HR Službeni list Europske unije C 207/104

Mišljenje Europskog odbora regija – Vrednovanje programa LIFE sredinom provedbenog razdoblja

(2017/C 207/18)

Izvjestitelj: Witold Stępień (PL/EPP), predsjednik Łódżskog vojvodstva Referentni dokument: Pismo potpredsjednika Europske komisije od 26. rujna 2016.

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

1. pozdravlja zahtjev Europske komisije za izradu mišljenja o perspektivama o toj temi; mišljenjem nastoji pridonijeti vrednovanju programa LIFE sredinom provedbenog razdoblja 2014.–2020., kao što se predviđa člankom 27. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1293/2013 (dalje u tekstu: Uredba o programu LIFE), te provedbenom aktu kojim se usvaja drugi višegodišnji program rada LIFE-a 2018.–2020. (članak 24. stavak 4. Uredbe o programu LIFE), kao i razvoju budućeg programa LIFE u okviru sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira 2020. – 2027.;

2. smatra da će zaštita okoliša i biološke raznolikosti i u budućnosti biti jedan od glavnih ciljeva Europske unije. Programom za zaštitu okoliša LIFE jača se prirodni kapital Europe i usluge ekosustava koje su s time povezane te se u skladu s ciljevima strategije Europa 2020. i političkim prioritetima Odbora regija doprinosi otvaranju „zelenih” radnih mjesta, pokretanju lokalnog poduzetništva kao i pametnog i održivog gospodarskog rasta kojim se potiče socijalna uključenost. U svjetlu novih klimatskih izazova u Europi izrada novih instrumenata kao što je potprogram „Klimatska politika” smatra se iznimno važnom, također i zbog toga što se njome utire put lokalnim i regionalnim planovima u okviru strategije EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama (1), podupire ostvarivanje ciljeva klimatske i energetske politike EU-a u razdoblju 2020.–2030. (2) i doprinosi Pariškom sporazumu (3);

3. primjećuje da su lokalne i regionalne vlasti među glavnim korisnicima programa LIFE koji ga koriste izravno provodeći projekte programa LIFE te također u okviru razvoja lokalnih i regionalnih partnerstava. Program je privlačan lokalnim i regionalnim vlastima zbog širokog raspona tematskih prioriteta kojima se dodjeljuju financijska sredstva, mogućnosti suradnje s brojnim dionicima i zbog mnogih različitih modela financiranja;

4. ponavlja da snažno podupire nastavak provedbe programa LIFE i nakon 2020., kao neovisnog programa poticaja kojim se izravno upravlja i koji je posvećen samo okolišu te znatno utječe na povećanje zapošljavanja i rasta, kao i da se zauzima za znatno povećanje njegovog proračuna (4). S obzirom na nove izazove na području zaštite okoliša i klime i na potrebu za inovacijama, u postupanjima država članica kao i u provedbi zakonodavstva potrebni su posebni pristupi za rješavanje nejednake integracije ciljeva na području politike zaštite okoliša i klime;

Odjeljak 1. Promjene povezane s prihvatljivošću troškova

Povezanost s prioritetima EU-a

5. smatra da su tematski prioriteti programa LIFE navedeni u Prilogu III. Uredbe o programu LIFE (5) još uvijek valjani, te stoga ne vidi potrebu da se s time u vezi provede vrednovanje sredinom provedbenog razdoblja na temelju delegiranog akta u skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe o programu LIFE;

6. i dalje je vrlo zabrinut zbog toga što su prioritetnom području programa LIFE „Priroda i biološka raznolikost” za razdoblje 2014.–2020. dodijeljena sredstva u iznosu približno 1,155 milijardi EUR (6), dok je prema procjeni Europske komisije za cjelokupnu mrežu Natura 2000 potrebno 5,8 milijardi EUR godišnjih ulaganja kako bi se osigurala primjerena zaštita prirode u skladu sa zahtjevima članka 8. Direktive o staništima; očekuje da će jedan od najvažnijih rezultata tekuće provjere prikladnosti Direktive o staništima i Direktive o zaštiti ptica biti utvrđivanje nedostatka sredstava za odgovarajuću provedbu tih direktiva na što je OR već ukazao (7); u skladu s tim, poziva Europsku komisiju da u skladu s člankom 9. stavkom 4. Uredbe o programu LIFE donese delegirani akt o povećanju dodjele bespovratnih sredstava u okviru prioritetnog područja programa LIFE „Priroda i biološka raznolikost” i o zadržavanju znatno višeg proračuna nakon 2020. kako bi se znatno povećao doprinos LIFE-a financiranju Nature 2000.;

