Zbog toga te kako bi se dobila smislena evaluacija dugoročnih rezultata i učinaka Programa, ex post evaluacija provest će se u dva dijela. Ovo izvješće i njegovi popratni dokumenti prvi su dio evaluacije. Temelji se na trenutačno dostupnim podacima te sadržava pregled raspodjele sredstava i procjenu dosadašnjih postignuća programa Pravosuđe. Iako je novi program Pravosuđe za razdoblje 2021.–2027. već donesen, među ostalim na temelju rezultata međuevaluacije programa Pravosuđe za razdoblje 2014.–2020., ovaj prvi dio ex post evaluacije prethodnog programa imat će dodanu vrijednost jer će pridonijeti utvrđivanju potencijalnih područja za poboljšanje u provedbenoj fazi novog programa Pravosuđe.

U izvješću su navedeni rezultati koji su dosad postignuti programom Pravosuđe za razdoblje 2014.–2020. te kvalitativni i kvantitativni aspekti njegove provedbe, u skladu s člankom 14. stavkom 2. točkom (c) uredbe kojom je uspostavljen navedeni program („Uredba”) . U izvješću se ne procjenjuju dugoročni učinak i održivost rezultata programa Pravosuđe. Razlog je tog ograničenja to što je otprilike 30 % projekata financiranih programom Pravosuđe još u tijeku. Tomu je pridonijela i pandemija bolesti COVID-19, koja je uzrokovala produljenje trajanja nekoliko projekata.

Sveukupni proračun neprekidno se povećavao sve do 2017., kad je dosegnuo vrhunac od 52 631 000 EUR. Nakon toga se smanjivao sve dok nije došao do približno iste razine kao 2014. Proračun se smanjivao jer su se sredstva programa Pravosuđe preraspodijelila Mehanizmu za civilnu zaštitu (Mehanizam za civilnu zaštitu – COM(2017) 772) i radi pružanja potrebnih financijskih sredstava agenciji eu-LISA kako bi se razvio Europski informacijski sustav kaznene evidencije za državljane trećih zemalja.

Posebni ciljevi 2014. 2015. 2016. 2017. 2018. 2019. 2020. Pravosudna suradnja 32 36 22 26 40 24 21 Pravosudno osposobljavanje 1 2 1 1 2 — — Pristup pravosuđu 28 23 19 31 32 45 28 Politika o drogama 2 1 — — — — — Ukupno 63 62 42 58 74 69 49

U razdoblju 2014.–2020. alati informacijskih i komunikacijskih tehnologija i druge aktivnosti povezane s informacijskim tehnologijama bile su najčešće vrste ugovorenih aktivnosti javne nabave (vidjeti sliku 2.), iza kojih slijedi uzajamno učenje.

Izvor: analiza podataka o javnoj nabavi koju je dostavio GU JUST.

2.4. Glavni rezultati Programa

Sustav pokazatelja uveden za program Pravosuđe za razdoblje 2014.–2020. pokazao se prikladnim za mjerenje rezultata.

Jednim višeprogramskim pokazateljem mjeri se napredak u vezi s općim ciljem uspostavljanja europskog područja pravde koje se temelji na uzajamnom priznavanju i uzajamnom povjerenju. Pokazatelj se definira kao ukupni broj pravnih stručnjaka koji sudjeluju u osposobljavanju. Obuhvaćene su sve aktivnosti EU-a za pravosudno osposobljavanje, a ne samo one u okviru programa Pravosuđe. Cilj koji je trebalo postići do 2020. bio je sudjelovanje 700 000 pravnih stručnjaka u osposobljavanju. To je postignuto 2017., mnogo prije roka, a u osposobljavanju je sudjelovalo 820 199 pravnih stručnjaka.

Pokazatelji općenito na primjeren način odražavaju prioritete za svaki posebni cilj u Programu i mjerljivi su u odnosu na svoje osnovne vrijednosti. Provedenom evaluacijom utvrđen je znatan napredak u nekoliko područja. Primjerice, u području pravosudne suradnje u građanskim i kaznenim stvarima broj razmjena informacija u Europskom informacijskom sustavu kaznene evidencije već je 2019. premašio cilj za 2020. od 3 500 000 razmjena. Kad je riječ o posebnom cilju „pristup pravosuđu”, oba cilja za 2020., tj. broj pronađenih podataka na portalu e-pravosuđe i broj organizacija za potporu žrtvama s nacionalnom pokrivenošću, već su postignuta ili premašena. Sličan uspjeh zabilježen je u području pravosudnog osposobljavanja. Ovdje je glavni cilj Europske strategije za pravosudnu izobrazbu za razdoblje 2011.–2020., koji se odnosi na izobrazbu polovine svih pravnih stručnjaka (800 000) u vezi s pravom EU-a od 2011. do 2020., postignut 2017. Usto, Programom se pridonijelo postizanju općeg cilja strategije za pravosudnu izobrazbu, a to je izobrazba barem 20 000 pravnih stručnjaka godišnje uz financijsku potporu EU-a. U okviru strategije pravosudne izobrazbe početni godišnji cilj programa Pravosuđe usmjeren na izobrazbu 16 000 članova sudskog i pravosudnog osoblja ostvaren je 2015. i 2017. s obzirom na to da je naknadno smanjenje sredstava za pozive na podnošenje prijedloga za pravosudnu izobrazbu dovelo do smanjenja broja osposobljenih osoba.

