ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
OBRAZLOŽENJE

1.KONTEKST PRIJEDLOGA

•Razlozi i ciljevi prijedloga

Svaki se sporazum smatra isključivo privremenim do rješavanja spora putem UN-a i u skladu s relevantnim rezolucijama Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda. U tom se kontekstu u Sporazumu navodi da se sklapa ne dovodeći u pitanje stajališta Europske Unije i Maroka u pogledu statusa Zapadne Sahare.

Konačno, potrebno je naglasiti da se presuda Suda Europske unije od 27. veljače 2018. u predmetu C-266/16 odnosi na Sporazum o partnerstvu između EU-a i Maroka u sektoru ribarstva. To je pitanje odvojeno od pitanja pristupa tržištu, koje je obuhvaćeno Sporazumom o pridruživanju i stoga ovim Prijedlogom.

Ovim se Prijedlogom nastoji izbjeći narušavanje trgovine sa Zapadnom Saharom, a pristup tržištu Unije održati na stabilnoj razini, s obzirom na to da se ne dodjeljuju nikakve nove povlastice. Njime se posebno nastoji potaknuti gospodarski razvoj Zapadne Sahare primjenom istih kriterija na izvoz proizvoda koji potječu iz Zapadne Sahare u Uniju kao i na izvoz proizvoda koji potječu iz Maroka. Tim će se mjerama spriječiti da Zapadna Sahara dođe u nepovoljan tržišni položaj i tako propusti prilike za ulaganja u usporedbi sa susjednim zemljama, koje ostvaruju koristi od carinskih povlastica na različitim osnovama (na temelju sporazuma o pridruživanju ili u okviru općeg sustava povlastica).

•Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

Ovaj je Prijedlog u skladu s trenutačnom trgovinskom politikom. Potrebno je napomenuti da su carinska tijela do 21. prosinca 2016., odnosno do datuma donošenja presude Suda u predmetu C-104/16 P, na de facto osnovi primjenjivala povlastice na proizvode iz Zapadne Sahare s certificiranim marokanskim podrijetlom. Ni Maroku ni Zapadnoj Sahari neće se dodijeliti nikakve nove trgovinske povlastice uz one od kojih su na de facto osnovi ostvarivali koristi prije 21. prosinca 2016. jer se želi proširiti samo geografsko područje primjene povlastica, a ne izmijeniti njihov opseg niti proizvode koji su njima obuhvaćeni.

Prijedlog je u skladu s općim ciljevima europske politike susjedstva te je koristan doprinos poboljšanju trgovinskih i gospodarskih odnosa u južnom susjedstvu u bliskoj suradnji. U skladu je i s cjelokupnom politikom Europske unije u pogledu Maroka, kojom se želi osnažiti povlašteno partnerstvo s tom zemljom ne dovodeći u pitanje ishod postupka koji u vezi sa Zapadnom Saharom provodi UN.

Moguće je da područje primjene trgovinskih povlastica bude šire od državnog područja ugovornih stranaka jer Sporazum o pridruživanju između EU-a i Maroka sadržava dvije zajedničke izjave u kojima se navodi da proizvode koji potječu iz Republike San Marino i Andore „Maroko prihvaća kao proizvode podrijetlom iz Zajednice u smislu ovog Sporazuma”.
Od 9. siječnja 2018. do 9. ožujka 2018. provedeno je zasebno javno savjetovanje u kontekstu priprema sljedeće generacije financijskih programa za razdoblje nakon 2020., među ostalim i radi prikupljanja informacija za oblikovanje budućeg programa.

•Vanjsko stručno znanje

Komisija se pri izradi prethodno navedene evaluacije programa sredinom provedbenog razdoblja oslanjala na stručnost vanjskog izvođača i ostale revidirane studije.

