Kulturnim razmjenama mogu se ostvariti i gospodarske koristi. Globalna trgovina kreativnim proizvodima više se no udvostručila od 2004. do 2013., a kultura je glavni element novog gospodarstva koje pokreću kreativnost, inovacije i pristup znanju. Kulturna i kreativna industrija odgovorne su za otprilike 3 % globalnog BDPa i 30 milijuna radnih mjesta. Samo u EUu te su industrije zaslužne za više od 7 milijuna radnih mjesta. Slično tome, u zemljama u razvoju, kulturni i kreativni sektor pridonose promicanju održivog razvoja i uključivog rasta. Kulturom se stoga može pridonijeti promicanju stvaranja radnih mjesta i konkurentnosti u EU-u i izvan njegovih granica. To je priznato u Programu UN-a za održivi razvoj 2030. u kojem se ističe da kultura, uključujući svjetsku kulturnu baštinu i kreativne industrije, može imati važnu ulogu u postizanju uključivog i održivog razvoja. Kultura je stoga jedan od važnih sektora koji se promiču u okviru razvojne suradnje EU-a.

Kao stranka Konvencije UNESCO-a o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja iz 2005., EU se obvezao promicati raznolikost kulturnih izričaja u okviru svojih međunarodnih kulturnih odnosa. To se zasniva na temeljnim vrijednostima EU-a poput ljudskih prava, ravnopravnosti spolova, demokracije, slobode izražavanja i vladavine prava te na kulturnoj i jezičnoj raznolikosti i time se te vrijednosti promiču. Kulturom, posebno međukulturnim dijalogom, može se pridonijeti rješavanju velikih globalnih izazova, na primjer sprječavanja i rješavanja sukoba, integracije izbjeglica, suzbijanja nasilnog ekstremizma i zaštite kulturnog nasljeđa. U Komunikaciji o kulturnoj baštini iz 2014. EU je ponovno potvrdio svoju predanost zaštiti kulturne baštine u suradnji s organizacijama poput Vijeća Europe i UNESCO-a. Za to su potrebne hitne mjere s obzirom na uništavanje kulturne baštine u ratnim zonama poput Iraka, Sirije i Afganistana.

Kultura ne uključuje samo umjetnost ili književnost. Ona obuhvaća širok raspon politika i djelovanja, od međukulturnog dijaloga do turizma, od obrazovanja i istraživanja do kreativnih industrija, od zaštite baštine do promicanja kreativnih industrija i novih tehnologija te od obrtništva do razvojne suradnje. Predloženom strategijom stoga se potiču prilike za promicanje kulture u okviru vanjskih politika EU-a. Kultura je također ključni element održivog razvoja jer se kreativnim sektorom mogu promicati pomirenje, rast i sloboda izražavanja na kojima se mogu graditi druge temeljne slobode.

(e) Promicanje kulture s pomoću postojećih okvira za suradnju

Kako bi se osigurala usklađenost politika i izbjeglo udvostručavanje, najučinkovitiji je način promicanja kulture u okviru vanjskih odnosa EU-a uporaba postojećih okvira za suradnju i instrumenata za financiranje. EU je razvio prilagođene okvire za tematsku i zemljopisnu suradnju zajedno s posebnim instrumentima za financiranje.

Tematski programi

Instrument za partnerstvo (PI): jedan je od njegovih ciljeva „poboljšanje općeg razumijevanja i vidljivosti Unije (...) putem javne diplomacije, kontakata na osobnoj razini, suradnje u području obrazovanja i sveučilišne suradnje i suradnje skupina za strateško promišljanje (think tank) i aktivnosti vezanih uz osvještavanje s ciljem promicanja vrijednosti i interesa Unije.”

Europski instrument za demokraciju i ljudska prava (EIDHR): njime se pruža pomoć razvoju i učvršćivanju demokracije i vladavine prava te poštovanju svih ljudskih prava i temeljnih sloboda. Jedan od ciljeva ovog instrumenta jest promicanje slobode misli i izražavanja, uključujući političko, umjetničko i kulturno izražavanje.

Cilj je programa Globalna javna dobra i izazovi u okviru Instrumenta za razvojnu suradnju (DCI) putem komponente ljudskog razvoja promicati kulturnu raznolikost i poštovanje jednakog dostojanstva svih kultura. Njime će se potaknuti i doprinos kulturne industrije gospodarskom rastu u zemljama u razvoju, organizacijama civilnog društva i lokalnim tijelima.

 Instrument za doprinos stabilnosti i miru (IcSP): usmjeren je na promicanje sprječavanja sukoba, odgovora na krize i izgradnju mira u cilju uklanjanja globalnih i transregionalnih prijetnji. Za potrebe financiranja u okviru tog instrumenta kulturne organizacije obuhvaćene su definicijom civilnog društva.

 Program Kreativna Europa: usmjeren je, među ostalim, na „promicanje europske kulturne baštine te jačanje konkurentnosti europskih kulturnih i kreativnih sektora” i trebao bi „dopuštati djelovanja bilateralne ili multilateralne suradnje s trećim zemljama.”

