Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 88/06)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Savennières”

PDO-FR-A0158-AM01

Datum obavijesti: 15. 11. 2019.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1. Zemljopisno područje

Zemljopisno područje mijenja se kako slijedi: „Sve faze proizvodnje odvijaju se na zemljopisnom području koje na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2018. obuhvaća sljedeće općine departmana Maine-et-Loire: Bouchemaine, La Possonnière i Savennières.

Karte zemljopisnog područja nalaze se na internetskim stranicama Nacionalnog instituta za podrijetlo i kvalitetu.”.

Izmjena teksta: novi popis upravnih jedinica uzima u obzir spajanja ili druge promjene u upravnoj podjeli na područja do kojih je došlo nakon odobrenja specifikacije. Kako bi se povećala pravna sigurnost, taj se popis temelji na verziji službenog zemljopisnog šifrarnika koji je na snazi i svake ga godine objavljuje INSEE. Opseg zemljopisnog područja ostaje potpuno isti.

Naposljetku, navodi se da su radi boljeg informiranja javnosti na internetskim stranicama Nacionalnog instituta za podrijetlo i kvalitetu stavljene na raspolaganje karte zemljopisnog područja.

U skladu s time jedinstveni dokument mijenja se u točki 6., koja se odnosi na zemljopisno područje.

2. Područje u neposrednoj blizini

U poglavlju 1. odjeljku IV. točki 3. popis općina zamjenjuje se sljedećim:

Angers, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekadašnja područja delegiranih općina Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon i Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekadašnja područja delegiranih općina Blaison-Gohier i Saint-Sulpice), Brissac Loire Aubance (nekadašnja područja delegiranih općina Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpital i Vauchrétien), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekadašnja područja delegiranih općina Chanzeaux i Valanjou), Denée, Doué-en-Anjou (nekadašnje područje delegirane općine Brigné), Les Garennes sur Loire (nekadašnja područja delegiranih općina Juigné-sur-Loire i Saint-Jean-des-Mauvrets), Mauges-sur-Loire (nekadašnje područje delegirane općine Saint-Laurent-de-la-Plaine), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Melaine-sur-Aubance, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (nekadašnja područja delegiranih općina Chavagnes, Martigné-Briand i Notre-Dame-d’Allençon) i Val-du-Layon (nekadašnja područja delegiranih općina Saint-Aubin-de-Luigné i Saint-Lambert-du-Lattay).

Time se uzimaju u obzir spajanja općina do kojih je došlo nakon zadnje verzije specifikacije. Opseg područja u neposrednoj blizini ostaje potpuno isti.

U skladu s time jedinstveni dokument mijenja se u točki 9., koja se odnosi na dodatne uvjete.

3. Poljoprivredno-okolišne odredbe

U poglavlju 1. odjeljku VI. točki 2. dodaje se: „Kontrolirani biljni pokrov, zasađen ili samonikao, obavezan je između redova; ako ne postoji biljni pokrov, gospodarski subjekt obrađuje tlo kako bi nadzirao spontanu vegetaciju ili opravdano koristi proizvode za biološku kontrolu koje su odobrila tijela javne vlasti u vinogradarstvu. Ako se na čestici primjenjuju herbicidi za biološku kontrolu, primjena drugih herbicida zabranjena je.”.

Ta izmjena prati trenutačni razvoj praksi gospodarskih subjekata u korist agroekologije na cijelom području vinogradarske proizvodnje na području Anjou. Odražava sve veću brigu za okoliš u području tehnoloških postupaka (u proizvodnji). Ustrajanjem na biljnom pokrovu, mehaničkom plijevljenju ili upotrebi proizvoda za biološku kontrolu ona dovodi do smanjenja upotrebe kemijskih herbicida.. Smanjenjem herbicida trebalo bi se omogućiti jačanje zaštite vinskih tala i očuvanje njihovih prirodnih funkcija (plodnosti, bioraznolikosti, biološkog pročišćavanja), što doprinosi kvaliteti i autentičnosti vina te jača identitet lokalne proizvodnje.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

4. Odobrenja za početak berbe

U poglavlju 1. odjeljku VII. točki 1. specifikacije proizvoda rečenica „Datum početka berbe utvrđuje se u skladu s odredbama članka D. 645-6. Zakonika o poljoprivredi i morskom ribarstvu.” briše se.

