HR Službeni list Europske unije C 74/11

Objava zahtjeva za izmjenu u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2015/C 74/10)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

ZAHTJEV ZA IZMJENU

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda (2)

ZAHTJEV ZA IZMJENU U SKLADU S ČLANKOM 9.

„ABONDANCE”

EZ br.: FR-PDO-0117-01088 – 7.12.2012.

ZOZP ( ) ZOI ( X )

1. Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje izmjena

—

☐

—

☒

—

☐

—

☒

—

☒

—

☐

—

☒

—

☒

—

☒

2. Vrsta izmjene

—

☐

—

☒

—

☐

—

☐

3. Izmjena (Izmjene)

3.1. Izmjena točke 2. „Opis proizvoda”

Navodi se da je tijesto sira „Abondance” prešano. Taj je element bio izostavljen iz dokumentacije predane pri registraciji ZOI-ja.

Kako bi se prikupili svi elementi opisa sira, elementi koji se odnose na činjenicu da se sir proizvodi od sirovog i punomasnog usirenog kravljeg mlijeka te elementi o izgledu kore, koji su se prethodno nalazili u poglavlju „Metoda proizvodnje” (teksturiran izgled i zlatnožuta do smeđa boja), premješteni su u poglavlje „Opis proizvoda”.

Pojašnjava se i oblik cijelog sira (plosnat cilindričan kolut).

Promjer sira više nije definiran jer se oblik sira može utvrditi na temelju plosnatog cilindričnog koluta te visine i težine koluta.

Donja granica raspona težine sira smanjuje se sa 7 na 6 kg kako bi se bolje uzela u obzir raznolikost oblika sireva, posebno s obzirom na godišnje doba i na ograničenu veličinu stada proizvođača na farmama, u skladu s produljenjem najmanjeg trajanja dozrijevanja.

Navodi se i da na tijestu može biti nekoliko tankih pukotina kako bi se tijekom provođenja organoleptičkih ispitivanja obuhvatila mogućnost prisutnosti pukotina.

3.2. Izmjena točke 4. „Podatci koji dokazuju podrijetlo proizvoda iz zemljopisnog područja”

Rubrika „Podatci koji dokazuju podrijetlo proizvoda iz zemljopisnog područja” pročišćena je i objedinjuje osobito obveze prijavljivanja i vođenja registara u pogledu sljedivosti proizvoda i praćenja uvjeta proizvodnje.

Uz to, ova je rubrika dopunjena brojnim odredbama o registrima i prijavnim dokumentima kojima se jamči sljedivost sireva.

Elementi o identifikaciji sireva, koji su se prethodno nalazili u poglavlju „Označivanje” premješteni su u poglavlje „Podatci koji dokazuju podrijetlo proizvoda iz zemljopisnog područja”.

Pojam „kazeinska naljepnica” zamijenjen je pojmom „identifikacijska naljepnica”, čime se omogućuju različite mogućnosti sastava naljepnica od materijala za prehrambenu namjenu, a ne isključivo od kazeina.

Pojam „plava boja” zamijenjen je pojmovima „crven” i „zelen”. Tim se bojama označava mljekarska proizvodnja (crven) odnosno proizvodnja na farmi (zelen). Osim toga, pojašnjeni su oblici naljepnica.

Navodi se da se na naljepnici mora nalaziti pojam „farmerski” za sireve iz proizvodnje na farmi te da se mjesec i dan proizvodnje brojevima ili slovima od kazeina ili prehrambenom bojom navode na rubu koluta blizu identifikacijske naljepnice.

Navodi se i da naljepnice „skupina stavlja na raspolaganje gospodarskim subjektima” i da „proizvođač vraća naljepnicu skupini ako mu je povučena dozvola”. Svakom proizvođaču koji je legitiman član skupine automatski se dodjeljuje onoliko identifikacijskih oznaka koliko ih je gospodarski subjekt zatražio.

3.3. Izmjena točke 5. „Opis metode dobivanja proizvoda”

U pogledu pasmina, pojam „tarine” zamijenjen je pojmom „tarentaise” u skladu sa službenim nazivom jer se naziv „tarine” za pasminu „tarentaise” upotrebljava samo u svakodnevnom govoru.

Točnom definicijom životinja koje čine stado mliječnih krava (krave u laktaciji, zasušene krave, junice), obveznim upisom u registar goveda i pojašnjenjem o kodovima dopuštenih pasmina postiže se lakši nadzor odredbe o pasminama na gospodarstvima.

