Tematsko izvješće Potpora iz Instrumenta 
EU-a i AKP-a za energiju 
obnovljivim izvorima 
energije u istočnoj AfriciHR 2015.  BR. 15
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD
EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-pošta: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2015.
Print ISBN 978-92-872-3051-5 ISSN 2315-0548 doi:10.2865/983788 QJ-AB-15-014-HR-C
PDF ISBN 978-92-872-3079-9 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/278078 QJ-AB-15-014-HR-N
EPUB ISBN 978-92-872-3081-2 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/655587 QJ-AB-15-014-HR-E
© Europska unija, 2015.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Za svaku uporabu ili umnažanje fotografije 1. mora se zatražiti dopuštenje izravno od nositelja autorskih prava.
Printed in Luxembourg
Potpora iz Instrumenta 
EU-a i AKP-a za energiju 
obnovljivim izvorima 
energije u istočnoj Africi
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom 
UFEU-a)Tematsko izvješćeHR 2015.  BR. 15
02
 Revizorski tim
U tematskim izvješćima Suda iznose se rezultati revizija uspješnosti i usklađenosti koje su provedene za posebna prora -
čunska područja ili teme povezane s upravljanjem. U odabiru i osmišljavanju takvih revizijskih zadataka Sud nastoji postići 
što veći učinak uzimajući u obzir rizike za uspješnost ili usklađenost, vrijednost predmetnih prihoda ili rashoda, predstoje -
će razvojne promjene te politički i javni interes.
Ovu reviziju uspješnosti provelo je III. revizijsko vijeće, na čelu s članom Suda Karelom Pinxtenom, koje je specijalizirano 
za rashodovna područja vanjskog djelovanja. Reviziju je predvodio član Suda Klaus -Heiner Lehne, a potporu su mu pruža -
li voditelj njegova ureda Michael Weiss, voditelj odjela Gérald Locatelli, voditelj tima Thierry Cozier, glavni revizori Ruurd 
De Jong, Myriam Cazzaniga i Joao Nuno Coelho dos Santos te viši revizor Jean -Louis De Neve.
03
 Sadržaj
Odlomak
 Pojmovnik i kratice
I.–VII. Sažetak
1.–9. Uvod
1.–2. Pristup energetskim uslugama ključan je za napredak prema razvojnim ciljevima
3.–9. Instrument EU-a i afričkih, karipskih i pacifičkih (AKP) država za energiju uspostavljen je s ciljem 
brze opskrbe na terenu
10.–11. Opseg revizije i revizijski pristup
12.–40. Opažanja
12.–19. Komisija je dala prednost potpori u okviru Instrumenta za energiju, no u četvrtini ispitanih 
projekata utvrđeni su ozbiljni nedostatci u izradi
13.–14. Proces odabira rezultirao je potporom projektima u skladu s prioritetima Instrumenta za energiju
15.–19. Financirana je četvrtina ispitanih projekata, iako su procjenom utvrđeni znatni nedostatci u izradi
20.–31. Komisija nije na odgovarajući način pratila sve projekte
21.–25. Kvaliteta izvješća provedbenih partnera bila je neujednačena
26.–31. Komisija za određene projekte s ozbiljnim poteškoćama u provedbi nije poduzela odgovarajuće 
i pravodobne mjere
32.–40. Većina ispitanih projekata bila je uspješna te je imala dobre izglede u pogledu održivosti
33.–36. Četvrtinom ispitanih projekata nije ostvarena većina očekivanih rezultata
37.–40. Gotovo svi ispitani uspješni projekti imali su dobre izglede u pogledu održivosti
04 Sadržaj
41.–44. Zaključci i preporuke 
 Prilog I. — Ispitani projekti
 Prilog II.  — Metodologija ocjenjivanja
 Prilog III. —  Projekti u okviru Instrumenta za partnerski dijalog Energetske inicijative EU-a za 
iskorjenjivanje siromaštva i održivi razvoj (EUEI) i ključni sektori 11. europskog 
razvojnog fonda (ERF) po državama
 Prilog IV. — Provedbeno razdoblje, ciljevi i postignuća ispitanih projekata
 Prilog V. — Praćenje ispitanih projekata
 Prilog VI. — Ocjenjivanje ispitanih projekata
 Odgovor Komisije
05
 Pojmovnik i kratice
Agencija GIZ : Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit GmbH  (Njemačka agencija za međunarodnu 
suradnju)
AKP : afričke, karipske i pacifičke države (države AKP -a)
Drugi instrument za energiju : Drugi instrument za energiju financiran u okviru 10. ERF -a.
GU DEVCO : Glavna uprava Komisije za međunarodnu suradnju i razvoj nadležna je za:
– izradu razvojne politike EU -a i utvrđivanje sektorskih politika u području vanjske pomoći,
– sastavljanje, zajedno s Europskom službom za vanjsko djelovanje, višegodišnjih programa za instrumente vanjske 
pomoći financirane u okviru ERF -ova i općeg proračuna,
– provedbu tih instrumenata,
– podupiranje koordinacije razvojne suradnje između EU -a i država članica te vanjsko zastupanje EU -a u ovom 
području.
ERF -ovi: Europski razvojni fondovi
ERF-ovi su glavni instrument pružanja pomoći EU -a za razvojnu suradnju afričkim, karipskim i pacifičkim (AKP) državama 
i prekomorskim zemljama i područjima (PZP -ovima). Sporazum o partnerstvu potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. na 
razdoblje od 20 godina („Sporazum iz Cotonoua”) trenutačan je okvir kojim su uređeni odnosi EU -a s državama AKP -a 
i PZP -ovima. Glavna mu je namjena smanjiti i u dogledno vrijeme iskorijeniti siromaštvo. 9. ERF obuhvaća razdoblje 
2000.–2007., a 10. ERF razdoblje 2008.–2013.
EUEI : Energetska inicijativa EU -a za iskorjenjivanje siromaštva i održivi razvoj
Zajedničko nastojanje Komisije i država članica da stvore sinergiju između svojih razvojnih politika i aktivnosti. Cilj je te 
inicijative pridonijeti ostvarenju milenijskih razvojnih ciljeva pružanjem odgovarajućih, povoljnih i održivih energetskih 
usluga siromašnima. Ona također čini sastavni dio odgovora EU -a u kontekstu inicijative Održiva energija za sve.
EUEI PDF : Instrument za partnerski dijalog Energetske inicijative EU -a za iskorjenjivanje siromaštva i održivi razvoj
Uspostavile su ga Komisija i šest država članica (Austrija, Finska, Francuska, Njemačka, Nizozemska i Švedska) 2005. godi -
ne u svrhu poboljšanja upravljanja u energetskom sektoru. To se postiže pomaganjem partnerskim zemljama da izrade 
dobre energetske politike i strategije.
Instrument za energiju : Instrument EU -a i država AKP -a za energiju
Financijski instrument uspostavljen 2005. godine radi podupiranja boljeg pristupa održivim i povoljnim energetskim 
uslugama za siromašne u ruralnim i prigradskim područjima država AKP -a.
kW: kilovat (jedinica snage), 1 kW jednak je 1000 vata
MDGs : Milenijski razvojni ciljevi
Milenijski razvojni ciljevi obuhvaćaju osam međunarodnih razvojnih ciljeva koji su utvrđeni nakon milenijskog sastanka 
na vrhu Ujedinjenih naroda 2000. godine, poslije usvajanja Milenijske deklaracije Ujedinjenih naroda. Oni među ostalim 
podrazumijevaju smanjenje izrazitog siromaštva i gladi na pola, uspostavu općeg osnovnoškolskog obrazovanja i jamče -
nje ekološke održivosti. Sve države članice Ujedinjenih naroda, kao i mnoge međunarodne organizacije, obvezale su se 
pomoći ostvarenju tih ciljeva do 2015. godine.
NVO : Nevladina organizacija
OECD : Organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj
Misija je OECD -a promicati politike kojima se poboljšava ekonomska i društvena dobrobit ljudi u svijetu.
Prvi instrument za energiju : Prvi instrument za energiju financiran u okviru 9. ERF -a.
06 Pojmovnik i kratice
ROM : praćenje usmjereno na rezultate
Sustav praćenja usmjerenog na rezultate uspostavio je GU DEVCO 2000. godine. Temelji se na kratkim i usmjerenim 
terenskim procjenama koje provode vanjski stručnjaci. U okviru tog sustava upotrebljava se strukturirana i dosljedna me -
todologija za procjenu učinkovitosti projekata u odnosu na pet kriterija: važnost, učinkovitost, djelotvornost, potencijalni 
učinak i vjerojatna održivost.
SE4All : Održiva energija za sve
Inicijativu je pokrenuo glavni tajnik UN -a 2011. godine. Njezina su tri cilja međusobno povezana i potrebno ih je ostvariti 
do 2030.: i. zajamčiti opći pristup modernim energetskim uslugama; ii. udvostručiti globalnu stopu poboljšanja energet -
ske učinkovitosti; te iii. udvostručiti udio obnovljivih izvora energije u kombinaciji energetskih izvora.
SMART : Određeni, mjerljivi, dostižni, odgovarajući i vremenski utvrđeni ciljevi
UN: Ujedinjeni narodi
WSSD : Svjetski sastanak na vrhu o održivom razvoju
Kada je 2002. godine Svjetski sastanak na vrhu o održivom razvoju održan u Johannesburgu u Južnoafričkoj Republici, 
održivi razvoj ponovno je istaknut kao središnji dio međunarodnog programa. Vlade su dogovorile i ponovno istaknule 
čitav niz ciljnih vrijednosti i obveza. Na tom se Svjetskom sastanku na vrhu o održivom razvoju posebno pozivalo na dje -
lovanje u svrhu znatnog povećanja uporabe obnovljivih izvora energije.
07
 Sažetak
I
Kao što je istaknuto tijekom Svjetskog sastanka na 
vrhu o održivom razvoju održanom u Johannesburgu 
2002. godine i tijekom drugih međunarodnih rasprava 
o razvoju, pristup energetskim uslugama ključan je 
za napredak prema razvojnim ciljevima. Godine 2004. 
gotovo dvije milijarde ljudi, ponajviše onih koji žive 
u ruralnim i prigradskim područjima zemalja u razvoju, 
nije imalo pristup odgovarajućim, povoljnim i održivim 
energetskim uslugama.
II
U lipnju 2005. Vijeće ministara država AKP -a i EU -a 
odobrilo je stvaranje Instrumenta država AKP -a i EU -a 
za energiju radi promicanja pristupa modernim 
energetskim uslugama za siromašne, s posebnim 
naglaskom na supsaharsku Afriku i obnovljive izvore 
energije. Za razdoblje 2006.–2013. Instrumentu za 
energiju dodijeljeno je 475 milijuna eura u okviru 9. 
i 10. europskog razvojnog fonda, od čega je većina 
iznosa bila predviđena za bespovratna sredstva za 
projekte odabrane pozivima na podnošenje prijed -
loga. Kada smo započeli reviziju, bilo je dodijeljeno 
ukupno 268,2  milijuna  eura na temelju prva dva 
poziva na podnošenje prijedloga, od čega je 106 mili -
juna  eura bilo namijenjeno projektima u istočnoj 
Africi, čija je stopa pristupa električnoj energiji u Africi 
bila daleko najniža.
III
Utvrdili smo da je Komisija u velikoj mjeri bila 
uspješna, no moglo se učiniti više u pogledu uporabe 
Instrumenta za energiju u svrhu povećanja pristupa 
obnovljivim izvorima energije za siromašne u istočnoj 
Africi.
IV
Komisija je dodijelila sredstva za obnovljive izvore 
energije projektima koji su imali dobro razrađene 
prioritete. Međutim, nedovoljna strogost u procesu 
odabira dovela je do toga da su četvrtini ispitanih 
projekata dodijeljena bespovratna sredstva unatoč 
utvrđenim znatnim nedostatcima u izradi.V
Komisija nije na odgovarajući način pratila sve pro -
jekte. Izvješća koja su dostavili provedbeni partneri 
bila su neujednačene kvalitete, a Komisija nije poku -
šala osigurati ispunjavanje obveza u pogledu izvješći -
vanja. Za neke projekte nije dovoljno dobro iskoristila 
terenske posjete u vezi s projektima, kao ni praćenje 
usmjereno na rezultate za nadopunu informacija koje 
su dostavili provedbeni partneri, posebno kada je 
bilo poznato da se pri provedbi projekata nailazilo na 
ozbiljne poteškoće. Komisija za određene projekte 
s ozbiljnim poteškoćama u provedbi nije poduzela 
odgovarajuće i pravodobne mjere.
VI
Većina ispitanih projekata bila je uspješna i izgledno 
je da će biti održiva ako se provedu potrebne mjere 
i kontekst se previše ne pogorša. Četvrtinom ispitanih 
projekata nije ostvarena većina očekivanih rezultata, 
ponajviše zbog nedostataka u izradi koji nisu isprav -
ljeni i zbog činjenice da ih Komisija nije na odgovara -
jući način pratila.
VII
Dajemo nekoliko preporuka u vezi sa strožim odabi -
rom projekata, jačanjem njihova praćenja i povećanja 
njihovih izgleda u pogledu održivosti.
08
 Uvod
Pristup energetskim 
uslugama ključan je za 
napredak prema 
razvojnim ciljevima
01 
Godine 2004. gotovo dvije milijar -
de ljudi, ponajviše onih koji žive 
u ruralnim i prigradskim područjima 
zemalja u razvoju, nije imalo pristup 
odgovarajućim, povoljnim i održivim 
energetskim uslugama1. Promjenjive 
cijene goriva na međunarodnom trži -
štu, sve veća potražnja za energijom 
u zemljama u razvoju i zabrinutost 
zbog klimatskih promjena posebni su 
izazovi u vezi s rastućim pristupom 
energetskim uslugama.02 
Iako su države članice Organizacije za 
gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) 
sve manje izložene rastućim cijenama 
energije, većina zemalja u razvoju 
nalazi se u suprotnoj situaciji zbog 
nepovoljnih uvjeta za ulaganje u tom 
sektoru i niske učinkovitosti postup -
ka2. Veze između nedostatka pristupa 
povoljnim i održivim energetskim 
uslugama i poteškoća u postizanju 
čvrstoga napretka prema većini razvoj -
nih ciljeva istaknute su na Svjetskom 
sastanku na vrhu o održivom razvoju 
održanom u Johannesburgu 2002. go -
dine i tijekom drugih međunarodnih 
rasprava o razvoju.Fotografija 1.
Noćna snimka europskog i  afričkog kontinenta
©  The Visible Earth, NASA.1 COM(2004) 711 završna verzija 
od 26. listopada 2004. „The 
future development of the EU 
Energy Initiative and the 
modalities for the 
establishment of an Energy 
Facility for ACP countries” 
(Budući razvoj Energetske 
inicijative EU -a i načini 
uspostavljanja Instrumenta za 
energiju za države AKP -a), 
str. 2.
2 Zemlje u razvoju u prosjeku 
upotrebljavaju otprilike dva 
puta više ekvivalenta nafte po 
jedinici gospodarskih rezultata 
od država OECD -a 
(COM(2004) 711).
09 Uvod
Instrument EU -a i afričkih, 
karipskih i pacifičkih 
(AKP) država za energiju 
uspostavljen je s ciljem 
brze opskrbe na terenu
03 
U kontekstu Svjetskog sastanka na 
vrhu o održivom razvoju, Komisija 
i države članice EU -a ujedinile su snage 
za stvaranje Energetske inicijative EU -a 
za iskorjenjivanje siromaštva i održivi 
razvoj (EUEI). Njezin je cilj pridonijeti 
ostvarenju milenijskih razvojnih ciljeva 
pružanjem odgovarajućih, povoljnih 
i održivih energetskih usluga siromaš -
nima koji žive u društveno i ekonomski 
nepovoljnijim područjima. EUEI -om je 
započet dijalog sa zemljama u razvoju 
u svrhu promicanja reformi energet -
skog sektora, prijenosa tehnologija 
i ulaganja te poticanja inicijativa koji -
ma bi se ublažile klimatske promjene.04 
Komisija je 2002. i 2003. istaknula 
potrebu za financiranjem energetskog 
sektora zemalja u razvoju3 To su potvr -
dile države članice i države AKP -a, koje 
su predložile uspostavu Instrumenta 
EU-a i država AKP -a za energiju4. Vijeće 
ministara EU -a i država AKP -a je u lip -
nju 2005., nakon prijedloga Komisije5, 
odobrilo uspostavu Instrumenta za 
energiju na temelju niza ključnih nače -
la (vidjeti okvir 1. ).
Ključna načela Instrumenta EU -a i država AKP -a za energiju
Aktivnosti u okviru Instrumenta za energiju trebale bi biti usmjerene na:
i. države AKP -a koje su već uspostavile ili su se obvezale uspostaviti stabilnu energetsku politiku i dobro 
upravljanje;
ii. promicanje vlasništva na nacionalnoj razini (i, po mogućnosti, međugraničnoj razini) jamčenjem usklađe -
nosti s odgovarajućim sektorskim politikama i sveobuhvatne strategije za smanjenje siromaštva;
iii. dopuštanje fleksibilnosti u pogledu mehanizama sufinanciranja s državama članicama, kreditnim instituci -
jama te privatnim, javnim ili udruženim subjektima; te
iv. promicanje inovacija pred izazovima povezanima s pružanjem održivih i povoljnih energetskih usluga 
siromašnima.Okvir 1.3 COM(2002) 408 završna verzija 
od 17. srpnja 2002. „Energy 
Cooperation with Developing 
Countries” (Suradnja sa 
zemljama u razvoju 
u području energije) 
i COM(2003) 829 završna 
verzija od 23. prosinca 2003. 
„The World Summit on 
Sustainable Development one 
year on: implementing our 
commitments” (Svjetski 
sastanak na vrhu o održivom 
razvoju nakon godinu dana: 
provedba naših obveza).
4 Na konferenciji pod nazivom 
„Energija za Afriku” održanoj 
u Nairobiju u studenome 
2003. godine i sastanku Vijeća 
ministara EU -a i država AKP -a 
održanom u Gaboroneu 
u svibnju 2004. Instrument 
EU-a i država AKP -a za vodu 
smatra se korisnim modelom 
čiji je glavni cilj opskrba 
zdravom pitkom vodom 
i pružanje osnovnih sanitarnih 
usluga siromašnima.
5 COM(2004) 711.
10 Uvod
05 
Glavni je cilj Instrumenta za energiju 
bilo promicanje pristupa modernim 
energetskim uslugama za siromašne 
u ruralnim i prigradskim područjima, 
s velikom geografskom usmjerenošću 
na supsaharsku Afriku. Cilj mu je, osim 
toga, bilo i poticanje boljeg upravlja -
nja u energetskom sektoru, pobolj -
šanje uvjeta za ulaganje u energetski 
sektor, olakšavanje velikih ulaganja 
u prekograničnu energetsku infra -
strukturu te promicanje obnovljivih 
izvora energije, kao i mjera energetske 
učinkovitosti.
06 
Instrumentu za energiju dodijelje -
no je 475 milijuna eura za razdoblje 
2006.–2013.: 220 milijuna eura za Prvi 
instrument za energiju financiran 
u okviru 9. ERF -a i 255 milijuna eura za 
Drugi instrument za energiju financi -
ran u okviru 10. ERF -a. Gotovo 90 % 
tih sredstava (415,7  milijuna  eura) 
dodijeljeno je u obliku bespovratnih 
sredstava za projekte odabrane na 
temelju poziva na podnošenje prijed -
loga6. Preostali dio bio je namijenjen 
potpori Instrumentu za partnerski di -
jalog EUEI -a7, mehanizmu udruživanja 
kojim se financiraju srednji investicijski 
projekti8, partnerstvu Afrike i EU -a 
u pogledu infrastrukture9 i raznim 
aktivnostima10.
