EU u okviru mandata za vanjsko kreditiranje odobrava proračunsko jamstvo EU-a da bi se EIB-u omogućilo da radi potpore politikama EU-a poveća svoje kreditiranje izvan EU-a. Mandat za vanjsko kreditiranje potpora je aktivnostima EIB-a u zemljama u pretpristupnoj fazi, u istočnom i južnom susjedstvu, Aziji, Latinskoj Americi i Južnoj Africi. U okviru tekućeg mandata za vanjsko kreditiranje (2014.–2020.) proračunska jamstva EU-a odobrena su za operacije EIB-a u vrijednosti do 32,3 milijarde EUR. U kontekstu preispitivanja mandata za vanjsko kreditiranje sredinom provedbenog razdoblja, Europski parlament i Vijeće donijeli su 14. ožujka 2018. Odluku (EU) 2018/412 o izmjeni Odluke br. 466/2014/EU kojom je maksimalna gornja granica aktualnog mandata za vanjsko kreditiranje povećana s 27 milijardi EUR na 32,3 milijarde EUR. Tijekom tog preispitivanja dodan je novi cilj, a to je dugoročna ekonomska otpornost izbjeglica, migranata, domaćinskih i tranzitnih zajednica te zajednica podrijetla, kao strateški odgovor na rješavanje temeljnih uzroka migracija.

Jamstvo bi trebalo mobilizirati 1,54 milijarde EUR privatnih ulaganja. Taj je iznos dodijeljen za 28 predloženih programa ulaganja, za koje se očekuje da će u partnerskim zemljama potaknuti i do 17,5 milijardi EUR održivih ulaganja (velikim dijelom iz privatnih izvora). Jamstvo može:

Europski fond za održivi razvoj (EFOR) prvi je stup plana za vanjska ulaganja i omogućuje paket integriranog financiranja za potporu ulaganjima javnih financijskih institucija i privatnog sektora. EFOR je otvoren provedbenim partnerima te može osigurati mnogo više javnih i privatnih ulaganja u ciljnim zemljama nego što bi inače bilo moguće. On obuhvaća:

* Ovaj rizik pokriva se izravno iz proračuna EU-a. To uključuje i zajmove Euratoma i zajmove EIB-a odobrene državama članicama prije njihova pristupanja EU-u.

– Europski stabilizacijski mehanizam: Važna je komponenta sveobuhvatne strategije EU-a za očuvanje financijske stabilnosti europodručja pružanjem financijske pomoći državama članicama europodručja koje jesu ili bi mogle biti u financijskim poteškoćama. To je međuvladina organizacija osnovana u skladu s javnim međunarodnim pravom sa sjedištem u Luxembourgu, ukupnog kreditnog potencijala od 500 milijardi EUR.

Tablica 2.: Nove operacije uzimanja i davanja zajmova (pokrivene proračunskim jamstvom Unije) planirane za 2020. i 2021. (u milijunima EUR)

Instrument 2020. 2021. A. Unijine i Euratomove operacije uzimanja i davanja zajmova pokrivene proračunskim jamstvom Unije 1. Unijina makrofinancijsku pomoć trećim zemljama Odlučene ili planirane operacije: Gruzija III - 2. obrok 20 Moldova IV - 2. obrok 20 Makrofinancijska pomoć Ukrajina IV - 2. obrok 500 Skupna odluka o makrofinancijskoj pomoći [*] 1 500 1 500 Međuzbroj MFP 2 040 1 500 2. Zajmovi Euratoma Odlučene ili planirane operacije: Energoatom (Ukrajina) - 3. obrok 100 Energoatom (Ukrajina) - 4. obrok 100 Međuzbroj Euratom 200 0 3. Mehanizam za europsku financijsku stabilnost (MEFS) [**] Odlučene ili planirane operacije: Irska - 3. produljenje 3 000 Portugal - 3. produljenje 6 750 Međuzbroj MEFS 0 9 750 4. Platna bilanca 0 0 5. Korisnici instrumenta SURE (razne DČ EU-a) [***] 40 000 60 000 Međuzbroj A 42 240 71 250 B. Zajmovi Europske investicijske banke s jamstvom iz proračuna Unije [****] 1. Zemlje u pretpristupnoj fazi 887 678 2. Susjedstvo i partnerske zemlje 2 334 1 816 3. Azija i Latinska Amerika 597 266 4. Južnoafrička Republika 66 50 Međuzbroj B 3 884 2 810 Sveukupno 46 124 74 060

[*] Na temelju skupne odluke o makrofinancijskoj pomoći koja se odnosi na COVID-19 sredstva za 10 zemalja korisnica bit će isplaćena u dva obroka; pretpostavljamo punu isplatu ukupnog odobrenog iznosa od 3 milijarde EUR, 1. obrok u 2020., a 2. u 2021.

