Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 negativno je utjecala na trgovinu s trećim zemljama, slobodno kretanje robe unutar EU-a i neometano funkcioniranje jedinstvenog tržišta. Konkretno, na početku pandemije postojao je veliki manjak osobne zaštitne opreme, lijekova i medicinskih proizvoda u cijelom EU-u. Kako se kriza produbljivala, globalni lanci opskrbe nisu se mogli nositi s povećanom potražnjom. Došlo je do poremećaja u proizvodnji na tada najpogođenijim lokacijama. Nestašice su pogoršali uvođenje zabrana izvoza od strane nacionalnih tijela i tijela trećih zemalja, kao i problemi s međunarodnim prijevozom robe, uska grla u ocjenjivanju sukladnosti te prisutnost brojnih nesukladnih, nesigurnih i lažnih proizvoda. Postalo je jasno da je globalna utrka za zdravstvenom opremom negativno utjecala na proizvode, koji su u nekim slučajevima bili nedovoljno kvalitetni. Koordinirana solidarnost na razini EU-a putem Mehanizma Unije za civilnu zaštitu (UCPM) također je bila otežana ili zakašnjela s obzirom na to da su se sve zemlje istodobno suočile s istom vrstom nestašice. Osim toga, tržište komercijalnog prijevoza tereta bilo je narušeno, a pristup prijevoznim mogućnostima postao je nesiguran.

S obzirom na to da se otkrivaju lokalizirana žarišta i da će se to vjerojatno nastaviti, ta testiranja otpornosti na stres trebala bi se provoditi na lokalnoj razini, na temelju specifičnih scenarija kao što su događaji rasadnici zaraze, izbijanje bolesti u ciljanim sektorima kao što su klaonice, obrazovni prostori i ustanove za stanovanje i pružanje skrbi koji bi se kasnije mogli proširiti na druge djelatnosti. Stečena iskustva i primjeri najbolje prakse razmijenit će se nakon provedbe.

Ako želimo ići naprijed, ponovno uvođenje neučinkovitih ograničenja i kontrola na unutarnjim granicama EU-a mora se izbjeći. Sve mjere koje podrazumijevaju ograničenja kretanja osoba ili robe unutar EU-a trebale bi se primjenjivati samo u situacijama u kojima je to nužno. Takve mjere ograničavanja trebale bi biti koordinirane, razmjerne i nediskriminirajuće kako bi se odgovorilo na rizike za javno zdravlje. Privremene kontrole na granicama smiju se koristiti samo u iznimnim okolnostima kao odgovor na situacije koje ozbiljno utječu na javnu politiku ili unutarnju sigurnost i trebale bi, kao krajnja mjera, trajati samo dok traju izvanredne okolnosti.

Ograničenja unutar državnih područja država članica ne moraju nužno pratiti ograničenja putovanja i kontrole na unutarnjim granicama. Ako se granične kontrole ipak uvedu, to bi trebalo učiniti uz savjetovanje s drugim državama članicama, putem postojećih kanala i u skladu s postojećim pravilima, s time da bi slobodan protok robe, radnici iz ključnih zanimanja i radnici neophodni u prijevozu trebali biti zaštićeni u svakom trenutku. Trebalo bi odmah uvesti zelene trake i početi provoditi postojeće smjernice o mjerama upravljanja granicama, zračnom prijevozu tereta, slobodnom kretanju radnika i promjenama posade. Radna skupina za osiguravanje primjene pravila jedinstvenog tržišta nastavit će pratiti i uklanjati sve neopravdane prepreke slobodnom kretanju robe. Kad je riječ o nastavku prijevoza putnika i dalje su relevantne smjernice o uslugama prijevoza i pravima putnika te bi se trebale primjenjivati u skladu s epidemiološkom situacijom. Ograničenja putovanja u EU koja nisu neophodna stalno se procjenjuju. Ključno je da svako postupno ukidanje ograničenja putovanja u EU bude potpuno usklađeno među državama članicama EU-a.

Područje djelovanja: Nefarmaceutske mjere Vremenski slijed ØPravovremena razmjena informacija među državama članicama o učinkovitosti mjera i svakom ponovnom uvođenju mjera kao odgovor na drugi val bolesti Zajednički istraživački centar (JRC) pokrenut će internetsku stranicu za unos podataka i bazu podataka koje će JRC i ECDC puniti podacima iz država članica i koje će biti na raspolaganju za modeliranje, procjenu rizika i praćenje stanja u državama članicama. od srpnja do rujna ØPriručnik EU-a o nefarmaceutskim intervencijama u kontekstu bolesti COVID-19 (ECDC i JRC) Prikupljanje primjera najbolje prakse i znanstvenih uputa utemeljenih na rezultatima modeliranja kako bi se državama članicama pomoglo u određivanju razine mjera javnog zdravlja (uključujući masovna okupljanja) na temelju različitih parametara, kriterija i pokretača. kolovoz ØRazmjena informacija i primjera najbolje prakse povezanih s prelascima unutarnjih i vanjskih granica radi ograničavanja negativnih posljedica za slobodu kretanja osoba i robe (Europska komisija i države članice) u tijeku

