milijuna EUR tijekom tri godine. Počelo je davati prve konkretne rezultate i prvi su sporazumi o dodjeli bespovratnih sredstava potpisani 2018., no svi su projekti još u tijeku.

Komisija u cilju osnivanja Fonda podnosi prijedlog uredbe Europskom parlamentu i Vijeću. To je najprikladniji pravni instrument jer se samo uredbom i njezinim izravno primjenjivim pravnim odredbama može osigurati dostatan stupanj ujednačenosti potreban za uspostavu i upravljanje Unijinim programom financiranja, čiji je cilj poticanje industrijskog sektora diljem Europe.

Inicijativa je ograničena na ciljeve koje države članice ne mogu same zadovoljavajuće ostvariti, već ih bolje može ostvariti EU. Predloženi mehanizam provedbe na europskoj razini bit će usmjeren na ograničavanje financijskih i administrativnih troškova.

Uključile su se različite skupine dionika, one na koje Fond izravno utječe, kao što su industrija i istraživačke ustanove, te one koje imaju mišljenje o toj temi ali nisu izravni korisnici, kao što su građani i nevladine organizacije. Neke od potonjih skupina kritizirale su inicijativu s etičkog gledišta. Iako su u prijedlogu, prema potrebi, uzeta u obzir njihova mišljenja (npr. u pogledu etičkih načela, potrebe poštovanja međunarodnih konvencija), Komisija se koristi svojim pravom inicijative da odgovori na poziv građana EU-a i njihovih političkih vođa za potporom obrambenoj industriji EU-a i postizanjem veće sigurnosti.

Dionici na koje se izravno utječe podržavaju inicijativu. Oni su se osvrnuli na teme koje uključuju financiranje i dali prijedloge u pogledu strukture Fonda i mehanizama financiranja. U nastavku su najvažnije točke:

–trebalo bi se usredotočiti na dugoročne i srednjoročne prioritete istraživanja i razvoja (tehnološki poticaj i disruptivne inovacije) radi osiguranja dugoročne konkurentnosti sektora i znatnih sposobnosti. Prioritete Fonda trebalo bi utvrditi s državama članicama u kontekstu godišnjih/višegodišnjih programa rada;

–struktura Fonda trebala bi biti u skladu sa sveobuhvatnim pristupom usmjerenim na razvoj sposobnosti koji obuhvaća cjelokupni tehnološki ciklus te na temelju jedne uredbe. Detaljni dogovori o dva okvira trebali bi bi što je više moguće usklađeni;

–dionici su jedinstveni u mišljenju da za područje obrane treba prilagoditi pravila o intelektualnom vlasništvu. Istraživačke organizacije pozvale su da se zaštite prava svih sudionika u projektu, a ne samo prava velike industrije;

–u pogledu stopa financiranja dionici dijele mišljenje da je za stope financiranja potrebno uzeti u obzir posebnosti ovog sektora. Istraživačke ustanove zalažu se za veće financijske doprinose za istraživanja do 100 % te za pokrivanje neizravnih troškova povezanih s infrastrukturom. U izvješću skupine istaknutih osoba o pripremnom djelovanju u pogledu istraživanja u području obrane (izvješće skupine istaknutih osoba) preporučuje se pokrivanje višeg postotka neizravnih troškova;

–u pogledu oblika financijske potpore ispitanici su predložili razmatranje mogućnosti sufinanciranja država članica, npr. putem pretkomercijalne nabave i operacija mješovitog financiranja kojima se upravlja u okviru fonda InvestEU u slučajevima koji imaju civilnu komponentu ili slučajevima koji se odnose na objekte za ispitivanje.

•Vanjsko stručno znanje

Povjerenica za unutarnje tržište, industriju, poduzetništvo te mala i srednja poduzeća sazvala je skupinu od 16 istaknutih osoba iz područja obrane (iz industrije, istraživačkih organizacija, Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata te političkih instituta) radi vanjskog savjetovanja u pogledu kratkoročne i dugoročne politike istraživanja u području obrane. Nakon redovitih razgovora i savjetovanja skupina je u siječnju 2016. objavila izvješće Europska istraživanja u području obrane – potreba za programom istraživanja i tehnologije koji se financira sredstvima EU-a (European Defence Research - the case for an EU-funded R&T programme). Skupina je pomogla u oblikovanju pripremnog djelovanja u pogledu istraživanja u području obrane koje je pokrenuto u travnju 2017. te je pružila strateške savjete o dugoročnijim ciljevima istraživanja u području obrane koja se financiraju sredstvima Unije.