Vanjski je izvođač u svojem izvješću sažeo rezultate evaluacije programa Erasmus+ u razdoblju od 2014. do 2016. i prethodnih programa u razdoblju od 2007. do 2013. Analizom su obuhvaćeni svi sektori programa: obrazovanje, osposobljavanje, mladi i sport te aktivnosti Jean Monnet i Instrument jamstva za studentske zajmove. Obuhvaćene su i sve vrste financiranih mjera. Evaluacija sadržava i ciljanu evaluaciju mjere koja se trenutačno probno ispituje u okviru programa eTwinning Plus.

Evaluacija je strukturirana prema pet kriterija za evaluaciju (relevantnost, usklađenost, djelotvornost, učinkovitost i dodana vrijednost za Uniju).

Osim toga, u prilogu izvješću nalazi se i nekoliko samostalnih izvješća: evaluacija Instrumenta jamstva za studentske zajmove i aktivnosti Jean Monnet, sažeto izvješće o rezultatima tromjesečnog otvorenog javnog savjetovanja pokrenutog u veljači 2017. i sažetak izvješća nacionalnih tijela.

Vanjski je izvršitelj u svojem izvješću naveo nekoliko područja u kojima su potrebna poboljšanja i iznio preporuke za njih. Kako je već navedeno, Komisija je svoje izvješće o evaluaciji programa Erasmus+ sredinom provedbenog razdoblja temeljila na tim rezultatima i preporukama.
2.4.Razlozi prijedloga

Protokol o izmjeni stupa na snagu kada sve stranke polože svoje isprave o ratifikaciji, prihvatu ili odobrenju kod glavnog tajnika Vijeća Europe. S obzirom na veliki broj stranaka koje ga trebaju ratificirati, Protokolom o izmjeni omogućuje se „djelomično stupanje na snagu” za manju skupinu stranaka nakon pet godina nakon što je najmanje trideset osam stranaka izrazilo pristanak da budu obvezane Konvencijom.

Države članice EU-a (trenutačno jedine stranke Konvencije br. 108) trebale bi poduzeti potrebne korake kako bi osigurale brzo stupanje na snagu Protokola o izmjeni:

Prvo, s obzirom na to da bi modernizirana Konvencija sadržavala uglavnom slične zaštitne mjere kao Opća uredba o zaštiti podataka i Direktiva o zaštiti podataka koje obrađuje policija, (djelomično) stupanje na snagu pridonijet će promicanju Unijinih standarda za zaštitu podataka diljem svijeta. Naime, Konvencija br. 108 imala je ključnu ulogu u širenju „europskog modela zaštite podataka” u svijetu jer se često koristi kao izvor inspiracije za zemlje koje namjeravaju donijeti ili modernizirati svoje zakone o privatnosti. To je danas još i važnije s obzirom na to da se u sve više zemalja u mnogim regijama svijeta donosi takvo zakonodavstva. Pojačanjem standarda zaštite među strankama Konvencije olakšao bi se i protok podataka između stranaka Konvencije koje su članice EU-a i onih koje to nisu. Za niz zemalja pristupanje Konvenciji br. 108 pokazalo se korisnim i za pripremu za mogući zaključak Europske komisije o primjerenosti. Taj se aspekt jača Općom uredbom o zaštiti podataka jer se izričito propisuje da je pristupanje Konvenciji br. 108 važan čimbenik koji Europska komisija uzima u obzir u svojoj procjeni primjerenosti. Čak i bez procjene primjerenosti, višom razinom zaštite (posebice u pogledu dostupnosti sudskih i izvansudskih lijekova, kao i učinkovitog nadzora koji vrše nadzorna tijela) olakšala bi se razmjena podataka na temelju odgovarajućih zaštitnih mjera (osobito jer bi se takve zaštitne mjere mogle lakše provoditi u pravnim sustavima stranaka).