Kako bi se ojačao doprinos pasmine „abondance”, povijesne pasmine povezane s istoimenim sirom te posebno prilagođene reljefnim i klimatskim uvjetima područja, određen je najmanji postotak životinja pasmine „abondance”. Zbog organizacijskih promjena na gospodarstvima i zbog dobrog upravljanja pasminom „abondance”, kojom se tradicionalno zajednički upravlja, nastala je potreba za razdobljem prilagodbe i za provedbenim pravilima koja daju prednost zajedničkom cilju. Stoga se dodaje sljedeći odlomak:

„Sva stada obuhvaćena identifikacijskom prijavom oznake izvornosti ‚Abondance’ do 7. prosinca 2012. sastoje se od:

— najmanje 35 % životinja pasmine ‚abondance’ do 31. prosinca 2015.,

— najmanje 45 % životinja pasmine ‚abondance’ od 1. siječnja 2016.

U slučaju nepoštovanja ove odredbe, stado svakog proizvođača mlijeka sastoji se od najmanje 45 % životinja pasmine ‚abondance’ od 1. siječnja 2016.

Stada svih proizvođača mlijeka koji su potpisali identifikacijsku prijavu oznake izvornosti ‚Abondance’ od 7. prosinca 2012. sastoje se od:

— najmanje 35 % životinja pasmine ‚abondance’ do 31. prosinca 2015.,

— najmanje 45 % životinja pasmine ‚abondance’ od 1. siječnja 2016.”

Kako bi se ojačao tradicionalni običaj ispaše i očuvala povezanost sa zemljopisnim područjem, navodi se da se osnovni obrok stada tijekom ljetnog razdoblja sastoji od najmanje 50 % (bruto težine) svježe trave, a tijekom zimskog razdoblja uglavnom od sijena koje se po želji daje životinjama.

Kako bi se odredio ukupan unos hrane koja potječe izvan zemljopisnog područja, u slučaju manjka poljoprivrednog zemljišta, ukupni udio hrane koja potječe izvan zemljopisnog područja ograničava se na 35 % suhe tvari u godišnjoj ishrani stada.

Prevelikim prinosom ne bi svakoj kravi bila dostupna dovoljna količina krmiva zbog kojeg aromatski potencijal njezinog mlijeka u potpunosti dolazi do izražaja pa se prosječan godišnji prinos po hektaru travnjaka na gospodarstvu ograničava na 1,4 GS po hektaru glavnog travnjaka.

Odredbama kojima se zabranjuje upotreba GMO-a omogućuje se, s jedne strane, očuvanje povezanosti s podnebljem te, s druge strane, tradicionalnih načina ishrane životinja.

Najmanje godišnje trajanje ispaše mliječnih krava utvrđuje se na 150 dana. Dodaje se popis dopuštenih krmiva i pojašnjavaju se uvjeti upotrebe i davanja određenih vrsta krmiva.

Uvodi se mogućnost unosa suhog krmiva proizvedenog izvan zemljopisnog područja, no ograničava se na najviše 30 % (bruto težine) godišnjih potreba stada za suhim krmivom i iznosi najviše 35 % suhe tvari u godišnjoj ishrani prethodno navedenog stada.

Kako bi se izbjegle opasnosti kontaminacije osobito bakterijama maslačne kiseline te kako bi se pospješilo preživanje životinja, „zabranjuje se unos mješavine dodataka ishrani s usitnjenim sijenom u ishranu stada”.

Kako bi se smanjila moguća opasnost od kontaminacije, određuje se tradicionalan običaj pojenja stada sirutkom koja potječe s gospodarstva: „Dopušta se pojenje stada sirutkom koja potječe s gospodarstva i koja je nastala tijekom samo jedne proizvodnje. Ne smije se miješati sa sirutkom nastalom tijekom neke druge proizvodnje i mora se potrošiti unutar 24 sata.”

Dodaje se popis dopuštenih dodataka ishrani, a količina koja se može davati životinjama ograničava se na 1 800 kg po mliječnoj kravi godišnje i na 500 kg po GS junice godišnje kako bi se odredili obujam unosa i vrsta dodataka ishrani te kako bi se olakšao nadzor.