•Procjena učinka

U skladu s Komisijinom praksom izrade bolje regulative ovaj je prijedlog popraćen procjenom učinka. Neovisni Odbor za regulatorni nadzor razmotrio je izvješće o procjeni učinka 11. travnja 2018. te dao pozitivno mišljenje. Odbor je preporučio da se objasne pravna osnova inicijative i moguća preklapanja s istraživanjima koja se financiraju u okviru drugog posebnog programa Obzora Europe, da se prilagodi opis mehanizama provedbe kako bi se omogućio selektivniji pristup te da se bolje obrazloži predloženi modalitet izravnog upravljanja za Fond. Izvješće o procjeni učinka izmijenjeno je na odgovarajući način u skladu s preporukama odbora. Odjeljak 3.2.1. procjene učinka u potpunosti je ažuriran u skladu s prvom preporukom. Ispravljen je tekst u odjeljku 2.4. u kojem se sada jasno objašnjava razgraničenje između Europskog fonda za obranu i posebnog programa za provedbu Obzora Europe u pogledu civilnih primjena. Kako bi se bolje objasnili razgraničenje te prednosti i nedostaci različitih opcija, prilagođen je tekst u odjeljku 4.1. kao i procjena opcija u odjeljku 4.2. koja sada uključuje mogućnost provedbe, na temelju pojedinačnog slučaja i prema potrebi, određenih mjera koje se temelje na logici iz opcije 3. Naposljetku, u odjeljak 4.1.1. uključen je poseban tekst s opravdanjem izravnog upravljanja.

U izvješću o procjeni učinka objašnjavaju se problemi i temeljni uzroci problema koji su naveli Komisiju da predloži inicijativu. Oni se odnose na rezove u nacionalnim proračunima za obranu i neusklađenu potrošnju koji dovode do neučinkovitosti i smanjenja dostupnosti vojne opreme na kritične razine. U izvješću je također utvrđeno da je problem i nedostatak inovacija u području obrane te da smanjenje suradnje u istraživanjima i razvoju u području obrane kao i ulaganja u opremu ometaju sposobnost Unije za razvoj novih obrambenih tehnologija i sustava. Rascjepkanost potražnje odražava se u neučinkovitoj organizaciji na strani ponude, uključujući važna podvostručenja, male razmjere proizvodnje i industrijske opskrbne lance izgrađene uglavnom na nacionalnoj osnovi. Sve je to ograničilo interoperabilnost vojne opreme i dovelo do propuštanja mogućnosti ekonomije razmjera.

Prema izvješću, Fond će pomoći u ispravljanju takve situacija usmjeravajući 13 milijardi EUR u istraživanja temeljena na suradnji i razvoj kapaciteta u području obrane, što će Uniju učiniti jednim od najvećih ulagača u istraživanja u području obrane u EU-u, te djelujući kao katalizator preusmjeravanjem pojedinačne potrošnje u zajedničke razvojne projekte sa zajedničkim tehničkim zahtjevima za rješavanje prioriteta EU-a.

U izvješću se ocjenjuju tri opcije u pogledu strukture Fonda i mehanizama provedbe koji bi omogućili rješavanje problema na najoptimalniji način:

–opcija 1. – zadržati dva postojeća programa testiranja obuhvaćena višegodišnjim financijskim okvirom za razdoblje 2014.–2020., ali i povećati razine potrošnje za više od šest puta;

–opcija 2. – uvesti dodatnu fleksibilnost i mjere za pojednostavnjenje. Jedinstveni Fond omogućio bi integrirano planiranje istraživanja i razvoja s usklađenim pravilima sudjelovanja. Opcija 2. uzima u obzir zabrinutost dionika da su razine financiranja za neizravne troškove preniske u metodologiji koja je primijenjena na osnovni scenarij. Potrebno je uvažiti posebne značajke sektora, uključujući ovisnost o jednom kupcu i značajna ograničenja u pogledu komercijalnog iskorištavanja rezultata istraživanja i razvoja u području obrane. U okviru opcije 2. uvest će se fleksibilnost kako bi se omogućilo bolje podmirivanje neizravnih troškova. Osim toga, uvele bi se i mjere za pojednostavnjenje, kao što su bespovratna sredstva u obliku paušalnih iznosa te

–opcija 3. – uvesti strože zahtjeve, osnosno zamijeniti pristup koji se temelji na poticajima i bonusima preskriptivnijim pristupom usmjerenim na intruzivniji način rješavanja utvrđenih problema kako bi se brže postigli rezultati. Takav preskriptivan pristup podrazumijeva i znatne rizike, posebno u pogledu iskorištenosti, što može ograničiti kapacitet Fonda za postizanje njegovih ciljeva.

Nakon usporedbe opcija, u izvješću je preporučena opcija 2. s obzirom na to da se njome maksimalno povećavaju sinergije i uvode pojednostavljenja, dok je pristup koji se temelji na poticajima manje rizičan od preskriptivnog pristupa iz opcije 3. Opcijom 2. na najbolji bi se način osiguralo da Fond:

–promiče integraciju i jačanje globalne konkurentnosti europske obrambene tehnološke i industrijske baze;