Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o preporuci za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja

(dodatno mišljenje)

(COM(2019) 652 final)

(2021/C 10/17)

Glavna izvjestiteljica: Judith VORBACH (1)

Odluka Predsjedništva: 28.5.2020. Pravni temelj: pravilo 32. stavak 1. Poslovnika i pravilo 29. točka (a) Provedbenih odredbi Poslovnika Nadležna stručna skupina: Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 8.9.2020. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 29.10.2020. Plenarno zasjedanje br.: 555 Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani): 148/9/21

Preambula

Ovo mišljenje dio je paketa od dvaju dodatnih mišljenja, od kojih se ovo odnosi na Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (COM (2019) 652 final), a drugo na Godišnju strategiju održivog rasta 2020. (COM (2019) 650 final). Cilj je ažurirati i razraditi prethodne prijedloge EGSO-a (2) , uzimajući u obzir najnovija kretanja, utjecaj bolesti COVID-19 i oporavak od njega te različita izvješća i preporuke objavljene u kontekstu tekućeg europskog semestra. Paket mišljenja opći je doprinos civilnog društva EU-a ekonomskoj, socijalnoj i okolišnoj politici za sljedeći ciklus europskog semestra čiji se početak očekuje u studenome 2020. EGSO poziva Europsku komisiju i Vijeće da taj doprinos uzmu u obzir u kontekstu predstojećeg jesenskog paketa europskog semestra i međuinstitucijskog postupka donošenja odluka koji proizlazi iz njega.

1. Zaključci i preporuke

1.1. Egzogeni simetrični šok koji je uzrokovala bolest COVID-19 snažno utječe na gospodarstvo europodručja. U proljetnoj gospodarskoj prognozi Europske komisije za 2020. navodi se da je „EU ušao u najdublju gospodarsku recesiju u svojoj povijesti” ( 3 ) , dok se u ljetnoj gospodarskoj prognozi za 2020 ( 4 ) . predviđa „još dublja i neujednačenija recesija”.

1.2. Dovršetak jedinstvenog tržišta i osiguravanje njegova brzog oporavka te potpune funkcionalnosti trebali bi ostati jedan od glavnih prioriteta. To uključuje provedbu 20 načela europskog stupa socijalnih prava.

1.3. Prognoze pokazuju da će nezaposlenost, siromaštvo te socijalne i gospodarske nejednakosti drastično porasti, a velik broj poduzeća bankrotirati. Nadalje, pandemija je pogodila sve države članice europodručja, no ostavila je različite gospodarske i društvene posljedice. Zbog straha od teške recesije europski građani, kao i ulagači, postupaju s oprezom i čekaju pouzdanije prognoze. EGSO upozorava i na daljnje sistemske rizike popraćene ozbiljnim gospodarskim padom, kao što je nestabilnost financijskog sektora ili deflacijski trendovi.

1.4. EGSO poziva na solidarnost među državama članicama europodručja i među građanima u cilju smanjenja dohodovnih nejednakosti i nejednakosti u razini bogatstva unutar društava. Očekuje se da će pandemija imati ozbiljne posljedice na tržište rada i socijalne uvjete u europodručju jer će dovesti do povećanja nezaposlenosti, dohodovne nejednakosti, siromaštva i socijalne isključenosti. Predviđa se da će stopa nezaposlenosti u europodručju narasti na 9,6 % 2020. te se 2021. tek neznatno smanjiti na 8,6 %, naravno, uz znatne razlike među državama članicama, regijama, čak i skupinama građana. Očekuje se i nagli porast nezaposlenosti mladih, koji bi se mogao riješiti djelotvornim jamstvom za mlade. Nadalje, nejednakosti u razini dohotka i bogatstva usko su povezane s nejednakostima u očekivanom životnom vijeku i pristupu kvalitetnom obrazovanju i zdravstvenoj skrbi. U budućim politikama EU-a također treba pažljivo razmotriti posljedice krize na skupine u nepovoljnom položaju i osobe s invaliditetom.

1.5. EGSO očekuje da će pandemija dovesti do restrukturiranja našeg gospodarstva i da će se oblikovati novi poslovni modeli. Europa je već predvodnica kružnog gospodarstva, prijelaza na zeleno gospodarstvo i suzbijanja klimatskih promjena. Brzo i učinkovito prihvaćanje digitalizacije ubrzalo bi prijelaz na pametni zeleni rast. EU mora iskoristiti taj zamah za jačanje svojih konkurentskih prednosti i potruditi se da preuzme vodeću ulogu u područjima od presudne važnosti: digitalnom sektoru, umjetnoj inteligenciji, tehnologiji, dekarbonizaciji i održivom kružnom rastu. EGSO naglašava da treba djelovati sada, a ne nakon završetka pandemije uzrokovane bolešću COVID-19.

1.6. EGSO pozdravlja odluku Vijeća o europskom planu oporavka koji mora imati ključnu ulogu u gospodarskom oporavku Europe i pomoći državama članicama u borbi protiv pandemije te osigurati brz i održiv gospodarski oporavak. Planovi za oporavak trebali bi biti povezani s provedbom europskog stupa socijalnih prava i ciljeva održivog razvoja, uz poticanje održivog i uključivog rasta.

