EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 24.11.2021. COM(2021) 916 final KOMUNIKACIJA KOMISIJE Ažurirano izvješće o pojačanom nadzoru – Grčka, studeni 2021. {SWD(2021) 364 final}



KONTEKST Gospodarska kretanja i politike u Grčkoj prate se u okviru europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika i u okviru pojačanog nadzora u skladu s člancima 2. i 3. Uredbe (EU) br. 472/2013 ( ). Primjenom pojačanog nadzora nad Grčkom ( ) potvrđuje se da Grčka treba nastaviti s provedbom mjera za uklanjanje uzroka ili potencijalnih uzroka gospodarskih i financijskih poteškoća i provoditi strukturne reforme radi potpore snažnom i održivom gospodarskom rastu. Pojačani nadzor pruža sveobuhvatan okvir za praćenje gospodarskih kretanja i provedbu politika koje su potrebne da bi se zajamčio održiv gospodarski oporavak. Omogućuje redovito ocjenjivanje najnovijih gospodarskih i financijskih kretanja u Grčkoj te praćenje uvjeta financiranja državnog duga i ažuriranje analize održivosti duga. Pojačani nadzor ujedno je okvir za ocjenjivanje opće obveze prema Euroskupini koju je Grčka preuzela 22. lipnja 2018. radi nastavka i dovršetka reformi donesenih u okviru programa Europskog stabilizacijskog mehanizma i zaštite ciljeva važnih reformi koje su donesene u okviru programa financijske pomoći. U tom kontekstu pojačani nadzor obuhvaća praćenje provedbe posebnih obveza za dovršetak ključnih strukturnih reformi započetih u okviru programa do dogovorenih rokova do sredine 2022. Te su strukturne reforme započete u šest ključnih područja: i. fiskalne i fiskalno-strukturne politike, ii. socijalna skrb, iii. financijska stabilnost, iv. tržište rada i proizvoda, v. Grčko društvo za imovinu i udjele te privatizacija i vi. modernizacija javne uprave ( ). Ovo je dvanaesto izvješće o pojačanom nadzoru za Grčku. Temelji se na nalazima misije obavljene u Ateni 19. i 20. listopada 2021. i redovitom dijalogu s nadležnim tijelima. Misiju je vodila Europska komisija u suradnji s Europskom središnjom bankom (ESB) ( ); Međunarodni monetarni fond sudjelovao je u kontekstu svojeg okvira naknadnog ocjenjivanja financiranja, a Europski stabilizacijski mehanizam u kontekstu svojeg sustava ranog upozoravanja i u skladu s Memorandumom o razumijevanju o radnim odnosima između Europske komisije i Europskog stabilizacijskog mehanizma od 27. travnja 2018. U ovom se izvješću ocjenjuje provedba obveza prema Euroskupini koje je Grčka preuzela u vezi s dovršetkom reformi do sredine 2021. Ovo bi izvješće moglo poslužiti kao osnova za odluku Euroskupine o pokretanju sljedećeg skupa mjera razduživanja uvjetovanih politikama u vrijednosti od 767 milijuna EUR. Te su mjere dogovorene s Euroskupinom 22. lipnja 2018. i uključuju prijenos iznosa koji su jednaki dobiti koju su od grčkih državnih obveznica ostvarile središnje banke u okviru programa za tržišta vrijednosnih papira i sporazuma o neto financijskoj imovini te odustajanje od povećanja kamatne marže za određene zajmove iz Europskog instrumenta za financijsku stabilnost. Primjena petog skupa mjera razduživanja uvjetovanih politikama započela je nakon sastanka Euroskupine održanog 17. lipnja 2021. Obveze prema partnerima Euroskupine koje je Grčka preuzela u lipnju 2018., a koje su temelj za uvođenje dodatnih mjera za otpis duga, trebaju se ispuniti do sredine 2022., što znači da je Grčka ušla u završnu godinu tog dogovora. Nadležna su tijela izrazila namjeru da svoje zalaganje usmjere na ispunjavanje neispunjenih obveza do sredine 2022. Pri donošenju odluka o početku primjene preostalih mjera za otpis duga i okončanju pojačanog nadzora morat će se uzeti u obzir napredak prema ispunjenju obveza, kao i šire okruženje gospodarske politike. OPĆA OCJENA Oporavak grčkog gospodarstva dobiva zamah iako pandemija još nije gotova. Nakon uspješne prve polovine godine i turističke sezone koja je premašila očekivanja, prema Komisijinoj jesenskoj prognozi očekuje se da će 2021. rast dosegnuti 7,1 %, čime će se praktički ostvariti pretpandemijska razina gospodarske aktivnosti. Predviđa se rast realnog BDP-a za 5,2 % u 2022. Iako je i dalje vrlo intenzivan, očekuje se da će se učinak pandemije postupno smanjivati s nastavkom kampanje cijepljenja. Akomodativna fiskalna i monetarna politika, u kombinaciji sa snažnim poticajom koji se očekuje od provedbe grčkog plana za oporavak i otpornost, trebala bi održati taj tempo u budućnosti. Tržište rada i dalje je otporno zahvaljujući vladinim programima potpore kojima se i dalje štite radna mjesta u osjetljivim sektorima. U nacrtu proračunskog plana za 2022. potvrđeno je da se očekuje da će se većina postojećih mjera hitne potpore ukinuti do kraja 2021., pri čemu će se mjere koje ostanu na snazi sljedeće godine prilagoditi promjenjivim potrebama gospodarstva. To bi, zajedno s gospodarskim oporavkom, trebalo pridonijeti smanjenju državnog deficita. Nadležna tijela uspješno su ispunila dodatni skup posebnih obveza: ·U okviru reforme računskog plana, kojom se uvodi zajednička ekonomska, administrativna i funkcionalna klasifikacija za