OBRAZLOŽENJE

1.KONTEKST PRIJEDLOGA

•Razlozi i ciljevi prijedloga

Opskrba hranom u svijetu sve je nesigurnija, što najteže pogađa najmanje razvijene zemlje i zemlje s niskim prihodima u kojima vlada nestašica hrane.

I prije pogoršanja situacije zbog ruske ratne agresije na Ukrajinu opskrba hranom je za gotovo 193 milijuna ljudi (gotovo 40 milijuna više nego prethodne godine) u 53 zemlje/područja već bila izrazito nesigurna i bila im je potrebna hitna pomoć. Ruska ratna agresija na Ukrajinu dovela je do drastičnog smanjenja ponude žitarica na svjetskim tržištima jer su crnomorske rute blokirane i ciljano su napadani silosi za žitarice. Globalne cijene hrane brzo rastu i na najvišoj su razini u posljednjih trideset godina. Povećanje cijena energije dovodi do povećanja cijena poljoprivrednih inputa (posebno gnojiva), prijevoza i, u konačnici, hrane. Ta povećanja cijena pogoršavaju makroekonomske izglede u kontekstu u kojem je fiskalni prostor već smanjen zbog pandemije bolesti COVID-19. Zbog toga bi se još više zemalja moglo suočiti sa zaduženošću i/ili s krizama platne bilance. Sukobi i suše dodatno pogoršavaju stanje u osjetljivim regijama. Najranjivije su zemlje koje su najmanje razvijene i one s niskim prihodima. Kao što su pokazali nemiri proteklih desetljeća, nestabilnost i sukobe često izaziva upravo nagli skok cijena hrane.

U svojim zaključcima od 24. i 25. ožujka Europsko vijeće naglasilo je političku hitnost pružanja potpore najpogođenijim zemljama i pozvalo Komisiju da prednost da radu na globalnoj sigurnosti opskrbe hranom i njezinoj cjenovnoj pristupačnosti, osobito podupiranjem sigurnosti opskrbe hranom i poljoprivrede u Ukrajini i najranjivijim i najizloženijim trećim zemljama. Zatim je u svojim zaključcima od 30. i 31. svibnja 2022. pozvalo Komisiju da istraži mogućnost mobiliziranja pričuva iz Europskog razvojnog fonda kako bi se pružila potpora najpogođenijim partnerskim zemljama. Sredstva u okviru geografskog stupa Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa (NDICI – Globalna Europa) u cijelosti su programirana, a oko 3 milijarde EUR već je usmjereno na programe u području poljoprivrede, prehrane, vode i sanitarnih uvjeta. Uz to je 2022. otprilike 520 milijuna EUR prvotno dodijeljeno afričkim, karipskim i pacifičkim (AKP) zemljama iz proračuna za humanitarnu pomoć, od čega je znatan dio namijenjen rješavanju problema nesigurnosti opskrbe hranom i s tim povezanih potreba. Međutim, s obzirom na postojeće potrebe i moguće posljedice trebalo bi mobilizirati dodatna financijska sredstva za potporu partnerskim zemljama. Raspoloživa sredstva u okviru proračuna EU-a vrlo su ograničena (sva će se sredstva iz rezerve za nove izazove i prioritete instrumenta NDICI – Globalna Europa 2022. iskoristiti za druge hitne prioritete, a prvotni proračun za humanitarnu pomoć za 2022. izdvojen za sigurnost opskrbe hranom i s tim povezane potrebe u zemljama AKP-a prije početka ruske ratne agresije na Ukrajinu gotovo je potpuno iskorišten) te bi, s obzirom na učinak u raznim partnerskim zemljama AKP-a, mobilizacija opozvanih sredstava iz 10. i 11. Europskog razvojnog fonda (ERF) mogla EU-u i državama članicama omogućiti da pojačaju svoju potporu i pristupom Tima Europa pridonesu sigurnosti opskrbe hranom koja je dodatno ugrožena ruskom ratnom agresijom na Ukrajinu.

Cilj je ovog Prijedloga odluke Vijeća dobiti odobrenje Vijeća za upotrebu opozvanih sredstava iz 10. i 11. ERF-a za financiranje mjera za izlazak iz prehrambene krize i ublažavanje gospodarskog šoka u zemljama AKP-a zbog ruske ratne agresije na Ukrajinu u iznosu do 600 000 000 EUR, od čega 488 000 000 EUR iz 10. ERF-a i 112 000 000 EUR iz 11. ERF-a.

Od tih će se sredstava do 582 000 000 EUR iskoristiti za financiranje mjera, a do 18 000 000 EUR za pokrivanje rashoda Komisije za potporu.

Ta će se sredstva iskoristiti za najpogođenije partnerske zemlje, pri čemu će se posebna pozornost posvetiti najugroženijim i najizloženim zemljama, posebno kako bi se osiguralo sljedeće:

·makroekonomska potpora (100 milijuna EUR);

·potpora proizvodnji hrane i otpornosti prehrambenih sustava (350 milijuna EUR);

·humanitarna pomoć (150 milijuna EUR).

Kad je riječ o potpori proizvodnji hrane i otpornosti prehrambenih sustava, EU će podupirati ulaganja u lokalne proizvodne kapacitete u okviru održivih vodenih i poljoprivredno-prehrambenih sustava koji se temelje na agroekološkim pristupima, uključujući diversifikaciju poljoprivrednih vrijednosnih lanaca i proizvodnje hrane. Sljedeći kriteriji mogli bi se primijeniti za usmjeravanje pomoći na odabrane zemlje:

·(sve veća) nesigurnost opskrbe hranom i pothranjenost u partnerskim zemljama;

·izloženost partnerskih zemalja posljedicama ruske agresije na Ukrajinu, posebno s obzirom na udio uvoza hrane u njihovu BDP-u;

·makroekonomske slabosti partnerskih zemalja, koje se mogu utvrditi na temelju njihova udjela duga u BDP-u, međunarodnih rezervi/mjeseci pokrivenosti uvozom i analize održivosti duga;

·potencijalni učinak financiranja sredstvima Unije u partnerskim zemljama ili regijama, koji se posebno procjenjuje na temelju opsega povećanja relevantnih intervencija za povećanje proizvodnje i otpornosti.

Mjerama koje se financiraju u okviru ovog Prijedloga poduprijet će se odgovor EU-a u cilju postizanja globalne sigurnosti opskrbe hranom, koji je razvijen na zahtjev Europskog vijeća. Odgovor uključuje hitne i srednjoročne mjere kako bi se partnerima u cijelom svijetu pokazalo da EU pruža integriranu, sveobuhvatnu i brzu potporu za ublažavanje posljedica rata. Odgovor EU-a u cilju postizanja globalne sigurnosti opskrbe hranom uključuje različita područja djelovanja, kako je predviđeno u okviru FARM-a i Globalnog saveza skupine G7, i pruža potrebnu potporu UN-ovoj Skupini za odgovor na globalne krize.

•Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području