Određivanje krajnjeg datuma početka berbe danas više nije potrebno jer subjekti sada imaju širok raspon alata s pomoću kojih mogu najbolje moguće procijeniti zrelost grožđa. Svaki subjekt ima određenu količinu proizvoda i opreme, bilo pojedinačnih ili zajedničkih, kojima se omogućuje točno određivanje optimalnog datuma početka berbe na svakoj čestici, u skladu s ciljevima proizvodnje.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

5. Kapacitet vinskog podruma

U poglavlju 1. odjeljku IX. točki 1. podtočki c) rečenica: „Svaki subjekt mora imati kapacitet vinskog podruma najmanje 1,4 puta veći od prosječnog prinosa na gospodarstvu tijekom proteklih pet godina.” zamjenjuje se rečenicom: „Svaki subjekt mora imati kapacitet vinskog podruma najmanje 1,4 puta veći od količine proizvedenog vina u posljednjih pet godina.”.

U specifikaciji proizvoda nije se upućivalo na kapacitet zapremnine (izražene u hl ili m3), već na prinos, odnosno obujam berbe podijeljen s proizvodnom površinom (izraženom primjerice u hl/ha). Predložena izmjena omogućuje ispravljanje te nedosljednosti u pogledu veličina a da pritom ne mijenja sadržaj (najmanji kapacitet uvijek je 1,4 puta veći od količine vina proizvedenog na gospodarstvu u prethodnim godinama).

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

6. Kretanje vina

U poglavlju 1. odjeljku IX. briše se točka 5. podtočka (b) koja se odnosi na kretanje između ovlaštenih skladišta.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

7. Vođenje evidencije

U poglavlju 2. odjeljku II. točki 3. riječ „potencijalna” zamjenjuje se riječju „prirodna”.

U skladu s načinom na koji su sastavljene specifikacije proizvoda za područje Anjou Saumur, izraz „prirodna volumna alkoholna jakost” zamjenjuje izraze „potencijalna” ili „stupanj”. Tim se izmjenama poboljšava razumljivost specifikacije proizvoda. Usklađivanjem odredbi o vođenju evidencija nastoji se olakšati izrada inspekcijskog plana i kontrola evidencije.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

8. Glavni elementi koje treba kontrolirati

Poglavlje 3. izmijenjeno je kako bi se uskladilo sa sadržajem glavnih elemenata koje treba kontrolirati u specifikacijama proizvoda za područje Anjou Saumur.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1. Naziv proizvoda

Savennières

2. Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – Zaštićena oznaka izvornosti

3. Kategorija proizvoda od vinove loze

1. Vino

4. Opis vina

Svojstva proizvoda

Vina su suha, polusuha, poluslatka ili slatka bijela vina sljedećih glavnih analitičkih svojstava: – Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost suhih vina iznosi 11,5 %. – Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost ostalih vina iznosi 12,5 %. – Sadržaj fermentabilnog šećera (glukoza + fruktoza) u suhim vinima nakon vrenja iznosi najviše 4 grama po litri ili 8 grama po litri kada je ukupni sadržaj kiselina (izražen u gramima vinske kiseline po litri) najviše 2 grama po litri manji od sadržaja fermentabilnog šećera. – Suha vina nakon pojačavanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 13 %. Ukupni sadržaj hlapivih kiselina, ukupni sadržaj kiselina i ukupni sadržaj sumpornog dioksida utvrđeni su propisima Zajednice.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) 11 Najmanji ukupni sadržaj kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Opis