1.7. Odbor smatra da bi sljedeći višegodišnji financijski okvir (VFO) trebao pružiti potrebna sredstva za osiguravanje održivog i uključivog rasta i postizanje strateških ciljeva EU-a. Stoga EGSO napominje da je Europsko vijeće odredilo manji opseg višegodišnjeg financijskog okvira od onog koji su zatražili Europski parlament i EGSO. Nadalje, iznosi utvrđeni instrumentom Next Generation EU za nadoknadu rezova u višegodišnjem financijskom okviru uklonjeni su ili su znatno smanjeni. EGSO je posebno zabrinut zbog smanjenja ulaganja u inovacije i istraživanja, digitalizaciju i Fond za pravednu tranziciju te zbog napuštanja kriterija poštovanja vladavine prava.

1.8. Zbog pandemije je pojačan pritisak na javne proračune te se očekuje porast razina duga u cijelom europodručju. Istodobno su preuzete obveze u području borbe protiv klimatskih promjena i obveze prihvaćanja digitalizacije, a visokokvalitetna ulaganja kojima se potiče dodana vrijednost i stvaraju visokokvalitetna radna mjesta ključna su za gospodarski i socijalni oporavak. EGSO smatra da jačanje obveze suočavanja s klimatskim promjenama, promicanje dobro plaćenih poslova i borba protiv siromaštva nisu potrebni samo za postizanje ciljeva koji su tek sami sebi svrha, već i za osiguravanje gospodarskog oporavka.

1.9. EGSO aktivaciju klauzule o odstupanju smatra nužnom inicijativom i upozorava na prerani povratak pravilima koja su važila prije izbijanja pandemije jer bi moglo doći do potrebe uvođenja mjera štednje u najteže pogođenim zemljama i umanjenja koristi koje mogu proizaći iz instrumenta Next Generation EU . Nadalje, EGSO smatra da modernizirana fiskalna pravila ne bi trebala stupiti na snagu sve dok se nezaposlenost znatno ne smanji. K tome, EGSO potiče usmjerenost na gospodarsko upravljanje koje je usmjereno na blagostanje i koje se temelji na solidarnosti uvođenjem, primjerice, zlatnog pravila.

1.10. Nužno je i korisno brzo uvesti fleksibilnost u upotrebu fondova EU-a time što će se državama članicama omogućiti da izvršavaju prijenose sredstava između fondova, regija i ciljeva politika potreban je i koristan pristup. Međutim, EGSO upozorava da države članice trebaju znatno poboljšati svoje kapacitete planiranja osiguravajući pritom da su sva namijenjena sredstva u potpunosti iskorištena i učinkovito upotrijebljena, posebno za ulaganja s neposrednim pozitivnim učinkom za prevladavanje recesije i/ili ulaganja u prijelaz na održivo, uključivo, digitalizirano gospodarstvo s niskom razinom emisija ugljičnog dioksida.

1.11. Europski semestar odnedavno je u središtu Mehanizma za oporavak i otpornost. Ipak, EGSO napominje da politička tijela kao što je Europski parlament i neki nacionalni parlamenti nisu uključena ili su vrlo slabo uključena u postupak te stoga nema dostatnog demokratskog nadzora. Trebalo bi dodatno ojačati i ulogu socijalnih partnera i organizacija civilnog društva.

1.12. EGSO očekuje da banke u europodručju tijekom krize djeluju kao ublaživači šoka omogućavanjem potrebne likvidnosti i kreditiranja pojedinaca. Bankovnu uniju trebalo bi odmah dovršiti, uključujući provedbu europskog sustava osiguranja depozita. Dovršetak unije tržišta kapitala trebao bi biti jednako visoko na popisu prioriteta. U tom kontekstu EGSO ističe važnost učinkovitog reguliranja financijskog tržišta u postizanju stabilnosti financijskog sektora.

1.13. Provedba socijalnih politika na razini EU-a i putem europskog semestra od ključne je važnosti za ispravljanje nedostataka na tržištu ili podupiranje tržišnih kretanja na nacionalnoj razini. EGSO naglašava da je uklanjanje golemih neravnoteža između država članica i unutar njih preduvjet za postizanje gospodarske i socijalne otpornosti.

1.14. EGSO smatra da značajno i brzo javno i privatno ulaganje u istraživanje i razvoj i u vještine mora postati neodgodivi prioritet ako EU namjerava riješiti problem smanjenja broja stanovnika i starenja stanovništva i prihvatiti digitalizaciju. Vlade bi trebale biti spremne na poticanje novih inovativnih ideja i financiranje eksperimentiranja u sektorima s velikim potencijalom rasta.

1.15. Potrebno je podržati nacionalne sustave socijalne zaštite. U cilju stvaranja otpornih struktura koje se temelje na solidarnosti i omogućuju stabilizaciju europodručja u vrijeme krize, potrebno je provesti europski sustav reosiguranja u slučaju nezaposlenosti radi jačanja nacionalnih sustava na način da se subvencije koje ovise o nacionalnim programima financiraju na pouzdan način.

1.16. EGSO se pita kako bi države članice europodručja odgovorile na drugačiji, asimetrični šok u razdoblju nakon trenutačne situacije kada bi samo jedna ili dvije države članice bile pogođene novom krizom. EGSO smatra da države članice europodručja trebaju bolje surađivati i imati posebno osmišljene instrumente kako bi poboljšale svoju otpornost i kapacitet za ublažavanje simetričnih i asimetričnih šokova.