07 
Kada smo započeli reviziju u lip -
nju 2014., dodijeljeno je ukupno 
268,2 milijuna eura za 142 projekta na 
temelju prva dva poziva za podnoše -
nje prijedloga: 169  milijuna  eura za 
74 projekta iz poziva na podnošenje 
prijedloga objavljenog u svibnja 2006. 
u okviru Prvog instrumenta za energiju 
te 99,2 milijuna eura za 68 projekata 
iz prvog poziva na podnošenje pri -
jedloga u studenome 2009. u okviru 
Drugog instrumenta za energiju11.08 
Oko 85 % projekata odabranih nakon 
prva dva poziva na podnošenje prijed -
loga odnose se na obnovljive izvore 
energije, 12 % na hibridne izvore (ob -
novljive izvore i fosilna goriva) i 3 % na 
fosilna goriva. Projekti se prema svojim 
glavnim aktivnostima kategoriziraju na 
sljedeći način: mala proizvodnja elek -
trične energije izvan mreže12 (42 %), 
međusobno povezivanje električne 
energije, prijenos i distribucija elek -
trične energije (42 %), upravljanje/
izgradnja kapaciteta13 (9 %) te energija 
za kuhanje i ostalo (7 %).
09 
Ukupan iznos od 106  milijuna  eura 
dodijeljen je za 50 projekata u istočnoj 
Africi. S manje od 20 % stanovništva 
koje ima pristup električnoj energiji, 
ta regija ima daleko najnižu stopu pri -
stupa u Africi14. Isto vrijedi i za pristup 
gorivima za kuhanje koja nisu kruta, 
kojima pristup ima manje od 10 % sta -
novništva u odnosu na otprilike 20 % 
za regije zapadne i središnje Afrike 
i više od 40 % za južnoafričku regiju15.6 Način provedbe poziva na 
podnošenje prijedloga nije 
jedinstven za Instrument za 
energiju. Više pojedinosti 
dostupno je na internetskim 
stranicama GU -a DEVCO: http://
ec.europa.eu/europeaid/prag/
7 Doprinos EU -a u iznosu od 
3,5 milijuna eura isplaćuje se na 
temelju sporazuma 
o delegiranju agenciji 
Gesellschaft für Internationale 
Zusammenarbeit (GIZ -u), koji 
upravlja projektom 
u vrijednosti od oko 
16,5  milijuna  eura. Ostali su 
doprinosi iz Austrije, Francuske, 
Njemačke, Nizozemske, 
Švedske i Finske. Cilj je 
Instrumenta za partnerski 
dijalog izgradnja 
institucionalnog kapaciteta 
i poboljšanje uvjeta za privatna 
ulaganja u energetski sektor.
8 Prvotno planiranog iznosa do 
40 milijuna  eura, njime se 
financijski potpomoglo šest 
projekata u iznosu od 
24,8  milijuna  eura.
9 Iznos od 17 milijuna eura 
dodijeljen je prvenstveno radi 
olakšavanja prekogranične 
povezanosti nacionalnih mreža.
10 Savjetovanja i usluge za 
procjenu prijedloga, praćenje, 
evaluaciju i reviziju projekata 
i nepredvidljivih troškova.
11 Posljednja dva poziva na 
podnošenje prijedloga 
objavljena u okviru Drugog 
instrumenta za energiju 
u ožujku i listopadu 2013. 
zaključena su u prosincu 2014. 
Bespovratna sredstva u iznosu 
od ukupno 147,5  milijuna  eura 
dodijeljena su 31 projektu.
12 Drugim riječima, mala jedinica 
za proizvodnju električne 
energije koja napaja 
distribucijsku mrežu, ali nije 
povezana s glavnom 
elektroenergetskom mrežom.
13 Svi projekti u drugim 
kategorijama uključuju 
komponente izgradnje 
kapaciteta.
14 Stope pristupa električnoj 
energiji drugih afričkih regija 
kreću se u rasponu od 34 % do 
44 %. Za pojedinosti vidjeti 
izvješće o energetskom 
partnerstvu između Afrike 
i EU-a za 2011./2012. ( http://
www.euei -pdf.org/
support-to-the-africa-eu-
energy-partnership-aeep ).
11
 Opseg revizije i revizijski 
pristup
10 
Nastojali smo procijeniti je li se Komi -
sija uspješno koristila Instrumentom 
za energiju u svrhu povećanja pristupa 
obnovljivim izvorima energije za siro -
mašne u istočnoj Africi. Revizija je bila 
usmjerena na tri glavna pitanja:
(a) je li Komisija dodijelila potporu 
u okviru Instrumenta za energiju 
za obnovljive izvore energije do -
bro osmišljenim projektima koji su 
imali razrađene prioritete?
(b) je li Komisija na odgovarajući način 
pratila projekte?
(c) jesu li projektima ostvareni ciljevi?
11 
Revizija je bila usmjerena na projekte 
u vezi s obnovljivim izvorima energije16 
koji su bili financirani na temelju prva 
dva poziva za podnošenje prijedloga 
u dvanaest istočnoafričkih država17. 
Provedena je između lipnja 2014. 
i veljače 2015. godine i uključivala je 
sljedeće:
(a) pregled dokumenata politike EU -a 
koji su povezani s energetskim 
sektorom u zemljama u razvoju, 
suradničkom strategijom ERF -a 
i Instrumentom za energiju;
(b) razgovore sa službenicima 
GU-a DEVCO i predstavnicima ugo -
vornih partnera;
(c) pregled 16 projekata koji su pro -
vedeni u pet država: Keniji, Ma -
dagaskaru, Mozambiku, Tanzaniji 
i Zambiji (vidjeti Prilog I. )18. Kriteriji 
odabira uključivali su značajnost19 
i obuhvaćenost svih korištenih 
tehnologija, kao i različite vrste 
provedbenih i poslovnih partne -
ra20. Cilj pregleda bio je procijeniti 
djelotvornost tih projekata, koji su 
ocjenjivani na temelju relevantnih 
kriterija metodologije Komisije za 
praćenje usmjereno na rezultate 
(ROM) (vidjeti Prilog II. );(d) posjete Madagaskaru 
od 13. do 23. listopada 2014. te 
Zambiji i Tanzaniji od 3. do 20. stu -
denoga, uključujući razgovore 
s osobljem delegacije EU -a, pred -
stavnicima javnih subjekata države 
korisnice, provedbenim partneri -
ma, kao i terenske posjete u okviru 
osam projekata.15 Gorivo za kuhanje koje nije 
kruto uglavnom je plin 
u spremnicima ili kerozin kao 
zamjena za drvo za potpalu ili 
drveni ugljen.
16 Solarnu fotonaponsku energiju, 
vjetroenergiju, hidroenergiju 
i energiju iz biomase.
17 Predmetne istočnoafričke 
države su: Burundi, Džibuti, 
Eritreja, Etiopija, Kenija, 
Madagaskar, Malavi, Mozambik, 
Ruanda, Tanzanija, Uganda 
i Zambija.
18 Kada se u opažanjima spominju 
projekti, navodi se i njihov broj 
te kratki naziv, kako su 
spomenuti u prilozima.
19 Doprinos u okviru Instrumenta 
za energiju od najmanje 
0,5 milijuna  eura.
20 Nevladine organizacije (NVO), 
parajavna tijela i privatna 
poduzeća.
12
 Opažanja
Komisija je dala prednost 
potpori u okviru 
Instrumenta za energiju, 
no u četvrtini ispitanih 
projekata utvrđeni su 
ozbiljni nedostatci 
u izradi
12 
Ispitali smo je li Komisija dala prednost 
potpori u okviru Instrumenta za ener -
giju te je li dodijelila sredstva u okviru 
Instrumenta za energiju dobro osmi -
šljenim projektima.Proces odabira rezultirao 
je potporom projektima 
u skladu s prioritetima 
Instrumenta za energiju
13 
Sustav poziva na podnošenje prijed -
loga obuhvaća transparentan i dobro 
dokumentiran proces odabira (vidjeti 
okvir 2. ).
Odabir prijedloga projekata
Kako bi se zajamčio velik broj sudionika, transparentnost i pristup temeljen na potražnji, poziv na podnoše -
nje prijedloga i smjernice za podnositelje zahtjeva javno su dostupni. Te smjernice sadrže praktične upute za 
podnositelje zahtjeva te ciljeve i prioritete poziva. Podnositelji zahtjeva podnose projektni sažetak u kojemu 
opisuju glavne značajke predloženog pro0jekta, te potpuni zahtjev u kojemu razlažu predložene aktivnosti 
zajedno s proračunom i detaljnim informacijama o podnositeljima zahtjeva.
Upravljanje pozivom na podnošenje prijedloga nadzire odbor za ocjenu21, nadležan za ocjenu prijedloga na 
temelju kriterija odabira i dodjele utvrđenih u smjernicama poziva.
I projektni sažetak i potpuni zahtjev procjenjuju dvije osobe, u većini slučajeva to su vanjski savjetnik i pred -
stavnik predmetne delegacije EU -a22. Procjene se provode s pomoću sustava ocjena i standardizirane ocjenji -
vačke tablice kriterija koji obuhvaćaju važnost, izvedivost, djelotvornost, održivost i isplativost projekata.
Ako postoje znatne razlike u mišljenjima tih dvaju procjenitelja potrebna je treća procjena koju provodi ocje -
njivački odbor s ciljem utvrđivanja ukupne ocjene.
Bespovratna sredstva dodjeljuju se projektima koji su ocijenjeni najvećim brojem bodova.
21 Za pozive na podnošenje prijedloga u okviru Instrumenta za energiju, odbor za ocjenu sastavljen je od predstavnika Komisije (GU -a DEVCO, GU -a 
za okoliš, GU -a za istraživanje i inovacije, GU -a za energetiku) i tajništva AKP -a.
22 Kada projekt obuhvaća mjere koje se provode u više država, procjenjuju ga vanjski savjetnik i predstavnik uprave za predmetnu regiju u okviru 
GU-a DEVCO.Okvir 2.
13 Opažanja
14 
Tijekom prva dva poziva na podnoše -
nje prijedloga u okviru Instrumenta za 
energiju podneseno je 975 prijedloga, 
od čega su odabrana 142 projekta 
(15 %). Što se tiče važnosti projeka -
ta, kriterijima odabira zajamčila se 
usklađenost s prioritetima utvrđeni -
ma u okviru Instrumenta za energiju 
i dvama pozivima na podnošenje 
prijedloga:
(a) svih 12 istočnoafričkih država 
obuhvaćenih revizijom imalo je ili 
je uspostavilo nacionalnu energet -
sku politiku. Potpora je pružena i u 
okviru Instrumenta za partnerski 
dijalog EUEI -a (vidjeti odlomak 6.) 
i to 11 od tih 12 država s ciljem jačanja institucionalnog kapaciteta 
i poboljšanja poslovnih uvjeta za 
ulaganja u energetski sektor (vidje -
ti Prilog III. )23;
(b) velika se prednost dala projektima 
u vezi s uporabom obnovljivih 
izvora energije, koji obuhvaćaju 
85 % dodijeljenih bespovratnih 
sredstava (vidjeti odlomak 8.); te
(c) projektima se nastoje zadovoljiti 
jasno utvrđene potrebe u pogledu 
pristupa modernim energetskim 
uslugama (vidjeti okvir 3. ) u ru -
ralnim i prigradskim područjima 
u kojima pretežno žive ekonomski 
skromnije ili siromašne zajednice.
Osnovne energetske potrebe siromašnog stanovništva
U ruralnim i prigradskim područjima najvažnije su potrebe kućanstava u pogledu električne energije osvjet -
ljenje, punjenje mobilnih telefona, napajanje radijskih ili televizijskih prijamnika, ventilacija i, kada i ako je mo -
guće, napajanje hladnjaka, klimatskog uređaja i drugih kućanskih aparata. Na razini naselja/zajednice, opskrba 
električnom energijom centara zdravstvene skrbi obično je najveći prioritet, nakon kojega slijede objekti javne 
uprave, škole i, ako je potrebno, crpne stanice za vodu. Glavne gospodarske aktivnosti omogućene dovodom 
električne energije uključuju mljevenje žita, ljuštenje riže, piljenje, hlađenje hrane i pića, rad centara za prila -
godbu ili komunikacijskih centara.
Energija za kuhanje i dalje se u velikoj većini slučajeva dobiva iz drvu za potpalu ili drvenog ugljena. Proizve -
deni štednjaci kojima se omogućuju uštede loživog ulja i dobro upravljanje šumarstvom prvi su koraci prema 
učinkovitijoj uporabi i proizvodnji energije. Moderna energetska rješenja za kuhanje uključuju dostupnost po -
voljnih i sigurnih plinskih spremnika ili proizvodnju bioplina blizu mjesta uporabe. (Izvori: razna projektna do -
kumentacija i izvješće „Energetska perspektiva za siromašne za 2013.” http://practicalaction.org/ppeo2013-pr)Okvir 3. Fotografija 2.
Natpisna ploča projekta „Unaprjeđenje pristupa integriranim 
modernim energetskim uslugama za smanjenje siromaštva” 
(Matadi, okrug Siha, Tanzanija)
Izvor:  Europski revizorski sud.23 Za osam je država energetski 
sektor odabran kao ključan 
u strategijama suradnje 
u okviru 11. ERF -a.
14 Opažanja
Financirana je četvrtina 
ispitanih projekata, iako su 
procjenom utvrđeni znatni 
nedostatci u izradi
15 
Što se tiče izrade projekata, za procje -
nu se koristilo odgovarajućim kriteriji -
ma ocjene:
i. operativna održivost (s obzirom na 
kapacitet partnera i način proved -
be projekta);
ii. održivost (društveno -gospodarska, 
financijska, tehnička i ekološka);
iii. isplativost (omjer troškova/očeki -
vanih rezultata); te
iv. primjenjivost (ogledni učinci 
koje služe kao model za buduće 
primjene).
16 
Od ispitanih projekata u njih jedanaest 
utvrđena je dosljednost između ocje -
njivanja i analitičkih komentara oba 
procjenitelja. To nije bio slučaj u osta -
lih pet projekata, u kojima je tijekom 
procesa odabira došlo do nedosljedno -
sti koje ocjenjivački odbor nije uočio:
(a) u jednom slučaju24 pozitivna 
ocjena koju je dao vanjski procje -
nitelj nije bila logična s obzirom 
na utvrđene ozbiljne nedostatke 
u izradi i visoke rizike od neuspje -
ha projekta25. Budući da su ocjene 
obaju procjenitelja bile veće od 
praga, projekt je odabran;(b) za ostala četiri projekta26 prijedlog 
je bilo potrebno podnijeti na treću 
procjenu jer su vanjski procjeni -
telji ukazali na ozbiljne nedostat -
ke u izradi, što znatno ugrožava 
projekte (primjerice, nedostatak 
stručnosti podnositelja zahtjeva, 
preambiciozni ciljevi, nerealističan 
plan provedbe, ugrožena održivost 
glavnih resursa, nepovoljna ispla -
tivost, preoptimističan i/ili nejasan 
poslovni plan). Međutim, tijekom 
treće procjene, nakon koje je 
preporučena dodjela bespovratnih 
sredstava, nisu se na odgovarajući 
način uzeli u obzir utvrđeni rizici 
te nedostatak prikladnih mjera za 
umanjivanje rizika.
17 
U četiri slučaja od tih pet27 ozbilj -
ni nedostatci u izradi bili su glavni 
razlog neuspjeha projekata (vidjeti 
odlomak 36.).
18 
Proces odabira uključivao je procjenu 
prikladnosti logičkog okvira svakog 
projekta28. Ciljevi projekta bili su 
SMART29, no zbog nedostatka odgova -
rajućih studija izvedivosti pokazatelji 
uspješnosti utvrđeni za praćenje njiho -
va ostvarenja nisu se uvijek temeljili na 
točnim osnovnim vrijednostima i do -
bro osmišljenim ciljnim vrijednostima.24 Projekt 5 ( Up‑scaling  
(Unaprjeđenje)).
25 Primjerice, preambiciozni 
projekti, visokooptimistične 
pretpostavke i poslovni plan, 
pilot -projekt u tijeku koji se 
nije pokazao učinkovitim.
26 Projekti 2. (Best Ray), 6. 
(Bioenergelec), 13. (Nice 
Roll-out (Proširenje NICE- a)) 
i 16. (Wood and charcoal (drvo 
i drveni ugljen)).
27 Projekti 5. ( Up‑scaling  
(Unaprjeđenje)), 6. 
(Bioenergelec ), 13. ( Nice Roll‑out  
(Proširenje NICE -a)) i 16. ( Wood 
and charcoal  (Drvo i drveni 
ugljen)). Vidjeti Prilog VI. , 
stupac „Izrada”, projekti kojima 
su dodijeljene ocjene C ili D.
28 Njime se uspostavlja odnos 
između 
društveno -gospodarskih 
potreba koje je potrebno 
zadovoljiti u okviru projekta 
i njegovih ciljeva, uloženih 
sredstava, aktivnosti 
i rezultata.
29 Određeni, mjerljivi, dostižni, 
odgovarajući i vremenski 
utvrđeni ciljevi.
15 Opažanja
19 
Od 13 projekata koji su bili završeni ili 
blizu završetka, u njih pet bilo je po -
trebno znatno prilagoditi pokazatelje 
uspješnosti okolnostima u tom po -
dručju30, optimizirati tehničke moguć -
nosti31 ili razmotriti mjere za provedbu 
u nepredviđenim okolnostima32 (vidjeti 
Prilog IV. ). To se ponajviše odnosilo na 
projekte u okviru Prvog instrumenta 
za energiju. Komisija se bavila ovim 
pitanjem za projekte u okviru Dru -
gog instrumenta za energiju. Prvim 
pozivom na podnošenje prijedloga 
u okviru Drugog instrumenta za ener -
giju preporučena je provedba studije 
izvedivosti prije podnošenja ponude 
i to je u drugom pozivu na podnošenje 
prijedloga postao uvjet.
Komisija nije na 
odgovarajući način pratila 
sve projekte
20 
Ispitali smo je li Komisija na temelju 
izvješća o projektima dobila odgovara -
juće informacije za praćenje napretka 
te je li poduzela prikladne i pravodob -
ne mjere kada je to bilo potrebno.
Kvaliteta izvješća 
provedbenih partnera bila je 
neujednačena
21 
Odredbama ugovora o bespovratnim 
sredstvima sklopljenih s provedbenim 
partnerima predviđa se da se isplate 
obroka bespovratnih sredstava izvrše 
nakon što delegacija EU -a odobri pri -
vremeno, konačno narativno i finan -
cijsko izvješće. Ta bi izvješća trebala 
biti u skladu s modelom utvrđenim 
u ugovoru o bespovratnim sredstvi -
ma, odnosno ona bi trebala sadržavati 
popis provedenih aktivnosti, objaš -
njenja razloga nemogućnosti proved -
be određenih planiranih aktivnosti, obrazloženja nastalih problema i na -
čina njihova rješavanja te procjenu 
postignutih rezultata.
22 
Za pet od 16 ispitanih projekata izvje -
šća su podnesena pravodobno i bila su 
očekivane kvalitete. Svih tih pet proje -
kata proveli su iskusni razvojni partne -
ri33. Kada je riječ o drugim projektima:
(a) u narativnim je izvješćima redovito 
nedostajalo informacija o trenu -
tačnom napretku u ostvarivanju 
ciljeva;
(b) ako napredak nije bio zadovolja -
vajući, izvješća su često sadržavala 
ograničene informacije o planira -
nim ili poduzetim mjerama;
(c) u slučaju velikih kašnjenja u pro -
vedbi, zahtjevi za isplate i pove -
zana izvješća podnosila su se sve 
rjeđe, čime je delegacijama EU -a 
pruženo još manje informacija.30 Za projekt 5. ( Up‑scaling  
(Unaprjeđenje)) dostupni 
resursi nisu bili u skladu 
s geografskom 
rasprostranjenošću i brojem 
lokacija koje je potrebno 
opremiti. Za projekt 15. 
(Boreale ), troškovna i tehnička 
složenost u jedinicama za 
proizvodnju vjetroenergije 
nije bila u skladu s lokalnim 
kapacitetima, a u jednom je 
naselju (od njih osam) broj 
stanovnika bio nedovoljan za 
održivost projekta.