Zemljopisni okviri za suradnju

 Politika proširenja: kao zemlje kandidatkinje i potencijalne zemlje kandidatkinje, zemlje Zapadnog Balkana i Turska imaju posebno mjesto i važnost u vanjskim politikama EUa. Politike EU a u području kulture dio su „pravne stečevine EU-a” koju kandidatkinje moraju provoditi u okviru pregovora o poglavlju 26. o obrazovanju i kulturi. U tom kontekstu regija prima potporu iz Instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPA). EU odavno podržava kulturne projekte na Zapadnom Balkanu radi promicanja međukulturnog dijaloga, pomirenja i društveno-gospodarskog razvoja. U kontekstu „Ljubljanskog procesa I i II”, zajedničkog djelovanja Europske komisije i Vijeća Europe, uložena su znatna sredstva u obnovu kulturne baštine jugoistočne Europe. Kulturne organizacije u zemljama proširenja iskorištavaju političku suradnju s EU-om kako bi izgradile svoje kapacitete, a iskoristile su i potpuno sudjelovanje u programima Kultura i Kreativna Europa. Zemlje proširenja trenutačno se suočavaju s novim problemima, među ostalim s integracijom novopristiglih migranata. U tom kontekstu međukulturnim dijalogom mogu se promicati pomirenje te stvaranje uključivih i demokratskih društava te se može pridonijeti suzbijanju radikalizacije. EU bi i dalje trebao blisko surađivati sa zemljama proširenja na zaštiti njihove kulturne baštine, promicanju razvoja njihovih kulturnih i kreativnih industrija te poticanju njihova sudjelovanja u postojećim kulturnim programima EUa.

 Europska politika susjedstva: Europskom politikom susjedstva uređuju se odnosi EU-a s njegovih 16 najbližih istočnih i južnih susjeda. Različit bilateralni pristup svakoj partnerskoj zemlji nadopunjuje se inicijativama regionalne suradnje u južnom Sredozemlju i Istočnog partnerstva. Politička, gospodarska i kulturna diferencijacija te veća zajednička odgovornost ključni su elementi obnovljene Europske politike susjedstva.Platforma 4 Istočnog partnerstva služi kao mjesto jačanja suradnje i političkog dijaloga u područjima kao što su obrazovanje, mladi (uključujući zapošljivost), kultura i kreativnost, istraživanje i inovacije, audiovizualne politike i informacijsko društvo, a posebnim se programima podupire izgradnja kapaciteta. Na južnom Sredozemlju EU podupire kulturnu suradnju u okviru regionalnih programa u području baštine i audiovizualnom području, ali i bilateralnim djelovanjima. Mnoge zemlje obuhvaćene Europskom politikom susjedstva suočavaju se dugotrajnim izazovima poput političkih napetosti, gospodarskih prevrata, nasilne radikalizacije i migracijskih tokova. Posebno u tom kontekstu kulturnom suradnjom i razmjenom kulturnih politika može se pridonijeti stabilizaciji. Na primjer, u okviru Europskog instrumenta za susjedstvo od 2014. do 2017. izdvojeno je 17 milijuna EUR za podupiranje medija i kulture za razvoj regije južnog Sredozemlja. Nadalje, očuvanje kulture i kulturne baštine podupire se u pet programa prekogranične suradnje.

Razvojna suradnja: Instrumentom za razvojnu suradnju (DCI) nastoji se smanjiti siromaštvo i poticati održiv gospodarski, društveni i okolišni razvoj te promicati demokracija, vladavina prava, dobro upravljanje i poštovanje ljudskih prava. On uključuje tri posebne sastavnice: i. zemljopisne programe kojima se podupire suradnja s oko 47 zemalja u razvoju u Latinskoj Americi , južnoj Aziji , sjeveroistočnoj i jugoistočnoj Aziji srednjoj Aziji , Bliskom istoku i Južnoj Africi; ii. novoosnovani Panafrički program za podupiranje strateškog partnerstva između EU-a i Afrike. U nekoliko odjeljaka Uredbe o Instrumentu za razvojnu suradnju potvrđuje se uloga kulture.

Sporazumom o partnerstvu iz Cotonoua koji je potpisan u lipnju 2000. osiguran je dvadesetogodišnji okvir za suradnju EU-a sa afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama (AKP). U skladu s tim sporazumom, iz Europskog razvojnog fonda (ERF) financiraju se kulturni programi kojima upravlja i koje provodi Tajništvo Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja. Iz Devetog europskog razvojnog fonda financirali su se projekti za jačanje tehničkih, financijskih i upravljačkih kapaciteta kreativnih industrija u zemljama AKP-a te, konkretno, za razvoj i strukturiranje kinematografskih i audiovizualnih industrija država AKP-a (14 milijuna EUR). Nakon toga, programom ACP Cultures+ (30 milijuna EUR u okviru 10. ERF-a) pridonijelo se borbi protiv siromaštva poticanjem održivih kulturnih industrija. Trenutačnim programom mobilnosti među zemljama AKP-a nastavljaju se podupirati kulturne i kreativne industrije (40 milijuna EUR u okviru 11. ERF-a u razdoblju 2014. – 2020.). Komisija trenutačno istražuje okvir na kojem će se temeljiti odnosi sa zemljama AKP-a nakon isteka Sporazuma o partnerstvu iz Cotonoua. U tijeku su pripreme za revidirani Europski konsenzus o razvoju.

3. POTICANJE KULTURNE SURADNJE S PARTNERSKIM ZEMLJAMA

U okviru predložene Strategije EU-a za međunarodne kulturne odnose Komisija i Visoki predstavnik predlažu sljedeća tri smjera aktivnosti za poticanje međunarodnih kulturnih odnosa s partnerskim zemljama:

podupiranje kulture kao pokretača održivog društvenog i gospodarskog razvoja, promicanje kulture i međukulturnog dijaloga radi uspostave miroljubivih odnosa među zajednicama, jačanje suradnje u području kulturne baštine.

3.1. Podupiranje kulture kao pokretača društvenog i gospodarskog razvoja