Određuju se uvjeti gnojidbe jer, s jedne strane, ograničavanje organskih gnojiva doprinosi ograničavanju količina koje se mogu razastirati, a stoga i uvažavanju svojstava tla i održavanju raznolike prirodne flore kojom se omogućuje očuvanje povezanosti s podnebljem, a, s druge strane, odredbama o unosu gnojiva nepoljoprivrednog podrijetla može se izbjeći opasnost od kontaminacije štetnim tvarima: „Dopuštaju se samo sljedeća organska gnojiva:

— organska gnojiva poljoprivrednog podrijetla koja potječu sa zemljopisnog područja oznake izvornosti ‚Abondance’: kompost, gnoj, gnojovka ili gnojnica (poljoprivrednog podrijetla) te tekućine iz pogona za proizvodnju sira,

— organska gnojiva nepoljoprivrednog podrijetla, poput mulja iz uređaja za pročišćivanje vode (ili nusproizvodi) i zeleni otpad.

Svako razastiranje gnojiva mora se analitički nadzirati u pogledu patogenih bakterija, teških metala i tragova organskih onečišćivača navedenih u propisima.

Dopušta se razastiranje gnojiva po površinama gospodarstva, ali uz trenutno zakopavanje i uvažavanje važećih propisa o određenim ograničenjima (datumi, zaštićeni perimetri itd.) i o količinama.”

Određuju se uvjeti mužnje: razdoblje zasušenosti između dva teljenja u trajanju od najmanje 45 dana, dvije mužnje u 24 sata u razmacima od najmanje 8 sati, prethodno brisanje bradavica samo u slučaju kontaminacije stafilokokima. Tim se mjerama čuvaju običaji kojima se istodobno vodi računa o dobrobiti životinja i dobiva kvalitetno mlijeko jer pogoduju prirodnoj flori mlijeka.

Uvjeti čuvanja mlijeka nakon mužnje i rokovi za preradu mlijeka određeni su kako bi se očuvala izvorna svojstva mlijeka povoljna za kvalitetu sira:

— Čuvanje i dozrijevanje mlijeka na farmi odvijaju se na temperaturi od 4 do 14 °C.

— U mljekarskoj proizvodnji mlijeko prikupljeno od dvije mužnje mora se usiriti prije podneva dana nakon posljednje mužnje. Ako je na kraju proizvodnje obujam mlijeka preostalog u spremniku manji od pola obujma bačve za proizvodnju, dopušta se odgoda prerade mlijeka do sljedeće proizvodnje. U proizvodnji na farmi, sirilo se mora dodati u roku od najviše 14 sati nakon zadnje mužnje.

Kako bi se olakšao nadzor, kada se proizvodni pogon nalazi u tvornici za proizvodnju mliječnih proizvoda, mlijeko namijenjeno proizvodnji sira „Abondance” prikuplja se i skladišti odvojeno od ostalog mlijeka. Postrojenja za izlijevanje i skladištenje mlijeka jasno su odvojena, a kod prijevoza mlijeka kamionom s podijeljenim tovarnim prostorom u sustavu za pumpanje treba spriječiti bilo kakvo miješanje mlijeka.

Kako bi se zajamčila upotreba sirovog mlijeka, navode se zabranjeni postupci obrade mlijeka: toplinska obrada mlijeka na temperaturi višoj od 40 °C, baktofugacija, ultrafiltracija, mikrofiltracija ili bilo kakav postupak ekvivalentnog učinka. Osim toga, u prostorijama za proizvodnju sira „Abondance” zabranjuje se držanje uređaja ili postrojenja kojima se mogu provoditi prethodno navedeni postupci, osim kotlova za proizvodnju. Mlijeko se smije zagrijavati na temperaturu od 30 °C do 35 °C samo jednom i samo prije dodavanja sirila.

Kako bi se očuvala paleta raznolikih okusa i aroma Zaštićene oznake izvornosti „Abondance”, koju potrošači koji poznaju proizvod očekuju, navodi se da godišnja proizvodnja pogona u „mljekarskoj” proizvodnji ne smije biti veća od pet milijuna kilograma mlijeka, a 500 000 kg u pogonima na farmama.

Kako bi se zajamčila upotreba punomasnog mlijeka, zabranjuje se dodavanje ili obiranje vrhnja.

Određuju se korištene starter-kulture, čime se pridonosi očuvanju bioraznolikosti mikroflore u siranama. Sirovom punomasnom mlijeku mogu se dodavati mliječni starteri nastali od kultura iz prethodne proizvodnje ili komercijalni starteri navedeni u „bazi startera”.