1.17. Utaja poreza, smanjenje porezne osnovice, premještanje dobiti, pranje novca i borba protiv korupcije još uvijek su osjetljive i politički problematične teme za brojne države članice. EGSO poziva na odlučan i ubrzan plan reforme poreznih politika kojim bi se uklonile rupe u zakonu i suzbila utaja diljem Unije jer je to sada još relevantnije. Treba osmisliti moderan porezni program EU-a kako bi se prevladali gospodarski, socijalni i ekološki izazovi budućnosti i istodobno poboljšao demokratski pristup EU-a. Odbor je već prošle godine u potpunosti podržao pokretanje rasprava o postupnom prelasku na glasanje kvalificiranom većinom i na redovni zakonodavni postupak u poreznim pitanjima, premda uvažava činjenicu da sve države članice, kao i institucije i tijela Europske unije, u svakom trenutku moraju imati primjerene mogućnosti za sudjelovanje u postupku odlučivanja. EGSO traži da se što hitnije poduzmu mjere u vezi s prijedlozima Komisije pod uvjetima preporučenima u prethodnim mišljenjima EGSO-a ( 5 )

2. Uvod i opće napomene

2.1. U veljači 2020. EGSO je velikom većinom glasova usvojio svoje mišljenje o Ekonomskoj politici europodručja 2020 . Iako je u europodručju još uvijek trajalo razdoblje rasta, gospodarstvo se suočavalo sa zabrinjavajućom inertnošću i unutarnjom i vanjskom neravnotežom. Otad su se gospodarske i društvene okolnosti drastično promijenile u Europi i ostatku svijeta jer se pandemija bolesti COVID-19 brzo proširila i ostavila traga u svim državama članicama. Taj intenzivni egzogeni simetrični šok utječe na gospodarstvo europodručja i na porast siromaštva i dohodovne nejednakosti. Prema proljetnoj gospodarskoj prognozi Europske komisije za 2020. ove je godine „EU ušao u najdublju gospodarsku recesiju u svojoj povijesti”. U ljetnoj gospodarskoj prognozi 2020. ti se nepovoljni izgledi potvrđuju predviđanjem „još dublje i neujednačenije recesije”.

2.2. Europa se može pohvaliti najvećim jedinstvenim tržištem na svijetu i drugom najrasprostranjenijom valutom. Međutim, jedinstvena valuta moći će ostvariti svoj puni potencijal tek kad je uvedu sve države članice i kad se dovrši ekonomska i monetarna unija (EMU). Iako u Komisiji sve više raste zanimanje za jačanje uloge eura u svijetu, to se može postići jedino ako se maksimalno ublaže posljedice recesije i ako se omogući dinamičan i uključiv održivi rast neposredno nakon toga. Stoga je potrebno i poduprijeti države članice kroz usklađenu i usmjerenu zajedničku strategiju EU-a. U govoru koji je održao 11. lipnja predsjednik Euroskupine potvrdio je da je „koordinacija, osobito unutar europodručja, ključno jamstvo za izbjegavanje neujednačenosti i većeg broja neravnoteža. Zaštita jedinstvene valute jednako je važna kao zaštita jedinstvenog tržišta. Zapravo, oni su međusobno povezani.” ( 6 )

2.3. Jedinstveno tržište jedno je od najvećih postignuća projekta EU-a. Omogućilo je slobodnu i neometanu trgovinu među državama članicama, što je dovelo do povećanja ekonomskog bogatstva i blagostanja te jednog od najboljih životnih standarda na svijetu. Dovršetak jedinstvenog tržišta i osiguravanje njegova brzog oporavka i potpune funkcionalnosti trebali bi ostati glavni prioriteti, uzimajući u obzir pregovore o Brexitu i njegov mogući učinak. To uključuje socijalnu agendu s mjerama uzlazne socijalne konvergencije u cilju osiguravanja pravednih i boljih radnih uvjeta te ravnomjernije raspodjele dohotka i bogatstva. Nužno je pravilno provesti 20 načela europskog stupa socijalnih prava, kao što je načelo „jednake plaće za jednak rad na istom radnom mjestu”, kako bi se provele mjere socijalne konvergencije i postigli bolji radni uvjeti. Trebalo bi izmjeriti i negativne učinke pandemije na napredak plana za postizanje ciljeva održivog razvoja, a EU bi trebao nastojati zadržati prvotno utvrđene rokove.

2.4. U proljetnoj prognozi Komisija naglašava kako je „pandemija koronavirusa ozbiljno […] utjecala na potrošnju, industrijsku proizvodnju, ulaganja, trgovinu, tokove kapitala i lance opskrbe”, a očekuju se ozbiljne posljedice i na tržištu rada. Komisija je napomenula i da „postoji i rizik da bi pandemija mogla prouzročiti drastičnije i trajnije promjene u pogledu globalnih lanaca vrijednosti i međunarodne suradnje”. Postoje i drugi negativni rizici kao što su ozbiljnost pandemije, bankrot, kriza financijskog sektora, problemi s likvidnošću i poteškoće u pregovorima. Na tržištu rada to bi moglo dugoročno ostaviti traga. U ljetnoj gospodarskoj prognozi predviđa se da će se gospodarstvo europodručja u 2020. smanjiti za 8,75 %, a kad je riječ o gospodarstvu cijelog EU-a predviđa se smanjenje za 8,3 %.