7. snažno preporučuje da se u drugom višegodišnjem radnom programu LIFE-a i nakon 2020. zadrži i ojača potprogram „Klimatska politika”, jer se njime utire put za lokalne i regionalne mjere u okviru europskog i međunarodnog programa za klimatsku politiku. U tu svrhu treba znatno povećati sredstva za mjere zaštite klime i klimatske prilagodbe i u obzir uzeti predstojeću provjeru strategije EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama (8); Pored toga, treba definirati tematske prioritete i projektne teme u okviru potprograma za klimatsku politiku i povezati ih s bespovratnim sredstvima. Osobito kad je riječ o prioritetnom području „Ublažavanje klimatskih promjena”, oni bi se trebali odnositi na prioritetne politike EU-a i doprinos velikih gospodarskih sektora, kao što su energija i prijevoz, kretanjima u pogledu emisija stakleničkih plinova;

8. smatra da program LIFE ima važnu ulogu u razvijanju novih rješenja u području zaštite okoliša i klime, promicanju ekoloških inovacija i jačanju kapaciteta novih instrumenata kao što su zelena infrastruktura (9) i rješenja usmjerena na prirodu (10); potiče Europsku komisiju da taj pristup zadrži i u sadašnjemu višegodišnjem programu i nakon 2020.;

9. naglašava da razvoj kružnog gospodarstva, prikazan u Akcijskom planu Europske komisije za kružno gospodarstvo koji OR podupire (11), iziskuje javne i privatne izvore financiranja u svrhu nadogradnje poboljšanih tehnologija i procesa, razvoja infrastrukture i povećanja suradnje između sudionika u vrijednosnom lancu; smatra da su tematski prioriteti u pogledu otpada i resursne učinkovitosti uvelike usklađeni s tim konceptom te poziva da se u tom pogledu nastavi s drugim višegodišnjim programom rada, s time da se u okviru budućeg programa LIFE izričito upućuje na kružno gospodarstvo i da se prednost daje temama koje će se razmatrati u budućoj strategiji za plastične materijale u kružnom gospodarstvu i građevinskom otpadu;

10. pozdravlja ulogu programa LIFE u rješavanju nejednake i neprimjerene provedbe i izvršenja zakonodavstva u području zaštite okoliša u državama članicama, što je među ključnim prioritetima OR-a (12). Taj pristup treba i dalje primjenjivati te ga u idućem programu dodatno pojačati nastavkom provedbe integriranih projekata i prioritetnog područja „Upravljanje i informiranje u području zaštite okoliša” u okviru programa LIFE;

11. s tim u vezi ističe i doprinos programa LIFE ostvarivanju cilja bolje izrade propisa EU-a, postizanju održivog rasta i otvaranju radnih mjesta te provedbi politike Unije u području zaštite okoliša i klime zacrtavanjem i prilagođavanjem odgovarajućih ciljeva, poboljšanim mehanizmima povratnog informiranja te iskustvima stečenima u projektima kojima se pružala potpora; međutim, također naglašava da nadređeni cilj programa LIFE mora ostati sama zaštita okoliša i biološke raznolikosti, jer je riječ o biološkom naslijeđu Europe i čovječanstva;

Proračun i struktura prihvatljivih troškova

12. i dalje je zabrinut zbog ograničenih proračunskih sredstava programa LIFE koja u višegodišnjem programu rada 2014.–2020. predstavljaju samo 0,3 % ukupnog iznosa odobrenih sredstava za preuzete obveze navedenih u Uredbi (EU) br. 1311/2013; ponavlja svoj poziv iz 2012. za znatnim povećanjem proračuna programa nakon 2020. (13);