proračunske i računovodstvene potrebe, nadležna tijela dovršila su prvu razinu funkcionalne klasifikacije za redovni proračun i proračun za javna ulaganja, koja će biti predstavljena u studenome u okviru proračuna za 2022. Time se ispunjava posebna obveza u području upravljanja javnim financijama u vezi s izradom računskog plana za središnju upravu. Razvoj druge razine funkcionalne klasifikacije (posebna obveza za sredinu 2022.) napreduje prema planu. ·Mjerama koje su nadležna tijela donijela u okviru protumonopolske mjere omogućuje se konkurentima društva Public Power Corporation (PPC), pozicioniranog grčkog elektroprivrednog poduzeća u državnom vlasništvu, da dugoročno kupe više električne energije, čime se zatvara taj dugotrajni protumonopolski predmet. Time se dovršava reforma energetskog sektora, što je bila posebna obveza (). Osim toga, provedba reformi dobro je napredovala u pogledu širokog raspona posebnih obveza, u skladu s dogovorenim rokovima. Konkretno: ·Ostvaren je znatan napredak u pogledu pojednostavnjenja zakonodavstva o izdavanju dozvola za ulaganja, te je većina nedovršenih elemenata sada zaključena. Očekuje se da će posljednji dogovoreni element, tj. omogućivanje sekundarnog zakonodavstva za pojednostavnjenje postupaka izdavanja dozvola za gospodarske djelatnosti u obrazovnom sektoru, biti dovršen do siječnja 2022. ·Grčko društvo za imovinu i udjele dovršilo je rad na ažuriranju svojeg strateškog plana u kojem su utvrđeni njegovi ciljevi i ojačana uloga aktivnog dioničara u društvima iz njegova portfelja. U okviru ažuriranja svojeg strateškog plana, to je društvo ostvarilo dobar napredak i u području pravnih promjena koje će biti potrebne kako bi poduzeća u državnom vlasništvu postala učinkovitija. Budući da se to društvo nastavlja razvijati i počinje s provedbom ažuriranog plana, i dalje je ključno da sve strane očuvaju neovisnost društva u skladu s njegovim osnivačkim zakonom jer će to pridonijeti ostvarenju njegove zadaće i trajnom pozitivnom učinku u pogledu stvaranja vrijednosti imovine grčke države. Nadalje, sklopljen je ugovor o obavljanju usluga za društvo Athens Urban Transport Organisation (OASA), koji uključuje posebnu metodologiju za procjenu iznosa obveze javnog sektora koja je namijenjena OASA-i, a očekuje se da će preostale aktivnosti za njegovo izvršenje biti dovršene do kraja studenoga. ·Tijekom proteklih mjeseci ostvaren je dobar napredak u pogledu tekućih privatizacijskih transakcija. Prvo, nakon odabira željenog ulagača za dugoročnu koncesiju za autocestu Egnatia 26. kolovoza 2021., za financijsku ponudu koja se sastoji od predujma od gotovo 1,5 milijardi EUR i godišnjeg plaćanja u iznosu od 7,5 % ukupnog godišnjeg bruto prihoda koncesionara, nadležna tijela pripremila su raspored za dovršetak i rad naplatnih postaja i izdavanje dozvola za sve tunele. Drugo, nakon odabira željenog ulagača za prodaju javnog poduzeća za opskrbu plinom DEPA Infrastructure 9. rujna 2021., predmet je dostavljen Revizorskom sudu koji ga je odobrio. Treće, ostvaren je napredak u natječajnom postupku za niz transakcija u pogledu regionalnih luka te su 15. listopada 2021. podnesene obvezujuće ponude za Gournes Heraklion na Kreti (projekt izgradnje na dijelu bivše američke vojne baze u Gournesu). Nadležna tijela podržala su i ažurirani plan za razvoj imovine, koji čini program privatizacije i kojim se utvrđuju sljedeći koraci za transakcije koje obuhvaća. ·Kad je riječ o reformama socijalne skrbi nadležna su tijela donijela primarno zakonodavstvo radi primjene novog pristupa utvrđivanju invaliditeta za naknade za osobnu asistenciju, a sekundarno zakonodavstvo za njegovo početno probno razdoblje provedbe donijet će se početkom 2022., nešto kasnije nego što se očekivalo u 11. izvješću. Otvaranje preostalih uprava Jedinstvenog fonda socijalne sigurnosti (e-EFKA) na području Grčke dobro napreduje, no informatička infrastruktura još nije potpuno razvijena. ·U području javne uprave rad na dovršetku integriranog sustava upravljanja ljudskim resursima dobro napreduje i opisi radnih mjesta dovršeni su za 81 % svih radnih mjesta, a potpuni se dovršetak očekuje u siječnju 2022. Očekuje se da će se pravne odredbe kojima će se olakšati imenovanje stalnog tajnika u Ministarstvu obrazovanja i vjerskih pitanja donijeti do kraja studenoga 2021., istodobno osiguravajući da je delegiranje ovlasti za potpisivanje u skladu s Izvršnim državnim zakonom. Nadležna su tijela ostvarila dobar napredak i u provedbi mjera za odgovor na preostale preporuke Skupine država protiv korupcije (GRECO) koje se odnose na sprečavanje korupcije među zastupnicima u parlamentu, sucima i državnim odvjetnicima, kao i na sprečavanje podmićivanja javnih dužnosnika. ·Izrada katastarskih karata i uspostava novog katastarskog subjekta dobro napreduje, u skladu s dogovorenim planom djelovanja. ·Nadležna tijela potvrdila su svoju predanost nastavku reforme poreza na nekretnine ENFIA na temelju nove šire porezne osnovice za nekretnine s plaćanjima koja počinju u ožujku 2022. te su dostavila raspored za sljedeće korake.