Vina su bijela i najčešće suha. Međutim, ponekad mogu sadržavati fermentabilne šećere. Boja im je blijedožuta do zlatnožuta. Imaju mirisne arome ili aromatske cvjetne primjese (bagrem, lipa itd.) pomiješane s voćnim notama koje podsjećaju na krušku, breskvu, dunju, bademe, grožđice ili med, s naznakama minerala. Prvi okus u ustima širok je, mastan i aromatski složen. Okus na kraju ostavlja trag svježine, mineralnosti i lagane gorčine koji vinu daju sklad i ravnotežu. Ta vina svoj puni okus oslobađaju tek nakon višegodišnjeg ležanja u bocama. Vina koja proizvode fermentabilne šećere imaju izvanrednu sposobnost dozrijevanja.

5. Enološki postupci

a. Osnovni enološki postupci

Poseban enološki postupak

Zabranjena je upotreba komadića drva. Suha vina nakon pojačavanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 13 %,

Za ostala vina u potpunosti je zabranjen postupak pojačavanja. Uz te odredbe, u pogledu enoloških postupaka potrebno je poštovati obveze koje su određene na razini općine te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

Vina dozrijevaju najmanje do 15. ožujka godine koja slijedi nakon godine berbe.

Gustoća sadnje – razmaci

Postupak uzgoja

Najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 4 000 trsova po hektaru. Razmak između redova ne smije biti veći od 2,50 metara, a razmak između trsova u istom redu ne smije biti manji od 1 metra. Berbe s čestica vinove loze s gustoćom sadnje manjom od 4 000 trsova po hektaru, ali jednakom ili većom od 3 300 trsova po hektaru, smiju nositi kontroliranu oznaku izvornosti pod uvjetom da ispunjavaju odredbe o pravilima povezivanja trsova i visine lišća utvrđene u specifikaciji proizvoda. Razmak između redova na čestici vinove loze ne smije biti veći od 3 metra, a razmak između trsova u istom redu iznosi najmanje 1 metar.

Pravila o rezidbi i učvršćivanju vinove loze

Postupak uzgoja

Trsovi se obrezuju najkasnije 30. travnja, s najviše 12 pupova po trsu i s najviše 4 pupa na kraku.

Visina brajde iznosi najmanje 0,6 veličine razmaka između redova mjereno od donje granice brajde utvrđene na visini od najmanje 0,4 metra iznad tla do gornje granice brajde utvrđene na najmanje 0,2 metra iznad najviše nosive žice.

Na čestice vinove loze s gustoćom sadnje manjom od 4 000 trsova po hektaru, ali jednakom ili većom od 3 300 trsova po hektaru usto se primjenjuju sljedeća pravila povezivanja trsova: najmanja visina stupova za vezanje iznad tla iznosi 1,90 metara; žice u brajdi postavljaju se na četiri razine; najmanja visina gornje žice iznosi 1,85 metara iznad tla.

Navodnjavanje

Postupak uzgoja

Navodnjavanje je zabranjeno.

Berba

Postupak uzgoja

Grožđe se bere odabirom grožđa na trsu. Zabranjena je upotreba strojeva za branje.

b. Najveći prinos

Suha i polusuha vina

50 hektolitara po hektaru

Ostala vina

35 hektolitara po hektaru

6. Razgraničeno zemljopisno područje

Svi postupci proizvodnje odvijaju se na zemljopisnom području koje obuhvaća sljedeće općine departmana Maine-et-Loire na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2018.: Bouchemaine, La Possonnière, Savennières.

7. Glavne sorte vinove loze

Chenin B

8. Opis povezanosti

1. Informacije o zemljopisnom području

a) Opis prirodnih čimbenika koji pridonose povezanosti

Zemljopisno područje smješteno je na desnoj obali Loire, 15-ak kilometara od grada Angersa. Odlikuju ga obronci koji se u smjeru jug/jugoistok u širini od 500 metara do 1 500 metara oko 6 kilometara protežu uz rijeku Loireu. Na sjeveru zemljopisnog područja nalazi se prostrana visoravan, koja je hladnija i izložena vjetrovima te je uglavnom namijenjen uzgoju žitarica.