5.Pružanje potpore ugroženim skupinama

Neke su skupine osjetljivije na virus od drugih. To se odnosi na tri kategorije: 1. medicinski osjetljive osobe, kao što su starije osobe i osobe koje već imaju druge zdravstvene probleme (npr. visoki tlak, dijabetes, pretilost itd.); 2. osobe s margina društva, kao što su osobe koje borave ili rade u fizičkom okruženju s puno ljudi u kojem je mogućnost održavanja socijalnog razmaka smanjena ili one koje nemaju dovoljno financijskih sredstava za zaštitne mjere (kao što su siromašne osobe) te 3. zanimanja koja uključuju bliski kontakt s potvrđenim slučajevima zaraze bolešću COVID-19 ili onima u kojima se sumnja na zarazu. Otprilike polovina svih smrtnih slučajeva u nekim državama članicama odnosila se na starije osobe, prije svega u domovima za starije i nemoćne. Osim toga, kriza uzrokovana bolešću COVID-19 istaknula je i pogoršala već prisutne nejednakosti, uključujući povećani broj slučajeva nasilja u obitelji i činjenicu da je nerazmjerno teško pogodila marginalizirane zajednice u našem društvu. Novi slučajevi izbijanja bolesti ne bi smjeli dovesti do širenja socioekonomskih razlika u europskim društvima. S obzirom na to da je riječ o nizu različitih skupina, mjere za zaštitu njihova zdravlja moraju biti prilagođene svakoj specifičnosti jer će u svakom pojedinom slučaju postojati različite potrebe i zahtjevi. To uključuje i njihove potrebe za pomoći u održavanju mentalnog zdravlja zbog, primjerice, problema koje uzrokuju izolacija i usamljenost.

Posebne okolnosti zahtijevaju posebne mjere. Kako bi se izbjeglo daljnje širenje virusa u tim okruženjima, bit će potrebno stalno i na odgovarajući način s pomoću redovitog testiranja pratiti stanje zdravstvenih radnika, djelatnika u dugoročnoj skrbi i drugih djelatnika na prvoj crti te ugroženih skupina i u okruženjima kao što su domovi za pružanje njege. Osim toga, zbog mogućnosti izbijanja bolesti u objektima kao što su klaonice, rudnici i određeni klimatizirani prostori potrebno je hitno rasporediti kapacitete za kontrolu izbijanja bolesti kako bi se osiguralo da takvi slučajevi izbijanja bolesti ostanu lokalizirani. Posebnu pozornost potrebno je usmjeriti i na zajednice radnika migranata ili sezonskih radnika.

Područje djelovanja: Pružanje potpore ugroženim skupinama Vremenski slijed ØIzraditi i primijeniti posebne strategije testiranja visoke gustoće i niskog praga za ugrožene skupine i okruženja (države članice i ECDC) od srpnja do kolovoza ØRazmjenjivati primjere najbolje prakse u cilju potpore prevenciji bolesti COVID-19, testiranju i skrbi za društveno marginalizirane i zdravstveno ugrožene skupine te rizična okruženja (Europska komisija i ECDC) od srpnja do rujna ØRazmjenjivati primjere najbolje prakse i pružati psihosocijalnu potporu ugroženim skupinama koje su izloženije bolesti COVID-19 (Europska komisija i države članice) od srpnja do rujna ØOsigurati posebno osposobljavanje putem interneta osoblju koje radi s ugroženim skupinama (ECDC) od srpnja do rujna

6.Smanjenje opterećenja uzrokovanog sezonskom gripom

Sezonska gripa svake godine uzrokuje opterećenje za zdravstvene sustave. Zdravstvene sustave znatno bi opteretilo istodobno izbijanje sezonske gripe i bolesti COVID-19. Stoga je potrebno odmah razmotriti aktivnosti kojima bi se smanjilo opterećenje uzrokovano sezonskom gripom kao što su pojačani nadzor, testiranje, pristup cjepivima i diferencijalna dijagnoza.