2.5. Nakon dosad neviđenog egzogenog simetričnog šoka prouzročenog pandemijom bolesti COVID-19 prognoze pokazuju da će nezaposlenost i siromaštvo te socijalne i gospodarske nejednakosti drastično porasti, a velik broj poduzeća bankrotirati. Pandemija je pogodila sve države članice europodručja, no ostavila je različite gospodarske i društvene posljedice. U nekim državama članicama EU-a taj će se šok nadovezati na već postojeće društvene probleme. Prognoze BDP-a za 2020. kreću se od pada od 4,6 % u Poljskoj do smanjenja od 11,2 % u Italiji, a očekuje se da će se intenzitet silaznog trenda 2021. znatno razlikovati među državama članicama i regijama. Razlike u pristupu i troškovima posudbe među državama članicama i nedostatak koordinacije gospodarskih, socijalnih politika i politika zaštite okoliša na europskoj razini mogu utjecati na sposobnost država članica da se suoče s krizom. Razlike u mogućnostima financiranja potrebnih ulaganja za ponovno pokretanje gospodarstva mogle bi isto tako narušiti ravnopravne uvjete u europodručju. Osim toga, postojana visoka razina nejednakosti među državama članicama i regijama mogla bi dovesti do migracija iz siromašnijih u bogatije države i time prouzročiti problematičan odljev mozgova i druge društvene probleme.

3. Posljedice bolesti COVID-19

3.1. Čak i danas nakon nekoliko mjeseci od početka pandemije situacija je promjenjiva, a prognoze se mijenjaju iz mjeseca u mjesec dok se rizici povećavaju. Nitko još ne može predvidjeti hoćemo li se suočiti s recesijom u dva vala nakon koje će uslijediti oporavak ili složenijom i dugotrajnom recesijom nakon koje dolazi kasniji i sporiji oporavak. Zbog straha od teške recesije europski građani kao i ulagatelji postupaju s oprezom i čekaju pouzdanije prognoze. EGSO ističe važnu ulogu očekivanja u makroekonomskoj potražnji. Europski fiskalni odbor već je izjavio da će u 2021. biti potrebna veća i dugotrajnija fiskalna potpora jer će popuštanje mjera ograničenja kretanja biti sporije od onoga što se isprva očekivalo, a potrošači će vjerojatno preventivno štedjeti. Kada domaća i strana kućanstva i poduzeća smanje troškove, javna potrošnja zajedno s monetarnim prilagođavanjem jedini je način održavanja potražnje ( 7 ) . EGSO izričito podržava to stajalište i upozorava na daljnje sistemske rizike popraćene ozbiljnim gospodarskim padom, kao što je nestabilnost financijskog tržišta ili deflacijski trendovi.

3.2. Zbog pandemije je pojačan pritisak na javne proračune te se očekuje porast razina duga u cijelom europodručju, ali neće biti isti u svim državama članicama. Neke je zemlje pandemija pogodila u trenutku kada su već imale visoke razine duga. Istodobno su preuzete obveze u području borbe protiv klimatskih promjena i obveze prihvaćanja digitalizacije, a visokokvalitetna ulaganja kojima se potiče dodana vrijednost i stvaraju visokokvalitetna radna mjesta imat će ključnu ulogu u gospodarskom i socijalnom oporavku. EU bi trebao nastojati iskoristiti pozitivne sinergijske učinke između javnih i privatnih ulaganja te koordinirati buduću provedbu strukturnih programa.

3.3. Nakon zdravstvene krize u cijelom EU-u uočeno je znatno smanjenje ponude i potražnje. „U početku je pandemija preuzela oblik udara na ponudu, no posljedice drugog vala proizvele su golem udar na ukupnu potražnju. Ukupni učinak […] ovisit će o tome koji će od ta dva udara prevladati…” ( 8 ) . Mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) najsnažnije su pogođena tijekom pandemije i mnoga će od njih bankrotirati bez konkretnih i realnih planova za spašavanje MSP-ova. EU je već djelovao na središnjoj razini, no na državama članicama je da hitno i koordinirano iskoriste dostupna financijska sredstava i preusmjere ih u sektore u kojima su najpotrebnija. Europska komisija stoga bi trebala pažljivo pratiti povezanu apsorpciju raspoloživih sredstava.

3.4. Nakon što je većina država članica uvela zabranu kretanja, na vidjelo su izašle slabosti dugih lanaca opskrbe i negativni učinci ovisnosti ključnih sektora o vanjskim dobavljačima. Stoga je potreban jasan i pažljivo osmišljen strateški plan na razini EU-a u okviru kojeg će se javnim ulaganjima poticati privatna ulaganja. Privatni sektor može u znatnoj mjeri odrediti svoju razinu ovisnosti odabirom mjesta isporuke sirovina, ljudskih resursa, logistike itd. Nova industrijska strategija trebala bi pridonijeti smanjenju te ovisnosti. Uz to bi trebalo pokrenuti rasprave na razini EU-a i država članica u pogledu nacionalne proizvodnje u određenim ključnim sektorima, osobito u zdravstvu.

3.5. EGSO je već naglasio kako je „neophodno (ponovno) uspostaviti integrirane industrijske vrijednosne lance u EU-u kako bi se pojačala strateška autonomija i gospodarska otpornost Europe” ( 9 ) . Predsjednik Europske središnje banke (ESB) izjavio je 13. lipnja da bi „poriv za uspostavom otpornijih lanaca opskrbe mogao biti katalizator koji nam je potreban da konačno dovršimo jedinstveno tržište” ( 10 ) . To bi pomoglo i u očuvanju dostojanstvenih i učinkovitih radnih mjesta, pružanju pomoći poduzećima u stvaranju dodane vrijednosti, povećanju konkurentnosti, smanjenju ovisnosti, rješavanju nepovoljnih demografskih trendova i postizanju uzlazne konvergencije.

