Podaci postaju ključno sredstvo za inovaciju zajedno s IT infrastrukturom. Za financijske usluge podaci su danas važniji nego ikad prije. Dostupnost digitalnih podataka omogućuje točnije predviđanje budućih događaja, a time i pružanje prilagođenih usluga. Analiza objedinjenog skupa podataka daje bolji uvid od analize svakog skupa podataka zasebno. Gospodarske koristi koje proizlaze iz određenog skupa podataka veće su ako im može pristupiti više strana istovremeno. Usto, upotreba povezanih tehnologija nužna je za povećanje vrijednosti podataka. U današnje vrijeme IT infrastruktura sve se češće nalazi u oblaku, pa nudi visok stupanj operativne fleksibilnosti i olakšava pristup naprednoj tehnologiji obrade podataka. Međutim, te promjene nameću važna nova pitanja o zaštiti potrošača i odgovornoj upotrebi njihovih podataka.

Inovacijski ciklusi su brži, otvoreniji i sve više počivaju na suradnji. Digitalne tehnologije i aplikacije sve se češće rade tako da budu modularne i međusobno komuniciraju putem aplikacijskih programskih sučelja (API-jeva). Omogućuju prilagođavanje usluga zahtjevima klijenata. Isto tako, pružaju i više mogućnosti za eksperimentiranje i suradnju među različitim dionicima. To može imati mnogobrojne posljedice na način na koji se pružaju financijske usluge.

Inovacije sve više poprimaju digitalni oblik, čime se olakšava rast poduzeća. Inovacije u sve većoj mjeri podrazumijevaju nove proizvode, procese ili poslovne modele omogućene digitalnim tehnologijama. Sustavi informacijske tehnologije (IT), u kombinaciji s odgovarajućim softverom, ne služe više samo kao podrška, već su za mnoga poduzeća postali temeljni stup poslovnih aktivnosti. Digitalizacija, naime, nudi bitne nove mogućnosti s obzirom na to da digitalne mreže i podatkovne usluge općenito potpomažu ekonomiju razmjera tako što omogućuje pružanje više kvalitetnih usluga po nižoj cijeni.

Digitalna transformacija gospodarstva promijenila je modele inovacija i poslovne modele, uključujući one koji se odnose na financijske usluge.

Podržavanje digitalne tranzicije u EU-u jedan je od glavnih prioriteta Komisije, kao što je utvrđeno ranije ove godine, a nedavno i u kontekstu plana oporavka. Europski financijski sektor može se osloniti na mnoge inovativne projekte u državama članicama i na svoju vodeću ulogu u područjima kao što su tehnologije digitalnog plaćanja. Prihvaćanje digitalnih financija doprinijet će cjelokupnoj digitalnoj transformaciji našeg gospodarstva i društva. Potrošačima i poduzećima to će pak donijeti znatne koristi.

Europa to mora u potpunosti iskoristiti u okviru svoje strategije oporavka kako bi pomogla popraviti socijalnu i ekonomsku štetu koju je nanijela pandemija. Digitalne tehnologije bit će ključne za ponovno pokretanje i modernizaciju europskog gospodarstva u svim sektorima. To će pomoći Europi da učini korak naprijed kao globalni digitalni akter. Međutim, istovremeno je potrebno zaštititi korisnike financijskih usluga od opasnosti koje proizlaze iz većeg oslanjanja na digitalne financije.

U okviru svakog od ta četiri prioriteta Komisija će posvetiti posebnu pozornost promicanju novih mogućnosti koje digitalne financije nude potrošačima te zaštiti potrošača kada god je to potrebno. To će dakako biti u skladu s pravilima o zaštiti podataka, posebno s Općom uredbom o zaštiti podataka (GDPR).

U svjetlu prethodno navedenih trendova i ciljeva te uz podršku velike većine ispitanika koji su sudjelovali u javnom savjetovanju na kojem se temelji ova strategija, četiri prioriteta usmjeravat će djelovanje EU-a za promicanje digitalne transformacije do 2024.

Kako bi se ostvario taj strateški cilj, u sljedećem su odjeljku iznesena četiri prioriteta koji će usmjeravati naše djelovanje do kraja ovoga mandata i niz pratećih mjera.

Nadzor digitalnih financija zahtijeva niz novih vještina. Komisija će nastaviti pomagati nadzornim tijelima u razvoju tehničkih vještina, među ostalim i preko EU-ova laboratorija za financijsku tehnologiju. Komisija je spremna i s nacionalnim tijelima osmisliti ciljane programe pomoći. To bi se, primjerice, moglo učiniti u okviru Programa potpore strukturnim reformama.