Upotrebom bakra služi se njegovim svojstvom da bolje raspoređuje toplinu oko bačve i u masi tekućine koja se obrađuje. To je svojstvo posebno zanimljivo za proizvodnju sira od kuhanog ili polukuhanog prešanog tijesta. Stoga se navodi da se proizvodnja odvija u otvorenoj bakrenoj bačvi. Međutim, odstupajući od pravila, bačve od nehrđajućeg čelika koje su se upotrebljavale u proizvodnji sira „Abondance” prije 7. prosinca 2012. mogu se upotrebljavati do 1. rujna 2017.

Kako bi se izbjegla upotreba nepoželjnih aditiva, zabranjuju se bojila za tijesto i koru. Osim mliječnih sirovina, jedini dopušteni sastojci, pomoćne tvari ili aditivi jesu sol, sirilo iz telećeg sirišta i odabrane starter-kulture. Zabranjuju se svi ostali dodatci.

Navodi se da gruš treba rezati s pomoću sirarske harfe sa žicama, s noževima ili od jelovine, kako bi se dobila zrna manja od 1 cm3 i da se gruš postupno zagrijava. Vrijeme obrade u bačvi od početka usitnjavanja gruša do stavljanja u kalup ne smije trajati kraće od 40 minuta. Tim se odredbama pojašnjava i održava izražaj tradicionalnih sirarskih znanja i vještina povezanih sa sirom „Abondance”.

Navodi se odvijanje postupaka stavljanja u kalup i u platno jer su te faze odlučujuće za nastavak razvoja proizvoda te se ispravlja pogreška u trajanju prešanja iz prethodne specifikacije (prešanje traje najmanje 7 sati umjesto oko 20 sati). Osim toga, zbog razvoja tehnologije drvo nije jedini materijal pogodan za prešanje. „Sir stoji u obruču, u jednom ili u dvama komadima prirodnog ili sintetičkog platna koje prekriva barem dvije njegove plohe tijekom najmanje pet sati kako bi dobio oblik i izgled koji podsjeća na platno i omogućava nastajanje površinske mikroflore svojstvene oznaci ‚Abondance’. Upotrebljava se kalup u obliku obruča visine od 7 do 8,5 cm. Razlika u debljini između unutarnjeg središnjeg dijela obruča koji je najdeblji i rubova koji su najtanji ne smije biti manja od 1 cm. Obruč je izrađen od drva ili sintetičkog materijala prilagođenog dodiru s prehrambenim proizvodima. Prešanje ne smije trajati manje od sedam sati.”

Najmanje trajanje dozrijevanja produljuje se s 90 dana na 100 dana, čime se dobivaju bolje izražena organoleptička svojstva sira i određuju se faze predzrenja i zrenja kako bi se naveo te očuvao izražaj znanja i vještina povezanih sa sirom „Abondance”. Ta je faza iznimno važna za dobivanje svojstva sira „Abondance”. „Razdoblje predzrenja ne smije biti dulje od 10 dana od datuma proizvodnje. Temperatura tijekom predzrenja iznosi od 7 do 16 °C. Sirevi dozrijevaju na neblanjanim daskama od smrekovine, osim tijekom prijevoza. Sirevi dozrijevaju u podrumu tijekom najmanje 100 dana od dana dodavanja sirila na temperaturi od 10 do 13 °C i uz vlažnost zraka od najmanje 90 %. Dozrijevanje se provodi kako bi se dobila čista kora s mazom, teksturiranog izgleda i zlatnožute do smeđe boje. Promjena proizvodnog pogona tijekom dozrijevanja dopušta se samo ako se tijek dozrijevanja ne prekine na više od 12 sati. U sir se s pomoću četke ili platna utrljava maz ili suha sol. Učestalost okretanja i utrljavanja određuje se ovisno o izgledu kore, starosti sireva i posebnostima podruma. Tijekom prvog mjeseca potrebna su najmanje tri utrljavanja i okretanja svakih deset dana, a zatim jedno utrljavanje i okretanje najmanje svakih deset dana. Sirevi se nakon 100 dana mogu pakirati u ambalaži kojom se omogućuje očuvanje svojstava proizvoda i skladištiti na temperaturi od 0 °C do 10 °C ili bez ambalaže na daskama od smrekovine uz obvezno provođenje postupaka kako je opisano u prethodnom podstavku. Nastavak dozrijevanja odvija se u istim uvjetima kao i početno dozrijevanje.”

Kako bi se očuvala svojstva sira „Abondance”, navodi se da sireve treba pakirati pojedinačno da bi se zaštitio maz. Međutim, kada su sirevi namijenjeni pogonu za rezanje, pakiranje ili nekom drugom pogonu za dozrijevanje, mogu se osloboditi te obveze ako materijal u kojem se sirevi prevoze ne utječe na koru.