3.6. Pandemija će u europodručju ostaviti ozbiljne posljedice i na tržište rada i stanje u društvu unutar europodručja. Izgledno je da će zbog krize prouzročene bolešću COVID-19 znatno porasti nezaposlenost, dohodovne nejednakosti, siromaštvo i socijalna isključenost. Prema proljetnoj gospodarskoj prognozi za 2020. očekuje se da će stopa nezaposlenosti u europodručju narasti na 9,6 % 2020. te se 2021. tek neznatno smanjiti na 8,6 %, naravno, uz znatne razlike među državama članicama, regijama te čak i skupinama građana. Neki sektori, kao što su turizam, gastronomija, zrakoplovstvo i kultura, mogli bi biti dugoročno pogođeni. Unatoč provedbi dalekosežnih mjera za stabilizaciju tržišta, mnogi će vjerojatno i dalje imati nesiguran dohodak. Oni koji su bili ranjivi i prije krize vjerojatno će biti najteže pogođeni. Mnogi poslovi za koje se tijekom krize pokazalo da su od životne važnosti uvelike su potplaćeni i podcijenjeni na tržištu rada. Posljedice krize na skupine u nepovoljnom položaju i osobe s invaliditetom moraju se pažljivo uzeti u obzir u predstojećim politikama EU-a. Nadalje, očekuje se nagli porast nezaposlenosti mladih, što naglašava potrebu za učinkovitim i pojačanim programom Garancija za mlade i programima potpore zapošljavanju.

3.7. EGSO očekuje da će pandemija restrukturirati naše gospodarstvo te da će se oblikovati novi poslovni modeli. Analiza prema sektorima pokazuje da su razlike u većoj ili manjoj mjeri već primjetne. EU mora iskoristiti taj zamah za jačanje svojih konkurentskih prednosti i potruditi se da preuzme vodeću ulogu u područjima od presudne važnosti: digitalnom sektoru, umjetnoj inteligenciji, tehnologiji, dekarbonizaciji, održivom kružnom razvoju i uključivom gospodarstvu. To zahtijeva snažan naglasak na ulaganja u istraživanja i inovacije te razvoj kompetencija i vještina. Određen, predvidljiv i konkurentan okvir politike važan je dio pogodnog okruženja za privatna ulaganja. Općenito, EU bi poduzećima trebao pružiti odgovarajuće uvjete za upravljanje digitalnom i zelenom tranzicijom na način da stvara nova poduzeća i radna mjesta i time istovremeno donosi višestruke koristi.

3.8. Sve veći broj ljudskih žrtava te posljedice pandemije na društvo i gospodarstvo velik su izazov za europski projekt. Sad se, kao nikad dosad, europodručje poziva da pokaže solidarnost i iziđe iz krize snažnije. EGSO poziva na odlučnije mjere za smanjenje dohodovne nejednakosti i nejednake raspodjele bogatstva u društvima na nacionalnoj razini jer su oni usko povezani s nejednakim očekivanim životnim vijekom i pristupom visokokvalitetnom obrazovanju i zdravstvenoj zaštiti.

3.9. Dobro usklađena europska zdravstvena politika bila bi važan čimbenik u suzbijanju pandemije i omogućila suradnju i međusobnu potporu država članica. Ravnomjerna distribucija medicinskih proizvoda koji se smatraju korisnima i prikladnima za borbu protiv širenja bolesti COVID-19 trebala bi biti prioritet europske zdravstvene politike i dokaz solidarnosti među državama članicama. Ako ne pobijedimo pandemiju, neće doći do snažnog i održivog gospodarskog oporavka.

4. Gospodarski i socijalni oporavak

4.1. EGSO naglašava da treba djelovati sada, a ne nakon završetka pandemije. U vremenima velike nesigurnosti mora se nastaviti s političkim djelovanjem i postupcima reforme. To podrazumijeva brz nastavak rasprava koje su već trebale biti završene, kao što su primjerice revizija ekonomskog upravljanja, preinaka europskog semestra ili početak konferencije o budućnosti Europe, te pokretanje važnih politika kao što je uključivanje ciljeva održivog razvoja u regulatorni okvir. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 mogla bi se smatrati i prilikom kada bi EU bio dovoljno hrabar da je iskoristi.

4.2. EGSO pozdravlja odluku Vijeća o europskom planu oporavka. Iako su iznosi o kojima je riječ u makroekonomskom smislu skromni, to je neizmjerno važan korak jer se njime ojačava stajalište Europske središnje banke da će „učiniti što god je potrebno”, koje je sada i stajalište EU-a kao cjeline. Instrument Next Generation EU koji se provodi u okviru višegodišnjeg financijskog okvira mora imati ključnu ulogu u gospodarskom oporavku Europe i pomoći državama članicama u borbi protiv pandemije te osigurati brz i održiv gospodarski oporavak. Međutim, treba ukloniti još neke nedostatke. Potrebno je ukloniti rizike od negativnog uvjetovanja u preporukama za pojedine zemlje i europskom semestru koji svojom ulogom u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost zapravo postaju sve više obvezujući. Planovi oporavka trebali bi biti usmjereni na jačanje održivog i uključivog rasta stavljanjem većeg naglaska na ciljeve održivog razvoja i na europski stup socijalnih prava. Trebalo bi uzeti u obzir i socioekonomsku situaciju svake države članice.