Međutim, kad je riječ o nekim posebnim obvezama, došlo je do kašnjenja u usporedbi s rokovima dogovorenima u kontekstu 11. izvješća. Konkretno: ·Podmirenje dospjelih nepodmirenih obveza tek se neznatno poboljšalo u usporedbi s 11. izvješćem zbog kašnjenja u provedbi mjera politike dogovorenih u planu za namiru iz ožujka 2021., akumulacije novih dospjelih nepodmirenih obveza i priljeva novih zahtjeva za mirovinu koji je veći od očekivanog. Sad su na snazi mjere za ubrzavanje podmirenja i nadležna tijela trenutačno očekuju da će se nemirovinske dospjele nepodmirene obveze podmiriti do prosinca 2021., a nagomilani neobrađeni zahtjevi za mirovinu obraditi do sredine 2022. Nadležna tijela složila su se da će od listopada 2021. svaki mjesec pratiti napredak u provedbi politika kako bi se spriječila daljnja kašnjenja. Provedba preporuka Grčkog revizorskog suda i pojednostavnjenje fiskalnih postupaka nastavili su se prema planu. ·Što se tiče reforme Agencije za javne prihode, iako je dovršena faza ispitivanja sveobuhvatnog informatičkog sustava naplate, očekuje se da će se stvarna operacionalizacija u potpunosti ostvariti tek do travnja 2022., dok je u 11. izvješću kao cilj bio dogovoren kraj 2021. ·Uspostava sustava primarne zdravstvene zaštite, koji je posebna obveza, dodatno je odgođena zbog pandemije i nedavnog preustroja vlade. Nadležna tijela obvezala su se predstaviti nacrt zakona do prosinca 2021. s ciljem njegova donošenja do veljače 2022., zajedno sa sekundarnim zakonodavstvom potrebnim za provedbu načela selekcije i registracije pacijenata, prije izrade 13. izvješća o pojačanom nadzoru. Povrat preplaćenih sredstava, tj. troškova iznad zakonski određene gornje granice za javnu potrošnju na lijekove i druge zdravstvene usluge koji se trebaju prikupiti od pružatelja zdravstvene zaštite, dobro napreduje u odnosu na nedavne iznose, ali znatno kasni u povratu iznosa za 2020. Kad je riječ o javnoj nabavi u području zdravstva, očekuje se da će novi zakonodavni okvir biti donesen do 10. prosinca 2021., a aktivnosti javne nabave napreduju prema cilju da do sredine 2022. ostvare udio od 40 % centralizirane javne nabave u ukupnim rashodima bolnica. ·U području pravosuđa došlo je do dodatnog kašnjenja u pripremnoj fazi za objavu poziva za podnošenje ponuda za integrirani sustav vođenja predmeta, zbog čega nije moguće ostvariti prethodni cilj dodjele projekta u prvom tromjesečju 2022. To je zabrinjavajuće s obzirom na važnost projekta i dugo predviđeno razdoblje njegove provedbe. Kad je riječ o elektroničkom podnošenju dokumenata, postignut je daljnji napredak u području građanskih i upravnih sudova, a provedba mjera bi trebala biti dovršena do travnja 2022. ·Iako su nadležna tijela poduzela potrebne korake u pogledu reforme okvira za inspekcije za nadzor gospodarskih aktivnosti i tržišta proizvoda, u područjima koja se prate u okviru obveze pojačanog nadzora ta reforma još nije dovršena. Konkretno, u posljednjem preostalom području zaštite okoliša nadležna tijela donijela su primarno zakonodavstvo za izmjenu okvira za sankcije i provedbene ovlasti inspekcijskih tijela kako bi inspekcije zaštite okoliša postale transparentnije, povoljne za poduzeća i pogodovale samousklađenosti. Za dovršetak te reforme potrebno je izraditi model upravljanja provedbom kako bi se olakšao usklađen pristup u primjeni sustava provedbe. ·U ispunjenju posebne obveze ratifikacije karata šuma, koja je potrebna za dovršetak katastarskog projekta, došlo je do daljnjih kašnjenja, djelomično zbog šumskih požara ranije ove godine. Iako su ti čimbenici uzeti u obzir, opetovanim horizontalnim produljenjima roka za ratifikaciju karata ugrožava se pravovremeni dovršetak katastra. Nadležna tijela navela su da bi se ratificiranje tih karata moglo završiti do sredine 2022., što bi moglo uzrokovati znatne rizike u provedbi. Osim napretka u pogledu posebnih obveza, u izvješću se pozdravlja napredak nadležnih tijela u pogledu niza širih strukturnih reformi pokrenutih u kontekstu pojačanog nadzora. Konkretno: ·Novi instrument za pripremu projekata, jedinica unutar agencije za privatizaciju posvećena razradi investicijskih projekata i pružanju šire potpore ubrzanju projekata od strateške važnosti, uključujući projekte uključene u grčki plan za oporavak i otpornost, potpuno je spreman za rad. Prvi skup ugovora za koje se smatra da su od strateške važnosti i koji će stoga biti uključeni u portfelj strateških projekata te će im se posvetiti prioritetna pozornost, dostavljen je instrumentu 8. studenoga 2021. Nadalje, nadležna tijela postojano napreduju u operacionalizaciji novog regulatornog okvira za javnu nabavu, i u širem kontekstu nedavno donesene strategije. Kad je riječ o donošenju preostalog sekundarnog zakonodavstva za zakon o javnoj nabavi, došlo je do kratkog kašnjenja te se očekuje da će biti doneseno do kraja studenoga 2021. Svi su ti koraci ključni za uspješnu provedbu ulaganja predstavljenih u grčkom planu za oporavak i otpornost. ·Šire reforme u području pravosuđa isto tako dobro napreduju, uključujući dovršetak osnivanja posebnih sudskih vijeća, napredak prema donošenju revidiranog Kodeksa za organizaciju pravosuđa i operacionalizaciju odjela JustStat, čiji je cilj poboljšati kvalitetu podataka o pravosuđu. ·Uvođenje novih digitalnih usluga i aplikacija stabilno napreduje, poduprto poticajnim mjerama