Drugo, važno je da modernizirana Konvencija bude u potpunosti u skladu s odredbama Opće uredbe o zaštiti podataka i Direktive o zaštiti podataka koje obrađuje policija, kako bi se državama članicama EU-a omogućilo da ostanu stranke Konvencije i poštuju njezine odredbe, a da pritom ne povređuju zakonodavstvo Unije. To se posebice odnosi na odredbe o slobodnom protoku podataka među strankama s obzirom na to da modernizirana Konvencija (za razliku od važećeg teksta) sadržava izuzeće od tog pravila za stranke „obvezane harmoniziranim pravilima zaštite koje dijele države koje su dio regionalne međunarodne organizacije”. Time će se osigurati da države članice EU-a poštuju mjerodavne odredbe unatoč uvjetima u pogledu međunarodnih prijenosa propisanima u zakonodavstvu Unije o zaštiti podataka.

Treće, važećom Konvencijom br. 108. ne predviđa se mogućnost pristupanja međunarodnih organizacija. Protokolom o izmjeni to se mijenja te je njezino stupanje na snagu preduvjet za buduće pristupanje EU-a Konvenciji.
2.4.Razlozi prijedloga

Protokol o izmjeni stupa na snagu kada sve stranke polože svoje isprave o ratifikaciji, prihvatu ili odobrenju kod glavnog tajnika Vijeća Europe. S obzirom na veliki broj stranaka koje ga trebaju ratificirati, Protokolom o izmjeni omogućuje se „djelomično stupanje na snagu” za manju skupinu stranaka nakon pet godina nakon što je najmanje trideset osam stranaka izrazilo pristanak da budu obvezane Konvencijom. Svečano potpisivanje Protokola o izmjeni održat će se 25. lipnja 2018. u Strasbourgu.

Države članice EU-a (trenutačno jedine stranke Konvencije br. 108) trebale bi poduzeti potrebne korake kako bi osigurale brzo stupanje na snagu Protokola o izmjeni:

Prvo, s obzirom na to da bi modernizirana Konvencija sadržavala uglavnom slične zaštitne mjere kao Opća uredba o zaštiti podataka i Direktiva o zaštiti podataka koje obrađuje policija, (djelomično) stupanje na snagu pridonijet će promicanju Unijinih standarda za zaštitu podataka diljem svijeta. Naime, Konvencija br. 108 imala je ključnu ulogu u širenju „europskog modela zaštite podataka” u svijetu jer se često koristi kao izvor inspiracije za zemlje koje namjeravaju donijeti ili modernizirati svoje zakone o privatnosti. To je danas još i važnije s obzirom na to da se u sve više zemalja u mnogim regijama svijeta donosi takvo zakonodavstva. Pojačanjem standarda zaštite među strankama Konvencije olakšao bi se i protok podataka između stranaka Konvencije koje su članice EU-a i onih koje to nisu. Za niz zemalja pristupanje Konvenciji br. 108 pokazalo se korisnim i za pripremu za mogući zaključak Europske komisije o primjerenosti. Taj se aspekt jača Općom uredbom o zaštiti podataka jer se izričito propisuje da je pristupanje Konvenciji br. 108 važan čimbenik koji Europska komisija uzima u obzir u svojoj procjeni primjerenosti. Čak i bez procjene primjerenosti, višom razinom zaštite (posebice u pogledu dostupnosti sudskih i izvansudskih lijekova, kao i učinkovitog nadzora koji vrše nadzorna tijela) olakšala bi se razmjena podataka na temelju odgovarajućih zaštitnih mjera (osobito jer bi se takve zaštitne mjere mogle lakše provoditi u pravnim sustavima stranaka).

Drugo, važno je da modernizirana Konvencija bude u potpunosti u skladu s odredbama Opće uredbe o zaštiti podataka i Direktive o zaštiti podataka koje obrađuje policija, kako bi se državama članicama EU-a omogućilo da ostanu stranke Konvencije i poštuju njezine odredbe, a da pritom ne povređuju zakonodavstvo Unije. To se posebice odnosi na odredbe o slobodnom protoku podataka među strankama s obzirom na to da modernizirana Konvencija (za razliku od važećeg teksta) sadržava izuzeće od tog pravila za stranke „obvezane harmoniziranim pravilima zaštite koje dijele države koje su dio regionalne međunarodne organizacije”. Time će se osigurati da države članice EU-a poštuju mjerodavne odredbe unatoč uvjetima u pogledu međunarodnih prijenosa propisanima u zakonodavstvu Unije o zaštiti podataka.