4.3. EGSO cijeni neposredni odgovor EU-a i država članica na pandemiju bolesti COVID-19. Odbor vjeruje da bi sljedeći višegodišnji financijski okvir trebao EU-u pružiti potrebna sredstva za osiguravanje održivog i uključivog rasta, nesmetan rad i postizanje svojih strateških ciljeva. To podrazumijeva dostatna financijska sredstva za istraživanje i razvoj, digitalne tehnologije i borbu protiv klimatskih promjena. Višegodišnjim financijskim okvirom moraju se utvrditi odgovarajući prioriteti za poboljšanje kohezije među državama članicama i EU-a u cijelosti. Stoga EGSO napominje da je na sastanku na vrhu Vijeća opseg višegodišnjeg financijskog okvira utvrđen na 1,05 % BND-a EU-27, što je niže od 1,3 % BND-a koliko su zatražili Europski parlament i EGSO, a čak i od 1,1 % BND-a EU-27 predloženog u svibnju 2018. Nadalje, iznosi utvrđeni instrumentom Next Generation EU za nadoknadu smanjenja u višegodišnjem financijskom okviru, koji se odnose primjerice na kohezijske politike, na kraju su uklonjeni ili drastično smanjeni. EGSO je također zabrinut zbog smanjenja ulaganja u inovacije i istraživanja, digitalizaciju i Fond za pravednu tranziciju te zbog napuštanja kriterija poštovanja vladavine prava. Konačno, EGSO zahtijeva poduzimanje brzih i odlučnih koraka za korištenje dodatnih vlastitih sredstava.

4.4. EGSO preporučuje održavanje razumne ravnoteže između mjera u području ponude i potražnje. Kad je riječ o potražnji, potrebno je uzeti u obzir da poticanje ulaganja unutar europodručja za suzbijanje klimatskih promjena, borbu protiv nezaposlenosti, promicanje dobro plaćenih poslova i suzbijanje siromaštva nisu ciljevi koji su tek sami sebi svrha, već imaju i pozitivne učinke na ukupnu potražnju te stoga mogu potaknuti gospodarski oporavak.

4.5. Europski stabilizacijski mehanizam (ESM) ima potrebne alate za suočavanje s udarom kao što je COVID-19. Euroskupina je 9. travnja 2020. odlučila usvojiti sveobuhvatan paket u vrijednosti od 540 milijardi eura, uključujući kreditni instrument (potpora u pogledu krize prouzročene pandemijom) u vrijednosti od 240 milijardi eura, na temelju kreditne linije ESM-a s dodatnim uvjetima koja bi bila dostupna svim zemljama europodručja. Vijeće guvernera ESM-a pristalo je 15. svibnja 2020. potporu u pogledu krize prouzročene pandemijom staviti na raspolaganje državama članicama europodručja. Vijeće guvernera odlučit će hoće li dodijeliti potporu svakoj državi članici koja ju je zatražila na temelju procjene koju je provela Europska komisija u suradnji s ESB-om i ESM-om ( 11 )

4.6. EGSO također vjeruje da je brza aktivacija klauzule o odstupanju Pakta o stabilnosti i rastu bila potrebna inicijativa. Međutim, EGSO ukazuje na preporuke Europskog fiskalnog odbora da bi pojašnjenja o vremenskom rasporedu i uvjetima za izlazak ili reviziju trebala biti predložena u proljeće 2021. U tom kontekstu, EGSO upozorava na prerani povratak pravilima koja su vrijedila prije pandemije jer bi to dovelo do mjera štednje u najteže pogođenim zemljama i umanjenja koristi koje mogu proizaći iz instrumenta Next Generation EU . Nadalje, bilo kakva nova fiskalna pravila ne bi trebala stupiti na snagu sve dok se nezaposlenost znatno ne smanji.

4.7. EGSO poziva na pomak prema gospodarskom upravljanju koje je usmjereno na blagostanje i koje se temelji na solidarnosti. EGSO se slaže s tvrdnjama Europskog fiskalnog odbora da je potrebno odgovoriti na tendenciju smanjenja javnih ulaganja kada su javne financije pod pritiskom te pozdravlja njegovu spremnost da primijeni zlatno pravilo i njegove preporuke da se uklone nedostaci iz prethodnih fiskalnih pravila u cilju zaštite javnih ulaganja, uključujući uvođenje središnjeg fiskalnog kapaciteta ( 12 ) . EGSO poziva Komisiju da nastavi tekuću reviziju kako bi ubrzala modernizaciju okvira gospodarskog upravljanja. Na primjer, unatoč vrlo ekspanzivnoj monetarnoj politici još uvijek se suočavamo s opasnošću deflacije.

4.8. EU je aktivno nastojao prikupiti sva raspoloživa financijska sredstva kako bi državama članicama omogućio neposredan odgovor na pandemiju. EGSO pozdravlja brzo uključivanje fleksibilnosti u upotrebu fondova EU-a omogućivanjem državama članicama da izvršavaju prijenose između fondova, regija i ciljeva politika. Istodobno, EGSO vjeruje da države članice trebaju znatno poboljšati svoje kapacitete planiranja osiguravajući pritom da su sva namijenjena sredstva u potpunosti mobilizirana i učinkovito upotrijebljena. Sredstva treba upotrijebiti za ulaganja s neposrednim pozitivnim učinkom za prevladavanje recesije i/ili ulaganja u prijelaz država članica EU-a na održivo, uključivo, digitalizirano gospodarstvo s niskom razinom emisija ugljičnog dioksida. EGSO traži od Europske komisije da napravi strukturirani pregled svih dostupnih resursa i sredstava.

4.9. Europski semestar ključni je alat Unije za planiranje, nadzor i upravljanje te je odnedavno u središtu mehanizma za oporavak i otpornost. EGSO prepoznaje važnost najavljene reforme postupka europskog semestra i njegovu predloženu novu ulogu u koordinaciji mjera oporavka uz istodobno potpuno poštovanje načela europskog zelenog plana ( 13 ) , europskog stupa socijalnih prava ( 14 ) i UN-ovih ciljeva održivog rasta ( 15 ) . Ipak, EGSO napominje da politička tijela kao što je Europski parlament i neki nacionalni parlamenti nisu uključena ili su vrlo slabo uključena u postupak te stoga nema dostatnog demokratskog nadzora. Trebalo bi dodatno pojačati i ulogu socijalnih partnera i organizacija civilnog društva.