Radi pojašnjavanja i očuvanja tradicionalnih znanja i vještina proizvodnje sira „Abondance” na farmi, navode se posebni uvjeti proizvodnje: „Samo se gospodarstva koja ispunjavaju sljedeće uvjete mogu koristiti oznakom ‚proizvodnja na farmi’ ili ‚farmerski sir’ ili bilo kojom drugom oznakom na etiketi iz koje bi se moglo zaključiti da je sir proizveden na farmi. Sirilo se dodaje unutar 14 sati nakon posljednje mužnje. Svaki proizvođač raspolaže najmanje jednim pogonom za preradu i zabranjuje se zajednička upotreba pogona. Tijekom proizvodnje određeni se broj radnji obavlja ručno i ne može se obavljati mehanički. Riječ je o:

— usitnjavanju gruša s pomoću sirarske harfe sa žicama ili od jelovine,

— cijeđenju sira i stavljanju sira u kalup koji se moraju obavljati uz uvažavanje lokalnih dosljednih i neprekinutih običaja. Svaki se sir mora s pomoću platna i štapa cijediti u proizvodnoj bačvi i stavljati izravno u obruč koji se koristi za kalupljenje. Obujam bačava iznosi najviše 1 500 litara. Odstupajući od pravila, bačve većeg obujma koje su se upotrebljavale u proizvodnji sira ‚Abondance’ prije 7. prosinca 2012. mogu se upotrebljavati do 1. rujna 2017.,

— okretanju sira koje se mora provoditi barem jednom u vremenu od pola sata koje slijedi nakon stavljanja u kalup i najmanje dva puta u sljedećih 12 sati”.

3.4. Izmjena točke 8. „Posebni elementi označivanja”

Radi boljeg informiranja potrošača, uključujući i suvremene oblike distribucije, dopunjena su pravila o označivanju: „Svi sirevi s oznakom izvornosti ‚Abondance’, cijeli ili u komadima, moraju imati etiketu na kojoj je naveden naziv oznake izvornosti ispisan slovima čija veličina iznosi barem dvije trećine veličine najvećih slova na etiketi i simbol ZOI-ja Europske unije.

Na svim sirevima koji se prodaju u rinfuzi morat će se na jednoj plohi nalaziti etiketa ili sirna marama.”

3.5. Izmjena točke 9. „Nacionalni zahtjevi”

Dodaje se tablica glavnih točaka koje je potrebno nadzirati u specifikaciji proizvoda.

3.6. Ostale izmjene: pakiranje

U svrhu prilagođavanja načinu stavljanja na tržište u pretpakiranom obliku, utvrđuje se prezentacija komada sira u slučaju pretpakiranja: „Kada se sir prodaje nakon pretpakiranja, na komadima obvezno moraju ostati tri plohe s korom. Međutim, na toj se kori ne treba nalaziti maz”. Zahvaljujući toj obvezi potrošač lakše identificira proizvod jer je izgled kore važan element i istodobno se lakše na licu mjesta nadziru proizvodi koji se prodaju potrošaču.

Zbog razvoja upotrebe sira „Abondance” kao kulinarskog sastojka, navodi se da je dopušteno i pakiranje komada bez kore namijenjenih industriji sekundarne prerade.

JEDINSTVENI DOKUMENT

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda (3)

„ABONDANCE”

EZ br.: FR-PDO-0117-01088 – 7.12.2012.

ZOZP ( ) ZOI ( X )

1. Naziv

„Abondance”

2. Država članica ili treća zemlja

Francuska

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1. Vrsta proizvoda

Razred 1.3. Sirevi

3.2. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Sir „Abondance” jest sir polukuhanog prešanog tijesta od sirovog, punomasnog i usirenog mlijeka. Dozrijeva najmanje 100 dana.

Ima oblik cilindričnog plosnatog koluta visine od 7 do 8 cm, udubljenog ruba i težine od 6 do 12 kg.

Na kori sira teksturiranog izgleda i zlatnožute do smeđe boje prisutan je maz. Tijesto je mekano, topivo, nije elastično, boje je bjelokosti do blijedožute. Uglavnom je prisutno nekoliko malih pravilnih i ravnomjerno raspoređenih rupica. Može biti prisutno i nekoliko tankih pukotina.

Sadržava najmanje 48 grama masne tvari na 100 grama sira kad je potpuno osušen, a sadržaj suhe tvari ne smije biti manji od 58 grama na 100 grama sira.