13. smatra da bi lošije stope sufinanciranja mogle omesti postizanje ciljeva LIFE-a (14), jer bi korisnici morali selektivno odlučivati o zahtjevima za dodjelu financijskih sredstava, posebice u slučaju partnera iz neprofitnog sektora; zahtijeva od Europske komisije da u sljedećem programu LIFE poveća stope sufinanciranja i da te stope bolje uskladi sa stopama i njihovim kategorijama koje vrijede za druge programe financiranja EU-a, kojima se upravlja bilo izravno bilo zajednički, a koji su namijenjeni slabije razvijenim zemljama. Posebne stope sufinanciranja za bespovratna sredstva koja se dodjeljuju za mjere očuvanja prirode i biološke raznolikosti mogle bi se utvrditi uz pomoć faktora dobivenog na temelju ukupne površine zaštićenog područja i gospodarskog bogatstva regije (npr. razina NUTS 3), ali bez stvaranja neravnoteže štetne za razvijenije regije;

14. izražava sumnju u pogledu pravila od 102 % za javne institucije prema kojemu zbroj vlastitog doprinosa proračunu projekta mora biti najmanje 2 % viši od planiranih ukupnih troškova isplate naknada javnim službenicima. Zbog tog je pravila javnim ustanovama (posebice znanstveno-istraživačkim centrima ili nevladinim organizacijama) često teško ili nemoguće sudjelovati u projektima iako je njihov doprinos ostvarivanju ciljeva projekata programa LIFE često od presudne važnosti;

15. dovodi u pitanje ograničenost sredstava za financiranje infrastrukture, posebice velikih infrastrukturnih projekata, koja su dostupna u okviru programa LIFE. Poziva Komisiju da pri provedbi vrednovanja vodi računa o mogućoj opasnosti da će se projekti programa LIFE više fokusirati na izgradnju kapaciteta, a manje na postizanje konkretnih učinaka na okoliš i klimu;

16. poziva na veće korištenje paušalnih stopa i iznosa u svrhu jednostavnijeg prijavljivanja PDV-a, no da se pritom ne dovede u pitanje njegova prihvatljivost (15), kao što je predviđeno u uvodnoj izjavi 38. Uredbe o programu LIFE koja je na snazi. OR ponavlja svoje uvjerenje da bi u slučaju isključivanja PDV-a iz prihvatljivih troškova mnogi potencijalni podnositelji zahtjeva odustali od izrade prijedloga. PDV i dalje treba priznavati kao prihvatljivi trošak ako korisnici mogu dokazati da ga ne mogu dobiti natrag (16);

17. naglašava da u okviru programa LIFE i ubuduće treba davati poticaje za kupnju zemljišta (članak 20. stavak 3. Uredbe o programu LIFE) te da treba zadržati uvjet da kupljeno zemljište mora biti dugoročno namijenjeno očuvanju prirode. Kupnja zemljišta često je preduvjet za očuvanje područja koja su dio mreže Natura 2000 te za dugoročno očuvanje prirode;

Pojednostavljenje upravljanja

18. naglašava da administrativno opterećenje povezano s pripremom i podnošenjem projekata često odvraća regije od podnošenja zahtjeva za dobivanje potpore iz programa LIFE. To posebice vrijedi u slučaju velikih (npr. integriranih) projekata za koje je podnositeljima zahtjeva, a posebice manje iskusnim partnerima, za izradu i podnošenje potpunog i uspješnog zahtjeva potrebno mnogo vremena, energije i ljudskih resursa. Stoga, kako je OR već predložio u jednom ranijem mišljenju (17), treba pojednostavniti postupak podnošenja zahtjeva i administrativni postupak te skratiti vrijeme čekanja na odluku o financiranju projekta;

