Podaci Umjetna inteligencija u područjima od javnog interesa: Države članice potiču se na suradnju s Komisijom da bi se: üUtvrdilo skupove javnih podataka čiju je širu ponovnu upotrebu portebno olakšati na razini Unije, posebno one prikladne za obučavanje algoritama umjetne inteligencije. Za to je potrebno ovlaštenje za izradu popisa visokovrijednih skupova podataka, kako je predviđeno u prijedlogu preinake Direktive o informacijama javnog sektora, o kojoj se trenutačno pregovara. üZajedno ulagalo u alate potrebne za olakšavanje pristupa javnim podacima, njihova povezivanja, interoperabilnosti i objedinjavanja, uključujući razvoj odgovarajućih sučelja za programiranje aplikacija (API), za pristup dinamičnim podacima. Time se podupire definiranje i primjena standarda za podatke i metapodatke u bliskoj suradnji s relevantnim dionicima (npr. europskim tijelima za normizaciju). Komisija planira staviti na raspolaganje do 100 milijuna EUR iz programa Obzor 2020. i Instrumenta za povezivanje Europe (CEF). üPoduprlo razvoj i rad podatkovne infrastrukture koja će omogućiti upravljanje podacima i njihovu razmjenu u stvarnom vremenu te eksperimentiranje u sigurnom testnom okruženju za usluge koje se temelje na podacima i koriste se UI-jem, za vlade i javne uprave općenito, uključujući sigurne prekogranične transeuropske informacijske sustave. Takve se usluge pružaju putem infrastrukture za usluge otvorenih javnih podataka koja se financira u okviru Instrumenta za povezivanje Europe, kojim se već podržava uvođenje Europskog portala za podatke za lakše otkrivanje i pristup europskim javnim podacima, uključujući one iz inicijativa za otvorene podatke država članica na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. üOsiguralo daljnji razvoj europskog oblaka za otvorenu znanost kao ključnog sredstva za najbolju primjenu umjetne inteligencije u znanosti i tehnologiji te u primjenama koje se kreću od napredne medicine do okoliša i klimatskih promjena. Uključilo obučavanje i testiranje algoritama povezanih s podacima kako bi se maksimalno iskoristile prednosti otvorenih podataka. üPoduprlo razvoj rješenja koja se temelje na lancu blokova i drugim sigurnim načinima pristupa podacima i osiguravanja cjelovitosti podataka. Komisija planira staviti na raspolaganje 27 milijuna EUR u okviru Obzora 2020. u tom području. üZdravstvo će osobito profitirati od umjetne inteligencije. Informacije o pacijentima, medicinska dokumentacija, dijagnostički nalazi i kliničke studije samo su neki od izvora podataka dostupnih u zdravstvenoj skrbi. Komisija predlaže da se prioritetno usredotoči na dva velika projekta: I.Na temelju obveze koju je 19 država članica preuzelo u pogledu izrade istraživačke skupine od najmanje milijun sekvenciranih genoma dostupne u EU-u do 2022. , Komisija će podržati inicijativu o povezivanju repozitorija u području genomike. Komisija će podržati i stvaranje registara rijetkih bolesti. U obzir će se uzeti organizacijska, regulatorna, sigurnosna, etička i tehnička usklađenost i interoperabilnost. To je važno da bi se tehnologije umjetne inteligencije mogle istraživati, razvijati i ispitivati radi utvrđivanja novog znanja, potpore kliničkim istraživanjima i donošenja odluka. II.Komisija će u 2020. u suradnji s državama članicama poduprijeti razvoj zajedničke baze podataka o medicinskim snimkama koja će u početku biti namijenjena najčešćim oblicima raka (anonimizirano i na temelju podataka koje pacijenti doniraju). Taj rad mora ispunjavati sve nužne organizacijske, regulatorne, sigurnosne, etičke i tehničke uvjete. Radi poboljšanja dijagnostike, liječenja i praćenja kombinirat će se s relevantnim alatima umjetne inteligencije. Ukupni doprinos EU-a tim inicijativama ukupno će iznositi oko 35 milijuna EUR iz programa Obzor 2020. Države