31 Za projekt 8. ( Sahambano ) 
topografskom je studijom 
utvrđeno da je količina 
dostupne hidroenergije 
iznosila 700 kW umjesto 
predviđenih 460 kW. Za 
projekt 7. ( rHYviere ), na tri su 
lokacije postavljene jedinice 
za proizvodnju hidroenergije 
dosegle 890 kW umjesto 
predviđenih 600 kW.
32 Za projekt 6. ( Bioenergelec ), 
šumske je resurse jedne 
lokacije (od pet planiranih) 
uništio ciklon prije izgradnje 
jedinice za proizvodnju 
električne energije.
33 Projekti 2. ( Best‑Ray ), 4. ( Biogas  
(Bioplin)), 7. ( rHYviere ), 
9. (Resouth ) i 15. ( Boreale ).
16 Opažanja
23 
GU DEVCO angažirao je savjetodavno 
poduzeće radi pomaganja delegaci -
jama EU -a u procjeni izvješća koja su 
dostavili provedbeni partneri, bilježe -
nja podataka o napretku u provedbi, 
utvrđivanja strukturiranog alata za 
praćenje Instrumenta za energiju te 
sastavljanja izvješća o cjelokupnim 
rezultatima Instrumenta za energiju. 
Kada je savjetodavno poduzeće utvr -
dilo nedostatke u vremenskom okviru, 
kvaliteti ili cjelovitosti izvješća, o tome 
je obavijestilo predmetnog provedbe -
nog partnera i delegaciju EU -a te dalo 
preporuke za olakšavanje provedbe, 
kada je to bilo potrebno. Poduzeće je 
obično završavalo svoj pregled izvje -
šća partnera u roku od jednog do pet 
mjeseci nakon razdoblja obuhvaćenog 
izvješćem. Međutim, zbog kasnog pro -
duljenja njegova ugovora postojala je 
praznina od nekoliko mjeseci u njego -
vim aktivnostima, čime je taj pregled 
u nekim slučajevima bio znatno odgo -
đen (vidjeti Prilog V. ).
24 
Taj standardizirani pregled jedinstve -
nog tijela bio je koristan za usklađi -
vanje i unaprjeđenje izvješćivanja 
provedbenih partnera, do određene 
mjere. Međutim, savjetodavno podu -
zeće nije imalo ovlasti provesti dane 
preporuke te njegovim ugovorom 
nisu bili predviđeni resursi za terensku 
provjeru informacija koje su dostavili 
provedbeni partneri. Provjera se mogla 
izvršiti tek kada su bili dostupni ostali 
izvori informacija34.25 
Proračun ispitanih projekata bio je 
namijenjen obveznim srednjoročnim 
i konačnim evaluacijama koje organi -
ziraju i ugovaraju provedbeni partneri 
s vanjskim savjetnicima. Provedena je 
samo polovina srednjoročnih evalua -
cija. Od 11 ispitanih projekata u okviru 
Prvog instrumenta za energiju, za njih 
pet nije bila provedena srednjoročna 
evaluacija, iako su počeli 2008., a u vri -
jeme revizije im je nedostajala otprilike 
jedna godina do završetka35. Jedan je 
projekt u okviru Drugog instrumenta 
za energiju36 bio u tijeku otprilike tri 
godine, iako je njegov završetak plani -
ran u roku kraćem od godine dana, no 
ni za njega nije provedena srednjoroč -
na evaluacija (vidjeti Prilog V. ).
Komisija za određene 
projekte s ozbiljnim 
poteškoćama u provedbi 
nije poduzela odgovarajuće 
i pravodobne mjere
26 
Nedostatci u izvješćivanju o projektu 
izneseni su u veljači 2012. u izvješću 
o srednjoročnoj evaluaciji prvog 
poziva na podnošenje prijedloga koji 
je organizirao GU DEVCO37. Komisi -
ja nije pratila te nalaze u kojima se 
iznose planirane korektivne mjere, 
njihov vremenski okvir i raspodjela 
odgovornosti38.34 Izvješća voditelja programa 
delegacije EU -a o terenskim 
posjetima, izvješće o praćenju 
usmjerenom na rezultate 
i vanjske evaluacije.
35 Srednjoročna evaluacija 
projekta 6. ( Bioenergelec ) 
provedena je u ožujku 2013., 
odnosno pet godina nakon 
što je projekt, čije je prvobitno 
provedbeno razdoblje bilo 
tri godine, završen.
36 Projekt 16. ( Wood and charcoal  
(Drvo i drveni ugljen)).
37 Srednjoročna evaluacija prvog 
poziva na podnošenje 
prijedloga Instrumenta za 
energiju u okviru 9. ERF -a.
38 To pitanje nije svojstveno 
samo ovoj evaluaciji. Kao što je 
navedeno u tematskom 
izvješću br. 18/2004 
o sustavima glavne uprave 
EuropeAid za evaluaciju 
i praćenje usmjereno na 
rezultate, postojali su 
nedostatci u praćenju nalaza 
evaluacije (odlomci 
od 56. do 60.).
17 Opažanja
27 
Na temelju tih ugovora, ako provedbeni 
partneri ne ispune svoje obveze izvje -
šćivanja, GU DEVCO ima ovlasti u sva -
kom trenutku zatražiti dodatne infor -
macije koje se moraju dostaviti u roku 
od mjesec dana, kao i raskinuti ugovor 
te tražiti povrat već isplaćenih iznosa 
koji nisu opravdani. GU DEVCO nije na 
prikladan način iskoristio te ovlasti.
28 
U te tri ispitane delegacije EU -a po -
stojalo je malo dokaza o tome da su 
voditelji programa redovito obavljali 
terenske posjete u okviru projekata, čak 
i kada su delegacije EU -a bile svjesne 
nastalih ozbiljnih poteškoća, kao što je 
to bio slučaj s oba neuspjela projekta 
u okviru Prvog instrumenta za energi -
ju39. Navedeni razlozi bili su ograničeni 
resursi i činjenica da je projektima 
u okviru Instrumenta za energiju posve -
ćeno manje pažnje nego programima 
u okviru strategija suradnje s partner -
skim zemljama u sklopu ERF -a40.
29 
Kada je riječ o projektima u okviru 
kojih osoblje delegacije rijetko obavlja 
posjete ili koji nailaze na probleme, 
voditelji programa u delegacijama 
EU-a mogu tražiti od GU -a DEVCO da 
organizira posjet u svrhu praćenja 
usmjerenog na rezultate. Za 10 od 16 
ispitanih projekata obavljeno je barem 
jedno praćenje usmjereno na rezul -
tate41 (vidjeti Prilog V. ). Međutim, ta 
mogućnost nije dovoljno iskorištena 
u okviru projekata koji su nailazili na 
ozbiljne i dobro poznate poteškoće 
u provedbi:
(a) za projekt 5. ( Up‑scaling  (Unaprje -
đenje)), koji je započet u siječ -
nju 2008., obavljeno je samo jedno 
praćenje usmjereno na rezultate 
u lipnju 2013. U tom je izvješću 
istaknuta kaotična situacija, no 
bilo je prekasno za poduzimanje 
korektivnih mjera;(b) za projekt 6. ( Bioenergelec ), koji 
je započet u travnju 2008., nikad 
nije obavljeno praćenje usmje -
reno na rezultate unatoč velikim 
kašnjenjima u provedbi42 i lošim 
rezultatima.
30 
Ako Komisija smatra da ugovor više 
nije moguće provesti na učinkovit 
i odgovarajući način, ona može tražiti 
pronalazak rješenja s provedbenim 
partnerom te može raskinuti ugo -
vor ako se ono ne pronađe. Komisija 
nije poduzela te mjere kada je sredi -
nom 2010. bilo jasno da se nijedan od 
ta dva projekta navedena u odlom -
ku 29. više ne može provesti na prvot -
no planiran način:
(a) za projekt 5. ( Up‑scaling  (Unaprje -
đenje)) mogao se znatno smanji 
geografski opseg i broj naselja koja 
je potrebno opremiti te ponovno 
razmotriti nastavak programa 
uzgoja jatrophae43;
(b) za projekt 6. ( Bioenergelec ) pro -
jektni se plan mogao ponovno 
procijeniti u svjetlu loših rezultata 
sličnoga projekta koji je prethod -
no na Madagaskaru proveo isti 
partner44.39 Za projekte 5. ( Up‑scaling  
(Unaprjeđenje)) i 6. 
(Bioenergelec ) provedbena 
razdoblja produljena su 
redom na 78 mjeseci i 81 
mjesec (vidjeti Prilog V. ). Za 
projekt 6. ( Bioenergelec ) nije 
zabilježen nijedan obilazak 
lokacije koji bi Sud mogao 
preispitati.
40 Nedostatni terenski posjeti 
u okviru projekata nisu 
svojstveni samo projektima 
u sklopu Instrumenta za 
energiju. Kao što je naveo 
u svojem godišnjem izvješću 
za 2014. godinu, GU DEVCO 
nije ostvario cilj obavljanja 
posjeta u okviru barem 80 % 
projekata u tijeku i otvorenih 
ugovora (str. 112. i Prilog 10., 
str. 297.–299.). Za 2014. godinu 
sveukupni rezultat iznosio je 
69 %, što je niže od stope od 
72 % 2013. godine. Ograničeni 
broj članova osoblja jedan je 
od spomenutih razloga.
41 Za tri su projekta obavljena 
dva praćenja usmjerena na 
rezultate.
42 Iako je prvotno planirano za 
36 mjeseci, provedbeno 
razbolje produljeno je na 
81 mjesec.
43 Jatropha je biljka čije se sjeme 
koje sadržava ulje prerađuje 
u biogorivo.
44 Taj je projekt započet dvije 
godine ranije i njime nisu 
ostvareni zadovoljavajući 
rezultati, posebno zbog 
nepouzdanih strojeva 
istovjetnih onima korištenima 
u projektu 6. ( Bioenergelec ).
18 Opažanja
31 
Projekt 6. ( Wood and charcoal  (Drvo 
i drveni ugljen)) u okviru Drugog instru -
menta za energiju u nekoliko država 
provodi privatno šumarsko poduzeće. 
On je započet u ožujku 2012. i u manje 
od godinu dana od planiranog datu -
ma završetka (srpanj 2015.) inovativna 
komponenta drvenog ugljena45 nije 
nimalo napredovala te nije bilo vjero -
jatno da će se ostvariti. Delegacije EU -a 
u predmetnim državama nisu tražile 
utvrđivanje razloga neuspjeha projekta 
niti su poduzele odgovarajuće mjere 
kao odgovor na taj neuspjeh. Budući 
da je inovativna komponenta drvenog 
ugljena bila obrazloženje za prihvatlji -
vost projekta u okviru Instrumenta za 
energiju, njezina neostvarenost znači 
da bi Komisija mogla zatražiti povrat 
dijela financijske potpore.
Većina ispitanih projekata 
bila je uspješna te je imala 
dobre izglede u pogledu 
održivosti
32 
Ispitali smo jesu li rezultati projekta 
ostvareni kako je bilo predviđeno te 
jesu li održivi.Četvrtinom ispitanih 
projekata nije ostvarena 
većina očekivanih rezultata
33 
Procijenjena provedbena razdoblja 
navedena u prijedlozima projekata, 
a kasnije utvrđena u ugovorima o bes -
povratnim sredstvima, općenito su bila 
kraća od stvarnog razdoblja potreb -
nog za provedbu projekata46. Devet od 
ukupno 11 ispitanih projekata u okviru 
Prvog instrumenta za energiju moralo 
je biti produljeno, a za dva projekta od 
tih devet bilo je potrebno dvostruko 
više vremena nego što je to prvotno 
bilo planirano (vidjeti Prilog IV. ).
34 
Od 16 ispitanih projekata, 12 ih je 
bilo uspješno: u njih pet su početne 
ciljne vrijednosti premašene ili je bilo 
izgledno da će se premašiti, u dva su 
projekta ciljne vrijednosti ostvarene ili 
je bilo izgledno da će se ostvariti, a u 
pet je bilo izgledno da ciljne vrijed -
nosti neće biti ostvarene, no rezultati 
su bili prihvatljivi47 (vidjeti Prilog IV.  
i Prilog VI. , stupac „Rezultati”, projekti 
kojima su dodijeljene ocjene A ili B). 
U okviru 4.  iznesena su dva primjera 
uspješnih projekata.
Primjeri uspješnih projekata
Projekt 4. ( Biogas  (Bioplin))  – Cilj je tog projekta provedenog u Keniji bio prikupiti metan iz uređaja za raz -
gradnju gnojiva na malim poljoprivrednim gospodarstvima s tri do deset mliječnih krava. Bioplin se upotre -
bljava kao gorivo za kuhanje u kućanstvima vlasnika poljoprivrednih gospodarstava. Time se pridonosi uštedi 
drva za ogrjev ili drvenog ugljena, a istovremeno se znatno smanjuje zagađenje u zatvorenim prostorima te 
poboljšava kvaliteta gnojiva. Mikroinstitucije i javni promotori također su bili uključeni kako bi se zajamčila 
provedba istoga projekta i drugdje. U okviru projekta postavljeno je 765 uređaja za razgradnju gnojiva (u 
odnosu na ciljnu vrijednost od 460) u pet pokrajina Kenije.
Projekt 14. ( Small‑scale solar  (Solarna energija manjega razmjera))  – Cilj je ovoga projekta bio omogućiti 
pristup održivoj solarnoj energiji manjega razmjera za otprilike 18 000 stanovnika (ili 4000 obitelji) u dva ruralna 
okruga u Mozambiku. Svjetiljke koje rade s pomoću solarne energije zamjena su za spaljivanje drva ili kerozina 
za osvjetljenje. Te su svjetiljke stavljene na raspolaganje uz malu dnevnu naknadu od malih poduzeća (stanica za 
punjenje) kojima upravljaju lokalni poduzetnici koji su u okviru projekta prošli posebno osposobljavanje. Postav -
ljena je 41 stanica za punjenje u 25 naselja, a 14 760 stanovnika (ili 82 % ciljne vrijednosti) pruženo je ekonomično 
osvjetljenje uporabom čiste energije. Polovina su tih poduzetnika žene. Solarne stanice za punjenje upotrebljava -
ju se i za punjenje mobilnih telefona i drugih manjih uređaja, poput radio prijamnika ili aparata za šišanje.Okvir 4.45 Korištenje industrijskim 
pećima umjesto tradicionalne 
proizvodnje sa slabim 
prinosom.
46 Primjerice, studija izvedivosti, 
zahtjev za građevinsku 
dozvolu i postupci javne 
nabave (vidjeti i odlomak 19.).
47 Rezultati su iznad 75 % ciljnih 
vrijednosti ili je utvrđen 
ohrabrujući napredak nakon 
što je provedba projekta 
završena (broj je povezanih 
kućanstava, primjerice, 
postupno u porastu).
19 Opažanja
35 
Projekti elektrifikacije ruralnih područ -
ja koji uključuju opskrbu kućanstava 
i zgrada lokalne vlasti električnom 
energijom (priključivanjem na ma -
nju mrežu u naseljima ili uporabom 
samostalnih solarnih jedinica za šire 
rasprostranjena kućanstva) imali su 
vrlo pozitivan učinak na poboljšanje 
svakodnevnog života ruralnih za -
jednica, čak i ako su očekivane nove 
gospodarske aktivnosti sporo započi -
njale. Primjerice, potaknuti dodatnom 
infrastrukturom i udobnošću, ključno 
kvalificirano osoblje poput nastavnika, 
liječnika i sudaca odlučilo je prihvatiti 
posao u udaljenim mjestima. To ima 
kaskadni učinak, poput poboljšanja 
dostupnosti javnih usluga i stvaranja 
radnih mjesta, što je nužno za smanje -
nje siromaštva48.48 Na primjer projekti 2. ( Best 
Ray), 3. ( Majaua ), 7. ( rHYviere ), 
10. ( Rural electrification  
(Elektrifikacija ruralnih 
područja)) i 12. ( Green energy  
(Zelena energija)).Fotografije 3. i 4.
Izvor:  Europski revizorski sud.
Proširenje mreže, primjer proširenja na kliniku Kamilambo, 
„Infrastruktura za elektrifikaciju ruralnih područja i mali 
projekti” (okrug Mumbwa, Zambija)Priključenje niskonaponskog transformatora na distri -
bucijsku mrežu u  selu Sahasinaka, projekt „rHYviere” 
(pokrajina  Fianarantsoa, Madagaskar)
20 Opažanja
36 
Međutim, u četiri projekta većina 
očekivanih rezultata nije ostvarena, 
ponajviše zbog nedostataka u izradi 
i neodgovarajućeg praćenja koje je 
Komisija tijekom njihovih provedbi 
provodila (vidjeti Prilog VI. , stupac 
„Rezultati”, projekte kojima je dodije -
ljena ocjena D):
(a) nakon pet godina provedbe, 
u okviru projekta 5. ( Up‑scaling  
(Unaprjeđenje)) pristup modernim 
energetskim uslugama pružen je 
samo 11 od ukupno 120 planiranih 
naselja49. Neka kupljena oprema 
ostala je neiskorištena te je izašla iz 
uporabe;
(b) cilj projekta 6. ( Bioenergelec ) bila je 
uporaba biomase za proizvodnju 
električne energije spaljivanjem 
uglavnom drva u kotlu spoje -
nom na parni motor koji pokreće 
generator. Mnogi su se značajni 
rizici utvrđeni tijekom faze oda -
bira projekta ostvarili50. Međutim, 
uništenje šuma zbog ciklona 
u jednoj od pet odabranih lokacija 
bio je najveći rizik koji se ostvario, 
a koji nije bio utvrđen. Šest godina 
nakon početka projekta samo je 
jedno postrojenje bilo završeno 
i radilo je povremeno51. Planiranje 
postavljanja pet jedinica prije bilo 
kakve uvjerljive povratne informa -
cije dobivene u okviru pilot -pro-
jekta bilo je iznimno preuranjeno52;
(c) cilj je projekta 13. ( Nice Roll‑out  
(Proširenje NICE -a)) bilo prošire -
nje internetskog središta koje se 
napaja solarnom energijom i koje 
je već u funkciji u Gambiji na više 
od 50 lokacija u Zambiji i Tanzaniji. 
Projekt je morao biti prekinut zbog 
likvidacije provedbenog partne -
ra 2013. godine. Poslovni model 
koji je uključivao privatni sektor 
smatrao se važnim rizikom u fazi 
ocjene prijedloga;(d) cilj je projekta 16. ( Wood and 
charcoal  (Drvo i drveni ugljen)) bila 
održiva proizvodnja drva i drvenog 
ugljena u ruralnim područjima. 
Provedbeni je partner pokazao 
više interesa za unosnu šumarsku 
industriju nego za inovativnu kom -
ponentu drvenog ugljena, koja je 
bila razlog prihvatljivosti projekta 
za financiranje u okviru Instrumen -
ta za energiju.
Gotovo svi ispitani uspješni 
projekti imali su dobre 
izglede u pogledu održivosti
37 
Za jedan ispitani uspješni projekt 
od njih ukupno 12, održivost je bila 
problematično pitanje zbog tehnič -
ke složenosti i nedostatka lokalnog 
kapaciteta. Postojao je rizik od kratko -
ročne ili srednjoročne tehničke neis -
pravnosti53. Za ostalih je 11 projekata 
bilo izgledno da će biti održivi ako 
se potrebne mjere provedu u skladu 
s planom, a kontekst54 se previše ne 
pogorša (vidjeti Prilog VI. , odlomak 
„Održivost”, projekte kojima je dodije -
ljena ocjena B).49 Primjerice, dugotrajni 
postupak javne nabave, 
logistička ograničenja, 
mobilizacija potražnje zbog 
tržišnog natjecanja s drugim 
tehnologijama i neučinkoviti 
uzgoj biljke jatropha. Osim 
toga, na projekt je utjecao 
i pravni spor između partnera 
i dobavljača u kojem su 
sredstva bila izdvojena za 
određenu svrhu, a da 
dobavljač pritom nije ispunio 
svoje obveze.
50 Projektu su dodijeljeni 
negativni bodovi i zbog 
sporne situacije između 
dobavljača opreme 
i nacionalne agencije za 
elektrifikaciju ruralnih 
područja (koja je ujedno bila 
i partner u projektu).