3.3. Sirovine (samo za prerađene proizvode)

Mlijeko koje se upotrebljava za proizvodnju sira potječe isključivo od pasmina: „abondance”, „tarentaise” ili „montbéliarde”.

Sva stada obuhvaćena identifikacijskom prijavom oznake izvornosti „Abondance” do 7. prosinca 2012. sastoje se od:

— najmanje 35 % životinja pasmine „abondance” do 31. prosinca 2015.,

— najmanje 45 % životinja pasmine „abondance” od 1. siječnja 2016.

U slučaju nepoštovanja ove odredbe, stado svakog proizvođača mlijeka sastoji se od najmanje 45 % životinja pasmine „abondance” od 1. siječnja 2016.

Stada svih proizvođača mlijeka koji su potpisali identifikacijsku prijavu oznake izvornosti „Abondance” od 7. prosinca 2012. sastoje se od:

— najmanje 35 % životinja pasmine „abondance” do 31. prosinca 2015.,

— najmanje 45 % životinja pasmine „abondance” od 1. siječnja 2016.

3.4. Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

Kako bi se osigurala povezanost s podnebljem, ishrana stada treba se sastojati uglavnom od krmiva koje potječe iz zemljopisnog područja oznake. Osnovni se obrok tijekom ljetnog razdoblja sastoji od najmanje 50 % (bruto težine) svježe trave, a tijekom zimskog razdoblja od sijena koje se po volji daje životinjama.

Udio hrane koja potječe izvan zemljopisnog područja ne smije iznositi više od 35 % (suhe težine) suhe tvari hrane koja se godišnje daje stadu.

Tijekom ljetnog razdoblja ispaša mliječnih krava traje najmanje 150 uzastopnih ili neuzastopnih dana.

Unos suhog krmiva proizvedenog izvan zemljopisnog područja oznake dopušta se samo kao dodatak lokalnim izvorima i ne smije iznositi više od 30 % bruto težine godišnjih potreba stada na gospodarstvu za suhim krmivom.

Uz osnovni obrok, davanje dodatne hrane ograničava se na 1 800 kg (bruto težine) po mliječnoj kravi godišnje i na 500 kg po GS junice godišnje. Dopuštena homogena i heterogena dodatna hrana navedena je u pozitivnom popisu.

U ishrani stada zabranjena je upotreba silažnih proizvoda, fermentirane hrane, omotanih bala i hrane koja bi mogla nepovoljno utjecati na miris ili okus mlijeka ili sira, ili kod koje postoji opasnost od kontaminacije bakterijama.

Zabranjeni su sadnja i sijanje genetski modificiranih kultura na svim površinama gospodarstava koja proizvode mlijeko namijenjeno preradi u sir „Abondance”. Ta se zabrana odnosi na sve biljne vrste koje bi mogle poslužiti za ishranu životinja na gospodarstvu i svaki uzgoj vrste koja bi ih mogla kontaminirati.

3.5. Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Mlijeko se mora preraditi, a sir proizvesti i dozreti na zemljopisnom području.

3.6. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

Kako bi se zaštitio maz, sirevi se moraju pakirati pojedinačno. Međutim, kada su sirevi namijenjeni pogonu za rezanje, pakiranje ili nekom drugom pogonu za dozrijevanje, mogu se osloboditi te obveze ako materijal u kojem se sirevi prevoze ne utječe na koru.

Kada se sir prodaje nakon pretpakiranja, na komadima obvezno moraju ostati tri plohe s korom. Međutim, na toj se kori ne treba nalaziti maz.

Dopušta se pakiranje komada bez kore namijenjenih industriji sekundarne prerade.

3.7. Posebna pravila za označivanje

Svi sirevi s oznakom izvornosti „Abondance”, cijeli ili u komadima, moraju imati etiketu na kojoj je navedeno ime oznake izvornosti ispisano slovima čija veličina iznosi barem dvije trećine veličine najvećih slova na etiketi i simbol ZOI-ja Europske unije.

Na svim sirevima koji se prodaju u rinfuzi morat će se na jednoj plohi nalaziti etiketa ili sirna marama.

Svaki kolut sira „Abondance” namijenjen stavljanju na tržište označen je posebnom naljepnicom kojom se jamči identifikacija sira. Naljepnica se stavlja tijekom prešanja na rub svakog koluta.

Na sireve iz mljekarske proizvodnje stavlja se pravokutna crvena naljepnica, a ovalna zelena naljepnica namijenjena je sirevima s farme. Na njoj moraju biti ispisane barem sljedeće oznake:

— identifikacijska oznaka proizvodnog pogona,

— pojam „farmerski” za sireve iz proizvodnje na farmi.