19. Odbor potiče Europsku komisiju da razmotri mogućnost podnošenja prijave za tradicionalne projekte u okviru programa LIFE u dvije faze, kao što je do sada bio slučaj s integriranim projektima. Prva bi faza trebala sadržavati kratak opći pregled predloženog projekta (projektni sažetak). Dobije li sažetak pozitivnu ocjenu, korisnik podnosi puni prijedlog. Odbor također poziva Komisiju da razmotri mjere za pojednostavljenje postupaka za konačno odobrenje financijskih i tehničkih elemenata projekta i za njihovo raspoređivanje tijekom njegova trajanja kako bi se subjektima omogućila veća fleksibilnost te kako bi se smanjio rizik od usredotočenosti na financijske i administrativne aspekte nauštrb tehničkog sadržaja projekta;

20. pozdravlja činjenicu da je u članku 3. Uredbe o programu LIFE i u prvome višegodišnjem programu rada 2014.–2017. težište stavljeno na ocjenjivanje uspješnosti programa LIFE i da su uvedeni novi kvalitativni i kvantitativni ekološki, socijalni i gospodarski pokazatelji; međutim, poziva na njihovo dodatno pojednostavljenje s obzirom na to da za vrijeme trajanja projekta nije moguće pouzdano ocijeniti više pokazatelja. Treba ih oblikovati na fleksibilniji način te ih prilagoditi lokalnim i regionalnim posebnostima. Pritom bi vrijeme utrošeno za izvještavanje trebalo svesti na minimum.

Odjeljak 2. Komplementarnost programa koje financira EU u pogledu financiranja i provedbe

Komplementarnost s drugim fondovima EU-a

21. priznaje jačanje komplementarnosti i usklađenosti programa LIFE s drugim fondovima EU-a kao što su fondovi kohezijske politike (ESF, EFRR, KF), Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) ili Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR) u okviru sadašnjeg višegodišnjeg programa rada; kad je riječ o daljnjem razvoju programa LIFE nakon 2020., snažno potiče stvaranje sinergija i uspostavu strukturirane suradnje s drugim fondovima EU-a (18);

22. program LIFE smatra malim, no fleksibilnim programom koji podržava ambiciozne ciljeve na području zaštite okoliša i klime koji ne dobivaju potporu drugih programa EU-a odnosno koji se u okviru takvih programa provode na nekim drugim područjima. Taj program podupire posebne projekte na regionalnoj razini i stoga izvrsno pospješuje izvršavanje drugih projekata i mobiliziranje nacionalnih i privatnih financijskih sredstava (19). OR zahtijeva od Komisije da izradi model za opsežnu koordinaciju programa LIFE i ostalih programa EU-a koji su izravno ili neizravno povezani sa zaštitom okoliša i klime;

Korištenje sredstava iz programa u državama članicama

23. zabrinut je zbog nejednakog korištenja sredstava iz programa LIFE u državama članicama i regijama EU-a. Drugom višegodišnjem programu rada kao i budućem programu LIFE potreban je učinkovit Akcijski plan kojim bi se povećala prepoznatljivost programa LIFE u manje uspješnim zemljama i povećalo zanimanje za sudjelovanje u njemu (20). Akcijski plan mogao bi se uvesti prilikom godišnje provjere učinkovitosti korištenja financijskih sredstava u svakoj državi članici;

24. nadovezujući se na prije navedene opaske, predlaže ponovno razmatranje trenutačnoga postupnog smanjivanja dodjele nacionalnih sredstava za tradicionalne projekte LIFE. Ukine li se dodjela nacionalnih sredstava, moglo bi doći do daljnjeg povećanja geografskih razlika u korištenju sredstava iz programa LIFE, čime bi se smanjile mogućnosti za manje iskusne zemlje, dok bi ekološki i klimatski izazovi i dalje postojali. OR predlaže razmatranje sustava dodjele sredstava na razdoblje od jedne umjesto četiri godine kako bi korištenje sredstava bilo fleksibilnije u odnosu na dostupna proračunska sredstva i geografsku raspodjelu, ali ističe da projekti za koje se dodijele sredstva moraju ispunjavati uvjete u pogledu stupnja inovativnosti i prenosivosti kako bi stvarali dodanu vrijednost za Europu. Kao alternativu, OR predlaže da se dio proračuna odvoji za svaku pojedinu zemlju, a da se preostali dio stavi na raspolaganje svim državama članicama u skladu s načelom potpune konkurentnosti;

