Članak 9. stavak 2. mijenja se kako bi se bolje formulirala izuzeća od zabrane da osobe ili društva koji nisu kreditne institucije obavljaju djelatnost primanja depozita ili ostalih povratnih sredstava od javnosti. Pojašnjeno je da se zabrana ne primjenjuje na osobe ili društva čije osnivanje i obavljanje djelatnosti podliježe drugom pravu Unije koje nije CRD u mjeri u kojoj se njihove djelatnosti koje podliježu tom drugom pravu Unije mogu smatrati primanjem depozita ili ostalih povratnih sredstava od javnosti. To ne sprečava da subjekt podliježe izdavanju odobrenja za rad u skladu s CRD-om i tim drugim zakonodavstvom Unije. Nadalje, pojašnjeno je da se iz zabrane iz članka 9. stavka 1. CRD-a izuzimaju samo subjekti koji su navedeni u članku 2. stavku 5. CRD-a zbog činjenice da su obuhvaćeni posebnim nacionalnim pravnim okvirima, čime se uklanja dvosmislenost sadašnjeg teksta.

Stup 2. – kapitalni zahtjevi i smjernice

Sadašnji tekst pravila koja se odnose na dodatne kapitalne zahtjeve koje utvrđuju nadležna tijela u skladu s člankom 104. omogućuje različita tumačenja slučajeva u kojima se ti zahtjevi mogu odrediti te načina na koji se ti zahtjevi pozicioniraju u odnosu na minimalne kapitalne zahtjeve iz članka 92. Uredbe o kapitalnim zahtjevima (CRR) i na zahtjev za kombinirani zaštitni sloj (članak 128.). Ta su različita tumačenja dovela do znatnih razlika u iznosima kapitala koji su određeni pojedinačnim institucijama u državama članicama te do razlika u pragovima za primjenu ograničenja raspodjele predviđenih člankom 141. Osim toga, u sadašnjem se tekstu ne govori o mogućnosti da nadležna tijela institucijama priopće da od njih očekuju da imaju regulatorni kapital koji premašuje minimalne kapitalne zahtjeve, dodatne kapitalne zahtjeve i zahtjev za kombinirani zaštitni sloj. U izmijenjenom članku 104. navodi se, uz ostale ovlasti nadležnih tijela, i mogućnost određivanja dodatnih kapitalnih zahtjeva. Novim člankom 104.a pojašnjavaju se uvjeti određivanja dodatnih kapitalnih zahtjeva te naglašava da je narav tih zahtjeva specifična za svaku instituciju. Dodaje se novi članak 104.b kojim se jasno utvrđuju glavne značajke smjernica o kapitalu, a članak 113. izmijenjen je kako bi se predvidjelo da bi se o smjernicama o kapitalu trebalo raspravljati i u okviru kolegija nadzornih tijela. Umeće se novi članak 141.a kako bi se bolje pojasnio, za potrebe ograničenja raspodjele, odnos između dodatnih kapitalnih zahtjeva, minimalnih kapitalnih zahtjeva, zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze, MREL-a i zahtjeva za kombinirani zaštitni sloj (redoslijed). Konačno, mijenja se članak 141. kako bi se redoslijed uzeo u obzir pri izračunu najvećeg raspodjeljivog iznosa.

Stup 2. – izvješćivanje i objavljivanje

Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje i osigurao proporcionalniji režim izvješćivanja i objavljivanja iz stupa 2., prijedlogom se mijenja članak 104. stavak 1. CRD-a kako bi se ograničilo diskrecijsko pravo nadležnih tijela kad institucijama određuju dodatne obveze izvješćivanja i objavljivanja. Nadležna tijela imat će pravo iskoristiti te nadzorne ovlasti samo ako su ispunjeni pravni uvjeti utvrđeni u novom članku 104. stavku 2.

Ograničavanje postupka nadzorne provjere i ocjene (SREP) i stupa 2. na mikrobonitetne svrhe