Mjesec i dan proizvodnje navode se brojevima ili slovima od kazeina ili prehrambenom bojom na rubu koluta blizu identifikacijske naljepnice.

4. Sažeta definicija zemljopisnog područja

Abondance, Alex, Allèves, Allonzier-la-Caille, Amancy, Andilly, Annecy-le-Vieux, Arâches-la-Frasse, Arbusigny, Arenthon, Armoy, Aviernoz, Ayse, (La) Balme-de-Thuy, (La) Baume, Beaumont, Bellevaux, Bernex, (Le) Biot, Bluffy, Boëge, Bogève, Bonnevaux, Bonneville, (Le) Bouchet, Brenthonne, Brizon, Burdignin, Cercier, Cernex, Cervens, Chainaz-les-Frasses, Chamonix-Mont-Blanc, Champanges, (La) Chapelle-d’Abondance, (La) Chapelle-Rambaud, (La) Chapelle-Saint-Maurice, Charvonnex, Châtel, Châtillon-sur-Cluses, Chevaline, Chevenoz, Choisy, (Les) Clefs, (La) Clusaz, Cluses, Collonges-sous-Salève, Combloux, Cons-Sainte-Colombe, Contamine-sur-Arve, (Les) Contamines-Montjoie, Copponex, Cordon, Cornier, (La) Côte-d’Arbroz, Cruseilles, Cusy, Cuvat, Demi-Quartier, Dingy-Saint-Clair, Domancy, Doussard, Duingt, Entremont, Entrevernes, Essert-Romand, Etaux, Évires, Faucigny, Faverges, Fessy, Féternes, Fillinges, (La) Forclaz, (Les) Gets, Giez, (Le) Grand-Bornand, Groisy, Gruffy, Habère-Lullin, Habère-Poche, Héry-sur-Alby, (Les) Houches, Larringes, Lathuile, Leschaux, Lucinges, Lugrin, Lullin, Lyaud, Magland, Manigod, Marcellaz, Marignier, Marlens, Marnaz, Megève, Mégevette, Meillerie, Menthon-Saint-Bernard, Menthonnex-en-Bornes, Mieussy, Mont-Saxonnex, Montmin, Montriond, Morillon, Morzine, (La) Muraz, Mûres, Nancy-sur-Cluses, Nâves-Parmelan, Novel, (Les) Ollières, Onnion, Orcier, Passy, Peillonnex, Pers-Jussy, (Le) Petit-Bornand-les-Glières, Praz-sur-Arly, Présilly, Quintal, (Le) Reposoir, Reyvroz, (La) Rivière-Enverse, (La) Roche-sur-Foron, Saint-André-de-Boëge, Saint-Blaise, Saint-Eustache, Saint-Ferréol, Saint-Gervais-les-Bains, Saint-Gingolph, Saint-Jean-d’Aulps, Saint-Jean-de-Sixt, Saint-Jean-de-Tholome, Saint-Jeoire, Saint-Jorioz, Saint-Laurent, Saint-Martin-Bellevue, Saint-Paul-en-Chablais, Saint-Pierre-en-Faucigny, Saint-Sigismond, Saint-Sixt, Sallanches, Samoëns, (Le) Sappey, Saxel, Scionzier, Serraval, Servoz, Sévrier, Seythenex, Seytroux, Sixt-Fer-à-Cheval, Talloires, Taninges, Thollon-les-Mémises, Thônes, Thorens-Glières, Thyez, (La) Tour, Vacheresse, Vailly, Vallorcine, Verchaix, (La) Vernaz, Vers, Veyrier-du-Lac, Villard, (Les) Villards-sur-Thônes, Villaz, Ville-en-Sallaz, Villy-le-Bouveret, Villy-le-Pelloux, Vinzier, Viuz-en-Sallaz, Viuz-la-Chiésaz, Vougy, Vovray-en-Bornes.

5. Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1. Posebnosti zemljopisnog područja

Prirodni čimbenici

Zemljopisno područje sira „Abondance” utvrđeno je na temelju kolijevke proizvodnje tog sira: područje općine Abondance (uključujući dolinu Abondance), u pokrajini Chablais, sjevernom dijelu departmana Haute Savoie, smještenom između Ženevskog jezera i doline Giffre. Na tom zemljopisnom području vladaju klimatske posebnosti uvjetovane zemljopisnim položajem, reljefom, blizinom Ženevskog jezera i velikim šumskim površinama.