25. uviđa da su neke od nacionalnih kontaktnih točaka uložile dodatne napore za privlačenje novih podnositelja zahtjeva te poziva države članice s niskom razinom korištenja sredstava da svoje nacionalne kontaktne točke uključe u aktivno informiranje lokalnih i regionalnih vlasti o programu;

26. poziva Europsku komisiju da nastavi s podupiranjem mjera izobrazbe u neiskusnijim državama članicama s nižom stopom korištenja financijskih sredstava. Trebalo bi nastojati povećati kapacitete nacionalnih i regionalnih kontaktnih točaka i pružiti aktivnu potporu podnositeljima zahtjeva, što bi dovelo do većeg broja kvalitetnih zahtjeva, posebice u zemljama koje se suočavaju s velikim ekološkim i klimatskim izazovima, a imaju manje iskustva u podnošenju zahtjeva za financijska sredstva iz programa LIFE;

Odjeljak 3. Javni konsenzus i jačanje regionalnih i međuregionalnih partnerstava

Suradnja s dionicima i socijalni aspekti

27. podsjeća na to da program LIFE sadrži širok raspon instrumenata i postupaka koji potiču repliciranje i prijenos rješenja te da je idealan za to da se lokalne i regionalne vlasti upoznaju s prednostima ulaganja u sektore zaštite okoliša i klime. Trajnost odnosa između dionika ovisi o njihovim iskustvima, kontaktima na lokalnoj i međuregionalnoj razini, njihovoj spremnosti na suradnju te njihovoj svijesti koju treba izgrađivati u dugotrajnom procesu. Odbor potiče na daljnja ulaganja u jačanje tog potencijala (21) financiranjem projekata izgradnje kapaciteta i nakon 2020.;

28. smatra da zaštita okoliša i prirode i borba protiv klimatskih promjena uvijek mora uspostavljati ravnotežu između različitih ciljeva te jamčiti sigurnost, život i vlasništvo pojedinaca. Potrebno je djelovati i podupirati projekte s ciljem postizanja prihvatljivih kompromisa između svih dionika u tom području, čemu mogu pridonositi projekti u okviru programa LIFE. OR poziva Europsku komisiju da prilikom ocjenjivanja prijava za projekte vodi računa o tome može li projekt pridonijeti izradi novih propisa kojima se usklađuje zaštita ljudskog života kojeg ugrožavaju određene vrste sa zaštitom ugroženih vrsta. Također napominje da bi jedan od uvjeta za to da projekt dobije pozitivnu ocjenu trebao biti plan za otvorenu javnu raspravu dionika na dotičnom teritoriju i razmatranje njihovih prijedloga;

Ekološke inovacije i marketing

29. naglašava važnost programa LIFE za razvoj inovacija u EU-u i poziva da se razmotri kako se uz pomoć odgovarajućih modela financiranja može pospješiti stavljanje na tržište prototipova i rješenja razvijenih u okviru projekata LIFE. Inovacija razvijene u okviru projekata LIFE mogle bi se učinkovitije stavljati na tržište uvođenjem ubrzanog postupka po isteku tih projekata, što bi ojačalo konkurentnost EU-a na globalnim tržištima te dovelo do stvaranja novih „zelenih” radnih mjesta;

30. ističe ključnu važnost sudjelovanja znanstveno-istraživačkih ustanova i privatnog sektora u razvoju i marketingu ekoloških inovacija; potiče Komisiju da i dalje poduzima mjere za olakšanje te suradnje; traži, među ostalim, preispitivanje odredbe prema kojoj prototipovi razvijeni u okviru projekta LIFE smiju biti stavljeni na tržište tek po okončanju projekta. Ta odredba smanjuje interes poduzetnika i znanstveno-istraživačkih ustanova za sudjelovanje u inovacijskim projektima;