51 Strojevi brazilskog porijekla još 
uvijek su samo prototip koji je 
uvelike ovisan o svojem 
proizvođaču.
52 Prijedlogom projekta bilo je 
predviđeno šest jedinica, no 
u ugovoru o bespovratnim 
sredstvima bilo ih je navedeno 
samo pet.
53 Projektu 9. ( Resouth ) 
dodijeljena je ocjena C zbog 
složenosti njegove 
komponente vjetroturbine 
i velike udaljenosti.
54 Vanjski čimbenici koji mogu 
izravno ili neizravno utjecati 
na projekte, poput 
društveno -gospodarskih 
uvjeta, sigurnosne situacije, 
velikih promjena u sektorskoj 
politici ili uništavanja okoliša.
21 Opažanja
38 
Kada je riječ o projektima koji podra -
zumijevaju decentraliziranu jedinicu 
za proizvodnju električne energije 
i distribucijsku mrežu55, za održivost 
je potrebno odgovarajuće upravljanje 
aktivnostima (proizvodnjom i proda -
jom električne energije) te redovito 
tehničko održavanje56. Osposoblja -
vanje je organizirano u okviru svih 
projekata radi poboljšanja upravljačkih 
i tehničkih kapaciteta budućih subje -
kata. Međutim, s obzirom na lokalne 
kapacitete, i dalje postoji potreba za 
povremenim osposobljavanjima nakon 
završetka projekta kako bi se zajamčilo 
optimalno upravljanje proizvodnim 
jedinicama57.55 Projekti 1. ( Mwenga ), 
3. (Majaua ), 7. ( rHyviere ), 
8. (Sahambano ), 9. ( Resouth ), 
10. ( Rural electrification  
(Elektrifikacija ruralnih 
područja)) i 15. ( Boreale ).
56 U nekim će slučajevima biti 
potrebno obratiti posebnu 
pozornost, primjerice 
u pogledu nedostataka 
u kvaliteti izgrađene 
infrastrukture i postavljene 
opreme.
57 Dugogodišnji provedbeni 
partneri povremeno su pružali 
potporu na vlastiti trošak 
nakon isteka njihovih ugovora, 
primjerice u okviru projekta 9. 
(Resouth ).Fotografije 5. i 6.
Izvor:  Europski revizorski sud.
Solarna fotonaponska jedinica na krovu škole i upute za njezinu uporabu, projekt „Povećani pristup energet -
skim uslugama” (okrug Kalomo, Zambija)
22 Opažanja
39 
U sklopu nekih projekata podigla se 
svijest o ekološkim pitanjima (vidjeti 
primjer u  okviru 5. ) te je organizirano 
osposobljavanje o novim mikropodu -
zećima, što je omogućeno zahvaljujući 
opskrbi električnom energijom.
40 
Može se dogoditi da proizvodne 
jedinice koje električnom energijom 
opskrbljuju jednog potrošača (primje -
rice, priključivanje na glavnu distribu -
cijsku mrežu kojom obično upravlja 
parajavno tijelo) naiđu na problem 
neispunjavanja obveze plaćanja, što 
može ugroziti održivost projekta58. 
Taj je rizik dobro poznat, stoga je cilj 
nacionalne energetske politike postu -
pno provesti bolje prakse, poboljšati 
rad subjekata koji rade na nacionalnoj 
mreži te ih potaknuti da plaćaju svojim 
dobavljačima59.
Očuvanje primarnog izvora električne energije ključ je održivosti
Projekt 7. (rHyviere)  – Cilj je ovog projekta bila izgradnja malih jedinica za proizvodnju hidroenergije u br -
dovitoj regiji Madagaskara. Održivost tokova vode na visokoj nadmorskoj visini zahtjeva dobro upravljanje 
prirodnom florom i poljoprivredom u slivu namijenjenom za hranjenje kako bi se kišnici omogućilo da stalno 
prodire u podzemlje. Projekt je obuhvaćao osnovno osposobljavanje i osvješćivanje te koristan ekološki plan 
uz sudjelovanje nadležnih tijela za očuvanje primarnog izvora električne energije (tokova vode). Taj plan obu -
hvaća subvencije poljoprivrednicima koji žive pokraj sliva za hranjenje kako bi se očuvala flora prilagodbom 
njihovih poljoprivrednih metoda, odnosno kako bi se izbjeglo daljnje krčenje šuma metodom sječe i spaljiva -
nja te sječom za proizvodnju drvenog ugljena. Dugoročna financijska sredstva potrebna za subvencije lokal -
nim poljoprivrednicima bila su dostupna u vidu posebnog nameta (2,5 %) na hidroenergiju koja se proizvodi 
i prodaje u tom gradu u dolini.Okvir 5.58 Projekti 7. ( rHyviere ,1 lokacija 
od ukupno 3) i 8. ( Sahambano ).
59 U Tanzaniji i na Madagaskaru, 
primjerice, Svjetska banka 
podupire velike programe 
reforme u energetskom 
sektoru.
23
 Zaključci i preporuke
41 
Zaključujemo da je Komisija u velikoj 
mjeri bila uspješna, no mogla je učiniti 
više u pogledu korištenja Instrumen -
tom za energiju u svrhu povećanja 
pristupa obnovljivim izvorima energije 
za siromašne u istočnoj Africi.
42 
Komisija je u okviru Instrumenta za 
energiju dodijelila sredstva za obnov -
ljive izvore energije projektima koji 
su imali dobro razrađene prioritete. 
U pozivima na podnošenje prijedloga 
primijenjeni su odgovarajući kriteriji 
odabira kako bi se zajamčila uskla -
đenost s prioritetima utvrđenima 
u Instrumentu za energiju. Međutim, 
četvrtini ispitanih projekata dodije -
ljena su bespovratna sredstva una -
toč ozbiljnim nedostatcima u izradi 
utvrđenima tijekom procesa odabira. 
Nedosljednost između ocjena dodi -
jeljenih tim projektima i analitičkih 
komentara ocjenjivača ukazuje na 
nedovoljnu strogost u procesu odabira 
(vidjeti odlomke od 12. do 19.).
1. preporuka  
Stroži odabir projekata
Pri uporabi poziva na podnošenje 
prijedloga u okviru postupka odabira 
Komisija bi trebala ojačati procjenu:
i. rizika povezanih s osmišljavanjem 
aktivnosti i predviđenih mjera za 
ublažavanje posljedica;
ii. kapaciteta partnera u pogledu 
planova za provedbu projekta.43 
Komisija nije na odgovarajući način 
pratila sve projekte. Izvješćivanje pro -
vedbenih partnera nije bilo jednake 
kvalitete, a pomoć savjetnika kojega je 
zaposlio GU DEVCO s ciljem poboljša -
nja izvješćivanja imala je pozitivan, no 
ograničen učinak. Komisija za određe -
ne projekte s ozbiljnim poteškoćama 
u provedbi nije poduzela odgovaraju -
će i pravodobne mjere:
(a) nije pokušala osigurati ispunjava -
nje obveza izvješćivanja utvrđe -
nih u ugovorima o bespovratnim 
sredstvima;
(b) nije dovoljno dobro iskoristila 
terenske posjete u okviru pro -
jekata koje su obavljali voditelji 
programa delegacija EU -a, kao ni 
praćenje usmjereno na rezultate 
za nadopunu informacija koje su 
dostavili provedbeni partneri, 
posebno kada je bilo poznato da 
se pri provedbi projekata nailazilo 
na ozbiljne poteškoće;
(c) iako je bila svjesna da neki od 
ispitanih projekata vjerojatno neće 
biti provedeni kako je bilo plani -
rano, Komisija nije tražila dogovor 
s provedbenim partnerima o rje -
šenju niti prekid projekata (vidjeti 
odlomke od 20. do 31.).
24 Zaključci i preporuke
2. preporuka  
Jačanje praćenja projekata
Komisija bi trebala:
i. pomno pratiti poštovanje odredbi 
ugovora o bespovratnim sred -
stvima u pogledu pravodobnosti 
i kvalitete financijskih i narativnih 
izvješća i evaluacija;
ii. u slučaju nepoštovanja tih odredbi, 
obustaviti daljnje isplate bes -
povratnih sredstava i tražiti od 
provedbenih partnera da dostave 
potrebne informacije;
iii. povećati broj terenskih posjeta 
voditelja programa i praćenja 
usmjerenih na rezultate za osjet -
ljive projekte, uporabom pristupa 
temeljenog na riziku;
iv. kada je vjerojatno da projekti neće 
biti provedeni kako je bilo planira -
no, tražiti dogovor s provedbenim 
partnerom o rješenju;
v. ako se rješenje ne uspije naći, do -
nijeti razumnu izlaznu strategiju za 
prekid ugovora.44 
Većina ispitanih projekata bila je 
uspješna i izgledno je da će biti odr -
živa ako se provedu potrebne mjere 
i kontekst se previše ne pogorša. Iako 
su nakon početka opskrbe električnom 
energijom nove gospodarske aktiv -
nosti u ruralnim područjima sporo 
započinjale, kvaliteta života stanovnika 
znatno se poboljšala, posebno zahva -
ljujući pristupu boljim javnim usluga -
ma. Četvrtinom ispitanih projekata nije 
ostvarena većina očekivanih rezultata, 
ponajviše zbog nedostataka u izradi 
koji nisu ispravljeni i zbog činjenice da 
ih Komisija nije na odgovarajući način 
pratila (vidjeti odlomke od 32. do 40.).
3. preporuka  
Povećanje izgleda 
projekata u pogledu 
održivosti
Po završetku složenih projekata, 
posebno onih koji podrazumijevaju 
ulaganja u infrastrukturu, Komisija bi 
trebala:
i. tražiti od provedbenih partnera 
da u svojim završnim izvješćima 
daju procjenu eventualne potrebe 
za stalnom tehničkom pomoći 
subjekata,
ii. razmotriti mogućnost pružanja 
sredstava u tu svrhu, primjerice iz -
mjenama ugovora o bespovratnim 
sredstvima.
25 Zaključci i preporuke
Ovo je izvješće usvojilo III. revizijsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog 
suda g. Karel PINXTEN, na sastanku održanom u Luxembourgu 6. listopada 2015.
 Za Revizorski sud
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsjednik

26
 Prilozi
Ispitani projekti
Broj projek ‑
ta i kratak 
nazivBroj CRIS‑aBroj Instrumenta 
za energiju  
(Broj poziva 
na podnošenje 
prijedloga)Broj pri ‑
jedlogaOcjene prijedloga3 
(u %)Naziv mjere DržavaProračun 
(u milijunima 
eura)Doprinos 
EU‑a  
(u ilijunima 
eura)Postotak 
doprinosa 
EU‑a/
ProračunKratak opisPosjećen  
(ili samo 
ispitan 
u državi)Posjećene lokacije
1. 
Mwenga2007./195–963Prvi instrument za 
energiju78Vanjski stručnjak: 81,5  
Delegacija EU‑a: 86 Mwenga  3 MW hidroelektrana Tanzanija 7, 81 3,60 46,1  %Postavljanje malih hidroelektrana radi opskrbe 
poduzeća za proizvodnju čaja i 14 naselja pouzdanom 
električnom energijomDaProjekt u Mufindiju (regija Iringa);  
Sastanak s lokalnim vlastima u Mafingi
2. 
Best Ray2007./195–964Prvi instrument za 
energiju132Vanjski stručnjak: 57  
Delegacija EU‑a: 77  
Treći ocjenjivač: 72BEST RAY (Bringing Energy Services to Tanzanian 
Rural Areas)  (Pružanje energetskih usluga 
ruralnim područjima u Tanzaniji)Tanzanija 1,50 1,13 75,3  %Postavljanje solarnih fotonaponskih ćelija na 8050 ku ‑
ćanstava (i javnih ustanova) u 9 naselja. Na nekim 
su se područjima upotrebljavali mikro hidroenergija 
s malom mrežom i bioplinDaCentar zajednice za energetske resurse 
(CERC) i zadruga Mpambano u Oldonyosam ‑
bu; 
Centar za osposobljavanje u Mkuru;  
Projekt u srednjoj školi Ngarenyanuki 
u Olkung’wadou;  
Tehnička škola Arusha u Arushi.
3. 
Majaua2007./195–977Prvi instrument za 
energiju46Vanjski stručnjak: 74  
Delegacija EU‑a: 75,5Electrificaçao da comunidade de Majaua  (Elek ‑
trifikacija općine Majaua)Mozambik 2,49 1,87 75,1  %Obnova mini hidroelektrane (trenutačno uništene) 
i uspostava lokalne mreže električne energije za 
priključivanje 5000 kućanstavaNe —
4. 
Biogas  
(Bioplin)2007./195–982Prvi instrument za 
energiju244Vanjski stručnjak: 71,5  
Delegacija EU‑a: 74 Up‑scaling the smaller biogas plants for agricul ‑
tural producers and processors  (Unaprjeđenje 
manjih postrojenja za bioplin za proizvođače 
i obrađivače u području poljoprivrede)Kenija 1,97 1,22 61,9  %Uporaba bioplina u svrhu kuhanja u ruralnim područji ‑
ma za 330 poljoprivrednika u 5 pokrajinaNe —
5. 
Up‑scaling  
(Unaprjeđe ‑
nje)2007./195–985Prvi instrument za 
energiju214Vanjski stručnjak: 71  
Delegacija EU‑a: 83,5Up‑scaling access to integrated modern energy 
services for poverty reduction  (Unaprjeđenje 
pristupa integriranim modernim energetskim 
uslugama za smanjenje siromaštva)Tanzanija 3,05 2,29 75,0  %Postavljanje višenamjenskih centara za energetske 
usluge opremljenih dizelskim motorima na biogorivo 
(ulje biljke jatropha) u 120 naselja u 6 regijaDaLokacija projekta višenamjenske platforme 
Matadi – Mji Mwema, okrug Siha – regija 
Kilimandjaro;  
Skladište u Moshiju
6. 
Bioenergelec2007 ./196–004Prvi instrument za 
energiju217Vanjski stručnjak: 65  
Delegacija EU‑a: 74  
Treći ocjenjivač: 76,5Bioenergelec (bioénergie électricité)  
(Bioenergija)Madagaskar 3,16 1,96 61,9  %Proizvodnja električne energije iz biomase za 6  naselja 
(u 4 regije) i poboljšana karbonizacija(Da)Lokacija nije posjećena1, no obavljen je raz ‑
govor s  dionicima i  provedbenim partnerom
7. 
rHYviere2007 ./196–005Prvi instrument za 
energiju144Vanjski stručnjak: 74  
Delegacija EU‑a: 81Programme rHYviere – Réseaux hydroéle ‑
ctriques villageois et respect de l’environnement  
(Program rHYviere  – Sustav hidroelektrana 
u naselju i zaštita okoliša)Madagaskar 2,30 1,73 75,1  %Izgradnja 3 hidroelektrane na rijeci + mini mreža za 
priključenje 8 naselja u istočnim ruralnim područjima Da 2 od 3 lokacije: Sahasinaka i Tolongoina
8. 
Sahambano2007 ./196–009Prvi instrument za 
energiju54Vanjski stručnjak: 69,5  
Delegacija EU‑a: 68,5 Aménagement hydroélectrique du Site de Befa ‑
naova sur la rivière Sahambano  (Projektiranje 
hidroelektrane na lokaciji Befanaova na rijeci 
Sahambano)Madagaskar 3,31 2,48 74,9  %Izgradnja hidroelektrane na rijeci + proširenje mreže 
za 20 km radi priključenja 1 grada i 2 naseljaDa 1 lokacija: Ihosy
9. 
Resouth20 07. /19 6 – 014Prvi instrument za 
energiju128Vanjski stručnjak: 72  
Delegacija EU‑a: 78,5Electrification rurale décentralisée par énergies 
renouvelables dans le Sud de Madagascar 
(RESOUTH)  (Decentralizirana elektrifikacija 
ruralnih područja s pomoću obnovljivih izvora 
energije na jugu Madagaskara)Madagaskar 1,16 0,87 75,0  %Elektrifikacija 2  naselja u  južnoj regiji uporabom 
2 vjetroturbine i solarnih fotonaponskih ćelija(Da)Lokacija nije posjećena2, no obavljen je 
razgovor s  dionicima
10. 
Rural 
electrification  
(Elektrifika ‑
cija ruralnih 
područja)2008./020–660Prvi instrument za 
energiju284Vanjski stručnjak: 68  
Delegacija EU‑a: 78Rural Electrification Infrastructure and 
Small‑Scale Projects  (Infrastruktura za elektrifi ‑
kaciju ruralnih područja i  mali projekti)Zambija 36,51 10,00 27, 4  %Proširenje mreže te postavljanje mini hidroelektrane 
i 2000 solarnih ćelija na domove radi opskrbe električ ‑
nom energijom 27 000 kućanstava, 700 škola i centara 
zdravstvene skrbiDa 1 od 2 lokacije: MumbwaPrilog I.
27 Prilozi
Ispitani projekti
Broj projek ‑
ta i kratak 
nazivBroj CRIS‑aBroj Instrumenta 
za energiju  
(Broj poziva 
na podnošenje 
prijedloga)Broj pri ‑
jedlogaOcjene prijedloga3 
(u %)Naziv mjere DržavaProračun 
(u milijunima 
eura)Doprinos 
EU‑a  
(u ilijunima 
eura)Postotak 
doprinosa 
EU‑a/
ProračunKratak opisPosjećen  
(ili samo 
ispitan 
u državi)Posjećene lokacije
1. 
Mwenga2007./195–963Prvi instrument za 
energiju78Vanjski stručnjak: 81,5  
Delegacija EU‑a: 86 Mwenga  3 MW hidroelektrana Tanzanija 7, 81 3,60 46,1  %Postavljanje malih hidroelektrana radi opskrbe 
poduzeća za proizvodnju čaja i 14 naselja pouzdanom 
električnom energijomDaProjekt u Mufindiju (regija Iringa);  
Sastanak s lokalnim vlastima u Mafingi
2. 
Best Ray2007./195–964Prvi instrument za 
energiju132Vanjski stručnjak: 57  
Delegacija EU‑a: 77  
Treći ocjenjivač: 72BEST RAY (Bringing Energy Services to Tanzanian 
Rural Areas)  (Pružanje energetskih usluga 
ruralnim područjima u Tanzaniji)Tanzanija 1,50 1,13 75,3  %Postavljanje solarnih fotonaponskih ćelija na 8050 ku ‑
ćanstava (i javnih ustanova) u 9 naselja. Na nekim 
su se područjima upotrebljavali mikro hidroenergija 
s malom mrežom i bioplinDaCentar zajednice za energetske resurse 
(CERC) i zadruga Mpambano u Oldonyosam ‑
bu; 
Centar za osposobljavanje u Mkuru;  
Projekt u srednjoj školi Ngarenyanuki 
u Olkung’wadou;  
Tehnička škola Arusha u Arushi.
3. 
Majaua2007./195–977Prvi instrument za 
energiju46Vanjski stručnjak: 74  
Delegacija EU‑a: 75,5Electrificaçao da comunidade de Majaua  (Elek ‑
trifikacija općine Majaua)Mozambik 2,49 1,87 75,1  %Obnova mini hidroelektrane (trenutačno uništene) 
i uspostava lokalne mreže električne energije za 
priključivanje 5000 kućanstavaNe —
4. 
Biogas  
(Bioplin)2007./195–982Prvi instrument za 
energiju244Vanjski stručnjak: 71,5  
Delegacija EU‑a: 74 Up‑scaling the smaller biogas plants for agricul ‑
tural producers and processors  (Unaprjeđenje 
manjih postrojenja za bioplin za proizvođače 
i obrađivače u području poljoprivrede)Kenija 1,97 1,22 61,9  %Uporaba bioplina u svrhu kuhanja u ruralnim područji ‑
ma za 330 poljoprivrednika u 5 pokrajinaNe —
5. 