Odgovori dobiveni u savjetovanju pokazuju i da dionici i dalje pridaju veliku važnost radu nadzornih centara za poticanje inovacija, kao što su inovacijski centri i eksperimentalna regulatorna okruženja, također i u prekograničnom kontekstu. Komisija će surađivati s europskim nadzornim tijelima na jačanju inovacijske mreže koju pruža Europski forum centara za poticanje inovacija (EFIF). Promicati će i nacionalne centre za poticanje inovacija, npr. putem Programa potpore strukturnim reformama. Konkretno, Komisija će surađivati s EFIF-om kako bi osigurala da do sredine 2021. ponudi proceduralni okvir za pokretanje prekograničnog testiranja i druge mehanizme koji olakšavaju interakciju poduzeća s nadzornim tijelima iz različitih država članica.

Dugotrajno je načelo jedinstvenog tržišta da bi potrošači i poduzeća trebali imati istinski pristup prekograničnim uslugama koje pružaju poduzeća osnovana i nadzirana u drugoj državi članici u skladu sa zajednički dogovorenim pravilima (sustav odobravanja prekograničnog poslovanja). Sve preostale prepreke prekograničnom pružanju takvih usluga trebale bi biti posebno male za digitalne usluge. Međutim, kako su istaknuli mnogi ispitanici u javnom savjetovanju, poduzeća iz EU-a koja se bave financijskim tehnologijama često mogu pružati usluge samo u svojoj zemlji ili ograničiti pristup svojim digitalnim platformama na klijente u malom broju jurisdikcija EU-a. Glavni su razlozi tome što se regulatorni okvir razlikuje od zemlje do zemlje, što pak za sobom povlači nerazmjerne troškove usklađenosti za subjekte aktivne u nekoliko zemalja.

Načelo odobravanja prekograničnog poslovanja i licenciranje po načelu „sve na jednom mjestu” trebali bi se do 2024. primjenjivati u svim područjima koja imaju snažan potencijal za digitalne financije. Poduzeća bi se trebala moći osloniti na blisku suradnju između nacionalnih nadzornih centara za poticanje inovacija u okviru Europskog foruma centara za poticanje inovacija (EFIF) i na novu platformu EU-a za digitalne financije.

Oslanjajući se na te mjere i u kontekstu svojeg rada na otvorenim financijama (vidjeti odjeljak 4.3.), Komisija namjerava omogućiti integraciju dodatnih elemenata kako bi se digitalni identiteti mogli upotrebljavati, na primjer, za uvođenje klijenata kod neke druge financijske institucije. To bi, primjerice, moglo uključivati elemente povezane s prikladnošću ulagača ili kreditnim profilom klijenta.

Drugo, u sklopu predstojećih zakonodavnih prijedloga za novi okvir za sprječavanje pranja novca i financiranja terorizma, Komisija će dodatno definirati i uskladiti zahtjeve dubinske analize stranke kako bi se olakšala upotreba inovativnih tehnologija i omogućilo nesmetano prekogranično poslovanje bez potrebe za primjenom različitih procesa ili za ispunjavanjem dodatnih uvjeta u svakoj državi članici. Time će se olakšati identifikacija klijenata i provjera njihovih vjerodajnica te istodobno osigurati potpuna usklađenost s pristupom sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma koji se temelji na procjeni rizika. Na primjer, to se može učiniti navođenjem koji su osobni dokumenti potrebni za utvrđivanje identiteta osobe i pojašnjenjem koje se tehnologije mogu upotrebljavati za daljinsku provjeru osobnih podataka. Komisija će na temelju preispitivanja pravila za sprječavanje pranja novca i financiranja terorizma nastojati predložiti:

Prvo, Komisija danas poziva Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) da izradi smjernice u bliskoj koordinaciji s ostalim europskim nadzornim tijelima do trećeg tromjesečja 2021. Cilj je smjernica osigurati veću usklađenost u pogledu elemenata povezanih s identifikacijom i provjerom za potrebe uvođenja te u pogledu toga kako i koliko se pružatelji financijskih usluga smiju osloniti na postupke dubinske analize stranke koje provode treće strane, uključujući druge pružatelje financijskih usluga. Komisija će istovremeno surađivati s Europskim odborom za zaštitu podataka (EDPB) kako bi razjasnila sve aspekte zaštite podataka u kontekstu ponovne upotrebe podataka o uvođenju klijenata u druge svrhe (npr. za uvođenje kod drugog pružatelja usluga ili pristup drugim uslugama osim bankovnih).

Nedavno ograničenje kretanja pokazalo je koliko su digitalne financijske usluge koje nesmetano funkcioniraju bitne za potrošače i poduzeća u daljinskim interakcijama. Međutim, potrebno je još mnogo toga učiniti prije učinkovitog i nesmetanog uvođenja financijskih usluga na daljinu. To treba funkcionirati i u domaćim i u prekograničnim uvjetima, u potpunosti u skladu sa zahtjevima pravila o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma, te olakšavati usklađenost s ostalim regulatornim zahtjevima za uvođenje, na primjer za procjenu prikladnosti klijenta za određene investicijske proizvode. Komisija će pružateljima financijskih usluga olakšati sigurno uvođenje klijenata na daljinu širom EU-a u tri koraka.