Treće, važećom Konvencijom br. 108. ne predviđa se mogućnost pristupanja međunarodnih organizacija. Protokolom o izmjeni to se mijenja te je njezino stupanje na snagu preduvjet za buduće pristupanje EU-a Konvenciji.
ex 3926 30 00 ex 3926 90 97 ex 8708 29 10 ex 8708 29 90

10 23 10 10

Plastični poklopac sa spojnicama za vanjski retrovizor motornih vozila

0 %

p/st
3.4.Procjena učinka

3.5.Primjerenost propisa i pojednostavnjivanje

S obzirom na to da je ovo revizija postojećeg zakonodavnog akta koji je obuhvaćen REFIT-om, Komisijinim Programom za primjerenost i učinkovitost propisa, Komisija je razmatrala mogućnosti pojednostavnjenja i smanjivanja tereta.

Analiza pokazuje da je moguće znatno pojednostavnjenje koje se može postići stavljanjem Direktive 2005/45/EZ izvan snage i usklađivanjem Direktive 2008/106/EZ s međunarodnim okvirom.

Glavni element povezan s povećanjem učinkovitosti preoblikovanje je centraliziranog mehanizma za priznavanje sustava obrazovanja i izdavanja svjedodžbi pomorcima iz trećih zemalja. Uvođenjem rasprave među državama članicama o potrebi za priznavanjem nove treće zemlje cijeli će proces postati transparentniji s obzirom na potrebu za nastavkom tog priznavanja. To bi dovelo do razumnije i učinkovitije upotrebe dostupnih ljudskih i financijskih resursa jer će se temeljito razmatrati troškovi koji će nastati u postupku priznavanja u usporedbi s konkurentnom prednošću flote EU-a do koje će doći zbog zapošljavanja pomoraca iz odgovarajuće treće zemlje.

Osim toga, produljenjem razdoblja za ponovnu procjenu za treće zemlje koje su već priznate na temelju utvrđenih prioritetnih kriterija oslobodit će se resursi koji se trenutačno upotrebljavaju neučinkovito. Točnije, dostupni resursi preusmjerit će se iz zemalja koje floti EU-a pružaju malen broj pomoraca i predstavljaju malenu opasnost za sigurnost na zemlje koje će se češće ponovno procjenjivati jer iz njih dolazi najveći udio pomoraca koji su svjedodžbe stekli izvan Unije.

U tom smislu, resursi za ponovno priznavanje trećih zemalja iz kojih u flotu EU-a najmanje pet godina nije došao nijedan zapovjednik ili časnik oslobodit će se za priznavanje novih trećih zemalja koje imaju veći potencijal za pružanje radne snage na europskim plovilima. S obzirom na nedostatak dostupnih podataka i pravnu prirodu izmjena, elementi pojednostavnjenja nisu kvantificirani.
PRILOG

ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a



br. […]



od […]

o izmjeni Protokola 30 uz Sporazum o EGP-u o posebnim odredbama u pogledu organizacije suradnje u području statistike

ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”), a posebno njegov članak 98.,

budući da:

(1)Statistički program EGP-a od 2018. do 2020. trebao bi se temeljiti na Uredbi (EU) br. 99/2013 Europskog parlamenta i Vijeća, kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EU) 2017/1951 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 99/2013 o europskome statističkom programu od 2013. do 2017. njegovim produljenjem do 2020. i trebao bi uključivati elemente za opis i praćenje svih relevantnih gospodarskih, socijalnih i ekoloških aspekata Europskoga gospodarskog prostora.

(2)Uredba (EU) 2017/1951 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 99/2013 o europskome statističkom programu od 2013. do 2017. njegovim produljenjem do 2020. trebala bi se uključiti u Protokol 30 kako bi se osiguralo da se suradnja produlji do 2020.