Up‑scaling  
(Unaprjeđe ‑
nje)2007./195–985Prvi instrument za 
energiju214Vanjski stručnjak: 71  
Delegacija EU‑a: 83,5Up‑scaling access to integrated modern energy 
services for poverty reduction  (Unaprjeđenje 
pristupa integriranim modernim energetskim 
uslugama za smanjenje siromaštva)Tanzanija 3,05 2,29 75,0  %Postavljanje višenamjenskih centara za energetske 
usluge opremljenih dizelskim motorima na biogorivo 
(ulje biljke jatropha) u 120 naselja u 6 regijaDaLokacija projekta višenamjenske platforme 
Matadi – Mji Mwema, okrug Siha – regija 
Kilimandjaro;  
Skladište u Moshiju
6. 
Bioenergelec2007 ./196–004Prvi instrument za 
energiju217Vanjski stručnjak: 65  
Delegacija EU‑a: 74  
Treći ocjenjivač: 76,5Bioenergelec (bioénergie électricité)  
(Bioenergija)Madagaskar 3,16 1,96 61,9  %Proizvodnja električne energije iz biomase za 6  naselja 
(u 4 regije) i poboljšana karbonizacija(Da)Lokacija nije posjećena1, no obavljen je raz ‑
govor s  dionicima i  provedbenim partnerom
7. 
rHYviere2007 ./196–005Prvi instrument za 
energiju144Vanjski stručnjak: 74  
Delegacija EU‑a: 81Programme rHYviere – Réseaux hydroéle ‑
ctriques villageois et respect de l’environnement  
(Program rHYviere  – Sustav hidroelektrana 
u naselju i zaštita okoliša)Madagaskar 2,30 1,73 75,1  %Izgradnja 3 hidroelektrane na rijeci + mini mreža za 
priključenje 8 naselja u istočnim ruralnim područjima Da 2 od 3 lokacije: Sahasinaka i Tolongoina
8. 
Sahambano2007 ./196–009Prvi instrument za 
energiju54Vanjski stručnjak: 69,5  
Delegacija EU‑a: 68,5 Aménagement hydroélectrique du Site de Befa ‑
naova sur la rivière Sahambano  (Projektiranje 
hidroelektrane na lokaciji Befanaova na rijeci 
Sahambano)Madagaskar 3,31 2,48 74,9  %Izgradnja hidroelektrane na rijeci + proširenje mreže 
za 20 km radi priključenja 1 grada i 2 naseljaDa 1 lokacija: Ihosy
9. 
Resouth20 07. /19 6 – 014Prvi instrument za 
energiju128Vanjski stručnjak: 72  
Delegacija EU‑a: 78,5Electrification rurale décentralisée par énergies 
renouvelables dans le Sud de Madagascar 
(RESOUTH)  (Decentralizirana elektrifikacija 
ruralnih područja s pomoću obnovljivih izvora 
energije na jugu Madagaskara)Madagaskar 1,16 0,87 75,0  %Elektrifikacija 2  naselja u  južnoj regiji uporabom 
2 vjetroturbine i solarnih fotonaponskih ćelija(Da)Lokacija nije posjećena2, no obavljen je 
razgovor s  dionicima
10. 
Rural 
electrification  
(Elektrifika ‑
cija ruralnih 
područja)2008./020–660Prvi instrument za 
energiju284Vanjski stručnjak: 68  
Delegacija EU‑a: 78Rural Electrification Infrastructure and 
Small‑Scale Projects  (Infrastruktura za elektrifi ‑
kaciju ruralnih područja i  mali projekti)Zambija 36,51 10,00 27, 4  %Proširenje mreže te postavljanje mini hidroelektrane 
i 2000 solarnih ćelija na domove radi opskrbe električ ‑
nom energijom 27 000 kućanstava, 700 škola i centara 
zdravstvene skrbiDa 1 od 2 lokacije: Mumbwa
28 Prilozi
Broj projek ‑
ta i kratak 
nazivBroj CRIS‑aBroj Instrumenta 
za energiju  
(Broj poziva 
na podnošenje 
prijedloga)Broj pri ‑
jedlogaOcjene prijedloga3 
(u %)Naziv mjere DržavaProračun 
(u milijunima 
eura)Doprinos 
EU‑a  
(u ilijunima 
eura)Postotak 
doprinosa 
EU‑a/
ProračunKratak opisPosjećen  
(ili samo 
ispitan 
u državi)Posjećene lokacije
11. 
Increase 
access  (Veći 
pristup)2008./195–971Prvi instrument za 
energiju200Vanjski stručnjak: 80  
Delegacija EU‑a: 75Increased Access to Electricity Services  (Povećani 
pristup energetskim uslugama)Zambija 33,00 10,00 30,3 %Proširenje mreže radi olakšavanja pristupa obnovljivim 
izvorima energije u  ruralnim i  prigradskim područjima 
u Zambiji (65 000 korisnika)Da3 od 24 lokacije: Kabwe, podstanica Kanya ‑
ma i Kalomo
12. 
Green energy  
(Zelena 
energija)2011./231–578Drugi instrument za 
energiju ‑  
(1. poziv na podno ‑
šenje prijedloga)60Vanjski stručnjak: 71 
Delegacija EU‑a: 85Community Based Green Energy Project  (Projekt 
zelene energije temeljen na zajednici)Kenija 2,32 1,74 75,0  %Postavljanje solarnih fotonaponskih ćelija na 56 škola 
i 32 centra zdravstvene skrbi u ruralnim područjima 
Kenije Ne —
13. 
Nice Roll‑out  
(Proširenje 
NICE‑a)2011./231–937Drugi instrument za 
energiju ‑  
(1. poziv na podno ‑
šenje prijedloga)183Vanjski stručnjak: 47  
Delegacija EU‑a: 87  
Treći ocjenjivač: 82NICE Roll‑Out  (Proširenje NICE‑a)Zambija, 
Tanzanija, 
Gambija8,44 2,50 29,6  %Poslovni razvoj s pomoću objekata informacijske 
i komunikacijske tehnologije opremljenih solarnim 
fotonaponskim ćelijama (franšizni centri NICE‑a na 
50 ruralnih i prigradskih lokacija u Gambiji, Tanzaniji 
i Zambiji)Ne —
14. 
Small scale 
solar  (Solarna 
energija 
manjega 
razmjera)2011./232–092Drugi instrument za 
energiju ‑  
(1. poziv na podno ‑
šenje prijedloga)620Vanjski stručnjak: 83 
Delegacija EU‑a: 81Enabling 18 000 people to access sustainable 
small scale solar power in Quissanga district, 
Cabo Delgado  (Omogućavanje pristupa odr ‑
živim malim solarnim elektranama za 18 000 
stanovnika u okrugu Quissanga, Cabo Delgado)Mozambik 0,79 0,59 75,0  %Omogućavanje pristupa održivim malim solarnim 
elektranama za 4000 kućanstava u 2 okrugaNe —
15. 
Boreale2011./280–322Drugi instrument za 
energiju ‑  
(1. poziv na podno ‑
šenje prijedloga)534Vanjski stručnjak: 84  
Delegacija EU‑a: 79Best Options for Rural Energy and Access to Light 
and Electricity (BOREALE)  (Najbolja rješenja 
u pogledu energije ruralnih područja i pristupa 
osvjetljenju i  električnoj energiji)Madagaskar 2,30 1,72 74,8  %Postavljanje solarnih fotonaponskih ćelija na 10 škola 
i 8 centara zdravstvene skrbi i 900 kućanstava u 8 na ‑
selja u južnoj regiji(Da)Lokacija nije posjećena2, no obavljen je 
razgovor s  dionicima
16. 
Wood and 
charcoal  
(Drvo i drveni 
ugljen)2012./232–680Drugi instrument za 
energiju ‑  
(1. poziv na podno ‑
šenje prijedloga)542Vanjski stručnjak: 59  
Delegacija EU‑a: 87  
Treći ocjenjivač: 75Sustainable Wood and Charcoal Production in Ru ‑
ral Mozambique, Malawi and Tanzania  (Održiva 
proizvodnja drva i drvenog ugljena u ruralnim 
područjima Mozambika, Malavija i Tanzanije)Mozambik, 
Tanzanija, 
(Malavi)5,33 2,40 45,0  %Održiva proizvodnja energije iz biomase i  energetska 
učinkovitost s pomoću osposobljavanja 2000 kućansta ‑
va o sadnji drveća i izgradnji postrojenja za proizvod ‑
nju drvenog ugljenaDa 
(Tanzanija)Uredi za sadnju i zelene izvore u Sao Hillu 
(regija Iringa u Tanzaniji)Prilog I.
29 Prilozi
Broj projek ‑
ta i kratak 
nazivBroj CRIS‑aBroj Instrumenta 
za energiju  
(Broj poziva 
na podnošenje 
prijedloga)Broj pri ‑
jedlogaOcjene prijedloga3 
(u %)Naziv mjere DržavaProračun 
(u milijunima 
eura)Doprinos 
EU‑a  
(u ilijunima 
eura)Postotak 
doprinosa 
EU‑a/
ProračunKratak opisPosjećen  
(ili samo 
ispitan 
u državi)Posjećene lokacije
11. 
Increase 
access  (Veći 
pristup)2008./195–971Prvi instrument za 
energiju200Vanjski stručnjak: 80  
Delegacija EU‑a: 75Increased Access to Electricity Services  (Povećani 
pristup energetskim uslugama)Zambija 33,00 10,00 30,3 %Proširenje mreže radi olakšavanja pristupa obnovljivim 
izvorima energije u  ruralnim i  prigradskim područjima 
u Zambiji (65 000 korisnika)Da3 od 24 lokacije: Kabwe, podstanica Kanya ‑
ma i Kalomo
12. 
Green energy  
(Zelena 
energija)2011./231–578Drugi instrument za 
energiju ‑  
(1. poziv na podno ‑
šenje prijedloga)60Vanjski stručnjak: 71 
Delegacija EU‑a: 85Community Based Green Energy Project  (Projekt 
zelene energije temeljen na zajednici)Kenija 2,32 1,74 75,0  %Postavljanje solarnih fotonaponskih ćelija na 56 škola 
i 32 centra zdravstvene skrbi u ruralnim područjima 
Kenije Ne —
13. 
Nice Roll‑out  
(Proširenje 
NICE‑a)2011./231–937Drugi instrument za 
energiju ‑  
(1. poziv na podno ‑
šenje prijedloga)183Vanjski stručnjak: 47  
Delegacija EU‑a: 87  
Treći ocjenjivač: 82NICE Roll‑Out  (Proširenje NICE‑a)Zambija, 
Tanzanija, 
Gambija8,44 2,50 29,6  %Poslovni razvoj s pomoću objekata informacijske 
i komunikacijske tehnologije opremljenih solarnim 
fotonaponskim ćelijama (franšizni centri NICE‑a na 
50 ruralnih i prigradskih lokacija u Gambiji, Tanzaniji 
i Zambiji)Ne —
14. 
Small scale 
solar  (Solarna 
energija 
manjega 
razmjera)2011./232–092Drugi instrument za 
energiju ‑  
(1. poziv na podno ‑
šenje prijedloga)620Vanjski stručnjak: 83 
Delegacija EU‑a: 81Enabling 18 000 people to access sustainable 
small scale solar power in Quissanga district, 
Cabo Delgado  (Omogućavanje pristupa odr ‑
živim malim solarnim elektranama za 18 000 
stanovnika u okrugu Quissanga, Cabo Delgado)Mozambik 0,79 0,59 75,0  %Omogućavanje pristupa održivim malim solarnim 
elektranama za 4000 kućanstava u 2 okrugaNe —
15. 
Boreale2011./280–322Drugi instrument za 
energiju ‑  
(1. poziv na podno ‑
šenje prijedloga)534Vanjski stručnjak: 84  
Delegacija EU‑a: 79Best Options for Rural Energy and Access to Light 
and Electricity (BOREALE)  (Najbolja rješenja 
u pogledu energije ruralnih područja i pristupa 
osvjetljenju i  električnoj energiji)Madagaskar 2,30 1,72 74,8  %Postavljanje solarnih fotonaponskih ćelija na 10 škola 
i 8 centara zdravstvene skrbi i 900 kućanstava u 8 na ‑
selja u južnoj regiji(Da)Lokacija nije posjećena2, no obavljen je 
razgovor s  dionicima
16. 
Wood and 
charcoal  
(Drvo i drveni 
ugljen)2012./232–680Drugi instrument za 
energiju ‑  
(1. poziv na podno ‑
šenje prijedloga)542Vanjski stručnjak: 59  
Delegacija EU‑a: 87  
Treći ocjenjivač: 75Sustainable Wood and Charcoal Production in Ru ‑
ral Mozambique, Malawi and Tanzania  (Održiva 
proizvodnja drva i drvenog ugljena u ruralnim 
područjima Mozambika, Malavija i Tanzanije)Mozambik, 
Tanzanija, 
(Malavi)5,33 2,40 45,0  %Održiva proizvodnja energije iz biomase i  energetska 
učinkovitost s pomoću osposobljavanja 2000 kućansta ‑
va o sadnji drveća i izgradnji postrojenja za proizvod ‑
nju drvenog ugljenaDa 
(Tanzanija)Uredi za sadnju i zelene izvore u Sao Hillu 
(regija Iringa u Tanzaniji)
1  Provedba projekta na lokaciji odabranoj za posjet bila je u preranoj fazi (izgradnja je bila u tijeku, no nikakva oprema za proizvodnju energije iz obnov -
ljivih izvora nije još bila postavljena). Jedina spremna lokacija nalazila se predaleko da bismo je mogli uključiti u svoj plan misije.
2 Nije posjećena iz sigurnosnih razloga
3 Prijedlog su ocijenili vanjski stručnjak, delegacija EU-a i, u nekim slučajevima, treći ocjenjivač.
30 Prilozi
Metodologija ocjenjivanja
U svrhu obavljanja revizije, ocjene o izradi, rezultatima i potencijalnoj održivosti dodijeljene su na temelju 
metodologije praćenja usmjerenog na rezultate (ROM) kojom se koristi Komisija. Korišteni kriteriji navedeni su 
u nastavku:
Izrada
AIdeja je projekta (uključujući odabranu tehnologiju) ostvariva i relevantna za taj kontekst. Rizici i lokalna ograničenja dobro definirana, a mjere za 
ublažavanje posljedica koje će se provesti detaljno opisane. Predložen je jasan i dobro strukturiran logički okvir, ciljevi SMART (ocjena se ne mijenja 
ako je osnovne i ciljne vrijednosti još potrebno uskladiti nakon studije izvedivosti) i odgovarajući pokazatelji uspješnosti.
BOdgovarajuća logika intervencije. Utvrđeno je izostavljanje/problemi u pogledu izrade ili odabrane tehnologije, navedeni rizici i ograničenja nisu 
dovoljno detaljni i/ili mjere za njihovo ublažavanje nisu u potpunosti uvjerljive. Potrebno je izmijeniti ciljeve i/ili pokazatelje.
CLogika intervencije ukazuje na probleme koji bi mogli znatno utjecati na očekivane rezultate, utvrđena su pitanja/problemi u pogledu prethodno 
spomenutih elemenata.
D Logika intervencije je neispravna i u velikoj mjeri smanjuje mogućnost uspjeha projekta, ili važna će pitanja/problemi ugroziti projekt.
Rezultati
ASvi su rezultati ostvareni ili je izgledno da će biti ostvareni na način da su dobre kvalitete i da pridonose ishodima kako je i planirano, aktivnosti su 
redovito praćene i provedene u skladu s rasporedom (nisu zabilježena nikakva kašnjenja ili su, ako je do njih došlo, bila manja i logički objašnjena).
BPostizanje rezultata teče i izgledno je da će i dalje teći u skladu s planom, no moguća su poboljšanja u smislu kvalitete, ostvarenja očekivanog broja 
ili vremenskog rasporeda. Međutim, kašnjenja ne ugrožavaju ostvarenje rezultata.
CNeki rezultati nisu/neće biti ostvareni na vrijeme, u skladu s očekivanim brojem ili na način da su dobre kvalitete. Potrebne su korektivne mjere. 
Aktivnosti kasne ili su ponešto neusklađene s  logikom intervencije i  planovima.
DU kvaliteti i ostvarenju rezultata već postoje ili je jako izgledno da će postojati ozbiljni nedostatci. Potrebne su veće prilagodbe kako bi se zajamčilo 
ostvarenje barem ključnih rezultata. Ozbiljna kašnjenja i temeljna neusklađenost aktivnosti s logikom intervencije i planovima. Trebalo bi razmotriti 
izlaznu strategiju kako bi se spriječili daljnji problemi.
Održivost
ARezultati će biti dugoročno održivi, a potencijalna ponovna provedba projekta zajamčena je povoljnim kontekstom i/ili povezanim mjerama uspo ‑
stavljenima u  okviru projekta ili drugim intervencijama.
BRezultati (ili većina njih) vrlo će vjerojatno biti dugoročno održivi ako se potrebne mjere provedu u skladu s planom i/ili ako se kontekst previše ne 
pogorša.
CRezultati (ili većina njih) vrlo vjerojatno neće biti srednjoročno ili dugoročno održivi ako se potrebne mjere na odgovarajući način ne poboljšaju ili 
usklade, posebno ako postoji mogućnost da se kontekst pogorša.
D Rezultati (ili većina njih) vrlo vjerojatno neće biti srednjoročno održivi, bez obzira na poduzete mjere u trenutačnom kontekstu.Prilog II.

32 Prilozi
Projekti u okviru Instrumenta za partnerski dijalog Energetske inicijative EU -a za  
iskorjenjivanje siromaštva i održivi razvoj (EUEI) i ključni sektori 11. europskog  
razvojnog fonda (ERF) po zemljama
DržavaINSTRUMENT ZA PARTNERSKI DIJALOG EUEI‑a11. ERF  
(Glavni sektori i procijenjeni proračun koji je usvojen ili je izgledno da će biti usvojen u vrijeme revizije)
Postojeće politike koje se 
odnose na energijuProjekt u okviru Instrumenta za partnerski 
dijalog u  energetskom sektoru (opis)Dionici Datumi1. glavni 
sektorPro ‑
račun 
(u mili ‑
junima 
eura)2. glavni 
sektorProra ‑
čun  
(u mili ‑
junima 
eura)3. glavni 
sektorProračun  
(u mili ‑
junima 
eura)4. glavni 
sektorProra ‑
čun  
(u mili ‑
junima 
eura)Sektor koji 
nije ključanProra ‑
čun  
(u mili ‑
junima 
eura)UKUPAN 
PRORA ‑
ČUN  
(u mili ‑
junima 
eura)
BurundiSiječanj 2011. (+ plan elek ‑
trifikacije ruralnih područja 
1993., izmijenjen 1997 .)Pomoć Ministarstvu energije i rudarstva u razvoju 
nacionalne politike za energetski sektor te provedbe ‑
ne strategije i investicijskog planaMinistarstvo energije 
i rudarstvaStudeni  2009.–
travanj 2011.Održiv 
ruralni razvoj za 
prehranu80 Zdravstvo 87Vladavi ‑
na prava 
i nestabilnost143 Energija 105 Civilno društvo 17 432
Džibuti 2005Pomoć Ministarstvu energije nadležnom za prirodne 
resurse (MERN) u izradi nacionalne strategije i akcij ‑
skog plana za energetski sektor te pripremu nacrta 
zakona o  električnoj energijiMinistarstva, Electricité de 
Djibouti – tehnički i financij ‑
ski partneri, donatoriStudeni  2012.–  
srpanj 2014.Voda, odvodnja 
i kruti otpad52Sigurnost op ‑
skrbe hranom35Potpora civil ‑
nom društvu 
i nacionalnom 
dužnosniku za 
ovjeravanje18 105
Eritreja 1997 ‑ ‑ ‑Energija  – (nije 
odlučeno, no 
to je namjera 
Vlade)PoljoprivredaGospodarsko 
upravljanje0
Etiopija 1994. (izmijenjena 2012.)Pomoć etiopijskoj vladi u definiranju jasne dugoročne 
vizije za proizvodnju energije iz biomase i u izradi 
strategije i akcijskog plana za proizvodnju energije 
iz biomaseMinistarstvo voda, navodnja ‑
vanja i  energijeSrpanj 2012.–  
veljača 2014.Održiva 
poljoprivreda 
i sigurnost op ‑
skrbe hranom252 Zdravstvo 200Ceste i prijelaz 
na energiju230 Civilno društvo 63 745
Kenija 2004. (izmijenjena 2014.)Osmisliti dugoročnu intervenciju potpore koju će pro ‑
vesti stručnjaci koji će pružiti izravne savjetodavne 
usluge u pogledu regulatornog okvira za proizvodnju 
energije iz obnovljivih izvora priključene na mrežu 
manjega razmjeraMinistarstvo energijeSiječanj 2013.–
ožujak 2014.Sigurnost op ‑
skrbe hranom 
i otpornost 
na klimatske 
promjene190Održiva 
infrastruk ‑
tura (promet 
i energija)175Odgovor ‑
nost javnih 
institucija60 60Potpora 
nacionalnom 
dužnosniku za 
ovjeravanje10 495
Madagaskar 1974. (postala zakonom 1998.)Ažuriranje politike i nacionalne energetske strategije 
Madagaskara te priprema strategije za energetski 
sektor MadagaskaraMinistarstvo energijeSrpanj 2014.–  
srpanj 2015.Upravljanje 
i institucije143 Ruralni razvoj 140Infrastruktura 
(veći pristup 
energiji za 
gospodarski 
razvoj)230Nacionalni 
dužnosnik za 
ovjeravanje 
i Instrument 
za tehničku 
suradnju5 518
Malavi 2003. (izmijenjena 2009.)Potpora razvoju strategije za proizvodnju energije iz 
biomase radi jamčenja održive opskre energijom iz 
biomase te promicanja pristupa modernim gorivima 
za kuhanje i učinkovitim tehnologijama za izgaranje 
biomaseMinistarstvo energijeVeljača 2008.–  
veljača 2009.Upravljanje 120 Obrazovanje 110 Poljoprivreda 250 Civilno društvo 30 510
Mozambik 1998. (izmijenjena 2009. 
i 2011.)Potpora izradi i provedbi nacionalne strategije 
za proizvodnju energije iz biomase, s  posebnom 
pozornošću na lanac opskrbe drvenim ugljenom 
i zadovoljenje potreba u pogledu ponude i potražnjeMinistarstvo energije 
i Nacionalna uprava za nove 
i obnovljive izvore energijeSiječanj 2011.–
prosinac 2012.Dobro upravlja ‑
nje i razvoj367Ruralni razvoj 
(uključujući 
energiju:  
50 miliju ‑
na eura)330 697Prilog III.