za poboljšanje interoperabilnosti sustava i razmjene podataka unutar javne uprave. ·Kako bi se odgovorilo na znatno povećanje broja osoblja zaposlenog na određeno vrijeme u javnoj upravi od 2018., nadležna tijela odredila su gornju granicu za osoblje koje će se 2022. zaposliti na određeno vrijeme, što je dobrodošlo. Međutim, zbog nepredviđenih događaja, kao što su neočekivano visoka stopa umirovljenja nastavnika i povećana potražnja za posebnom potporom za učenike, nije bilo moguće postići očekivano smanjenje kako bi se u potpunosti neutralizirala promjena 10 500 nastavničkih ugovora o radu na određeno u ugovore o radu na neodređeno provedena prije početka tekuće školske godine. Nadležna tijela obvezala su se provesti procjenu potreba za odgojno-obrazovnim osobljem zaposlenim na neodređeno i određeno vrijeme i osigurati da se nova zapošljavanja 3 000 nastavnika na određeno vrijeme kompenziraju u sljedećoj školskoj godini. Europske institucije pozdravile su namjeru nadležnih tijela da provedu procjenu kadrovskih potreba u javnoj upravi i načina na koji mogu privući stručno osoblje, naglašavajući pritom važnost održavanja stabilnosti ukupnih troškova javne uprave kako bi se srednjoročno očuvala razborita fiskalna politika. Ukupan broj osoblja u javnoj upravi povećao se za 2,6 % od izlaska Grčke iz programa financijske pomoći u kolovozu 2018., uglavnom zbog osoblja zaposlenog na određeno vrijeme, čiji se broj povećao za 24,5 %. To se odražava u rashodima za plaće, za koje se očekuje da će se u razdoblju 2018.–2022. povećati za 6 %. Predviđa se da će se udio rashoda za plaće u BDP-u povećati s 9,3 % u 2018. na 9,5 % u 2022. (). Stalnim pomnim praćenjem i povećanjem aktivnosti za jačanje središnje kontrole postupaka zapošljavanja i rješavanje preostalih neučinkovitosti () osigurat će se da veličina i troškovi javne uprave ostanu stabilni. Istodobno se nadležna tijela potiču da iskoriste fleksibilnost ugrađenu u jedinstveni zakon o plaćama kako bi se osiguralo da javni sektor ostane privlačno mjesto za rad. U bankarskom sektoru zabilježeno je znatno smanjenje neprihodonosnih kredita, iako i dalje postoje slabosti. Zahvaljujući sekuritizacijskim transakcijama, udio neprihodonosnih kredita dosegnuo je 20,3 % u lipnju 2021. (), što je polovina udjela zabilježenog krajem 2019. Sekuritizacije neprihodonosnih kredita dovode do povećanih potreba za rezervacijama, što kratkoročno negativno utječe na profitabilnost banaka i njihove strukture kapitala, ali će im omogućiti da u budućnosti smanje troškove rizika i u svojim bilancama oslobode prostor za novo kreditiranje. Udio odgođenih poreznih obveza u kapitalu banaka i dalje je visok. Tijekom ljeta provedene su uspješne mjere za povećanje kapitala, a daljnje se mjere planiraju u nadolazećim mjesecima. Rizik od učinka strmoglavog pada nakon isteka moratorija dosad se nije ostvario, ali i dalje postoje rizici. Poboljšala se provedba dogovorenih mjera politike u financijskom sektoru, ali nadoknada prethodnih kašnjenja i dalje predstavlja izazov. Funkcioniranje okvira za nesolventnost sad je poduprto relevantnom elektroničkom infrastrukturom. Koncesijski postupak za uspostavu subjekta za prodaju i povratni najam dodatno je odgođen, ali čini se da to nije utjecalo na provedbu okvira za nesolventnost. Kad je riječ o posebnoj obvezi rješavanja neriješenih predmeta nesolventnosti kućanstava, ostvaren je napredak, ali je tempo i dalje spor. Velik broj predmeta i dalje je u postupku, od čega je samo 19,5 % dobilo novi datum ročišta, koji u nekim slučajevima pada nakon 2022. Nadležna tijela pripremaju se za poduzimanje odgovarajućih koraka, među ostalim kako bi se poboljšala obrada predmeta na određenim sudovima, s ciljem rješavanja zaostataka uglavnom tijekom 2022., što i dalje predstavlja izazov. Unatoč ubrzanju plaćanja u pogledu zaostataka aktiviranih državnih jamstava u trećem tromjesečju 2021., tempo odobravanja i dalje je sporiji od očekivanog. Nadležna tijela obvezala su se na mjesečno ažuriranje napretka u rješavanju zaostataka u oba područja (predmeti nesolventnosti kućanstava i aktivirana državna jamstva). Nedavno donošenje opsežne revizije Zakona o parničnom postupku dobrodošlo je jer se očekuje da će se njime ubrzati izvršenje pravde i povećati učinkovitost ovršnih postupaka, uključujući vođenje e-dražbi. U tijeku je i rad na poboljšanju platforme za e-dražbe. Rasprave o budućnosti Grčkog fonda za financijsku stabilnost napreduju. Očekuje se da će se reforma pravnog okvira Fonda usredotočiti na trajanje, upravljanje, strategiju prodaje i posebna prava Fonda. Grčka nadležna tijela očekuju da će se zakonska izmjena donijeti krajem ove godine. U izvješću se općenito zaključuje da je Grčka ostvarila daljnji napredak u ispunjenju svojih posebnih obveza, unatoč kašnjenjima u nekim područjima, djelomično povezanima s teškim okolnostima uzrokovanima pandemijom ili katastrofalnim požarima u kolovozu 2021. Nadležna tijela ispunila su posebne obveze u energetskom sektoru i upravljanju javnim financijama te su poduzela važne i dobrodošle korake prema ispunjenju većine svojih posebnih obveza do travnja 2022. Europske institucije pozdravljaju blisku i konstruktivnu suradnju u svim područjima te potiču nadležna tijela da održe tempo i otklone kašnjenja, posebno u pogledu reformi financijskog sektora, podmirenja dospjelih nepodmirenih