S obzirom na trajnu stratešku važnost sirovina za proizvodnu industriju EU-a, Komisija provodi niz mjera u okviru Inicijative EU-za sirovine kako bi se osigurala sigurna, održiva i cjenovno pristupačna opskrba njima. Popis kritičnih sirovina za Europsku uniju središnji je element te inicijative.

Inicijativa za sirovine pokrenuta je 2008. s ciljem rješavanja pitanja povezanih s pristupom sirovinama. Ovom se komunikacijom ažurira popis kritičnih sirovina iz 2014. Svrha popisa prvenstveno je utvrđivanje sirovina za koje je rizik u opskrbi visok i koje imaju visoku ekonomsku vrijednost, a njihova pouzdana i neometana dostupnost od velike je važnosti za europsku industriju i vrijednosne lance. Sastavljen primjenom objektivne metodologije, taj je popis alat za trgovinu, inovacije i mjere industrijske politike koji se temelji na činjenicama, s ciljem jačanja konkurentnosti europske industrije u skladu s obnovljenom industrijskom strategijom za Europu, primjerice:

·utvrđivanjem potrebe za ulaganjima koja mogu pomoći u smanjivanju europske ovisnosti o uvozu sirovina;

·usmjeravanjem potpore inovacijama u području opskrbe sirovinama u okviru programa EU-a za istraživanje i inovacije Obzor 2020.;

·obraćanjem pozornosti na važnost kritičnih sirovina za prelazak na niskougljično i kružnije gospodarstvo s učinkovitim iskorištavanjem resursa.

Popis bi trebao pomoći u poticanju europske proizvodnje kritičnih sirovina intenzivnijim recikliranjem i, kad je to nužno, olakšavanjem pokretanja novih rudarskih aktivnosti. On omogućuje i bolji uvid u to kako osigurati sigurniju opskrbu sirovinama diversifikacijom iz izvora različitog geografskog podrijetla ekstrakcijom, recikliranjem ili zamjenom.

Komisija se služi tim popisom kao elementom potpore u pregovorima o trgovinskim sporazumima, osporavanju mjera koje narušavaju trgovinu, razvoju mjera za istraživanje i inovacije te provedbi Programa održivog razvoja do 2030. i povezanih ciljeva održivog razvoja. Kritične sirovine prioritetno su područje u akcijskom planu EU-a za kružno gospodarstvo, u smislu poticanja njihove učinkovite upotrebe i recikliranja. Popis bi mogao biti relevantan za potrebe revizije izravnih stranih ulaganja u EU, pokrenute zajedno s ovom Komunikacijom. Države članice, poduzeća i ulagači također se njime mogu služiti na dobrovoljnoj osnovi s ciljem prikupljanja informacija o potencijalnim rizicima u opskrbi sirovinama i povezanim mogućnostima.

Ova Komunikacija sadržava ažurirani popis 27 kritičnih sirovina za EU kao rezultat treće procjene. Nadovezuje se na dvije povezane komunikacije o sirovinama kojima se uspostavio popis 14 kritičnih sirovina 2011. i revidirani popis 20 kritičnih sirovina 2014. Popis kritičnih sirovina za EU redovito se ažurira barem svake tri godine kako bi odražavao razvoj proizvodnje, tržišta i tehnologije, a broj sirovina koje se procjenjuje povećavao se svakim ažuriranjem.

Slijedeći preporuke izvješća ad hoc radne skupine o utvrđivanju kritičnih sirovina 2014., ova treća procjena kritičnih sirovina provedena je na osnovi razrađene metodologije koju je razvila Komisija, uz istodobno osiguravanje usporedivosti s prethodnim metodološkim pristupima (2011. i 2014.). Gospodarska važnost i rizik u opskrbi i dalje su dva glavna pokazatelja koja se upotrebljavaju za utvrđivanje kritičnosti sirovine. Glavna poboljšanja u revidiranoj metodologiji odnose se na trgovinu (oslanjanje na uvoz i ograničenja izvoza pri izračunu rizika u opskrbi), zamjenu kao korekcijski faktor za gospodarsku važnost i rizik u opskrbi te detaljnu raspodjelu krajnje upotrebe sirovina temeljenu na industrijskim primjenama kako bi se utvrdila gospodarska važnost.

Čak i ako nisu razvrstane kao kritične, sirovine su važne za europsko gospodarstvo jer se nalaze na početku proizvodnih lanaca vrijednosti. Njihova se raspoloživost može brzo promijeniti u skladu s trgovinskim tokovima ili kretanjima u trgovinskoj politici, što je dodatan razlog za diversifikaciju opskrbe općenito i povećanje stopa recikliranja svih sirovina.





Prilog 1.

Popis kritičnih sirovina za EU

Za EU je kritično 27 sirovina navedenih u nastavku jer su rizici od pomanjkanja u ponudi i njihovi učinci na gospodarstvo veći od rizika povezanih s većinom drugih sirovina. U tablici su navedene i postojeće mogućnosti domaće proizvodnje određenih kritičnih sirovina u EU-u, posebice hafnija. Međutim, Kina je najutjecajnija zemlja kad je riječ o svjetskoj opskrbi većinom kritičnih sirovina kao što su, među ostalima, rijetki zemni elementi, magnezij, volfram, antimon, galij i germanij. Nekoliko drugih zemalja ima većinu zaliha određenih sirovina, na primjer Brazil (niobij) ili SAD (berilij i helij). Opskrba metalima iz platinske skupine koncentrirana je u Rusiji (paladij) i Južnoj Africi (iridij, platina, rodij i rutenij). Rizici povezani s tom koncentracijom proizvodnje u većini su slučajeva povezani s niskim stopama zamjene i recikliranja.

Procjena kritičnosti 2017. provedena je za 78 sirovina. Prošireno područje primjene uključuje devet novih sirovina u odnosu na procjenu 2014..

Devet novih kritičnih sirovina za EU, u odnosu na popis 2014., označene su tamno sivim u tablici u nastavku. Tri sirovine (krom, koksni ugljen i magnezit) ne smatraju se kritičnima na temelju procjene 2017. Iako se teške rijetke zemne i lake rijetke zemne metale te metale iz platinske skupine procijenilo pojedinačno, oni ostaju na popisu kritičnosti kao skupine (aritmetička sredina prikazana u tablici) kako bi se osigurala usporedivost s prethodnom procjenom.