31. uvjeren je da je, radi jačanja doprinosa programa LIFE transformaciji europskog gospodarstva u sustav kružne, dekarbonizirane proizvodnje i potrošnje, ključno da se u okviru drugog višegodišnjeg programa rada i sljedećeg programa LIFE ekološke inovacije, demonstracijski i ogledni projekti prenesu na razinu industrije. Treba razmotriti nove mogućnosti za podupiranje široke replikacije rezultata inovativnih projekata LIFE na tržištu. OR poziva Komisiju da za potrebe idućeg programa LIFE ocijeni ne bi li bilo svrsishodno pružati dodatnu podršku uspješnim projektima, npr. tako da se razvoj najboljih ekoloških inovacija podupire i drugim financijskim instrumentima.

Dugoročna održivost, ponovna primjenjivost i prenosivost rezultata projekata

32. prepoznaje da se u okviru projekata LIFE u velikoj mjeri postižu dugoročni pozitivni učinci i ponovno primjenjivi, prenosivi rezultati (22), no smatra da postoji potreba za daljnjim poboljšanjima. U okviru drugog višegodišnjeg programa rada i nakon 2020. godine trebalo bi uvijek voditi računa o tomu da rezultati projekata budu održivi te da se ponovno primjenjuju i prenose jer je to od presudne važnosti za ostvarenje ciljeva programa LIFE, za učinkovitu primjenu financijskih sredstava, za poboljšanje ekoloških inovacija te za poticanje održivog i odgovornog rasta. OR poziva Komisiju da utvrdi precizne selekcijske kriterije za ocjenjivanje potencijala za dugotrajnu održivost, ponovnu primjenjivost i prenosivost (SRT) u fazi podnošenja zahtjeva te pokazatelje za ocjenjivanje odgovarajuće učinkovitosti tijekom i nakon provedbe;

33. pridaje veliku važnost potpori projektima čija je svrha utvrditi statističke podatke o populaciji zaštićenih vrsta i veličini njihova staništa, kao i projektima čija ja svrha ispitati koliko su ugroženi prirodni habitati koji su klasificirani kao zaštićeni, razloge za to i faktore rizika;

34. izražava zabrinutost zbog činjenice da se divlje životinje sve više potiskuju iz svog prirodnog habitata te stoga poziva na izradu i integriranu provedbu inovativnih mjera za rješavanje krize čiji bi cilj bio očuvanje prirodnog habitata životinja;

35. predlaže da Europska komisija izradi plan održivosti, ponovne primjenjivosti i prenosivosti za program LIFE kako bi se dodatno poboljšala učinkovitost tih njegovih aspekata. Neke od mogućih mjera (23): dodatni razvoj „Platforme za inovacije” (na temelju internetske baze podataka o projektima programa LIFE radi pronalaska ekološki prihvatljivih ponovno primjenjivih rješenja), učinkovito i ciljno širenje informacija o inovacijama, uspostava tematskih platformi, mreža i klastera projekata u vezi s prioritetnim područjima, bolje korištenje komunikacijskih sredstava dostupnih na internetskoj stranici programa LIFE, daljnji razvoj odabira i širenje rezultata o „najboljima od najboljih” projekata LIFE (24);

36. smatra da radi povećanja dugotrajne održivosti projekata LIFE treba zadržati obvezu predstavljanja plana za razdoblje nakon završetka projekata. Taj bi plan trebao sadržavati podatke o sljedećim aspektima: daljnjem financiranju u svrhu dobivanja rezultata projekta, nadležnom tijelu s kontinuitetom osoblja, formalnoj potpori tijela i komunikaciji s lokalnim dionicima;

Vrste intervencija i novi financijski instrumenti

37. smatra da su oblici financiranja programa LIFE iz članka 17. Uredbe o programu LIFE svrsishodni te da se njima osigurava velika raznolikost mogućnosti financiranja za regije; poziva na ocjenu rezultata postignutih u razdoblju 2014.–2017., s mogućnošću njihovog poboljšanja u idućem programu LIFE;