obveza, zdravstvene skrbi i pravosuđa. MAKROEKONOMSKA KRETANJA Oporavak se ubrzava. Gospodarstvo je (na tromjesečnoj osnovi) u prvom tromjesečju 2021. poraslo za 4,5 %, a u drugom tromjesečju za 3,4 %. S obzirom na dobre preliminarne turističke podatke nakon otvaranja zemlje za turizam u svibnju i ukidanja ograničenja mobilnosti diljem EU-a tijekom ljeta očekuje se znatno poboljšanje vanjskog sektora u trećem tromjesečju 2021. Istodobno, izvoz robe zabilježio je povećanje tržišnog udjela u prvoj polovini 2021. i time pridonio rastu tijekom tog razdoblja. Očekuje se da će rast realnog BDP-a 2021. poduprijeti provedba ulaganja u okviru grčkog plana za oporavak i otpornost te drugih vladinih mjera potpore. Neto izravna strana ulaganja u Grčkoj znatno su se povećala u drugom tromjesečju 2021., ali je njihov udio u BDP-u i dalje znatno niži od prosjeka EU-a. Potaknuta globalnim inflacijskim pritiscima, inflacija je tijekom ljetnih mjeseci nastavila rasti. Zaposlenost je nastavila rasti tijekom ljeta, uz potporu vladinih programa kojima su se nastavila štititi radna mjesta u osjetljivim sektorima, a oporavak gospodarstva i velika potražnja za sezonskim radnicima u turizmu ubrzali su otvaranje radnih mjesta. Prema najnovijim podacima iz informacijskog sustava „Ergani” tijekom trećeg tromjesečja 2021. ostvaren je neto priljev zaposlenika u privatnom sektoru, s rastom zapošljavanja od 6,7 % u odnosu na prethodnu godinu. U okviru programa skraćenog radnog vremena („Synergasia”) potpora za oko 37 800 zaposlenika u 3 560 poduzeća pružala se i u rujnu 2021. Zahvaljujući oporavku, posebno u turističkom sektoru, stopa nezaposlenosti u rujnu iznosila je 13,3 %, što je tri postotna boda niže od razine iz rujna 2020. Nezaposlenost mladih smanjila se na 38,5 % u drugom tromjesečju, ali je i dalje 2,3 postotna boda viša u odnosu na odgovarajuću stopu u drugom tromjesečju 2020. Prema najnovijim dostupnim podacima udio osoba kojima prijeti siromaštvo ili socijalna isključenost smanjio se 2020. na 27,5 %, što je 1,5 postotnih bodova manje od odgovarajuće razine 2019.

Prema Komisijinoj jesenskoj prognozi 2021. predviđa se oporavak BDP-a za 7,1 % u 2021. te snažan rast od 5,2 % u 2022. i 3,6 % u 2023. Općenito, očekuje se da će se tempo provedbe nedavno donesenog grčkog plana za oporavak i otpornost održati 2022. i 2023. te da će se u budućnosti ojačati privatna i javna ulaganja. Budući da se zahvaljujući međunarodnim turističkim dolascima postupno nadoknađuje dio gubitaka u odnosu na razine iz 2019., predviđa se da će prihodi od turizma u nadolazećim godinama i dalje biti važan pokretač rasta. Unatoč povećanju cijena energije predviđa se da će ukupna inflacija 2021. biti blago pozitivna zbog negativnih stopa inflacije zabilježenih u prvoj polovini godine. U trenutačnoj prognozi očekuje se da će povećanje inflacije u području energije biti privremene naravi. Predviđa se da će inflacija dosegnuti 1,0 % u 2022. i 0,4 % u 2023. Pritisci na veleprodajne cijene električne energije koji su se pojavili u trećem tromjesečju 2021. zbog globalnih kretanja cijena plina i nafte dodatno su opterećenje za kućanstva i poduzeća. Cijene električne energije u Grčkoj povećale su se za 14 % u rujnu 2021. u usporedbi s prethodnim mjesecom. U usporedbi s ostatkom EU-a, cijene energije u stambenom sektoru u Grčkoj su oko 14 % više od odgovarajućeg prosjeka EU-a (). Vlada je donijela mjere za ublažavanje njihova učinka (). Relativno visoka cijena električne energije predstavlja dodatne rizike za energetski siromašna kućanstva i za kućanstva s niskim i nižim srednjim dohotkom. Na temelju najnovijih dostupnih podataka (iz 2020.) oko 16,7 % grčkog stanovništva nije moglo održavati odgovarajuću zagrijanost svojih domova, što je otprilike 8,5 postotnih bodova više od prosjeka EU-a. Povećanje cijena električne energije rezultat je međunarodnih kretanja u kombinaciji s domaćim čimbenicima, kao što je ovisnost o prirodnom plinu, dok je potpuna integracija na paneuropska tržišta električne energije i sudjelovanje u upravljanju potrošnjom () na tržištima električne energije proces koji i dalje traje. Ipak, grčki plan za oporavak i otpornost uključuje dodatne intervencije u području proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, energetske učinkovitosti, skladištenja energije i ulaganja u mrežu, reformi tržišta električne energije te povezivanja nepovezanih otoka s kopnom. Očekuje se da će se s napretkom provedbe tih projekata povećati zaštita krajnjih potrošača od budućih šokova u srednjoročnom razdoblju. Prvi dokazi upućuju na to da su vladine mjere potpore pridonijele zaštiti dinamičnosti korporativnog sektora tijekom pandemije. Na temelju demografskih podataka poduzeća (), 2020. broj novoosnovanih poduzeća bio je veći od broja zatvorenih i premašio je pretpandemijske razine u prva dva tromjesečja 2021. Tom ishodu pridonosi i oporavak potražnje 2021., što je ubrzalo osnivanje novih poduzeća, posebno u uslužnom sektoru. Međutim, te bi podatke trebalo tumačiti s oprezom jer Grčka tradicionalno bilježi niske stope poslovne dinamike (). Učinak pandemije stoga bi se mogao podcijeniti. Neizvjesnost i rizici za gospodarske izglede i dalje su visoki. Učinak pandemije na gospodarsku aktivnost smanjio se tijekom zadnjih tromjesečja, no oporavku i dalje prijeti moguće pogoršanje pandemije kako na domaćoj tako i