33 Prilozi
Projekti u okviru Instrumenta za partnerski dijalog Energetske inicijative EU -a za  
iskorjenjivanje siromaštva i održivi razvoj (EUEI) i ključni sektori 11. europskog  
razvojnog fonda (ERF) po zemljama
DržavaINSTRUMENT ZA PARTNERSKI DIJALOG EUEI‑a11. ERF  
(Glavni sektori i procijenjeni proračun koji je usvojen ili je izgledno da će biti usvojen u vrijeme revizije)
Postojeće politike koje se 
odnose na energijuProjekt u okviru Instrumenta za partnerski 
dijalog u  energetskom sektoru (opis)Dionici Datumi1. glavni 
sektorPro ‑
račun 
(u mili ‑
junima 
eura)2. glavni 
sektorProra ‑
čun  
(u mili ‑
junima 
eura)3. glavni 
sektorProračun  
(u mili ‑
junima 
eura)4. glavni 
sektorProra ‑
čun  
(u mili ‑
junima 
eura)Sektor koji 
nije ključanProra ‑
čun  
(u mili ‑
junima 
eura)UKUPAN 
PRORA ‑
ČUN  
(u mili ‑
junima 
eura)
BurundiSiječanj 2011. (+ plan elek ‑
trifikacije ruralnih područja 
1993., izmijenjen 1997 .)Pomoć Ministarstvu energije i rudarstva u razvoju 
nacionalne politike za energetski sektor te provedbe ‑
ne strategije i investicijskog planaMinistarstvo energije 
i rudarstvaStudeni  2009.–
travanj 2011.Održiv 
ruralni razvoj za 
prehranu80 Zdravstvo 87Vladavi ‑
na prava 
i nestabilnost143 Energija 105 Civilno društvo 17 432
Džibuti 2005Pomoć Ministarstvu energije nadležnom za prirodne 
resurse (MERN) u izradi nacionalne strategije i akcij ‑
skog plana za energetski sektor te pripremu nacrta 
zakona o  električnoj energijiMinistarstva, Electricité de 
Djibouti – tehnički i financij ‑
ski partneri, donatoriStudeni  2012.–  
srpanj 2014.Voda, odvodnja 
i kruti otpad52Sigurnost op ‑
skrbe hranom35Potpora civil ‑
nom društvu 
i nacionalnom 
dužnosniku za 
ovjeravanje18 105
Eritreja 1997 ‑ ‑ ‑Energija  – (nije 
odlučeno, no 
to je namjera 
Vlade)PoljoprivredaGospodarsko 
upravljanje0
Etiopija 1994. (izmijenjena 2012.)Pomoć etiopijskoj vladi u definiranju jasne dugoročne 
vizije za proizvodnju energije iz biomase i u izradi 
strategije i akcijskog plana za proizvodnju energije 
iz biomaseMinistarstvo voda, navodnja ‑
vanja i  energijeSrpanj 2012.–  
veljača 2014.Održiva 
poljoprivreda 
i sigurnost op ‑
skrbe hranom252 Zdravstvo 200Ceste i prijelaz 
na energiju230 Civilno društvo 63 745
Kenija 2004. (izmijenjena 2014.)Osmisliti dugoročnu intervenciju potpore koju će pro ‑
vesti stručnjaci koji će pružiti izravne savjetodavne 
usluge u pogledu regulatornog okvira za proizvodnju 
energije iz obnovljivih izvora priključene na mrežu 
manjega razmjeraMinistarstvo energijeSiječanj 2013.–
ožujak 2014.Sigurnost op ‑
skrbe hranom 
i otpornost 
na klimatske 
promjene190Održiva 
infrastruk ‑
tura (promet 
i energija)175Odgovor ‑
nost javnih 
institucija60 60Potpora 
nacionalnom 
dužnosniku za 
ovjeravanje10 495
Madagaskar 1974. (postala zakonom 1998.)Ažuriranje politike i nacionalne energetske strategije 
Madagaskara te priprema strategije za energetski 
sektor MadagaskaraMinistarstvo energijeSrpanj 2014.–  
srpanj 2015.Upravljanje 
i institucije143 Ruralni razvoj 140Infrastruktura 
(veći pristup 
energiji za 
gospodarski 
razvoj)230Nacionalni 
dužnosnik za 
ovjeravanje 
i Instrument 
za tehničku 
suradnju5 518
Malavi 2003. (izmijenjena 2009.)Potpora razvoju strategije za proizvodnju energije iz 
biomase radi jamčenja održive opskre energijom iz 
biomase te promicanja pristupa modernim gorivima 
za kuhanje i učinkovitim tehnologijama za izgaranje 
biomaseMinistarstvo energijeVeljača 2008.–  
veljača 2009.Upravljanje 120 Obrazovanje 110 Poljoprivreda 250 Civilno društvo 30 510
Mozambik 1998. (izmijenjena 2009. 
i 2011.)Potpora izradi i provedbi nacionalne strategije 
za proizvodnju energije iz biomase, s  posebnom 
pozornošću na lanac opskrbe drvenim ugljenom 
i zadovoljenje potreba u pogledu ponude i potražnjeMinistarstvo energije 
i Nacionalna uprava za nove 
i obnovljive izvore energijeSiječanj 2011.–
prosinac 2012.Dobro upravlja ‑
nje i razvoj367Ruralni razvoj 
(uključujući 
energiju:  
50 miliju ‑
na eura)330 697
34 Prilozi
DržavaINSTRUMENT ZA PARTNERSKI DIJALOG EUEI‑a11. ERF  
(Glavni sektori i procijenjeni proračun koji je usvojen ili je izgledno da će biti usvojen u vrijeme revizije)
Postojeće politike koje se 
odnose na energijuProjekt u okviru Instrumenta za partnerski 
dijalog u  energetskom sektoru (opis)Dionici Datumi1. glavni 
sektorPro ‑
račun 
(u mili ‑
junima 
eura)2. glavni 
sektorProra ‑
čun  
(u mili ‑
junima 
eura)3. glavni 
sektorProračun  
(u mili ‑
junima 
eura)4. glavni 
sektorProra ‑
čun  
(u mili ‑
junima 
eura)Sektor koji 
nije ključanProra ‑
čun  
(u mili ‑
junima 
eura)UKUPAN 
PRORA ‑
ČUN  
(u mili ‑
junima 
eura)
Ruanda 2004. (izmijenjena 2009.)Potpora izradi politika i strategija za podsektor 
geotermalne energije te potpora institucionalnom, 
pravnom i regulatornom okviru za geotermalnu 
energiju, s  posebnom pozornošću na mogućnosti 
sudjelovanja privatnog sektoraMinistarstvo infrastruktureProsinac 2013.– 
siječanj 2015.Održiva 
poljoprivreda 
i sigurnost op ‑
skrbe hranom200Održiva 
energija200Odgovorno 
upravljanje40 Civilno društvo 20 460
Tanzanija 1992. (izmijenjena 2003. 
i 2014.)Pomoć u izradi nacionalne strategije za proizvodnju 
energije iz biomase kojom se utvrđuju sredstva za 
jamčenje održivije opskrbe energijom iz biomase; 
povećanje učinkovitosti proizvodnje i uporabe; 
promicanje pristupa alternativnim izvorima energije; 
jamčenje institucionalnih uvjeta za omogućavanje 
provedbeMinistarstvo financijaOžujak  2012.–  
travanj  2014.Dobro upravlja ‑
nje i razvoj291 Energija 180Održiva 
poljoprivreda140 Civilno društvo 15 626
Uganda 2002. (izmijenjena 2007 .)Izrada niza preporuka i popisa mogućih energetskih 
projekata kojima će se pružiti potpora u okviru 
inicijative Održiva energija za sveMinistarstvo energije, privat ‑
na poduzeća, civilno društvo, 
razvojni partneriSvibanj 2012.–
lipanj 2012.Prometna infra ‑
struktura (ener ‑
gija se može 
uključiti nakon 
srednjoročnog 
pregleda)230Sigurnost hrane 
i poljoprivreda130Dobro 
upravljanje168 Civilno društvo 50 578
Zambija 1994. (izmijenjena 2008.)Organiziranje savjetodavnog postupka za uključi ‑
vanje pristupa energetskim uslugama u nacionalni 
razvojni plan i nacionalnu dugoročnu viziju Ministarstvo energije i  razvo ‑
ja vodnih resursaRujan  2005.–
kolovoz  2006.Energija 244 Poljoprivreda 110 Upravljanje 100Potpora 
nacionalnom 
dužnosniku za 
ovjeravanje30 484
Istočna AfrikaProcjena kapaciteta za unaprjeđenje pristupa moder ‑
nim energetskim uslugama u istočnoj AfriciIstočnoafrička zajednica Studeni  2010.–  
srpanj 2011.—Prilog III.
35 Prilozi
DržavaINSTRUMENT ZA PARTNERSKI DIJALOG EUEI‑a11. ERF  
(Glavni sektori i procijenjeni proračun koji je usvojen ili je izgledno da će biti usvojen u vrijeme revizije)
Postojeće politike koje se 
odnose na energijuProjekt u okviru Instrumenta za partnerski 
dijalog u  energetskom sektoru (opis)Dionici Datumi1. glavni 
sektorPro ‑
račun 
(u mili ‑
junima 
eura)2. glavni 
sektorProra ‑
čun  
(u mili ‑
junima 
eura)3. glavni 
sektorProračun  
(u mili ‑
junima 
eura)4. glavni 
sektorProra ‑
čun  
(u mili ‑
junima 
eura)Sektor koji 
nije ključanProra ‑
čun  
(u mili ‑
junima 
eura)UKUPAN 
PRORA ‑
ČUN  
(u mili ‑
junima 
eura)
Ruanda 2004. (izmijenjena 2009.)Potpora izradi politika i strategija za podsektor 
geotermalne energije te potpora institucionalnom, 
pravnom i regulatornom okviru za geotermalnu 
energiju, s  posebnom pozornošću na mogućnosti 
sudjelovanja privatnog sektoraMinistarstvo infrastruktureProsinac 2013.– 
siječanj 2015.Održiva 
poljoprivreda 
i sigurnost op ‑
skrbe hranom200Održiva 
energija200Odgovorno 
upravljanje40 Civilno društvo 20 460
Tanzanija 1992. (izmijenjena 2003. 
i 2014.)Pomoć u izradi nacionalne strategije za proizvodnju 
energije iz biomase kojom se utvrđuju sredstva za 
jamčenje održivije opskrbe energijom iz biomase; 
povećanje učinkovitosti proizvodnje i uporabe; 
promicanje pristupa alternativnim izvorima energije; 
jamčenje institucionalnih uvjeta za omogućavanje 
provedbeMinistarstvo financijaOžujak  2012.–  
travanj  2014.Dobro upravlja ‑
nje i razvoj291 Energija 180Održiva 
poljoprivreda140 Civilno društvo 15 626
Uganda 2002. (izmijenjena 2007 .)Izrada niza preporuka i popisa mogućih energetskih 
projekata kojima će se pružiti potpora u okviru 
inicijative Održiva energija za sveMinistarstvo energije, privat ‑
na poduzeća, civilno društvo, 
razvojni partneriSvibanj 2012.–
lipanj 2012.Prometna infra ‑
struktura (ener ‑
gija se može 
uključiti nakon 
srednjoročnog 
pregleda)230Sigurnost hrane 
i poljoprivreda130Dobro 
upravljanje168 Civilno društvo 50 578
Zambija 1994. (izmijenjena 2008.)Organiziranje savjetodavnog postupka za uključi ‑
vanje pristupa energetskim uslugama u nacionalni 
razvojni plan i nacionalnu dugoročnu viziju Ministarstvo energije i  razvo ‑
ja vodnih resursaRujan  2005.–
kolovoz  2006.Energija 244 Poljoprivreda 110 Upravljanje 100Potpora 
nacionalnom 
dužnosniku za 
ovjeravanje30 484
Istočna AfrikaProcjena kapaciteta za unaprjeđenje pristupa moder ‑
nim energetskim uslugama u istočnoj AfriciIstočnoafrička zajednica Studeni  2010.–  
srpanj 2011.—
36 Prilozi
Provedbeno razdoblje, ciljevi i postignuća ispitanih projekata
Broj projekta 
i 
kratak nazivBroj Instru ‑
menta za 
energiju  
(Broj 
poziva na 
podnošenje 
prijedloga)Naziv mjere DržavaDatum 
početkaDatum 
završetka Produljenja  
(u mjesecima)%  
produ ‑
ljenjaObrazloženje produljenjaIzmjena početnih ciljeva  –  
(Postignuća)
1. 
MwengaPrvi 
instrument 
za energijuMwenga  3 MW hidroelektrana Tanzanija 22.12.2007. 22.12.2012.Početno trajanje: 60 mjeseci  
nema produljenja0 % —Ne – (broj korisnika iznosio je 14 345 u odnosu na 
očekivanih 24 700 (58 %), no broj i dalje raste.)
2. 
Best RayPrvi 
instrument 
za energijuBEST RAY (Bringing Energy Services to Tanzanian Rural Areas)  (Pružanje ener ‑
getskih usluga ruralnim područjima u Tanzaniji)Tanzanija 1.4.2008. 30.6.2011.Početno trajanje: 36 mjeseci – 
produljeno: 39  mjeseci8 %Produljenje obrazloženo potrebom da se „bolje upotpune 
(...) ključne projektne aktivnosti, s posebnom pozornošću 
na institucionalni aspekt i aspekt održivosti”Ne – (broj korisnika iznosio je 7600 u odnosu na 
očekivanih 8050 ili 94,4 %) 
3. 
MajauaPrvi 
instrument 
za energijuElectrificaçao da comunidade de Majaua  (Elektrifikacija općine Majaua) Mozambik 1.12. 20 07. 30.11.2012.Početno trajanje: 36 mjeseci – 
produljeno: 60  mjeseci67 %Zatražena su ukupno tri produljenja, no posljednje (kojim 
se projekt trebao produljiti do 30. 11. 2013.) delegacija 
EU‑a je odbilaNe – (Godine 2014. delegacija EU‑a procijenila je broj 
priključenja na otprilike 500; za postizanje cilja od 
5000 bit će potrebne 3 godine)
4. 
Biogas  (Bioplin)Prvi 
instrument 
za energijuUp‑scaling the smaller biogas plants for agricultural producers and processors  
(Unaprjeđenje manjih postrojenja za bioplin za proizvođače i obrađivače 
u području poljoprivrede)Kenija 1.1.2008. 1.1.2011.Početno trajanje: 36 mjeseci – 
produljeno na 45  mjeseci25 % Za postizanje ostvarivih ciljeva u okviru proračunaNe – (početni cilj: izgradnja 350 uređaja za razgradnju  
 – završetak projekta: izgrađeno ih je 765)
5. 
Up‑scaling  
(Unaprjeđenje)Prvi 
instrument 
za energijuUp‑scaling access to integrated modern energy services for poverty reduction  
(Unaprjeđenje pristupa integriranim modernim energetskim uslugama za 
smanjenje siromaštva)Tanzanija 1.1.2008. 30.6.2014.Početno trajanje: 60 mjeseci – 
produljeno: 78  mjeseci23 % Pokušati biti ukorak s planomDa – 200 višenamjenskih centara za energetske 
usluge ‑ > 125  
(u lipnju 2013. postavljeno samo 11)
6. 
BioenergelecPrvi 
instrument 
za energijuBioenergelec (bioénergie électricité) (Bioenergija) Madagaskar 1.4.2008. 31.12.2015.Početno trajanje: 36 mjeseci – 
produljenje na 81 mjesec 125 %Ugovorni problem s partnerima (9 mjeseci). Preliminarna 
studija (9 mjeseci). Priprema natječajne dokumentacije 
(nije planirano) i pregovori između AGMIN‑a i Agencije 
za razvoj za elektrifikaciju ruralnih područja (ADER) (si ‑
ječanj 2010. – prosinac 2011.) – dio opreme namijenjene 
elektrifikaciji ruralnih područja nedostajao (u 3  lokacije 
od njih 5) – ugovorni problemi između uprave i ADER‑a 
(ugovor potpisan 9. 1. 2012.)Da – početni cilj1: 5 lokacija 80–100 kW (  400–
500 kW), ciljevi u listopadu 2014.: 4 lokacije 70 kW 
(280 kW) – proračun smanjen za 100 000 eura – 
(samo 1 lokacija opremljena u vrijeme revizije)
7. 
rHYvierePrvi 
instrument 
za energijuProgramme rHYviere – Réseaux hydroélectriques villageois et respect de 
l’environnement  (Program rHYviere  – Sustav hidroelektrana u naselju i zaštita 
okoliša)Madagaskar 7.1. 20 0 8. 30.12.2015.Početno trajanje: 48 mjeseci – 
produljeno: 84  mjeseca 75 %Rider 1 – Politička situacija (12 mjeseci), Rider 3: cikloni 
u regiji i obnova ADER‑a (12 mjeseci), Rider 4–5: Vrijeme 
za odgovor banke u pogledu zajma privatnom ulagaču 
(Tectra) radi nabave turbine i kablova ukradenih u lučkim 
objektima (6 + 6 mjeseci)Da – početni cilj: 3 lokacije: T: 2x60, S:3x80 A:3x80: 
600 kW ‑ ciljevi u listopadu 2014: 3 lokacije T: 2x50, 
S:2x65 A:2x330: 890 kW ‑ (2 lokacije završene 
u vrijeme revizije)
8. 