[**] Operacije produljenja dospijeća za Portugal i Irsku očekuju se u 2021., pri čemu 9,75 milijardi EUR zajma dospijeva u lipnju (5 milijardi EUR) i rujnu (4,75 milijardi EUR).

[***] Pretpostavljamo da će DČ zatražiti maksimalni iznos od 100 milijardi EUR dostupan u instrumentu SURE, od čega 40 milijardi EUR u 2020. i 60 milijardi EUR u 2021. U Uredbi o instrumentu SURE propisano je da se zajmovi mogu odobravati do 3. prosinca 2022.

[****] Planirane godišnje isplate. Podaci dobiveni od EIB-a 15. studenoga 2019.

3.1.1.Mehanizam za europsku financijsku stabilnost (EFSM)

Vijeće ECOFIN u svojim je zaključcima od 9. i 10. svibnja 2010. predvidjelo iznos mehanizma od 60 milijardi EUR . Osim toga, države članice europodručja iskazale su spremnost da prema potrebi dopune ta sredstva. U članku 2. stavku 2. Uredbe Vijeća br. 407/2010 nepodmirene obveze po zajmovima ili kreditnima linijama koji se odobravaju državama članicama ograničene su na maržu raspoloživu u okviru gornje granice vlastitih sredstava za odobrena sredstva za plaćanje.

Nakon odluka Vijeća o odobrenju financijske pomoći Unije Irskoj (najviše 22,5 milijardi EUR) i Portugalu (najviše 26 milijardi EUR) Irskoj je isplaćeno 22,5 milijardi EUR, a Portugalu 24,3 milijarde EUR (portugalska vlada nije zatražila preostalih 1,7 milijardi EUR). Stoga je u Mehanizmu za europsku financijsku stabilnost preostalo 13,2 milijarde EUR za dodatnu pomoć, bude li potrebna.

Euroskupina i ECOFIN odlučili su u travnju 2013. produljiti maksimalno ponderirano prosječno dospijeće zajmova iz Mehanizma za europsku financijsku stabilnost s 12,5 na 19,5 godina, čime je zemljama korisnicama omogućeno da zatraže produljenje dospijeća zajma do 2026. (tranšu po tranšu).

Kretanja tijekom 2019.

Nema

3.1.2.Instrument za platnu bilancu

Srednjoročna financijska pomoć EU-a iz instrumenta za platnu bilancu ponovno je aktivirana krajem 2008. radi potpore Mađarskoj, a zatim i Latviji i Rumunjskoj za vraćanje povjerenja u tržište, u ukupnom iznosu od 14,6 milijardi EUR, od čega je isplaćeno 13,4 milijarde EUR.

Kretanja tijekom 2019.

Rumunjska je u svibnju 2019. otplatila zadnju tranšu od milijardu EUR, a Latvija je također u svibnju 2019. otplatila tranšu od 500 milijuna EUR. Stoga je iznos nepodmirenih obveza po zajmovima iz instrumenta za platnu bilancu u 2019. smanjen s 1,7 milijardi EUR na 200 milijardi EUR.

Na dan 31. prosinca 2019. u instrumentu za platnu bilancu za pružanje dodatne pomoći, bude li potrebna, preostalo je 49,8 milijarde EUR od ukupne gornje granice u iznosu od 50 milijardi EUR.

3.1.3.Zajmovi za makrofinancijsku pomoć

Odluke o makrofinancijskoj pomoći u pravilu donose Europski parlament i Vijeće (članak 212. UFEU-a). Međutim, Vijeće može donijeti odluku o prijedlogu Komisije kada stanje u trećoj zemlji zahtijeva hitnu financijsku pomoć (članak 213. UFEU-a). Taj je postupak primijenjen 2014. za drugi paket makrofinancijske pomoći Ukrajini.