Geološki supstrat sastoji se od škriljastih i škriljasto-pješčenjačkih formacija od gornjeg ordovicija do donjeg devona, a mjestimice se pojavljuju i vulkanske žile (rioliti i spiliti). Na rubu visoravni u debljim ili tanjim slojevima ponekad je nataložen eolski pijesak iz kvartara. Matična stijena obronaka često se nalazi veoma blizu površine.

Zemljopisno područje obuhvaća područje tri općine: Bouchemaine, La Possonnière i Savennières.

Klima je oceanska. Masiv Mauges na zapadu vinogradarskog područja ublažava te oceanske karakteristike učinkom fena. Godišnja količina padalina iznosi 650 milimetara te je to područje zaštićeno od vlažnih vjetrova, dok na brežuljcima Mauges prelazi 800 milimetara. Razlika u količini padalina još je naglašenija tijekom vegetacijskog ciklusa vinove loze, od lipnja do razdoblja berbe. Prosječne godišnje temperature razmjerno su visoke (oko 12 °C). Loire ima vodeću ulogu toplinskog regulatora na obližnjem obronku zaklonjenom od vjetrova, čime se zadržavaju visoke noćne temperature. Isto tako, rijeka Loire za vrijeme berbe ima važnu ulogu u stvaranju jutarnje magle koja je iznimno važna za razvoj plemenite plijesni.

b) Opis ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti

Isprva ograničen na parcele u blizini velikih samostana u Angersu, uzgoj vinove loze proširio se i u njegovu okolicu, a potom u 4. stoljeću na obronke Pruniersa i Bouchemainea. Oko 1130. redovnici samostana Sv. Nikole u Angersu sade vinograd na obronku iznad Loire, što će mu nadjenuti ime „La Roche aux Moines” (Stijena redovnika). Godine 1140. benediktinke u naselju La Possonnière podižu samostan „Le Prieuré”, koji je tada okružen brojnim vinogradima. Vino „Savennières” otad uživa ugled u plemićkim kućama, a u 15. stoljeću posebno na dvoru „dobrog kralja Renéa” (René I. od Anjoua), Kralj je, kada je jednom prolazio kroz taj kraj, probao vino s obronka zapadno od La Possonnièrea i prozvao ga „zlatnom kapljicom”. Taj se obronak otad naziva „Vinograd zlatne kapljice”.

Vinogradi se razvijaju posebno u 17. i 18. stoljeću. Bidet i Duhamel de Monceau, u svojoj Raspravi o prirodi i uzgoju vinove loze („Traité sur la nature et la culture de la vigne”), objavljenoj 1749., pišu: „Na obroncima obje obale rijeke Loire rastu različiti vinogradi regije Anjou; Ti su obronci pola ili četvrtinu lige udaljeni jedni od drugih, počinju kod Angersa te se 7 do 8 liga protežu prema Bretagni. Riječ je o stijenama koje su nekoć bile neplodne i prekrivene šikarom, busjem i starim stablima, zbog čega je to područje bilo nepristupačno i neprohodno te je pružalo utočište divljim i otrovnim životinjama. Na području koje je jako teško raskrčiti sada se na dužini od četvrtine ili polovine lige u potpunosti uzgaja i sadi vinova loza, sve do točke na kojoj obronci prelaze u dolinu i kreću prema sjeveru. Obronci na desnoj obali Loire spuštaju se prema Nantesu i protežu se u smjeru juga, zbog čega su ta vina kvalitetnija i jača od onih na lijevoj obali...”. Brežuljci i njive u blizini naselja Savennières prekriveni su vinovom lozom, a svako imanje ima nekoliko vinograda. Uoči revolucije Glavno vijeće uređivalo je knjige žalbe, koje daju uvid u stanje vinograda na obroncima. „Savennières: 2 460 stanovnika, trećina područja prekrivena je vinogradima izvrsne sirovine (...) Ne znam za župu koja plaća veće poreze od Savennièresa.”, piše načelnik M. Dertrou.