SahambanoPrvi 
instrument 
za energijuAménagement hydroélectrique du Site de Befanaova sur la rivière Sahambano  
(Projektiranje hidroelektrane na lokaciji Befanaova na rijeci Sahambano)Madagaskar 1.3.2008. 31.12.2014.Početno trajanje: 30 mjeseci – 
produljeno: 82  mjeseca 173 %Izostanak odluke o razvoju lokacije: 12 tehničkih 
mogućnosti, novi voditelj projekta Zecca 2009., politička 
nestabilnost, loše vremenske prilike, kašnjenja u  pribav ‑
ljanju koncesijskog odobrenja, odobrenja za oslobođenje 
od plaćanja poreza, dozvole za uporabu dinamita radi 
prokopavanja kanala.Da – (Početni cilj: 460 kW – ciljevi u listopadu 2014.: 
700 kW)
9. 
ResouthPrvi 
instrument 
za energijuElectrification rurale décentralisée par énergies renouvelables dans le Sud de 
Madagascar (RESOUTH)  (Decentralizirana elektrifikacija ruralnih područja 
s pomoću obnovljivih izvora energije na jugu Madagaskara)Madagaskar 1.1.2008. 1.1.2013.Početno trajanje: 60 mjeseci  
nema produljenja0 % — Ne – (Početni cilj: 5000 korisnika ‑ > 5500)Prilog IV.
37 Prilozi
Provedbeno razdoblje, ciljevi i postignuća ispitanih projekata
Broj projekta 
i 
kratak nazivBroj Instru ‑
menta za 
energiju  
(Broj 
poziva na 
podnošenje 
prijedloga)Naziv mjere DržavaDatum 
početkaDatum 
završetka Produljenja  
(u mjesecima)%  
produ ‑
ljenjaObrazloženje produljenjaIzmjena početnih ciljeva  –  
(Postignuća)
1. 
MwengaPrvi 
instrument 
za energijuMwenga  3 MW hidroelektrana Tanzanija 22.12.2007. 22.12.2012.Početno trajanje: 60 mjeseci  
nema produljenja0 % —Ne – (broj korisnika iznosio je 14 345 u odnosu na 
očekivanih 24 700 (58 %), no broj i dalje raste.)
2. 
Best RayPrvi 
instrument 
za energijuBEST RAY (Bringing Energy Services to Tanzanian Rural Areas)  (Pružanje ener ‑
getskih usluga ruralnim područjima u Tanzaniji)Tanzanija 1.4.2008. 30.6.2011.Početno trajanje: 36 mjeseci – 
produljeno: 39  mjeseci8 %Produljenje obrazloženo potrebom da se „bolje upotpune 
(...) ključne projektne aktivnosti, s posebnom pozornošću 
na institucionalni aspekt i aspekt održivosti”Ne – (broj korisnika iznosio je 7600 u odnosu na 
očekivanih 8050 ili 94,4 %) 
3. 
MajauaPrvi 
instrument 
za energijuElectrificaçao da comunidade de Majaua  (Elektrifikacija općine Majaua) Mozambik 1.12. 20 07. 30.11.2012.Početno trajanje: 36 mjeseci – 
produljeno: 60  mjeseci67 %Zatražena su ukupno tri produljenja, no posljednje (kojim 
se projekt trebao produljiti do 30. 11. 2013.) delegacija 
EU‑a je odbilaNe – (Godine 2014. delegacija EU‑a procijenila je broj 
priključenja na otprilike 500; za postizanje cilja od 
5000 bit će potrebne 3 godine)
4. 
Biogas  (Bioplin)Prvi 
instrument 
za energijuUp‑scaling the smaller biogas plants for agricultural producers and processors  
(Unaprjeđenje manjih postrojenja za bioplin za proizvođače i obrađivače 
u području poljoprivrede)Kenija 1.1.2008. 1.1.2011.Početno trajanje: 36 mjeseci – 
produljeno na 45  mjeseci25 % Za postizanje ostvarivih ciljeva u okviru proračunaNe – (početni cilj: izgradnja 350 uređaja za razgradnju  
 – završetak projekta: izgrađeno ih je 765)
5. 
Up‑scaling  
(Unaprjeđenje)Prvi 
instrument 
za energijuUp‑scaling access to integrated modern energy services for poverty reduction  
(Unaprjeđenje pristupa integriranim modernim energetskim uslugama za 
smanjenje siromaštva)Tanzanija 1.1.2008. 30.6.2014.Početno trajanje: 60 mjeseci – 
produljeno: 78  mjeseci23 % Pokušati biti ukorak s planomDa – 200 višenamjenskih centara za energetske 
usluge ‑ > 125  
(u lipnju 2013. postavljeno samo 11)
6. 
BioenergelecPrvi 
instrument 
za energijuBioenergelec (bioénergie électricité) (Bioenergija) Madagaskar 1.4.2008. 31.12.2015.Početno trajanje: 36 mjeseci – 
produljenje na 81 mjesec 125 %Ugovorni problem s partnerima (9 mjeseci). Preliminarna 
studija (9 mjeseci). Priprema natječajne dokumentacije 
(nije planirano) i pregovori između AGMIN‑a i Agencije 
za razvoj za elektrifikaciju ruralnih područja (ADER) (si ‑
ječanj 2010. – prosinac 2011.) – dio opreme namijenjene 
elektrifikaciji ruralnih područja nedostajao (u 3  lokacije 
od njih 5) – ugovorni problemi između uprave i ADER‑a 
(ugovor potpisan 9. 1. 2012.)Da – početni cilj1: 5 lokacija 80–100 kW (  400–
500 kW), ciljevi u listopadu 2014.: 4 lokacije 70 kW 
(280 kW) – proračun smanjen za 100 000 eura – 
(samo 1 lokacija opremljena u vrijeme revizije)
7. 
rHYvierePrvi 
instrument 
za energijuProgramme rHYviere – Réseaux hydroélectriques villageois et respect de 
l’environnement  (Program rHYviere  – Sustav hidroelektrana u naselju i zaštita 
okoliša)Madagaskar 7.1. 20 0 8. 30.12.2015.Početno trajanje: 48 mjeseci – 
produljeno: 84  mjeseca 75 %Rider 1 – Politička situacija (12 mjeseci), Rider 3: cikloni 
u regiji i obnova ADER‑a (12 mjeseci), Rider 4–5: Vrijeme 
za odgovor banke u pogledu zajma privatnom ulagaču 
(Tectra) radi nabave turbine i kablova ukradenih u lučkim 
objektima (6 + 6 mjeseci)Da – početni cilj: 3 lokacije: T: 2x60, S:3x80 A:3x80: 
600 kW ‑ ciljevi u listopadu 2014: 3 lokacije T: 2x50, 
S:2x65 A:2x330: 890 kW ‑ (2 lokacije završene 
u vrijeme revizije)
8. 
SahambanoPrvi 
instrument 
za energijuAménagement hydroélectrique du Site de Befanaova sur la rivière Sahambano  
(Projektiranje hidroelektrane na lokaciji Befanaova na rijeci Sahambano)Madagaskar 1.3.2008. 31.12.2014.Početno trajanje: 30 mjeseci – 
produljeno: 82  mjeseca 173 %Izostanak odluke o razvoju lokacije: 12 tehničkih 
mogućnosti, novi voditelj projekta Zecca 2009., politička 
nestabilnost, loše vremenske prilike, kašnjenja u  pribav ‑
ljanju koncesijskog odobrenja, odobrenja za oslobođenje 
od plaćanja poreza, dozvole za uporabu dinamita radi 
prokopavanja kanala.Da – (Početni cilj: 460 kW – ciljevi u listopadu 2014.: 
700 kW)
9. 
ResouthPrvi 
instrument 
za energijuElectrification rurale décentralisée par énergies renouvelables dans le Sud de 
Madagascar (RESOUTH)  (Decentralizirana elektrifikacija ruralnih područja 
s pomoću obnovljivih izvora energije na jugu Madagaskara)Madagaskar 1.1.2008. 1.1.2013.Početno trajanje: 60 mjeseci  
nema produljenja0 % — Ne – (Početni cilj: 5000 korisnika ‑ > 5500)
 Početne ciljne vrijednosti premašene ili je izgledno da će se premašiti   Ciljne vrijednosti ostvarene ili je izgledno da će se ostvariti
 Ciljne se vrijednosti vjerojatno neće ostvariti, no izlazni proizvodi ipak su prihvatljivi  Očekivani izlazni proizvodi nisu ostvareni
38 Prilozi
Broj projekta 
i 
kratak nazivBroj Instru ‑
menta za 
energiju  
(Broj 
poziva na 
podnošenje 
prijedloga)Naziv mjere DržavaDatum 
početkaDatum 
završetka Produljenja  
(u mjesecima)%  
produ ‑
ljenjaObrazloženje produljenjaIzmjena početnih ciljeva  –  
(Postignuća)
10. 
Rural electrifi ‑
cation  (Elektri ‑
fikacija ruralnih 
područja)Prvi 
instrument 
za energijuRural Electrification Infrastructure and Small‑Scale Projects  (Infrastruktura za 
elektrifikaciju ruralnih područja i  mali projekti)Zambija 10.3.2008. 31.12.2015.Početno trajanje: 70 mjeseci – 
produljeno: 94  mjeseca34 %Studija izvedivosti, ponovno objavljivanje neuspjelih 
poziva na podnošenje ponuda, kašnjenja u nabavi ma ‑
terijala/opreme, nedovoljan kapacitet lokalnih partnera 
i izvođača radovaNe – (Ciljevi se neće ostvariti na kraju projekta, no 
napredak će se nastaviti i kasnije)
11. 
Increase access  
(Veći pristup)Prvi 
instrument 
za energijuIncreased Access to Electricity Services  (Povećani pristup energetskim 
uslugama)Zambija 11.12.2008. 15.12.2015.Početno trajanje: 60 mjeseci – 
produljeno: 84  mjeseci40 %Studija izvedivosti, trajanje postupka javne nabave i slo ‑
ženost koju je provedbeni partner podcijenio, nedovoljan 
kapacitet lokalnih partneraNe – (Većina očekivanih izlaznih proizvoda vjero ‑
jatno će se dobiti na kraju ispitanog provedbenog 
razdoblja)
12. 
Green 
energy  (Zelena 
energija)Drugi 
instrument 
za energiju  
(1. poziv na 
podnošenje 
prijedloga)Community Based Green Energy Project  (Projekt zelene energije temeljen na 
zajednici)Kenija 1.11.2011. 31.10.2015.Početno trajanje: 48 mjeseci  
nema produljenja0 % —Da – (početni cilj: 56 škola i 32 centra zdravstvene 
skrbi; 2014.: 88 škola i 42 centra zdravstvene skrbi 
opremljena solarnim fotonaponskim ćelijama)
13. 
Nice Roll‑out  
(Proširenje 
NICE‑a)Drugi 
instrument 
za energiju  
(1. poziv na 
podnošenje 
prijedloga)NICE Roll‑Out  (Proširenje NICE‑a)Zambija, 
Tanzanija, 
Gambija30.9.2011. 30.9.2015.Početno trajanje: 48 mjeseci  
nema produljenja0 % —Ne – (postavljen samo 1 centar, od njih 50,  
 projekt je prekinut zbog likvidacije partnera)
14. 
Small scale 
solar  (Solarna 
energija ma ‑
njega razmjera)Drugi 
instrument 
za energiju  
(1. poziv na 
podnošenje 
prijedloga)Enabling 18,000 people to access sustainable small scale solar power in Qui ‑
ssanga district, Cabo Delgado  (Omogućavanje pristupa održivim malim solar ‑
nim elektranama za 18 000 stanovnika u okrugu Quissanga, Cabo Delgado)Mozambik 20.7.2011. 19.9.2014.Početno trajanje: 36 mjeseci – 
produljeno: 38  mjeseci6 % Kašnjenja u  dostavi rezervnih dijelovaNe2 – (broj korisnika iznosio je 14 760 u odnosu na 
očekivanih 18 000 ili 82 %) 
15. 
BorealeDrugi 
instrument 
za energiju  
(1. poziv na 
podnošenje 
prijedloga)Best Options for Rural Energy and Access to Light and Electricity (BOREALE) 
(Najbolja rješenja u  pogledu energije ruralnih područja i  pristupa osvjetljenju 
i električnoj energiji)Madagaskar 1.3.2012. 28.2.2017.Početno trajanje: 48 mjeseci – 
produljeno: 60  mjeseci25 %Društveno‑gospodarska studija dostupna 1 godinu nakon 
početka projektaDa – rješenje u vidu vjetroturbine otkazano,  
stoga će se opremiti 7 umjesto 8 naselja.
16. 
Wood and 
charcoal  (Drvo 
i drveni ugljen)Drugi 
instrument 
za energiju  
(1. poziv na 
podnošenje 
prijedloga)Sustainable Wood and Charcoal Production in Rural Mozambique, Malawi and 
Tanzania  (Održiva proizvodnja drva i  drvenog ugljena u  ruralnim područjima 
Mozambika, Malavija i Tanzanije)Mozambik, 
Tanzanija, 
(Malavi)19.3.2012. 31.7.2015.Početno trajanje: 39 mjeseci  
nema produljenja0 % —Ne – no postoji mala vjerojatnost da će se 
komponenta  drvenog ugljena ostvaritiPrilog IV.
39 Prilozi
Broj projekta 
i 
kratak nazivBroj Instru ‑
menta za 
energiju  
(Broj 
poziva na 
podnošenje 
prijedloga)Naziv mjere DržavaDatum 
početkaDatum 
završetka Produljenja  
(u mjesecima)%  
produ ‑
ljenjaObrazloženje produljenjaIzmjena početnih ciljeva  –  
(Postignuća)
10. 
Rural electrifi ‑
cation  (Elektri ‑
fikacija ruralnih 
područja)Prvi 
instrument 
za energijuRural Electrification Infrastructure and Small‑Scale Projects  (Infrastruktura za 
elektrifikaciju ruralnih područja i  mali projekti)Zambija 10.3.2008. 31.12.2015.Početno trajanje: 70 mjeseci – 
produljeno: 94  mjeseca34 %Studija izvedivosti, ponovno objavljivanje neuspjelih 
poziva na podnošenje ponuda, kašnjenja u nabavi ma ‑
terijala/opreme, nedovoljan kapacitet lokalnih partnera 
i izvođača radovaNe – (Ciljevi se neće ostvariti na kraju projekta, no 
napredak će se nastaviti i kasnije)
11. 
Increase access  
(Veći pristup)Prvi 
instrument 
za energijuIncreased Access to Electricity Services  (Povećani pristup energetskim 
uslugama)Zambija 11.12.2008. 15.12.2015.Početno trajanje: 60 mjeseci – 
produljeno: 84  mjeseci40 %Studija izvedivosti, trajanje postupka javne nabave i slo ‑
ženost koju je provedbeni partner podcijenio, nedovoljan 
kapacitet lokalnih partneraNe – (Većina očekivanih izlaznih proizvoda vjero ‑
jatno će se dobiti na kraju ispitanog provedbenog 
razdoblja)
12. 
Green 
energy  (Zelena 
energija)Drugi 
instrument 
za energiju  
(1. poziv na 
podnošenje 
prijedloga)Community Based Green Energy Project  (Projekt zelene energije temeljen na 
zajednici)Kenija 1.11.2011. 31.10.2015.Početno trajanje: 48 mjeseci  
nema produljenja0 % —Da – (početni cilj: 56 škola i 32 centra zdravstvene 
skrbi; 2014.: 88 škola i 42 centra zdravstvene skrbi 
opremljena solarnim fotonaponskim ćelijama)
13. 
Nice Roll‑out  
(Proširenje 
NICE‑a)Drugi 
instrument 
za energiju  
(1. poziv na 
podnošenje 
prijedloga)NICE Roll‑Out  (Proširenje NICE‑a)Zambija, 
Tanzanija, 
Gambija30.9.2011. 30.9.2015.Početno trajanje: 48 mjeseci  
nema produljenja0 % —Ne – (postavljen samo 1 centar, od njih 50,  
 projekt je prekinut zbog likvidacije partnera)
14. 
Small scale 
solar  (Solarna 
energija ma ‑
njega razmjera)Drugi 
instrument 
za energiju  
(1. poziv na 
podnošenje 
prijedloga)Enabling 18,000 people to access sustainable small scale solar power in Qui ‑
ssanga district, Cabo Delgado  (Omogućavanje pristupa održivim malim solar ‑
nim elektranama za 18 000 stanovnika u okrugu Quissanga, Cabo Delgado)Mozambik 20.7.2011. 19.9.2014.Početno trajanje: 36 mjeseci – 
produljeno: 38  mjeseci6 % Kašnjenja u  dostavi rezervnih dijelovaNe2 – (broj korisnika iznosio je 14 760 u odnosu na 
očekivanih 18 000 ili 82 %) 
15. 
BorealeDrugi 
instrument 
za energiju  
(1. poziv na 
podnošenje 
prijedloga)Best Options for Rural Energy and Access to Light and Electricity (BOREALE) 
(Najbolja rješenja u  pogledu energije ruralnih područja i  pristupa osvjetljenju 
i električnoj energiji)Madagaskar 1.3.2012. 28.2.2017.Početno trajanje: 48 mjeseci – 
produljeno: 60  mjeseci25 %Društveno‑gospodarska studija dostupna 1 godinu nakon 
početka projektaDa – rješenje u vidu vjetroturbine otkazano,  
stoga će se opremiti 7 umjesto 8 naselja.
16. 
Wood and 
charcoal  (Drvo 
i drveni ugljen)Drugi 
instrument 
za energiju  
(1. poziv na 
podnošenje 
prijedloga)Sustainable Wood and Charcoal Production in Rural Mozambique, Malawi and 
Tanzania  (Održiva proizvodnja drva i  drvenog ugljena u  ruralnim područjima 
Mozambika, Malavija i Tanzanije)Mozambik, 
Tanzanija, 
(Malavi)19.3.2012. 31.7.2015.Početno trajanje: 39 mjeseci  
nema produljenja0 % —Ne – no postoji mala vjerojatnost da će se 
komponenta  drvenog ugljena ostvariti
1 U prijedlogu je planirano 6 lokacija. No, u ugovoru o bespovratnim sredstvima broj lokacija smanjen je na 5.
2 U prijedlogu je planirano 25 000 korisnika. No, u ugovoru o bespovratnim sredstvima broj korisnika smanjen je na 18 000.
 Početne ciljne vrijednosti premašene ili je izgledno da će se premašiti   Ciljne vrijednosti ostvarene ili je izgledno da će se ostvariti
 Ciljne se vrijednosti vjerojatno neće ostvariti, no izlazni proizvodi ipak su prihvatljivi  Očekivani izlazni proizvodi nisu ostvareni
40 Prilozi
Praćenje ispitanih projekata
Broj projek ‑
ta i 
kratak nazivBroj Instru ‑
menta za 
energiju  
(Broj poziva 
na pod ‑
nošenje 
prijedloga)Naziv mjere DržavaDatum 
početkaDatum 
završetka Trajanje 
projekta 
(u godi ‑
nama)Obvezne evaluacije
Praćenja 
usmjerena na 
rezultateDanish Management Group (DMG)
Srednjoročna 
evaluacija Završna evalu ‑
acija  
(planirana)Posebne stavke 
proračunaBroj narativ ‑
nih izvješća 
provedbenog 
partneraBroj izvješća 
DMG‑aKašnjenje 
u pregledu 
izvješća proved ‑
benog partneraPosljednje 
narativno iz ‑
vješće pregle ‑
dano? (godina 
izvješća)
1. 
MwengaPrvi instrument 
za energijuMwenga  3 MW hidroelektrana Tanzanija 22.12.2007. 22.12.2012. 5,0 Ne NeDa (samo završna 
evaluacija)Lipanj 2011.  
lipanj  2013.12 11 1–16 mjeseci Da (2012.)
2. 
Best RayPrvi instrument 
za energijuBEST RAY (Bringing Energy Services to Tanzanian Rural 
Areas)  (Pružanje energetskih usluga ruralnim područjima 
u Tanzaniji)Tanzanija 1.4.2008. 30.6.2011. 3,2 Ožujak 2010. Kolovoz 2011.Da (ukupno samo 
2500  €)Ne 12 7 0,5–7 mjeseci Da (2011.)
3. 