4.10. Odbor vjeruje da bi bilo iznimno korisno kad bi proračun EU-a mogao biti fleksibilniji u suočavanju s posljedicama negativnih udara, posebno onih koji nisu gospodarske prirode. EGSO preporučuje da EU nastavi provoditi politike za neposredno poboljšanje suradnje država članica u kriznim vremenima. Bolji protokoli i poboljšana suradnja omogućili bi brz i koordiniran europski odgovor na katastrofu bilo koje vrste.

4.11. Međutim, banke su bile bolje pripremljene na ovu krizu nego na financijsku krizu 2008. EGSO očekuje da banke u europodručju tijekom krize djeluju kao ublaživači šoka dopuštanjem potrebne likvidnosti i kreditiranja pojedinaca i poduzeća. Bankovnu uniju trebalo bi dovršiti što je prije moguće, uključujući provedbu europskog sustava osiguranja depozita. Osim toga, i unija tržišta kapitala trebala bi biti jednako visoko na popisu prioriteta programa EU-a. Štoviše, EGSO ističe važnost učinkovitog reguliranja financijskog tržišta u postizanju stabilnosti.

4.12. EGSO ističe da suzbijanje unutarnjih i vanjskih neravnoteža i nejednakosti s jedne strane znači provedbu socijalnih politika na razini EU-a i putem europskog semestra radi ispravljanja nedostataka na tržištu ili potpore razvoju tržišta na nacionalnoj razini. S druge strane, tijekom provedbe bilo koje mjere ekonomske politike EU – od reguliranja financijskog tržišta do mjera za suzbijanje klimatskih promjena ili krize prouzročene bolešću COVID-19 – treba uzeti u obzir njezine distribucijske učinke. Štoviše, dobrobit kućanstava počinje sve više ovisiti o europskim čimbenicima, primjerice jednostranim proračunskim politikama, slaboj socijalnoj dimenziji i odgađanjima produbljenja ekonomske i monetarne unije. EGSO naglašava da je rješavanje golemih neravnoteža između država članica i unutar njih preduvjet za postizanje gospodarske i socijalne otpornosti.

5. Daljnji koraci

5.1. EGSO smatra da značajno i brzo javno i privatno ulaganje u istraživanje i razvoj te vještine mora postati prioritet ako EU namjerava riješiti problem smanjenja i starenja stanovništva te prihvatiti digitalizaciju. EGSO je već utvrdio da je „europskim radnicima potrebno omogućiti osposobljavanje, prekvalifikaciju, usavršavanje i programe cjeloživotnog učenja kako bi u potpunosti iskoristili mogućnosti koje pružaju tehnološke promjene” ( 16 ) . Vlade bi trebale biti spremne na poticanje novih inovativnih ideja i financiranje eksperimentiranja u sektorima s velikim potencijalom rasta.

5.2. Kako bi se izbjegle goleme poteškoće, potrebno je podržati nacionalne sustave socijalne zaštite. Potrebno je uvesti europski sustav reosiguranja za slučaj nezaposlenosti kako bi se uspostavile otporne strukture utemeljene na solidarnosti koje stabiliziraju europodručje u kriznim vremenima i konsolidiraju socijalnu zaštitu u državama članicama. Kao i drugi sustavi za slučaj nezaposlenosti djelovao bi kao automatski stabilizator i istodobno bi pružao potporu nacionalnim sustavima reosiguranja za slučaj nezaposlenosti tijekom velikih recesija. Nadalje, ojačao bi nacionalne sustave jer bi svoja bespovratna sredstva dodjeljivao pod uvjetom da se nacionalni programi financiraju na stabilan način utemeljen na solidarnosti. Europski instrument za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE) korak je u pravom smjeru, no potrebno je učiniti više.

5.3. Procjene Europske komisije donesene krajem svibnja 2020. pokazuju da EU treba uložiti najmanje 595 milijardi eura godišnje kako bi ostvario prijelaz na zeleno gospodarstvo i digitalnu transformaciju ( 17 ) . EGSO smatra da gospodarski oporavak mora biti potpuno usklađen s načelima europskog zelenog plana i ciljevima održivog razvoja. Europa je već predvodnik kružnog gospodarstva, prijelaza na zeleno gospodarstvo i borbe za suzbijanje klimatskih promjena. EGSO smatra da bi brzo i učinkovito prihvaćanje digitalizacije ubrzalo prijelaz na pametni zeleni rast.

5.4. EGSO je opetovano upozoravao da je „što dulje traje sadašnja politika štednje bez učinkovitog plana ulaganja, to više ugroženo blagostanje Europe” i da „postoji očit nedostatak strateške vizije budućnosti i kapaciteta za pružanje adekvatnog odgovora na druge gospodarske i financijske krize”. Osim toga, početkom 2018. Odbor je istaknuo „potrebu za razvojem novih financijskih instrumenata za sprečavanje kriza i borbu protiv procikličkih mjera” ( 18 ) . EGSO ponovno poziva na donošenje propisanih mjera za smanjenje pritiska na javne financije koje bi omogućile više manevarskog prostora u suočavanju s vanjskim šokovima.