38. prepoznaje da integrirani projekti obavljaju važnu funkciju katalizatora za javna tijela pri smanjenju razlika u provedbi politike EU-a u području okoliša. S obzirom na i dalje nedovoljna iskustva s takvom vrstom financiranja, OR predlaže da se u drugom višegodišnjem programu rada financiranje održi na razini navedenoj u članku 17. stavku 5. Uredbe o programu LIFE. Također predlaže da se ocjenjivanje rezultata integriranih projekata provede koncem 2020. godine te smatra da ono može biti važan instrumenti u idućem programu LIFE; to se posebno odnosi na potporu prioritetnim akcijskim okvirima posredstvom integriranih projekata u svrhu izrade planova upravljanja područjima obuhvaćenima mrežom Natura 2000;

39. zalaže se za zadržavanje „projekata tehničke pomoći” u idućem programu LIFE zbog kako bi se, s obzirom na složenost, vrijeme i sredstva potrebna za pripremu zahtjeva, pružala podrška onim korisnicima koji nisu proveli nijedan integrirani projekt (25);

40. pozdravlja uvođenje dvaju novih financijskih instrumenata – privatnih izvora sredstava za energetsku učinkovitost (PF4EE) i instrumenta za financiranje prirodnog kapitala (NCFF) – koji predstavljaju novu mogućnost privlačenja privatnih ulagača da financiraju projekte za podupiranje energetske učinkovitosti i očuvanje prirodnog kapitala te pridonesu započinjanju općeg prelaska na zeleno financiranje. Prepoznaje da još nije u potpunosti iskorišten potencijal tih instrumenata, i to ponajprije zbog inovativne prirode projekata i određenog stupnja administrativne složenosti u prvim mjesecima provedbe. Poziva Europsku komisiju da pomno prati programe i razvije metodu ocjenjivanja njihove učinkovitosti. Također traži od Europske komisije da razmotri mogućnost proširenja postojećih instrumenata ili uvođenja novog financijskog instrumenta, financiranoga na odgovarajući način, kako bi se privukli ulagači za prioritetno područje „Okoliš i učinkovito korištenje resursa”. Podupire zahtjev Europskog parlamenta da PF4EE mora osigurati primjerene, pozitivne i znanstveno dokazive učinke projekata na biološku raznolikost;

41. prepoznaje važnu ulogu instrumenta PF4EE kojim se podupire provedba nacionalnih prioriteta u području energetske učinkovitosti, i to tako što se korisnicima na raspolaganje stavljaju kako financijska sredstva tako i tehnička i stručna pomoć. Odbor predlaže da se, radi boljeg iskorištavanja potencijala instrumenta PF4EE, razmotri mogućnost njegove primjene kao dodatnog načina financiranja projekata LIFE u području energetske učinkovitosti. Europska komisija trebala bi u godišnjim smjernicama za podnositelje zahtjeva ukazati na mogućnost dodatnog financiranja te vrste. Taj bi se model trebao primjenjivati do kraja drugoga višegodišnjeg programa rada, a u slučaju pozitivne ocjene tog instrumenta i nakon 2020.;

42. pozdravlja to što se NCFF primjenjuje za svladavanje teškog i potpuno novog izazova financiranja projekata povezanih s uslugama ekosustava i poticanjem privatnih ulaganja u to područje; smatra da ulaganja u usluge ekosustava predstavljaju budućnost Europe te pozdravlja to što se za suočavanje s tim izazovom primjenjuje program LIFE. Odbor preporučuje analiziranje i ocjenjivanje mehanizma NCFF na temelju njegovih stvarnih i predviđenih rezultata kako bi se osigurala njegova učinkovita primjena do kraja drugoga višegodišnjeg programa rada, a u slučaju pozitivne ocjene i nakon 2020.;

43. uvažava inovativnu ulogu programa LIFE i smatra da mjere u području okoliša i klime ne iziskuju uvijek razvoj inovativnih rješenja, nego često ovise o nastavljanju već poduzetih aktivnosti odnosno primjeni inovacija razvijenih u okviru drugih projekata; traži od Komisije da potiče dvije vrste projekata: inovativne i one koji vode računa o aktualnim zahtjevima u pogledu zaštite okoliša i klime. Dodjela poticaja pritom ne bi smjela biti povezana s razvojem inovacija, nego s nastavljanjem već započeti aktivnosti uz istodobnu primjenu inovacija i dobrih praksi iz drugih projekata LIFE.