na međunarodnoj razini te su i dalje prisutne ozbiljne slabosti. Osim toga, postupno ukidanje mjera potpore za privatni sektor i na tržištu rada morat će se pomno pratiti i pažljivo vremenski odrediti kako bi se izbjegli učinci strmoglavog pada. Povećanje cijena energije i pojava uskih grla u lancima opskrbe povećavaju neizvjesnost izgleda za inflaciju. Vanjski geopolitički čimbenici i moguće ponavljanje migracijske krize nakon pandemije i dalje su izvor neizvjesnosti. S pozitivne strane, nedavno povećanje štednje kućanstava moglo bi potaknuti neke od kupnji koje su odgođene prethodne godine i dodatno povećati privatnu potrošnju. Tablica 1.: Sažetak glavnih makroekonomskih varijabli (%) Izvor: Europska komisija FISKALNA KRETANJA Fiskalna politika trebala bi 2021. ostati akomodativna te podupirati oporavak i tijekom 2022. Prognoze Komisije i nadležnih tijela uglavnom su usklađene i upućuju na znatno smanjenje primarnog deficita 2022. U Komisijinoj jesenskoj prognozi 2021. očekuje se smanjenje primarnog deficita koji se prati u okviru pojačanog nadzora sa 7,6 % BDP-a 2021. na 1,2 % BDP-a 2022. (). To se može usporediti s predviđenim deficitom od 1,0 % BDP-a iz nacrta proračunskog plana Grčke za 2022. Poboljšanje salda predviđeno za 2022. odražava oporavak koji je u tijeku i postupno ukidanje većine hitnih mjera. Istodobno se očekuje da će Mehanizam za oporavak i otpornost znatno utjecati na rast, što će pozitivno utjecati na javne prihode. Deficit koji je Komisija predvidjela za 2022. nešto je veći no što se predviđalo u proljeće 2021. U reviziji se odražavaju troškovi dodatnih mjera (vidjeti u nastavku) i veći rashodi za obranu 2022. zbog prijevremene isporuke vojne opreme, s negativnim učinkom na saldo u iznosu od 0,1 % BDP-a 2022. Većina mjera povezanih s pandemijom postupno će se ukinuti do kraja 2021., ali su poduzete dodatne mjere za ublažavanje učinka štete od požara, a donesene su i manje trajne mjere. Očekuje se da će se većina mjera donesenih radi potpore kućanstvima i poduzećima pogođenima krizom postupno ukinuti do kraja 2021. Očekuje se da će mjere potpore imati proračunski učinak od 6,4 % BDP-a 2021. i 1,4 % BDP-a 2022. Cilj je mjera koje će ostati na snazi 2022. potpora oporavku poticanjem ukupne potražnje i zapošljavanja te dodatna potpora zdravstvenom sustavu (). Te mjere uključuju: ·sniženu stopu doprinosa za socijalno osiguranje i oslobođenje od plaćanja poreza za socijalnu solidarnost za privatni sektor, ·produženi program poticaja za zapošljavanje radi otvaranja 50 000 novih radnih mjesta subvencioniranjem doprinosa za socijalno osiguranje tijekom šest mjeseci za svaki novi ugovor o radu, ·snižene stope poreza na dodanu vrijednost za prijevoz, pića i ulaznice za kino do lipnja 2022., ·povećane rashode za zdravstvenu skrb djelomično povezane s kampanjom cijepljenja. Nacrt proračuna za 2022. uključuje mjere za ublažavanje posljedica razornih požara tijekom ljeta 2021. One uključuju bespovratna sredstva i zajmove, odgode poreznih i dužničkih obveza, obustavu poreza na nekretnine (ENFIA) za pogođena kućanstva i poduzeća za razdoblje 2021.–2023. te troškove obnove pogođenih regija. Naposljetku, nacrt proračuna uključuje niz novih manjih mjera za potporu gospodarstvu u vrijednosti od 0,1 % BDP-a, čiji je trošak djelomično usklađen s uklanjanjem neiskorištenih pričuva u proračunu za socijalnu zaštitu (). Navedene mjere uključuju: ·smanjenje naknada za pretplatu za mobilne telefone, ·obustava plaćanja poreza na donacije u iznosu manjem od 800 000 EUR između rodbine u prvom stupnju, ·smanjenje poreza od 50 % na akumulaciju kapitala, ·poticaje za povećanje zapošljavanja mladih. Kao odgovor na nedavno povećanje cijena energije Grčka je najavila mjere za suzbijanje gospodarskih i socijalnih posljedica tog povećanja. Nakon naglog povećanja cijena električne energije nadležna tijela uvela su novi program subvencija kojim će se ponuditi popust od 60 EUR/MWh za prvih potrošenih 300 kWh u mjesecu do kraja godine za sve potrošače na niskom naponu s ugovorima s promjenjivom cijenom, dok će se za najosjetljivija kućanstva osigurati subvencije od 80 EUR/MWh (). Ako cijene energije ostanu visoke dulje nego što se očekivalo, mjere bi se mogle produljiti. Nadležna tijela izvijestila su da će, bude li budući razvoj situacije zahtijevao dodatnu potporu, ona biti usmjerena na ranjiva kućanstva i da će se uspostaviti mehanizam automatske prilagodbe kako bi se uzele u obzir takve neočekivane fluktuacije u budućnosti. Nadležna tijela povećala su i pomoć za podmirenje troškova grijanja koja se odobrava kućanstvima s niskim dohotkom. Te mjere čine 0,2 % BDP-a za 2021. i u potpunosti će se pokriti povećanim prihodima iz sustava trgovanja emisijama namijenjenima potrošnji povezanoj s energijom. Čini se da su te mjere uglavnom u skladu s Komunikacijom Komisije () o rješavanju problema porasta cijena energije jer su privremene i općenito usmjerene na pružanje pomoći osjetljivijim potrošačima. Europska komisija pomno prati kretanja na energetskim tržištima. Grafikon 1.: Izvori promjene u proračunskom saldu između 2021. i 2022. Izvor: Europska komisija Napomena: grafikon prikazuje raščlambu poboljšanja salda opće države koji se prati u okviru pojačanog nadzora, s primarnog deficita od 7,6 % BDP-a na primarni deficit od 1,2 % BDP-a za doprinose s prihodovne i rashodovne strane.