(3)Protokol 30 uz Sporazum o EGP-u trebalo bi stoga izmijeniti kako bi se omogućila provedba te proširene suradnje od 1. siječnja 2018.,

DONIO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Protokol 30 uz Sporazum o EGP-u mijenja se kako slijedi:

1.Riječ „2017.” u naslovu članka 5. zamjenjuje se riječju „2020.”.

2.U članku 5 stavku 1. dodaje se sljedeća alineja:

„–32017 R 1951: Uredbom (EU) 2017/1951 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2017. (SL L 284, 31.10.2017., str. 1.).”

3.U članku 5. stavku 2. riječi „2013.–2017.” i „31. prosinca 2017.” zamjenjuju se riječima „2013.–2020.” i „31. prosinca 2020.”.

4.U članku 5. stavku 3. riječi „od 2013. do 2017.” zamjenjuju se riječima „od 2013. do 2020.”.

5.Tekst članka 5. stavka 4. zamjenjuje se sljedećim:

„Države članice EFTA-e financijski doprinose u skladu s člankom 82. stavkom 1. točkom (a) Sporazuma i financijskim uredbama koje se na njega odnose, i to u iznosu od 75 posto iznosa navedenog u proračunskim linijama 29 02 05 (Europski statistički program 2013.–2017.) i 29 01 04 05 (Politika u području statističkih informacija – Rashodi za administrativno upravljanje) unesenima u proračun Europske unije za 2013. te u iznosu od 75 posto iznosa navedenog u proračunskim linijama 29 02 01 (Davanje kvalitetnih statističkih informacija, provedba novih metoda izrade europskih statistika i jačanje partnerstva s Europskim statističkim sustavom) i 29 01 04 01 (Rashodi za potporu europskom statističkom programu) unesenima u proračun Europske unije za razdoblje od 2014. do 2020.”

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu […], pod uvjetom da su podnesene sve obavijesti iz članka 103. stavka 1. Sporazuma o EGP-u.
•Savjetovanja s dionicima

Budući da predložena izmjena Uredbe (EZ) br. 862/2007 neće znatno utjecati na društvo ili gospodarstvo (vidjeti objašnjenje u nastavku), Komisija (Eurostat) je provela savjetovanje s Odborom za Europski statistički sustav jer su nacionalni zavodi za statistiku odgovorni za koordinaciju svih aktivnosti povezanih s europskom statistikom na nacionalnoj razini.

Nadalje, u nekoliko je navrata provedeno savjetovanje s Komisijinom Glavnom upravom za migracije i unutarnje poslove kao glavnim korisnikom statistike o migracijama i međunarodnoj zaštiti, koja je isto tako dala vrijedne povratne informacije.

S obzirom na strogo ograničenu prirodu ovog prijedloga nije se smatralo nužnim uključiti druga tijela.

•Prikupljanje i primjena stručnih znanja

•Procjena učinka

Procjena učinka nije provedena jer prijedlog nema znatne gospodarske, socijalne ni okolišne posljedice te ne predstavlja dodatno opterećenje za poduzeća ili javnost.

Glavna je svrha inicijative izmijeniti Uredbu (EZ) br. 862/2007 i tako osigurati pravnu osnovu za postojeće dobrovoljno prikupljanje podataka uz osiguravanje neophodne fleksibilnosti u pogledu podataka potrebnih u budućnosti. Točnije, ona ne uključuje nikakve izmjene u pogledu tema ili predmeta statistike koja se već prikuplja u okviru te uredbe.