članice potiču se da i one uplate toliki iznos. Te inicijative i ulaganja bit će temelj većeg zajedničkog zdravstvenog podatkovnog prostora koji će od 2021. možda imati potporu iz programa Digitalna Europa. üGeoinformacije/promatranje Zemlje: EU-ov program Copernicus najveći je svjetski pružatelj informacija o promatranju i praćenju Zemlje. Copernicus je prihvatio politiku besplatnih, potpunih i otvorenih podataka te je pokrenuo napredne usluge pristupa podacima i informacijama (DIAS), koje objedinjuju velik broj strukturiranih podataka i računalnih kapaciteta. Na temelju toga, a radi poticaja geolokacijskim uslugama u području klime, poljoprivrede, kvalitete zraka, emisija, morskog okoliša, upravljanja vodama, praćenja sigurnosti i migracija i građanskih znanosti , Komisija predlaže razvoj i upotrebu kapaciteta umjetne inteligencije uz pomoć podataka i infrastruktura programa Copernicus. Pokrenut će i inicijative za bolje iskorištavanje podataka i informacija o promatranju Zemlje s pomoću umjetne inteligencije, u javnom i privatnom sektoru. üJezični podaci: U skupove podataka koji se najčešće preuzimaju s Europskog portala za podatke ubrajaju se jezični resursi Komisije koji se koriste za usluge automatiziranog prevođenja i obrade prirodnog jezika s pomoću umjetne inteligencije. Radi poboljšanja tih usluga Komisija planira za prikupljanje dodatnih jezičnih resursa za jezike koji su manje zastupljeni na internetu staviti na raspolaganje dodatnih 10 milijuna EUR iz Instrumenta za povezivanje Europe. Industrijske podatkovne platforme: Komisija je već pokrenula mjere za razvoj i istraživanje na platformama za sigurnu i kontroliranu razmjenu vlasničkih podataka u okviru Obzora 2020., uključujući prostore za industrijske podatke i prostori za osobne podatke . Na temelju Komunikacije Komisije „Prema zajedničkom europskom podatkovnom prostoru” , objavljen je skup smjernica kojima je cilj osigurati instrumente s pomoću kojih podatke mogu dijeliti nositelji, korisnici ili obje skupine. Na temelju toga Komisija će učiniti sljedeće: üU 2019. podupirati strateške digitalne industrijske platforme sljedeće generacije velikim zajedničkim projektima s ulaganjem u iznosu od 50 milijuna EUR iz programa Obzor 2020. üDržave članice potiču se na povezivanje postojećih i planiranih nacionalnih ulaganja u platforme s aktivnostima na razini EU-a kako bi se zajamčilo širenje i interoperabilnost. üKomisija predlaže da nakon 2020. u sastavnici umjetne inteligencije u okviru programa Digitalna Europa Unija zajedno s državama članicama i privatnim sektorom uloži 1 milijardu EUR u stvaranje zajedničkog europskog podatkovnog prostora kako bi podaci bili lako dostupni za ponovnu uporabu inovatorima, poduzećima i javnom sektoru. üPosebna će se pozornost posvetiti razvoju lokalnih ekosustava na regionalnoj i podregionalnoj razini koji okuplja lokalna poduzeća i MSP-ove, javne uprave, centre za osposobljavanje, digitalnoinovacijske centre i tehnološku infrastrukturu radi razvoja i dijeljenja algoritama obučenih s pomoću visokokvalitetnih lokalnih podataka za rješavanje lokalnih problema. Na taj su način usavršavanje i izobrazba povezani s lokalnim podatkovnim prostorom radi poticanja inovacija. Centar za podršku razmjeni podataka: Komisija će do sredine 2019. pokrenuti centar za podršku razmjeni podataka, koji će predlagati modele ugovora za dijeljenje podataka iz privatnog sektora te svim europskim dionicima u podatkovnom gospodarstvu pružati praktične savjete, najbolju praksu i metode razmjene i analize podataka. Europska inicijativa za računalstvo visokih performansi (EuroHPC): Komisija i države članice surađivat će na pravovremenoj provedbi inicijative EuroHPC kako bi se razvila paneuropska infrastruktura za superračunalstvo, presudna za umjetnu inteligenciju.