Trenutačna procjena i prognoza izložene su znatnim rizicima. Dio rizika odnosi se na razvoj pandemije, posebno na potrebu za dodatnim mjerama potpore u slučaju daljnje eskalacije zdravstvene krize i mogućeg aktiviranja državnih jamstava () izdanih u okviru mjera potpore. Kretanja na energetskim tržištima isto bi tako mogla potaknuti i uvođenje dodatnih mjera potpore. Nedavni ili planirani mehanizmi financijske politike, uključujući program prodaje i povratnog najma imovine u vlasništvu ranjivih dužnika, mogu utjecati na povećanje deficita i duga ovisno o njihovoj konačnoj statističkoj klasifikaciji. Prognozu dodatno otežavaju neriješeni pravni predmeti koji uključuju slučaj retroaktivne naknade za smanjenja dodatnih mirovina i sezonskih bonusa te sudske postupke protiv društva za upravljanje državnim nekretninama (ETAD). S pozitivne strane, na temelju preliminarnih podataka o porezu na dobit, moguće je da je profitabilnost poduzeća 2020. bila manje pogođena nego što se trenutačno pretpostavlja, što bi ove godine dovelo do većih poreznih prihoda. DRŽAVNO FINANCIRANJE Gotovinske pričuve i dalje su visoke. Početkom listopada 2021. gotovinske pričuve opće države iznosile su gotovo 40 milijardi EUR, što je najviša razina od kraja 2019. (). Povećanje gotovinske rezerve djelomično je posljedica pretfinanciranja u iznosu od 4 milijarde EUR iz mehanizma za oporavak i otpornost i izdavanja obveznica u rujnu 2021. Uvjeti financiranja i dalje su povoljni, a unatoč nedavnim povećanjima, rasponi prinosa na desetogodišnje dospijeće ostali su između 110 i 150 baznih bodova od kraja kolovoza 2021. Tijelo za upravljanje javnim dugom razmatra prijevremenu otplatu još jednog dijela grčkog duga institucionalnim vjerovnicima nakon sličnih koraka poduzetih u proljeće 2021. i ranije. Konkretno, razmatra prijevremenu otplatu oko 5,3 milijarde EUR iz instrumenta zajma Grčkoj koja dospijeva 2022. i 2023. te potpunu otplatu svojih nepodmirenih zajmova u iznosu od 1,8 milijardi EUR Međunarodnom monetarnom fondu u nadolazećim mjesecima. Iako taj paket prijevremenih otplata dugoročno ima zanemariv učinak na održivost duga, dobrodošao je jer se njime šalje pozitivan signal tržištu o financijskom položaju grčke države, produljuje prosječno dospijeće grčkog duga, ostvaruju uštede na rashodima za kamate i smanjuje valutni rizik. ANALIZA ODRŽIVOSTI DUGA Ažurirana analiza održivosti duga upućuje na to da su rizici ostali uglavnom nepromijenjeni u usporedbi s 11. izvješćem, ali je neizvjesnost i dalje velika. Kratkoročni rizici za održivost duga i dalje su ograničeni, dok su rizici u dugoročnom razdoblju veći u scenarijima „niskog rasta” i „više premije rizika”. U osnovnom scenariju dug se smanjuje s 203 % BDP-a 2021. na oko 54 % BDP-a do 2060., dok su bruto potrebe za financiranjem dugoročno i dalje ispod 15 % BDP-a. U scenariju s višom premijom rizika dug se smanjuje na 90 % BDP-a do 2060., a bruto potrebe za financiranjem kreću se oko 18 % BDP-a od 2030-ih. U scenariju niskog rasta razina duga se ne stabilizira, a bruto potrebe za financiranjem stalno premašuju 20 % BDP-a od 2050. Alternativni scenariji pokazuju da bi moguće promjene trenutačnih niskih kamatnih stopa u srednjoročnom razdoblju i slabiji gospodarski rast mogli negativno utjecati na održivost duga. Ažurirana analiza održivosti duga temelji se na sljedećim pretpostavkama: ·Pretpostavke o rastu realnog BDP-a i dalje se temelje na najnovijoj kratkoročnoj prognozi Komisije za razdoblje 2021.–2023. Predviđanja za razdoblje 2024.–2031. sad uključuju očekivani učinak rasta ulaganja u okviru mehanizma za oporavak i otpornost na osnovi Komisijinih standardnih simulacija T+10 prilagođenih na temelju modela QUEST. Ta se simulacija provodi istodobno za sve države članice, stoga uključuje i učinke prelijevanja. Prije tog ažuriranja makroekonomske projekcije za Grčku temeljile su se na izračunima Komisije do T+6 i nakon toga na Izvješću o starenju stanovništva iz 2021. Uključivale su učinak mehanizma za oporavak i otpornost do T+6. Dugoročni rast i dalje je u skladu s Izvješćem o starenju stanovništva iz 2021. ·Pretpostavke o inflaciji nakon kratkoročnog razdoblja temelje se na tržišnim očekivanjima koja se mjere ugovorima o razmjeni povezanima s desetogodišnjom inflacijom () do desete godine prognoze, stoga su u potpunosti u skladu s tržišnim očekivanjima u pogledu troškova državnog financiranja. Nakon desete godine prognoze, linearna konvergencija prema 2 % predviđa se do 30. godine prognoze. Prije tog ažuriranja inflacijska očekivanja uzeta su u obzir samo do pete godine prognoze. ·Pretpostavke o primarnom saldu i dalje slijede metodologiju utvrđenu u 8. izvješću o pojačanom nadzoru. Konkretno, primarni saldo usklađen je s najnovijom prognozom Komisije, koja obuhvaća razdoblje 2021.