•Primjerenost propisa i pojednostavljivanje

Redovitom evaluacijom postojećeg pravnog okvira zaključeno je da bi podaci potrebni prema toj uredbi trebali odražavati promjene u potrebama korisnika i istodobno uzimati u obzir kapacitete pružatelje podataka. To je dovelo do prijedlogâ da se Uredba izmijeni dodavanjem novih razvrstavanja. Na taj se način dodatno razvija dobrovoljno prikupljanje podataka i uzima u obzir potreba za fleksibilnosti. Izmjene ne bi trebale dovesti do znatnog povećanja opterećenja jer se temelje na postojećem dobrovoljnom prikupljanju i ti su podaci već općenito dostupni u administrativnim izvorima država članica.
1.4.2.Posebni ciljevi

1.4.3.„”Očekivani rezultati i učinak

Navesti učinke koje bi prijedlog/inicijativa trebali imati na ciljane korisnike/skupine.

Prijedlogom se nastoji uspostaviti potpuno usklađeno i sveobuhvatno okružje jedinstvenog europskog pomorskog sučelja koje se temelji na trenutačnom sustavu jedinstvenih nacionalnih sučelja. Izradom obvezujućih tehničkih specifikacija sučelja, donošenjem zajedničkih zahtjeva i postupaka za podatke te utvrđivanjem jasnih pravila i prava u pogledu dostave i razmjene informacija pojednostavnit će se okružje za prijave. Zbog toga će brodari moći, odaberu li koristiti se usklađenom ulaznom točkom za prijave, na isti način prijaviti isti skup podataka, neovisno o njihovu odredištu.

Glavna korist očituje se u znatnom smanjenju administrativnog opterećenja za brodare. Procjenjuje se da će se u razdoblju od 2020. do 2030. uštedjeti 22–25 milijuna radnih sati zaposlenika, što odgovara vrijednosti od 625 do 720 milijuna EUR (u skupini EU 28). Procjenjuje se da će se zbog manjeg opterećenja i veće učinkovitosti povećati konkurentnost pomorskog prometa, a posljedica toga bit će promjena u vrsti prijevoza jer se procjenjuje da će se 3 395 milijuna tonskih kilometara tereta 2030. pretežito prevoziti vodama, a ne cestama. To znači da će se 2030., u odnosu na polazno stanje, prometna aktivnost u sektoru vodnog prometa povećati za 0,3 %, što će pozitivno utjecati na stvaranje radnih mjesta i rast u tom sektoru. Procjenjuje se da će se zbog te promjene u načinu prometovanja, u odnosu na polazno stanje, ukupne emisije CO2 smanjiti za 1 880 tisuća tona. Time će se u razdoblju od 2020. do 2030. ostvariti neizravne koristi u iznosu od otprilike 145 milijuna EUR, izraženo kao sadašnja vrijednost. Osim toga, očekuju se koristi u smislu poboljšanja učinkovitosti u cjelokupnom multimodalnom/logističkom lancu zbog bolje upotrebe podataka u lukama, povećanja zadovoljstva zapovjednikâ brodova poslom i veće privlačnosti te struke, što će dovesti do većih mogućnosti za odabir boljih kadrova, te veće sigurnosti i zaštite zato što zapovjednici brodova mogu više vremena provoditi na komandnom mostu umjesto da izvršavaju administrativne zadaće.
Ovaj Protokol otvoren je za potpisivanje ugovornim strankama Interbus ugovora od [ADD DATES: THE DATE OF ADOPTION OF THE COUNCIL DECISION TO A DATE 9 MONTHS THEREAFTER] u Glavnom tajništvu Vijeća Europske unije, koje je i depozitar Protokola.

Članak 4.

U ugovornim strankama koje su ovaj Protokol odobrile ili ratificirale on stupa na snagu prvog dana trećeg mjeseca otkad najmanje tri ugovorne stranke, uključujući Europsku uniju, polože svoju ispravu o odobrenju ili ratifikaciji.

Članak 5.

Ovaj Protokol, sastavljen na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku, pri čemu je svaki od tih tekstova jednako vjerodostojan, polaže se kod depozitara, a on svakoj ugovornoj stranci dostavlja njegovu ovjerenu vjerodostojnu presliku.

Članak 6.