Do 2024. EU bi trebao uvesti čvrst pravni okvir kojim se omogućuje upotreba interoperabilnih rješenja za digitalni identitet, koja će novim klijentima omogućiti brzo i jednostavno uvođenje u financijske usluge („onboarding”). Taj bi se okvir trebao temeljiti na usklađenijim pravilima o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma te revidiranom okviru za elektroničku identifikaciju i usluge povjerenja za elektroničke transakcije (Uredba eIDAS). Trebao bi omogućiti ponovnu upotrebu podataka o klijentima, uz uvjet informirane privole klijenta, koja se temelji na potpunoj transparentnosti po pitanju posljedica i implikacija takve ponovne upotrebe.

Komisija će 2021. u okviru šire inicijative za sprječavanje pranja novca i financiranja terorizma predložiti usklađivanje pravila o uvođenju klijenata i, na temelju predstojeće revizije Uredbe eIDAS, uvođenje interoperabilnog prekograničnog okvira za digitalne identitete. Komisija će istražiti potrebu za uvođenjem dodatnih usklađenih mehanizama licenciranja i odobravanja prekograničnog poslovanja, surađivati s europskim nadzornim tijelima na jačanju EFIF-a i uspostaviti platformu EU-a za digitalne financije kako bi se potaknula suradnja privatnih i javnih dionika.

4.2. Prilagodba regulatornog okvira EU-a radi olakšavanja digitalnih inovacija

Svrha strategije za digitalne financije jest osigurati da regulatorni okvir EU-a za financijske usluge odgovara digitalnom dobu. To uključuje omogućavanje upotrebe inovativnih tehnologija i usklađivanje okvira s prevladavajućom najboljom praksom u proizvodnji i uvođenju softvera. Mnogi ispitanici u javnom savjetovanju smatrali su da bi pravila EU-a trebala biti tehnološki neutralnija i pogodnija za inovacije te da bi ih se trebalo moći brže prilagoditi inovacijama, uz istovremeno poštovanje svih pravila kojima se osigurava njihovo sigurno funkcioniranje i zaštita korisnika.

·Omogućavanje tržišta EU-a za kriptoimovinu i tokenizirane financijske instrumente

EU bi do 2024. trebao uspostaviti sveobuhvatni okvir kojim se omogućuje primjena DLT-a i kriptoimovine u financijskom sektoru. Trebao bi također suzbiti rizike povezane s tim tehnologijama.

Kriptoimovina i s njome povezani lanci blokova mogu donijeti znatne mogućnosti u financijama: potencijalno jeftina i brza plaćanja, osobito za prekogranične i međunarodne transakcije, nove mogućnosti financiranja za mala i srednja poduzeća te učinkovitija tržišta kapitala. Korisnički tokeni mogu omogućiti pristup decentraliziranim mrežama lanaca blokova, a stabilne kriptovalute („stablecoins”) mogu podržati plaćanja komunikacijom između uređaja u sektorima mobilnosti, energije i proizvodnje. Međutim, oni podrazumijevaju i rizike te bi ih stoga trebalo pravilno regulirati i nadzirati.

Komisija danas predstavlja zakonodavni prijedlog koji prati ovu strategiju. U prijedlogu se pojašnjava primjena postojećih pravila EU-a na kriptoimovinu, uvodi pilot-režim za kriptoimovinu obuhvaćenu tim pravilima i uspostavlja novi pravni okvir EU-a za kriptoimovinu koja nije obuhvaćena tim pravilima na temelju taksonomije definicija različitih vrsta kriptoimovine. Potonje uključuje korisničke tokene i posebna pravila za reguliranje posebnih rizika za financijsku stabilnost i monetarnu suverenost povezanih s tokenima vezanima uz imovinu (poznati i kao „stabilne kriptovalute”) koji se upotrebljavaju u svrhe plaćanja. Dodatnim smjernicama o tumačenju primjene postojećih pravila poboljšat će se regulatorna jasnoća, omogućujući financijskom sektoru povećanje učinkovitosti širom upotrebom DLT-a na tržištima kapitala, uz istovremeno poštovanje sigurnosnih pravila i održavanje visoke razine zaštite korisnika.

Istodobno, s obzirom na tekuće poslove koje obavlja Bazelski odbor, Komisija će razmotriti ažuriranje bonitetnih pravila za kriptoimovinu financijskih poduzeća. Komisija će razmotriti i kako iskoristiti DLT za poboljšanje prikupljanja kapitala za mala i srednja poduzeća.