Devetnaesto stoljeće obilježeno je radikalnim promjenama u uzgoju vina zahvaljujući velikom napretku u enologiji i zaštiti biljaka te djelovanju vlasnika kao što je Guillory, koji se zalagao za proizvodnju kvalitetnih vina i zadržavanje ugleda vina iz „Savennièresa”. U to se doba provode brojni eksperimenti, primjerice s uzgojem drugih sorti, posebice sadnjom 60-ak trsova sorte verdelho s Madeire na „Coulée de Serrant”, zatim izgradnjom terasa ili različitim tipovima brajdi. Međutim, sorta chenin B u tim vinogradima i dalje je najpopularnija. Jules Guyot tijekom jednog od svojih posjeta savršeno je 1865. opisao način uzgoja te spominje rezidbu na reznike, uklanjanje pupova i berbu kada je „velik dio grožđa prezrio...”.

Kontrolirana oznaka izvornosti „Savennières ” priznata je u Odluci od 8. prosinca 1952., u kojoj se uglavnom definiraju vina s fermentabilnim šećerima. Ta je odluka, na poticaj niza predsjednika Sindikata za zaštitu, među kojima je i Michèle Bazin de Jessey, dopunjena definicijom suhih vina te je navedena mogućnost proizvodnje vina s fermentabilnim šećerima, čime se odražavaju prakse uzgoja vinove loze i posebnost podneblja.

U 2009. vinograde su obrađivala 34 gospodarska subjekta.

2. Informacije o kvaliteti i svojstvima proizvoda

Vina su bijela i najčešće suha. Međutim, ponekad mogu sadržavati fermentabilne šećere. Boja im je blijedožuta do zlatnožuta.

Imaju mirisne arome ili aromatske cvjetne primjese (bagrem, lipa itd.) pomiješane s voćnim notama koje podsjećaju na krušku, breskvu, dunju, bademe, grožđice ili med, s naznakama minerala.

Prvi okus u ustima širok je, mastan i aromatski složen. Okus na kraju ostavlja trag svježine, mineralnosti i lagane gorčine koji vinu daju sklad i ravnotežu.

Ta vina svoj puni okus oslobađaju tek nakon višegodišnjeg ležanja u bocama. Vina koja proizvode fermentabilne šećere imaju izvanrednu sposobnost dozrijevanja.

3. Uzročna veza

Razgraničeno područje čestice namijenjeno za berbu grožđa obuhvaća čestice koje se nalaze na zaštićenim obroncima okrenutima prema jugu i čija su tla plitka i građena od škriljastih i škriljasto-pješčenjačkih formacija paleozojskog masiva ili su neznatno duboka i građena od eolskog pijeska. Ta tla, koja su slabo plodna te obiluju kamenjem, imaju važnu sposobnost isušivanja i niske zalihe vode.

Ti položaji vinograda nameću optimalno upravljanje nasadima i njihovim proizvodnim potencijalom, koje se odražava u uzgoju vinove loze, strogim pravilima rezidbe i berbi koja se provodi odabirom grožđa, među ostalim za proizvodnju suhih vina.

Znanje i iskustvo gospodarskih subjekata odražavaju se u njihovoj privrženosti rustikalnoj sorti chenin B, koja u tim uvjetima iskazuje svu svoju originalnost i puninu. Prilagodili su se posebnosti i bogatstvu sorte primjenom različitih tehnoloških postupaka. Sadržaj fermentabilnog šećera u proizvedenim vinima tradicionalno ovisi o mjestu sadnje, uzgoju vinove loze i klimatskim uvjetima u toj godini. Kada su vremenski uvjeti na kraju berbe povoljni, zahvaljujući rijeci Loirei, koja ima ulogu toplinskog regulatora i usmjerava vjetrove koji mehanički pogoduju sušenju grožđa, ili zahvaljujući jutarnjoj magli, poluslatka i slatka vina proizvode se od grožđa ubranog nakon koncentracije šećera u grožđu na trsu ili razvoja plemenite plijesni nastale djelovanjem gljivice Botrytis cinerea.