Područje djelovanja: Ublažavanje sezonske gripe Vremenski slijed ØPovećati procijepljenost protiv gripe: predviđeni početak provedbe cijepljenja i proširenje ciljnih skupina (države članice) Države članice trebale bi razmotriti početak provedbe cijepljenja i proširenje ciljnih skupina. od srpnja do rujna ØOsigurati dodatne nabave cjepiva protiv gripe na nacionalnoj razini (npr. proizvodnjom većom od potreba) (države članice) od srpnja do rujna ØDati posebne upute u pogledu infrastrukture za cijepljenje protiv sezonske gripe u okruženju bolesti COVID-19 (ECDC) srpanj ØPripremiti infrastrukturu koja je prilagođena za cijepljenje protiv sezonske gripe u okruženju bolesti COVID-19 (npr. omogućiti potencijalno opsežnije cijepljenje protiv sezonske gripe) (države članice) od srpnja do rujna ØRazmjenjivati primjere najbolje prakse u nacionalnim programima cijepljenja protiv gripe (Europska komisija i ECDC) To može uključivati prilagođene planove za cijepljenje protiv sezonske gripe u okruženju bolesti COVID-19, predviđanja u pogledu potražnje stanovništva za cijepljenjem i osiguravanje cijepljenja u slučaju uvođenja ograničenja kretanja. od srpnja do rujna ØPovećati procijepljenost ciljanim kampanjama za podizanje svijesti na radnim mjestima (Agencija za sigurnost i zdravlje na radu EU–OSHA) rujan i listopad ØDonijeti smjernice za kliničko upravljanje i protokol liječenja za diferencijalne dijagnoze te za upravljanje liječenjem gripe i bolesti COVID-19 (ECDC) srpanj

III.ZAKLJUČAK

EU se mora pobrinuti da bude spreman za mogući ponovni rast broja slučajeva bolesti COVID-19. Za to je potrebno brzo i snažno koordinirano djelovanje kako bi se ojačala područja koja su ključna za pripravnost i odgovor na krizu. Rano otkrivanje slučajeva i brz odgovor radi sprečavanja daljnjeg širenja bolesti, zajedno s posebnim mjerama za zaštitu najugroženijih skupina u našim društvima, trenutačno su najbolji način da izbjegnemo ponovno uvođenje opsežnih ograničenja, primjerice kretanja. Nadovezujući se na postojeći rad država članica, Komisije i agencija EU-a, ovom se Komunikacijom utvrđuju mjere koje treba poduzeti.

Ti napori trebali bi se temeljiti na čvrstim dokazima i opsežnim komunikacijskim aktivnostima prema javnosti. Sprečavanje ponovnog rasta broja slučajeva uvelike ovisi o ponašanju pojedinaca i pridržavanju javnozdravstvenih preporuka. Kako bi se osiguralo da se temeljni skup osnovnih pojedinačnih mjera predostrožnosti primjenjuje u svakom trenutku, ključno je da svi budu stalno na oprezu. To pak ovisi o prihvaćanju i razumijevanju javnosti da su mjere utemeljene i važne. Praćenje stupnja društvene prihvaćenosti i rješavanje društvenih problema koji će se pojaviti u ranoj fazi bit će ključna odrednica budućeg razvoja događaja. Te komunikacijske aktivnosti također podrazumijevaju sustavan i neposredan odgovor na dezinformacije o pandemiji koronavirusa, a dodatne napore trebalo bi uložiti i u jačanje kiberotpornosti ključne zdravstvene infrastrukture. U slučaju da neka država članica ponovno uvede krizne mjere, one bi trebale biti odmjerene i ograničenog opsega kako ne bi ometale vladavinu prava i parlamentarnu demokraciju.

Virus se ne zaustavlja na granicama EU-a i zato EU i njegove države članice osiguravaju više od 36 milijardi EUR hitne financijske pomoći, mostove humanitarne pomoći i dugoročnu potporu trećim zemljama kojima je pomoć potrebna. Uspostavljen je i humanitarni zračni most EU-a kako bi se održale ključne prometne veze za potrebe prijevoza humanitarnih radnika, zdravstvenih radnika za hitne intervencije i potrepština.

Stoga bi se trebali nastaviti napori u koordinaciji s drugim globalnim akterima, uključujući Ujedinjene narode i WHO, kako bi se osigurao adekvatan međunarodni odgovor na ovu globalnu prijetnju zdravlju, uključujući pravedan pristup cjepivu protiv bolesti COVID-19. Paralelno s time treba nastaviti napore za rješavanje socioekonomskih posljedica krize, koje ugrožavaju napredak ostvaren u postizanju ciljeva održivog razvoja i ulaganja u otpornost partnerskih zemalja, prije svega jačanjem zdravstvenih sustava, čime se podupire globalni oporavak. To je jedini način da se okonča aktualna kriza u EU-u i svijetu koju je uzrokovala pandemija.

Više nego ikad prije nužno je pozornost posvetiti smanjenju posljedica sezonske gripe u sezoni 2020./2021. te se mjere za ublažavanje tog scenarija moraju provesti već sada. Kombinirani učinci istodobnog izbijanja bolesti COVID-19 i teške sezonske gripe mogli bi dodatno otežati stanje naših zdravstvenih sustava.