–2023. i temelji se na pretpostavci da neće biti promjena politika te se nakon toga pretpostavlja primarni saldo od 2,2 % BDP-a. Kao rezultat tih metodoloških prilagodbi, bruto potrebe za financiranjem smanjile su se 2060. za 0,8 postotnih bodova u osnovnom scenariju i do 2,5 postotnih bodova u drugim scenarijima. Grafikon 2.: Rezultati analize održivosti duga Izvor: Europska komisija Tablica 2.: Glavne pretpostavke i rezultati osnovnog scenarija Izvor: službe Komisije Tablica 3.: Glavne pretpostavke scenarija Izvor: službe Komisije KRETANJA U FINANCIJSKOM SEKTORU Povećane potrebe za rezervacijama zbog sekuritizacija neprihodonosnih kredita i dalje negativno utječu na profitabilnost banaka. Samo su dvije od četiri sistemske banke prikazale pozitivne rezultate. Profitabilnost u prvoj polovini godine potkrijepljena je nizom čimbenika, uključujući manja umanjenja vrijednosti kredita, veći neto kamatni prihod uslijed nižih troškova financiranja, veće naknade i niže operativne troškove. Visoke rezervacije u okviru velikih sekuritizacija neprihodonosnih kredita negativno su utjecale na druge dvije banke. Zbog toga je u drugom tromjesečju 2021. bankarski sektor i dalje bilježio ukupne gubitke. Poboljšava se ukupna kvaliteta neto kamatnog prihoda banaka jer postaje manje ovisan o obračunatim kamatama neprihodonosnih kredita zahvaljujući sekuritizacijama koje su u tijeku. Na profitabilnost za cijelu 2021. snažno će utjecati, s jedne strane, preostale sekuritizacije neprihodonosnih kredita, kojima će se povećati potrebe za rezervacijama i smanjiti neto kamatni prihodi (), a s druge strane, porast gospodarske aktivnosti, kojim bi se trebala povećati potražnja za novim kreditima i potaknuti stvaranje prihoda. Međutim, u budućnosti bi se sekuritizacijama neprihodonosnih kredita bankama trebalo omogućiti da smanje svoje troškove rizika i oslobode prostor u svojim bilancama za novo kreditiranje, čime bi se poduprla njihova dugoročna profitabilnost. Na strukturu kapitala grčkih banaka i dalje utječe trošak opsežnog restrukturiranja bilanci banaka, ali se ona podupire mjerama za povećanje kapitala. Prosječne stope redovnog osnovnog kapitala i ukupnog kapitala banaka na kraju drugog tromjesečja 2021. i na konsolidiranoj osnovi iznosile su 12,5 %, odnosno 15 % rizikom ponderirane imovine. To podrazumijeva smanjenje u odnosu na prethodno tromjesečje (13,6 % odnosno 15,6 %), na koje je već utjecalo postupno ukidanje prijelaznih bonitetnih usklađenja ( ) i godišnja amortizacija odgođene porezne imovine, od kojih je većina obuhvaćena jamstvom. Međutim, uspješan dovršetak povećanja kapitala jedne sistemske banke početkom srpnja u iznosu od 800 milijuna EUR, nakon što je druga sistemska banka ranije, početkom svibnja 2021., povećala temeljni kapital, zajedno s nizom budućih mjera za povećanje kapitala pružit će potporu u budućnosti, čime će se grčkim sistemskim bankama omogućiti da ostvare napredak u provedbi svojih ambicioznih strategija za smanjenje neprihodonosnih kredita. Ti će se napori dodatno olakšati nedavnim donošenjem zakonske izmjene kojom se želi osigurati veća fleksibilnost u pogledu kretanja amortizacije odgođene porezne imovine povezane s prodajom i sekuritizacijama neprihodonosnih kredita. Iako je struktura kapitala i dalje iznad regulatornog zahtjeva, još je među najnižima u EU. Loša kvaliteta kapitala i dalje je zabrinjavajuća s obzirom na visok udio odgođenih poreznih obveza u kapitalu banaka, koji je u drugom tromjesečju 2021. dosegao 74 % redovnog osnovnog kapitala, što je povećanje u odnosu na 59 %, koliko je iznosio krajem 2020. U bankarskom sektoru zabilježeno je znatno smanjenje neprihodonosnih kredita, iako su slabosti i dalje značajne. Zahvaljujući sekuritizacijskim transakcijama krajem lipnja 2021. udio neprihodonosnih kredita znatno se smanjio na 20,3 % na pojedinačnoj osnovi, s 30,1 % krajem 2020. i 40,6 % krajem 2019. Međutim, i dalje je najviši u europodručju. To odgovara smanjenju razine neprihodonosnih kredita sa 68,5 milijardi EUR krajem 2019. i 47,2 milijarde EUR krajem 2020. na 29,4 milijarde EUR u lipnju 2021. Do kraja godine predviđaju se daljnje sekuritizacijske transakcije, zajedno s prodajom portfelja neprihodonosnih kredita. Zbog toga su sve četiri sistemske banke izrazile uvjerenje da će najkasnije do kraja 2022. ispuniti cilj o smanjenju udjela neprihodonosnih kredita ispod 10 %. Kad je riječ o razmjeru priljeva novih neprihodonosnih kredita, tri od četiri sistemske banke nastavile su bilježiti neto priljeve () neprihodonosnih kredita u drugom tromjesečju 2021., uglavnom u portfelju korporativnih i hipotekarnih kredita.