Gospodarski subjekti također su brzo prihvatili tehnike kojima crpe najbolje od grožđa prilagođavanjem svojih tehnika proizvodnje vina. Uvedeno je razdoblje dozrijevanja u bačvama nakon fermentacije kako bi se dobilo vino sa složenim aromama. Kako bi se postigao taj cilj, u specifikaciji je definirano najkraće razdoblje dozrijevanja do 15. ožujka nakon godine u kojoj je provedena berba.

Kombinacija tako posebnog prirodnog okoliša, njemu savršeno prilagođene sorte i ljudi koji znaju iskoristiti njezine kvalitete omogućuje dobivanje originalnih i jedinstvenih vina s povijesnim nasljeđem. André Jullien u svojoj „Topografiji svih poznatih vinograda” („Topographie de tous les vignobles connus”) 1816. tvrdi da ta vina spadaju u prvu kategoriju te potvrđuje njihovu originalnost, kvalitetu i ugled.

Vinogradi „Savennières”, koji su simbol „anžuvinske slatkoće”, uvršteni su 2001. na popis svjetske baštine UNESCO-a.

9. Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir:

Zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini, za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu proizvodnje, razvoja i dozrijevanja vina, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2018. obuhvaća sljedeće općine: Angers, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekadašnja područja delegiranih općina Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon i Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekadašnja područja delegiranih općina Blaison-Gohier i Saint-Sulpice), Brissac Loire Aubance (nekadašnja područja delegiranih općina Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpital i Vauchrétien), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekadašnja područja delegiranih općina Chanzeaux i Valanjou), Denée, Doué-en-Anjou (nekadašnje područje delegirane općine Brigné), Les Garennes sur Loire (nekadašnja područja delegiranih općina Juigné-sur-Loire i Saint-Jean-des-Mauvrets), Mauges-sur-Loire (nekadašnje područje delegirane općine Saint-Laurent-de-la-Plaine), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Melaine-sur-Aubance, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (nekadašnja područja delegiranih općina Chavagnes, Martigné-Briand i Notre-Dame-d’Allençon) i Val-du-Layon (nekadašnja područja delegiranih općina Saint-Aubin-de-Luigné i Saint-Lambert-du-Lattay).

Označivanje

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe o označivanju

Opis uvjeta:

Sve neobavezne oznake na etiketama se navode slovima koja visinom i širinom mogu najviše biti dvostruko veća od slova kojima se ispisana kontrolirana oznaka izvornosti.

U skladu s pravilima utvrđenima u specifikaciji naziv AOC može se dopuniti zemljopisnim nazivom „Val de Loire”. Slova kojima je ispisan zemljopisni naziv „Val de Loire” visinom i širinom ne smiju biti veća od dvije trećine veličine znakova kojima je ispisan naziv kontrolirane oznake izvornosti.

Vina moraju u komercijalnim ispravama, dozvolama za transport i na etiketama nositi navode „demi-sec” (polusuho) „moelleux” (poluslatko) ili „doux” (slatko), što odgovara sadržaju fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) prisutnog u vinu, kako je utvrđeno propisima Zajednice. Na etiketi ti se podaci navode u istom vidnom polju kao i naziv AOC-a.

Na oznaci vina AOC-a može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice ako: – je riječ o registriranoj lokaciji, – je ta jedinica navedena u izjavi o berbi. Slova kojima se navodi registrirana lokacija barem su dvostruko manja (širinom i visinom) od slova kojima se navodi AOC.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-a87a8bc4-187d-4cf2-82e7-f4a10eb68f12

(1) SL L 9, 11.1.2019., str. 2.