Bruxelles, 9. veljače 2017. Predsjednik Europskog odbora regija Markku MARKKULA

(1) COM(2013) 216 final.

(2) COM(2014) 015 final.

(3) Vidjeti također COR-2016-01412-00-01-AC-TRA.

(4) CDR86-2012_FIN_AC.

(5) Uredba (EU) br. 1293/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013.

(6) http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/financing/docs/financing_natura2000.pdf. Napomena: ne uključuje Hrvatsku.

(7) COR-2015-02624-00-01-AC-TRA, CDR86-2012_FIN_AC.

(8) Vidjeti također Mišljenje OR-a ENVE-VI/015 koje je u pripremi.

(9) COM(2013) 249 final.

(10) Towards an EU Research and Innovation policy agenda for Nature-Based Solutions & Re-Naturing Cities (Ususret programu politike EU-a na području istraživanja i inovacija: Rješenja utemeljena na prirodi i vraćanje prirode u gradove), Europska komisija 2015.

(11) COR-2016-01415-00-01-AC-TRA, COM(2015) 614 final.

(12) COR-2015-05660-00-00-AC-TRA.

(13) COM(2015) 614 final, podržano u Mišljenju OR-a COR-2016-01415-00-01-AC-TRA.

(14) Tradicionalni projekti na području prirode i bioraznolikosti: 60 % sufinanciranje, ali 75 % za projekte namijenjene poticanju prioritetnih staništa i vrsta. Integrirani projekti, projekti za pripremu i projekti za tehničku pomoć: 60 % sufinanciranje. Projekti izgradnje kapaciteta: 100 % sufinanciranje. Svi drugi projekti, odnosno tradicionalni projekti u okviru potprograma „Klimatska politika” i tradicionalni projekti iz prioritetnih područja „Okoliš i resursna učinkovitost” i „Upravljanje i informiranje u području zaštite okoliša” iz potprograma „Okoliš”: 60 % sufinanciranja tijekom prvog višegodišnjeg programa rada (2014. – 2017.), 55 % sufinanciranja tijekom drugog višegodišnjeg programa rada (2018.–2020.).

(15) CDR86-2012_FIN_AC, CDR6-2011_FIN_AC.

(16) CDR86-2012_FIN_AC.

(17) CDR112-2010_FIN_AC

(18) COM(2013) 840 final

(19) CDR86-2012_FIN_AC, CDR6-2011_FIN_AC.

(20) Vidjeti također GHK i dr. (2011.), Combined Impact Assessment and Ex Ante Evaluation of the Review of the LIFE+ Regulation (Komibinirana procjena učinka i ex ante ocjena revizije programa LIFE i Uredbe).

(21) CDR86-2012_FIN_AC.

(22) Europska komisija, GU za okoliš (2014.): Long-term impact and sustainability of LIFE Nature („Dugotrajni učinci i održivost programa LIFE Priroda”) u publikaciji LIFE Focus; Europski parlament, GU IPOL (2016.).

(23) Europski revizorski sud (2014.), Posebno izvješće (SR 15/2013); Europska komisija, GU za okoliš (2014.): Long-term impact and sustainability of LIFE Nature („Dugotrajni učinci i održivost programa LIFE Priroda”) u publikaciji LIFE Focus; Europski parlament, GU IPOL (2016.), Odbor za proračunski nadzor, Radni dokument o Posebnom izvješću Europskog revizorskog suda (PE535.987), završna ocjena programa LIFE+.

(24) Program LIFE, internetska stranca GU za okoliš, komunikacijska sredstva: http://ec.europa.eu/environment/life/toolkit/comtools/index.htm.

(25) CDR86-2012_FIN_AC.