Svaka ugovorna stranka osigurava službeni prijevod ovog Protokola na svoj službeni jezik koji nije jedan od vjerodostojnih jezika iz članka 5. Preslika svakog od tih prijevoda polaže se kod depozitara, a on presliku svih tih prijevoda dostavlja svakoj ugovornoj stranci.

Sastavljeno u Bruxellesu

U POTVRDU TOGA u nastavku potpisani opunomoćenici potpisali su ovaj Protokol.

Otvoren za potpisivanje u Bruxellesu od [ADD DATES: THE DATE OF ADOPTION OF THE COUNCIL DECISION AND A DATE 9 MONTHS THEREAFTER].

Ouvert à la signature à Bruxelles entre le [ADD DATES: THE DATE OF ADOPTION OF THE COUNCIL DECISION AND A DATE 9 MONTHS THEREAFTER].
·smanjenje vanjskih učinaka prometa: ušteda od 700 milijuna EUR s obzirom na emisije CO2, ublažavanje buke, onečišćenje zraka, zagušenja prometa i manji broj nesreća. Smanjenje emisija CO2 procjenjuje se na 2 686 tisuća tona koje će se uštedjeti u razdoblju 2018.–2030.,

·administrativni troškovi: neto uštede od 150 milijuna EUR za nositelje projekata i javna tijela.

•Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

•Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

•Pravna osnova

Pravna je osnova ovog prijedloga članak 172. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

•Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

•Proporcionalnost

3.REZULTATI SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENA UČINAKA

•Primjerenost propisa i pojednostavnjivanje

Politika za mrežu TEN-T znatno je ojačana 2013. donošenjem nove uredbe u kojoj se utvrđuje cjelovita strategija koja se temelji na uspostavljanju osnovne mreže do 2030. i sveobuhvatne mreže do 2050. Međutim, politika za mrežu TEN-T postoji već 25 godina i u trenutku pripreme postojećeg okvira za mrežu TEN-T već su postojali dokazi o postojanju i učincima kašnjenja u postupcima izdavanja dozvola i drugim regulatornim postupcima. Mjere za pojednostavnjenje prvo su planirane za okvir za mrežu TEN-T, no na kraju se smatralo da su one preuranjene zbog nekoliko čimbenika. Konkretno, preoblikovani okvir za mrežu TEN-T već je uključivao ambiciozan skup inovacija, osobito u vezi sa stvaranjem novog instrumenta za financiranje, Instrumenta za povezivanje Europe.

Kao posljedica toga, u postojećoj Uredbi (EU) br. 1315/2013 nisu predviđena posebna rješenja s obzirom na postupke izdavanja dozvola, za razliku od Uredbe (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2013. o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu. Stoga se postojeća inicijativa nije mogla razviti u okviru programa REFIT; međutim, ona je nadahnuta iskustvom u području mreže TEN-E.
Datum nakon kojeg se odbija dodijeliti EU homologacija tipa:

[PO: Please insert the date 24 months after the date of application of this Regulation]

Datum nakon kojeg se zabranjuje registrirati vozilo i zabranjuje stavljanje na tržište i stavljanje u uporabu sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica:

[PO: Please insert the date 48 months after the date of application of this Regulation]
3.REZULTATI SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

•Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

Komisija je u razdoblju od 2017. do 2018. provela ex post evaluaciju postojećeg protokola uz SFPA s Kabo Verdeom i ex ante evaluaciju moguće obnove protokola. Zaključci evaluacije navedeni su u zasebnom radnom dokumentu službi Komisije.

U evaluaciji je zaključeno da su sektori EU-a za ribolov tune iznimno zainteresirani za ribolov u vodama Kabo Verdea te da bi se obnavljanjem protokola pomoglo jačanju praćenja, kontrole i nadzora te doprinijelo boljem upravljanju ribarstvom u regiji. U evaluaciji je zaključeno da bi obnavljanje protokola bilo korisno i za Kabo Verde s obzirom na veličinu financijskog doprinosa isplaćenog u okviru protokola.