Međutim, neke od odabranih pokazatelja teško je izmjeriti. Među njima je drugi pokazatelj za pravosudnu suradnju, koji se definira kao „prosječno vrijeme postupka predaje na temelju europskog uhidbenog naloga”. Taj pokazatelj, čiji cilj nije postignut, teško je izmjeriti jer na njega utječu vanjski čimbenici. To su, među ostalim, različiti stupnjevi prijenosa direktiva EU-a na nacionalnoj razini i različite razine reformi pravosudnog sustava u državama članicama EU-a, što znatno utječe na razinu provedbe pravne stečevine EU-a . Još su jedan primjer pokazatelji povezani s politikom o sprečavanju zlouporabe droga. Cilj oba pokazatelja, odnosno broj istraženih novih psihoaktivnih tvari i broj problematičnih korisnika opioida koji se liječe od ovisnosti o drogama, nije postignut. Za razliku od vanjskih čimbenika koji su utjecali na postupak predaje na temelju europskog uhidbenog naloga, na pokazatelje politike o sprečavanju zlouporabe droga više su utjecali makroekonomski uvjeti.

Stoga je zbog utjecaja vanjskih čimbenika teško procijeniti u kojoj se mjeri Programom pridonijelo ispunjavanju ciljeva odabranih pokazatelja.

S obzirom na to da trenutačno ne postoji ujednačena anketa o zadovoljstvu sudionika kojom bi se utvrdila njihova mišljenja u aktivnostima osposobljavanja, i dalje ima prostora za poboljšanje. U svakom je projektu primijenjen drukčiji sustav ocjenjivanja. Međutim, od 2021. u okviru Programa na dosljedniji se način od korisnika prikupljaju podaci u vezi s percipiranom kvalitetom financiranih aktivnosti.

2.5. Sudionici i partnerstva

Rezultati analize uvelike upućuju na to da se programom Pravosuđe uspješno grade transnacionalna partnerstva. Prema odgovorima članova Odbora za program Pravosuđe iz država članica EU-a, transnacionalna priroda Programa ključan je dio njegove jedinstvene dodane vrijednosti.

Prema mišljenju korisnika, partnerstva razvijena zahvaljujući bespovratnim sredstvima za poslovanje i bespovratnim sredstvima za djelovanje u okviru programa Pravosuđe unaprijedila su kapacitete njihovih organizacija. Korisnici izvještavaju o znatnom povećanju kapaciteta svojih organizacija jer imaju koristi od mreža i uzajamnog učenja financiranih Programom. Bespovratna sredstva za poslovanje kojima se promiče uspostavljanje i održavanje mreža temeljni su stupovi kojima se podupiru sudionici u razvoju pravosudne suradnje, pristupa pravosuđu i pravosudnog osposobljavanja. Bespovratna sredstva za poslovanje ključna su jer se njima okvirnim partnerima osigurava mogućnost planiranja aktivnosti u razdoblju od četiri godine uz potporu Europske komisije.

Iako mreže pridonose prijenosu znanja i sposobnosti u državama članicama EU-a, jasno je da nisu sve države članice u jednakoj mjeri sudjelovale u programu Pravosuđe. Kad je riječ o zemljopisnoj raspodjeli resursa, sudjelovanje u Programu bilo je učestalije u nekim državama članicama (npr. Italija, Belgija, Španjolska, Njemačka, Nizozemska i Francuska), dok je potražnja bila manja u državama članicama koje su se pridružile EU-u nakon 2004., osim Bugarske i Rumunjske. Oko 22 % svih korisnika čine mreže uspostavljene u Italiji ili Belgiji, čije aktivnosti obuhvaćaju većinu država članica EU-a.

3.Rezultati evaluacije

Kao što je vidljivo iz studije, program Pravosuđe uspješan je s obzirom na posebne ciljeve u smislu djelotvornosti, učinkovitosti, relevantnosti, dosljednosti, komplementarnosti i sinergija, dodane vrijednosti EU-a, ravnopravne raspodjele i prostora za pojednostavnjenje. Međutim, ima prostora za poboljšanje, posebno kad je riječ o zemljopisnoj raspodjeli sredstava u okviru Programa.