5.5. EGSO se pita kako bi države članice odgovorile na drugi asimetrični šok u razdoblju nakon trenutačne situacije i očekivanog teškog oporavka te uzimajući u obzir neizvjesnost s kojom se europodručje i dalje suočava. Bi li uslijedio jednako brz i neposredan odgovor EU-a da samo jednu ili dvije države članice europodručja pogodi još jedna kriza? Iako je to iznimno nepoželjno, EGSO vjeruje da bi takav asimetrični šok predstavljao odlučujući test solidarnosti Unije i europskog projekta u cijelosti. Stoga EGSO smatra da države članice europodručja trebaju pojačanu suradnju i posebno osmišljene instrumente kako bi poboljšale svoju otpornost i kapacitet za ublažavanje simetričnih i asimetričnih šokova. Uz jačanje gospodarske otpornosti, potrebno je razvijati i radnu i socijalnu otpornost. Jedan od ključnih čimbenika u postizanju tog cilja jest veće uključivanje socijalnih partnera i organizacija civilnog društva u sve procese na nacionalnoj razini i na razini EU-a ( 19 )

5.6. S porastom razine deficita i duga u cijeloj Uniji trebamo ponovno razmotriti svoj pristup prema porezima i svim drugim sastavnicama koje utječu na porez. Utaja poreza, agresivno porezno planiranje, smanjenje porezne osnovice, premještanje dobiti, pranje novca i borba protiv korupcije politički su problematične teme za brojne države članice, no više se ne možemo pretvarati da ih nismo svjesni. EGSO poziva na odlučujuću reformu poreznih politika kojom bi se otklonili nedostaci i započela borba protiv utaje poreza diljem Unije. Nadalje, EGSO poziva na izradu dobro koordinirane fiskalne politike kako bi se poboljšao monetarni položaj, održivost javnih financija i otpornost na šokove u europodručju. EGSO također ponavlja svoje preporuke da države članice i europske institucije ubrzaju borbu protiv izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza jer su sada još relevantnije. Treba osmisliti moderan porezni program EU-a kako bi se prevladali gospodarski, socijalni i ekološki izazovi budućnosti i istodobno poboljšao demokratski pristup EU-a. Odbor je već prošle godine u potpunosti podržao pokretanje rasprava o postupnom prelasku na glasanje kvalificiranom većinom i na redovni zakonodavni postupak u poreznim pitanjima, premda uvažava činjenicu da sve države članice, kao i institucije i tijela Europske unije, u svakom trenutku moraju imati primjerene mogućnosti za sudjelovanje u postupku odlučivanja. EGSO traži da se što hitnije poduzmu mjere u vezi s relevantnim prijedlozima Komisije pod uvjetima preporučenima u prethodnim mišljenjima EGSO-a ( 20 )

Bruxelles, 29. listopada 2020. Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Christa SCHWENG

(1) Ovo mišljenje sastavili su Mihai Ivașcu kao izvjestitelj i Judith Vorbach u svojstvu suizvjestiteljice u razdoblju mandata EGSO-a 2015.–2020. Mišljenje je predstavila Judith Vorbach u svojstvu glavne izvjestiteljice tijekom prvog plenarnog zasjedanja EGSO-ova mandata 2020.–2025. u listopadu 2020.

(2) Vidjeti mišljenja EGSO-a „Godišnja strategija održivog rasta 2020” (SL C 120, 14.4.2020., str. 1.), i „Ekonomska politika europodručja (2020.)” (SL C 120, 14.4.2020., str. 7.).

(3) Proljetna gospodarska prognoza 2020.: https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/hr/ip_20_799.

(4) Ljetna gospodarska prognoza 2020.: https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/hr/IP_20_1269.

(5) Vidjeti mišljenja EGSO-a „Oporezivanje – glasovanje kvalificiranom većinom” (SL C 353, 18.10.2019., str. 90.) i „Jačanje održivog gospodarskog rasta diljem EU-a” (SL C 364, 28.10.2020., str. 29.).

(6) Izjava Márija Centena nakon videokonferencije Euroskupine održane 11. lipnja 2020. https://www.consilium.europa.eu/hr/press/press-releases/2020/06/11/remarks-by-mario-centeno-following-the-eurogroup-videoconference-of-11-june-2020/

(7) Procjena fiskalne politike koja je prikladna za europodručje u 2021.: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2020_06_25_efb_assessment_of_euro_area_fiscal_stance_en.pdf

(8) The European Central Bank in the COVID-19 crisis: whatever it takes, within its mandate (Europska središnja banka usred krize prouzročene bolešću COVID-19: u okviru svojeg mandata učinit će sve što je potrebno).

(9) Vidjeti mišljenje EGSO-a „Industrijska strategija” (SL C 364 od 28.10.2020., str. 108.).

(10) The path out of uncertainty (Izlaz iz neizvjesnosti)

(11) https://www.esm.europa.eu/content/europe-response-corona-crisis

(12) Procjena fiskalne politike koja je prikladna za europodručje u 2021.: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2020_06_25_efb_assessment_of_euro_area_fiscal_stance_en.pdf

(13) A European Green Deal

(14) Europski stup socijalnih prava (SL C 428, 13.12.2017., str. 10.).

(15) UN-ovi ciljevi održivog razvoja

(16) SL C 228, 5.7.2019., str. 57.

(17) SWD/2020/98 final

(18) SL C 262, 25.7.2018., str. 28.

(19) Vidjeti mišljenje EGSO-a „Prema otpornijem i održivijem europskom gospodarstvu”SL C 353, 18.10.2019., str. 23.

(20) Vidjeti bilješku 5.