Geološka priroda tla, pretežito predalpski ili podalpski vapnenački masivi i vapnenački masivi sjevernih Alpa, na kojima je alpski pojas slabo razvijen, zajedno s posebnom klimom (velikom količinom padalina u ljetnom razdoblju) te izraženim toplinskim kontrastima uvjetovali su oblikovanje blagog reljefa i omogućili melioraciju površina alpskih pašnjaka velikog bogatstva biljnih vrsta.

Ljudski čimbenici

U tim teškim životnim uvjetima, najočigledniji način iskorištavanja prostora bio je uzgoj mliječnih krava. Ta je djelatnost prisutna već stoljećima i odlikuje se uzgojem posebnih pasmina i osobitim načinom ustroja alpskih pašnjaka.

Uzgajivači uzgajaju pasmine („abondance”, „tarentaise” i „montbéliarde”) koje su posebno prilagođene prirodnom okruženju. Tako pasminu „abondance” (koja je ime dobila po dolini Abondance), naviknutu na teške klimatske i reljefne uvjete, odlikuju posebno izdržljive i otporne životinje mješovite namjene, pretežito za proizvodnju mlijeka, a mlijeko te pasmine ima svojstva vrlo pogodna za proizvodnju sira. Ta je povijesna pasmina povezana s istoimenim sirom uživala posebnu pažnju uzgajivača koji su je željeli očuvati i ojačati njezinu prisutnost na zemljopisnom području, a time i njezinu ulogu u proizvodnji sira.

Proizvodnja sira „Abondance” u toj je regiji prisutna već nekoliko stoljeća. Kanonici opatije Abondance od 13. su stoljeća doprinosili proizvodnji tog sira posebno potičući melioraciju pašnjaka. Hrana mliječnih krava i danas uglavnom dolazi s pašnjaka i alpskih pašnjaka. Iskorištavanje tih alpskih pašnjaka provodi se prema takozvanom sustavu „vlastite planine”, odnosno bez okupljanja stada nego pojedinačno po svakoj obitelji. Takva je organizacija svojstvena alpskim pašnjacima te regije i povijesno je povezana s proizvodnjom sira na farmi.

Do danas je sir „Abondance” sačuvao nezanemariv udio proizvodnje na farmi, ali uvjeti proizvodnje sira „Abondance” preneseni su i na proizvodnju u mljekarama, uz očuvanje tradicionalnih znanja i vještina kao što je upotreba sirovog mlijeka i tehnologija polukuhanog tijesta.

5.2. Posebnosti proizvoda

Sir „Abondance” jest sir polukuhanog prešanog tijesta isključivo od sirovog, punomasnog i usirenog kravljeg mlijeka i dugo dozrijeva.

Sir „Abondance” od drugih se sireva kuhanog i prešanog tijesta istodobno razlikuje po manjem obliku, udubljenom rubu, mekanoj teksturi i bogatoj aromatskoj paleti uglavnom popraćenoj blagom gorčinom.

5.3. Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) odnosno određene kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Bogatstvu biljnih vrsta zemljopisnog područja dodatnu vrijednost daju mliječne krave prilagođene okolišnim uvjetima. Flora pašnjaka uzrok je aromatičnih predznaka u siru „Abondance”. Taj se fenomen pospješuje time što sirari upotrebljavaju sirovo punomasno mlijeko čija flora nije izmijenjena nikakvim načinom obrade.

Sir „Abondance” jest sir prešanog polukuhanog tijesta. Tehnologijom polukuhanog prešanog tijesta dobiva se mekša tekstura od teksture sireva kuhanog prešanog tijesta. Ta je mekana tekstura dovela do upotrebe kalupa kojim se dobiva svojstven oblik sira „Abondance” kojim se omogućuje bolja postojanost sira, posebice kada se spušta s alpskih pašnjaka.

Oblik sira, relativno malen u odnosu na druge sireve, osobito sireve kuhanog prešanog tijesta, izravno je povezan s načinom uzgoja obiteljskog stada koje se drži na alpskom pašnjaku i s preradom koja se u povijesti odvijala na farmi.

Ta je proizvodnja sastavni dio ravnoteže lokalnog gospodarstva, a priznavanjem oznake omogućeno je održavanje tradicionalnih poljoprivrednih djelatnosti u toj regiji.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 5. stavak 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006 (4))

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CdCAbondance.pdf

(1) SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

(2) SL L 93, 31.3.2006., str. 12. Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012.

(3) Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012.

(4) Vidjeti bilješku 3.