Nedavno je iskustvo pokazalo da bi bilo korisno jasnije razgraničiti područja odgovornosti nadležnih i imenovanih tijela. To se posebno odnosi na postupak nadzorne provjere i ocjene (SREP) te odgovarajuće nadzorne zahtjeve. Nadležna tijela odgovorna su za SREP i za određivanje odgovarajućih nadzornih zahtjeva specifičnih za pojedinu instituciju (takozvani „zahtjevi stupa 2.”). U tom kontekstu mogu ocijeniti i sistemski rizik koji proizlazi iz određene institucije te na njega odgovoriti tako što će toj instituciji odrediti nadzorne zahtjeve. Primjenom mjera stupa 2. može se u tom kontekstu umanjiti djelotvornost i učinkovitost ostalih makrobonitetnih instrumenata. U tom kontekstu prijedlogom se predviđa da bi SREP i odgovarajuće nadzorne zahtjeve trebalo ograničiti isključivo na mikrobonitetne aspekte. U skladu s tim mijenjaju se članci 97., 98., 99. i 105. Članak 103. briše se, a pojašnjenje se navodi u novom članku 104.a stavku 1. kojim se predviđa da se dodatni kapitalni zahtjev iz točke (a) članka 104. ne određuje za pokriće makrobonitetnih ili sistemskih rizika.

Uvođenje izmijenjenog okvira za kamatni rizik

Kao posljedica međunarodnih kretanja u pogledu mjerenja kamatnog rizika mijenjaju se članci 84. i 98. ove Direktive te članak 448. CRR-a kako bi se uveo revidirani okvir za obuhvaćanje kamatnih rizika za pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje. Izmjene uključuju uvođenje zajedničkog standardiziranog pristupa koji bi institucije mogle primijeniti za obuhvaćanje tih rizika ili čiju bi primjenu nadležna tijela mogla zahtijevati od institucije kad sustavi koje je institucija razvila za obuhvaćanje tih rizika nisu zadovoljavajući, poboljšani test netipičnih vrijednosti te zahtjeve za objavu. Osim toga, člankom 84. CRD-a EBA je zadužena razraditi detalje standardizirane metodologije u pogledu kriterija i uvjeta koje bi institucije trebale slijediti radi utvrđivanja, ocjenjivanja i smanjenja kamatnih rizika te upravljanja njima. Člankom 98. CRD-a EBA je također zadužena utvrditi šest nadzornih scenarija šoka koji se primjenjuju na kamatne stope i zajedničku pretpostavku koju institucije moraju primijeniti za test netipičnih vrijednosti.

Financijski holdinzi, mješoviti financijski holdinzi

Posredničko matično društvo u EU-u

Kako bi se olakšala provedba međunarodno dogovorenih standarda za unutarnju sposobnost pokrivanja gubitaka za GSV institucije izvan EU-a u pravu Unije te općenito pojednostavnio i ojačao postupak sanacije grupa iz trećih zemalja koje obavljaju značajne djelatnosti u EU-u, člankom 21.b CRD-a uvodi se novi zahtjev za osnivanje posredničkog matičnog društva u EU-u kad dvije institucije s poslovnim nastanom u EU-u ili više njih imaju isto krajnje matično društvo u trećoj zemlji. Posredničko matično društvo u EU-u može biti holding koji podliježe zahtjevima CRR-a i CRD-a ili institucija iz EU-a. Taj se zahtjev primjenjuje samo na grupe iz trećih zemalja za koje je utvrđeno da su GSV institucije izvan EU-a ili da imaju subjekte na području EU-a čija ukupna imovina iznosi najmanje 30 milijardi EUR (pri izračunu se uzima u obzir imovina društava kćeri i podružnica tih grupa iz trećih zemalja).

Primici

Kako je propisano člankom 161. stavkom 2. CRD-a, Komisija je provjerila učinkovitost, provedbu i izvršavanje pravila o primicima iz CRD-a. Nalazi te provjere, izneseni u Izvješću Komisije COM(2016) 510, bili su uglavnom pozitivni.

Provjerom se, međutim, utvrdilo da neka od tih pravila, i to pravila o odgodi i isplati u instrumentima, nisu primjenjiva na najmanje i najjednostavnije institucije te na zaposlenike koji primaju niske iznose varijabilnih primitaka. Provjerom se pokazalo i da se proporcionalnost u odnosu na najmanje i najjednostavnije institucije, kako je prikazana u članku 92. stavku 2. CRD-a, tumači na različite načine, što dovodi do nejednake provedbe pravila u državama članicama. Stoga se predlaže ciljana izmjena kako bi se riješili problemi na koje se nailazi u primjeni pravila o odgodi i isplati u instrumentima u malim i jednostavnim institucijama te za zaposlenike koji primaju niske iznose varijabilnih primitaka. U tu se svrhu mijenja članak 94. kako bi se pojasnilo da se pravila primjenjuju na sve institucije i njihove zaposlenike, osim na one koji su ispod pragova utvrđenih za odstupanja. Nadležnim se tijelima istodobno nudi određena fleksibilnost za donošenje strožeg pristupa.