Digitalne tehnologije mogle bi i omogućiti središnjim bankama da razvijaju digitalne valute središnjih banaka kao digitalnu alternativu gotovini i pokretač kontinuiranih inovacija u platnom prometu, financijama i trgovini. Kao što je opisano u strategiji za plaćanja malih vrijednosti, Komisija podržava rad središnjih banaka, osobito ESB-a, da razmotre izdavanje digitalne valute središnje banke (CBDC) za plaćanja malih vrijednosti koja bi bila dostupna široj javnosti uz istodobnu zaštitu statusa gotovog novca u eurima kao zakonskog sredstva plaćanja.

Na kraju, radi poticanja razvoja DLT-a s niskom ili nultom emisijom i interneta stvari te ulaganja u njih, Komisija će, u suradnji s Platformom za održive financije, težiti integraciji tih sektora do 2021. godine u održivu financijsku taksonomiju.

·Promicanje suradnje i upotrebe infrastrukture računalstva u oblaku

Računalstvo u oblaku uvelike olakšava brz i fleksibilno širenje poslovanja te prelazak na modularnu IT arhitekturu koja potiče suradnju i najbolje odgovara digitalnim aplikacijama izrađenima za rad u oblaku. Kako bi se to olakšalo i osiguralo da poduzeća iz EU-a mogu iskoristiti pogodnosti koje nudi upotreba usluga u oblaku u vrlo sigurnom i korisniku prilagođenom okruženju, Komisija danas predlaže nadzorni okvir za ključne treće strane koje pružaju IKT usluge, kao što su pružatelji usluga u oblaku. S obzirom na visoku zasićenost tržišta, Komisija je u EU-ovoj podatkovnoj strategiji predložila pokretanje europske platforme za kupoprodaju usluga u oblaku, na kojoj bi se do kraja 2022. objedinila cjelokupna ponuda usluga u oblaku. Ono će olakšati pristup alternativnim pružateljima usluga u oblaku, među ostalim u financijskom sektoru.

Komisija će suradnju podržati i daljnjim koracima prema reguliranju na temelju aktivnosti (vidjeti odjeljak 4.4.). Očekuje se da će prihvaćanju primjene oblaka u financijskom sektoru pridonijeti i druge mjere politike za povećanje konkurencije i fluidnosti tržišta, utemeljene na već dostupnim samoregulatornim kodeksima ponašanja koje je sektor razvio za promjenu pružatelja usluga u oblaku i prijenos podataka. Komisija je od Agencije Europske unije za kibersigurnost (ENISA) zatražila da razvije program kibersigurnosne certifikacije za usluge u oblaku u skladu s Aktom o kibersigurnosti, koji će učvrstiti povjerenje u upotrebu oblaka, osobito financijskih službi i regulatora. Daljnji koraci mogli bi uključivati mjere za lakši prelazak na modularnu IT arhitekturu i omogućavanje suradnje s drugim dionicima. Takvi bi se odnosi mogli poticati i u okviru platforme EU-a za digitalne financije (vidjeti odjeljak 4.1.), što bi okupilo postojeće i nove sudionike na tržištu.

·Promicanje ulaganja u softver prilagođavanjem bonitetnih pravila o nematerijalnoj imovini

Digitalna transformacija zahtijeva znatna ulaganja financijskog sektora u softver. Bonitetni tretman ulaganja u softver razlikuje se u različitim jurisdikcijama, pri čemu se europske banke suočavaju sa strožim kapitalnim zahtjevima nego banke u drugim jurisdikcijama. Kako bi se olakšala digitalizacija bankarskog sektora, Komisija će uskoro donijeti regulatorne tehničke standarde koje u ovom trenutku priprema EBA.

·Promicanje primjene alata umjetne inteligencije

Komisija u suradnji s europskim nadzornim tijelima do 2024. namjerava osigurati jasnoću u pogledu nadzornih očekivanja o tome kako bi se zakonodavni okvir o financijskim uslugama trebao primjenjivati na aplikacije umjetne inteligencije.

Najvažnije očekivanje od najnovijih alata umjetne inteligencije jest olakšavanje predviđanja, što bi poduzećima trebalo pomoći da smanje troškove. Kako tehnologija predviđanja s vremenom postaje točnija i pouzdanija, mogli bi se razviti produktivniji poslovni modeli i novi načini tržišnog natjecanja. Iz perspektive potrošača, upotreba aplikacija umjetne inteligencije mogla bi omogućiti poduzećima da pružaju bolje i prilagođenije usluge po nižim cijenama. U određenim bi slučajevima to moglo omogućiti pristup financijskim uslugama i ljudima kojima one prije nisu bile dostupne.