MajauaPrvi instrument 
za energijuElectrificaçao da comunidade de Majaua  (Elektrifikacija 
općine Majaua)Mozambik 1.12. 20 07. 30.11.2012. 5,0 Ne Veljača 2014.Prilog proračunu 
nije zaprimljenListopad 2013. 5 3 1,3–10 mjeseci Ne (2014.)
4. 
Biogas  (Bioplin)Prvi instrument 
za energijuUp‑scaling the smaller biogas plants for agricultural producers 
and processors  (Unaprjeđenje manjih postrojenja za bioplin 
za proizvođače i obrađivače u području poljoprivrede)Kenija 1.1.2008. 1.1.2011. 3,0 travanj 2010. Studeni 2011.Da  
(srednjoročna + 
završna)Studeni 2009. 7 7 0–7 mjeseci Da (2011.)
5. 
Up‑scaling  
(Unaprjeđenje)Prvi instrument 
za energijuUp‑scaling access to integrated modern energy services for 
poverty reduction  (Unaprjeđenje pristupa integriranim mo ‑
dernim energetskim uslugama za smanjenje siromaštva)Tanzanija 1.1.2008. 30.6.2014. 6,5 Ne NeDa  
(srednjoročna + 
završna)Lipanj 2013. 6 3 4–10 mjeseci Ne (2014.)
6. 
BioenergelecPrvi instrument 
za energijuBioenergelec (bioénergie électricité)  (Bioenergija) Madagaskar 1.4.2008. 31.12.2015. 7, 8 Ožujak 2013. (Krajem  2015.)Da  
(srednjoročna + 
završna)Ne 6 2 6–13 mjeseci Ne (2013.)
7. 
rHYvierePrvi instrument 
za energijuProgramme rHYviere – Réseaux hydroélectriques villageois 
et respect de l’environnement  (Program rHYviere  – Sustav 
hidroelektrana u naselju i zaštita okoliša)Madagaskar 7.1. 20 0 8. 30.12.2015. 8,0 Listopad 2011. (Krajem  2015.)Da  
(srednjoročna + 
završna)Rujan 2011.  
listopad  2013.6 3 6–18 mjeseci Ne (2013.)
8. 
SahambanoPrvi instrument 
za energijuAménagement hydroélectrique du Site de Befanaova sur 
la rivière Sahambano  (Projektiranje hidroelektrane na 
lokaciji Befanaova na rijeci Sahambano)Madagaskar 1.3.2008. 31.12.2014. 6,8 Ne (Krajem  2015.)Da  
(srednjoročna + 
završna)Ne 3 1 9 mjeseci Ne (2014.)
9. 
ResouthPrvi instrument 
za energijuElectrification rurale décentralisée par énergies renouvela ‑
bles dans le Sud de Madagascar (RESOUTH) (Decentralizira ‑
na elektrifikacija ruralnih područja s pomoću obnovljivih 
izvora energije na jugu Madagaskara)Madagaskar 1.1.2008. 1.1.2013. 5,0 Veljača 2011.Ožujak 2013.  
(ex‑post  krajem 
2015.)Da  
(srednjoročna + 
završna)Rujan 2011.  
rujan 2013.5 4 3,5–9 mjeseci Ne (2012.)
10. 
Rural electrifi ‑
cation  (Elektri ‑
fikacija ruralnih 
područja)Prvi instrument 
za energijuRural Electrification Infrastructure and Small‑Scale Projects  
(Infrastruktura za elektrifikaciju ruralnih područja i  mali 
projekti)Zambija 10.3.2008. 31.12.2015. 7, 8 Srpanj  2013. NeDa  
(srednjoročna + 
završna)Svibanj 2010. 34 1 1,5 mjeseci Ne (2013.)
11. 
Increase access  
(Veći pristup)Prvi instrument 
za energijuIncreased Access to Electricity Services  (Povećani pristup 
energetskim uslugama)Zambija 11.12.2008. 15.12.2015. 7, 0Prosinac 2011.,  
siječanj 2012.NeDa  
(srednjoročna + 
završna)Ne 16 5 1–4 mjeseca Ne (2014.)
12. 
Green energy  
(Zelena 
energija)Drugi 
instrument za 
energiju ‑  
(1. poziv na 
podnošenje 
prijedloga)Community Based Green Energy Project  (Projekt zelene 
energije temeljen na zajednici)Kenija 1.11.2011. 31.10.2015. 4,0 Studeni 2013. NeDa  
(srednjoročna + 
završna)Prosinac 2013. 5 2 4 mjeseca Ne (2014.)Prilog V.
41 Prilozi
Praćenje ispitanih projekata
Broj projek ‑
ta i 
kratak nazivBroj Instru ‑
menta za 
energiju  
(Broj poziva 
na pod ‑
nošenje 
prijedloga)Naziv mjere DržavaDatum 
početkaDatum 
završetka Trajanje 
projekta 
(u godi ‑
nama)Obvezne evaluacije
Praćenja 
usmjerena na 
rezultateDanish Management Group (DMG)
Srednjoročna 
evaluacija Završna evalu ‑
acija  
(planirana)Posebne stavke 
proračunaBroj narativ ‑
nih izvješća 
provedbenog 
partneraBroj izvješća 
DMG‑aKašnjenje 
u pregledu 
izvješća proved ‑
benog partneraPosljednje 
narativno iz ‑
vješće pregle ‑
dano? (godina 
izvješća)
1. 
MwengaPrvi instrument 
za energijuMwenga  3 MW hidroelektrana Tanzanija 22.12.2007. 22.12.2012. 5,0 Ne NeDa (samo završna 
evaluacija)Lipanj 2011.  
lipanj  2013.12 11 1–16 mjeseci Da (2012.)
2. 
Best RayPrvi instrument 
za energijuBEST RAY (Bringing Energy Services to Tanzanian Rural 
Areas)  (Pružanje energetskih usluga ruralnim područjima 
u Tanzaniji)Tanzanija 1.4.2008. 30.6.2011. 3,2 Ožujak 2010. Kolovoz 2011.Da (ukupno samo 
2500  €)Ne 12 7 0,5–7 mjeseci Da (2011.)
3. 
MajauaPrvi instrument 
za energijuElectrificaçao da comunidade de Majaua  (Elektrifikacija 
općine Majaua)Mozambik 1.12. 20 07. 30.11.2012. 5,0 Ne Veljača 2014.Prilog proračunu 
nije zaprimljenListopad 2013. 5 3 1,3–10 mjeseci Ne (2014.)
4. 
Biogas  (Bioplin)Prvi instrument 
za energijuUp‑scaling the smaller biogas plants for agricultural producers 
and processors  (Unaprjeđenje manjih postrojenja za bioplin 
za proizvođače i obrađivače u području poljoprivrede)Kenija 1.1.2008. 1.1.2011. 3,0 travanj 2010. Studeni 2011.Da  
(srednjoročna + 
završna)Studeni 2009. 7 7 0–7 mjeseci Da (2011.)
5. 
Up‑scaling  
(Unaprjeđenje)Prvi instrument 
za energijuUp‑scaling access to integrated modern energy services for 
poverty reduction  (Unaprjeđenje pristupa integriranim mo ‑
dernim energetskim uslugama za smanjenje siromaštva)Tanzanija 1.1.2008. 30.6.2014. 6,5 Ne NeDa  
(srednjoročna + 
završna)Lipanj 2013. 6 3 4–10 mjeseci Ne (2014.)
6. 
BioenergelecPrvi instrument 
za energijuBioenergelec (bioénergie électricité)  (Bioenergija) Madagaskar 1.4.2008. 31.12.2015. 7, 8 Ožujak 2013. (Krajem  2015.)Da  
(srednjoročna + 
završna)Ne 6 2 6–13 mjeseci Ne (2013.)
7. 
rHYvierePrvi instrument 
za energijuProgramme rHYviere – Réseaux hydroélectriques villageois 
et respect de l’environnement  (Program rHYviere  – Sustav 
hidroelektrana u naselju i zaštita okoliša)Madagaskar 7.1. 20 0 8. 30.12.2015. 8,0 Listopad 2011. (Krajem  2015.)Da  
(srednjoročna + 
završna)Rujan 2011.  
listopad  2013.6 3 6–18 mjeseci Ne (2013.)
8. 
SahambanoPrvi instrument 
za energijuAménagement hydroélectrique du Site de Befanaova sur 
la rivière Sahambano  (Projektiranje hidroelektrane na 
lokaciji Befanaova na rijeci Sahambano)Madagaskar 1.3.2008. 31.12.2014. 6,8 Ne (Krajem  2015.)Da  
(srednjoročna + 
završna)Ne 3 1 9 mjeseci Ne (2014.)
9. 
ResouthPrvi instrument 
za energijuElectrification rurale décentralisée par énergies renouvela ‑
bles dans le Sud de Madagascar (RESOUTH) (Decentralizira ‑
na elektrifikacija ruralnih područja s pomoću obnovljivih 
izvora energije na jugu Madagaskara)Madagaskar 1.1.2008. 1.1.2013. 5,0 Veljača 2011.Ožujak 2013.  
(ex‑post  krajem 
2015.)Da  
(srednjoročna + 
završna)Rujan 2011.  
rujan 2013.5 4 3,5–9 mjeseci Ne (2012.)
10. 
Rural electrifi ‑
cation  (Elektri ‑
fikacija ruralnih 
područja)Prvi instrument 
za energijuRural Electrification Infrastructure and Small‑Scale Projects  
(Infrastruktura za elektrifikaciju ruralnih područja i  mali 
projekti)Zambija 10.3.2008. 31.12.2015. 7, 8 Srpanj  2013. NeDa  
(srednjoročna + 
završna)Svibanj 2010. 34 1 1,5 mjeseci Ne (2013.)
11. 
Increase access  
(Veći pristup)Prvi instrument 
za energijuIncreased Access to Electricity Services  (Povećani pristup 
energetskim uslugama)Zambija 11.12.2008. 15.12.2015. 7, 0Prosinac 2011.,  
siječanj 2012.NeDa  
(srednjoročna + 
završna)Ne 16 5 1–4 mjeseca Ne (2014.)
12. 
Green energy  
(Zelena 
energija)Drugi 
instrument za 
energiju ‑  
(1. poziv na 
podnošenje 
prijedloga)Community Based Green Energy Project  (Projekt zelene 
energije temeljen na zajednici)Kenija 1.11.2011. 31.10.2015. 4,0 Studeni 2013. NeDa  
(srednjoročna + 
završna)Prosinac 2013. 5 2 4 mjeseca Ne (2014.)
42 Prilozi
Broj projek ‑
ta i 
kratak nazivBroj Instru ‑
menta za 
energiju  
(Broj poziva 
na pod ‑
nošenje 
prijedloga)Naziv mjere DržavaDatum 
početkaDatum 
završetka Trajanje 
projekta 
(u godi ‑
nama)Obvezne evaluacije
Praćenja 
usmjerena na 
rezultateDanish Management Group (DMG)
Srednjoročna 
evaluacija Završna evalu ‑
acija  
(planirana)Posebne stavke 
proračunaBroj narativ ‑
nih izvješća 
provedbenog 
partneraBroj izvješća 
DMG‑aKašnjenje 
u pregledu 
izvješća proved ‑
benog partneraPosljednje 
narativno iz ‑
vješće pregle ‑
dano? (godina 
izvješća)
13. 
Nice Roll‑out  
(Proširenje 
NICE‑a)Drugi 
instrument za 
energiju ‑  
(1. poziv na 
podnošenje 
prijedloga)NICE Roll‑Out  (Proširenje NICE‑a)Zambija, Tanza ‑
nija, Gambija30.9.2011. 30.9.2015. 4,0 — — Ne Ne 2 2 1–7 mjeseci Da (2012.)
14. 
Small scale solar  
(Solarna ener ‑
gija manjega 
razmjera)Drugi 
instrument za 
energiju ‑  
(1. poziv na 
podnošenje 
prijedloga)Enabling 18,000 people to access sustainable small scale 
solar power in Quissanga district, Cabo Delgado  (Omoguća ‑
vanje pristupa održivim malim solarnim elektranama za 
18 000 stanovnika u okrugu Quissanga, Cabo Delgado)Mozambik 20.7.2011. 19.9.2014. 3,2 Listopad 2013. Kolovoz 2014. Da (srednjoročna) Srpanj  2012. 4 3 1,5–2 mjeseca Ne (2014.)
15. 
BorealeDrugi 
instrument za 
energiju ‑  
(1. poziv na 
podnošenje 
prijedloga)Best Options for Rural Energy and Access to Light and 
Electricity (BOREALE)  (Najbolja rješenja u  pogledu energije 
ruralnih područja i pristupa osvjetljenju i električnoj 
energiji)Madagaskar 1.3.2012. 28.2.2017. 5,0 Krajem 2015. NeDa  
(srednjoročna + 
završna)Ne 3 3 4–5 mjeseci Da (2013.)
16. 
Wood and 
charcoal  (Drvo 
i drveni ugljen)Drugi 
instrument za 
energiju ‑  
(1. poziv na 
podnošenje 
prijedloga)Sustainable Wood and Charcoal Production in Rural 
Mozambique, Malawi and Tanzania  (Održiva proizvodnja 
drva i drvenog ugljena u ruralnim područjima Mozambi ‑
ka, Malavija i Tanzanije)Mozambik, Tan ‑
zanija, (Malavi)19.3.2012. 31.7.2015. 3,4 Ne NeDa  
(srednjoročna + 
završna)Listopad 2013. 5 2 1–4 mjeseca Da (2014.)Prilog V.
43 Prilozi
Broj projek ‑
ta i 
kratak nazivBroj Instru ‑
menta za 
energiju  
(Broj poziva 
na pod ‑
nošenje 
prijedloga)Naziv mjere DržavaDatum 
početkaDatum 
završetka Trajanje 
projekta 
(u godi ‑
nama)Obvezne evaluacije
Praćenja 
usmjerena na 
rezultateDanish Management Group (DMG)
Srednjoročna 
evaluacija Završna evalu ‑
acija  
(planirana)Posebne stavke 
proračunaBroj narativ ‑
nih izvješća 
provedbenog 
partneraBroj izvješća 
DMG‑aKašnjenje 
u pregledu 
izvješća proved ‑
benog partneraPosljednje 
narativno iz ‑
vješće pregle ‑
dano? (godina 
izvješća)
13. 
Nice Roll‑out  
(Proširenje 
NICE‑a)Drugi 
instrument za 
energiju ‑  
(1. poziv na 
podnošenje 
prijedloga)NICE Roll‑Out  (Proširenje NICE‑a)Zambija, Tanza ‑
nija, Gambija30.9.2011. 30.9.2015. 4,0 — — Ne Ne 2 2 1–7 mjeseci Da (2012.)
14. 
Small scale solar  
(Solarna ener ‑
gija manjega 
razmjera)Drugi 
instrument za 
energiju ‑  
(1. poziv na 
podnošenje 
prijedloga)Enabling 18,000 people to access sustainable small scale 
solar power in Quissanga district, Cabo Delgado  (Omoguća ‑
vanje pristupa održivim malim solarnim elektranama za 
18 000 stanovnika u okrugu Quissanga, Cabo Delgado)Mozambik 20.7.2011. 19.9.2014. 3,2 Listopad 2013. Kolovoz 2014. Da (srednjoročna) Srpanj  2012. 4 3 1,5–2 mjeseca Ne (2014.)
15. 
BorealeDrugi 
instrument za 
energiju ‑  
(1. poziv na 
podnošenje 
prijedloga)Best Options for Rural Energy and Access to Light and 
Electricity (BOREALE)  (Najbolja rješenja u  pogledu energije 
ruralnih područja i pristupa osvjetljenju i električnoj 
energiji)Madagaskar 1.3.2012. 28.2.2017. 5,0 Krajem 2015. NeDa  
(srednjoročna + 
završna)Ne 3 3 4–5 mjeseci Da (2013.)
16. 
Wood and 
charcoal  (Drvo 
i drveni ugljen)Drugi 
instrument za 
energiju ‑  
(1. poziv na 
podnošenje 
prijedloga)Sustainable Wood and Charcoal Production in Rural 
Mozambique, Malawi and Tanzania  (Održiva proizvodnja 
drva i drvenog ugljena u ruralnim područjima Mozambi ‑
ka, Malavija i Tanzanije)Mozambik, Tan ‑
zanija, (Malavi)19.3.2012. 31.7.2015. 3,4 Ne NeDa  
(srednjoročna + 
završna)Listopad 2013. 5 2 1–4 mjeseca Da (2014.)
44 Prilozi
Ocjenjivanje ispitanih projekata
Broj 
projekta 
i kratak 
nazivBroj Instru ‑
menta za 
energiju  
(Broj pozi ‑
va na pod ‑
nošenje 
prijedloga)Naziv mjere DržavaDopri ‑
nos 
EU‑a 
(u mili ‑
junima 
eura)Kratak opisIzra ‑
daRezul ‑
tatiOdrži ‑
vost
1. 
MwengaPrvi instru ‑
ment za 
energijuMwenga  3 MW hidroelektrana Tanzanija 3,60Postavljanje malih hidroelek ‑
trana radi opskrbe poduzeća za 
proizvodnju čaja i 14 naselja pouz ‑
danom električnom energijomA B B
2. 
Best RayPrvi instru ‑
ment za 
energijuBEST RAY (Bringing Energy Services 
to Tanzanian Rural Areas)  (Pruža ‑
nje energetskih usluga ruralnim 
područjima u Tanzaniji)Tanzanija 1,13Postavljanje solarnih fotonapon ‑
skih ćelija na 8050 kućanstava 
u 9 naseljaB B B
3. 
MajauaPrvi instru ‑
ment za 
energijuElectrificaçao da comunidade de Ma ‑
jaua  (Elektrifikacija općine Majaua)Mozambik 1,87Obnova mini hidroelektrane 
(trenutačno uništene) i uspostava 
lokalne mreže električne energije 
za priključivanje 5000 kućanstavaA B B
4. 
Biogas  
(Bioplin)Prvi instru ‑
ment za 
energijuUp‑scaling the smaller biogas 
plants for agricultural producers 
and processors  (Unaprjeđenje 
manjih postrojenja za bioplin za 
proizvođače i obrađivače u području 
poljoprivrede)Kenija 1,22Uporaba bioplina u svrhu kuhanja 
u ruralnim područjima za 330 po ‑
ljoprivrednika u 5 pokrajinaB A B
5. 
Up‑sca ‑
ling 
(Unaprje ‑
đenje)Prvi instru ‑
ment za 
energijuUp‑scaling access to integrated 
modern energy services for poverty 
reduction  (Unaprjeđenje pristupa in ‑
tegriranim modernim energetskim 
uslugama za smanjenje siromaštva)Tanzanija 2,29Postavljanje višenamjenskih 
centara za energetske usluge 
opremljenih dizelskim motorima 
na biogorivo (ulje biljke jatropha) 
u 120 naselja u 6 regijaC D —
6. 
Bioener ‑
gelecPrvi instru ‑
ment za 
energijuBioenergelec (bioénergie électricité)  
(Bioenergija)Madagaskar 1,96Proizvodnja električne energije iz 
biomase za 6 naselja (u 4 regije) 
i poboljšana karbonizacijaD D —
7. 
rHYvierePrvi instru ‑
ment za 
energijuProgramme rHYviere – Réseaux 
hydroélectriques villageois et respect 
de l’environnement  (Program rHYvie ‑
re – Sustav hidroelektrana u naselju 
i zaštita okoliša)Madagaskar 1,73Izgradnja 3 hidroelektrane na 
rijeci + mini mreža za priključenje 
8 naselja u istočnim ruralnim 
područjima A B B
8. 
Saham ‑
banoPrvi instru ‑
ment za 
energijuAménagement hydroélectrique du 
Site de Befanaova sur la rivière Sa ‑
hambano  (Projektiranje hidroelek ‑
trane na lokaciji Befanaova na rijeci 
Sahambano)Madagaskar 2,48Izgradnja hidroelektrane na rijeci 
+ proširenje mreže za 20 km radi 
priključenja 1 grada i 2 naseljaA B B
9. 
ResouthPrvi instru ‑
ment za 
energijuElectrification rurale décentralisée par 
énergies renouvelables dans le Sud de 
Madagascar (RESOUTH) (Decentra ‑
lizirana elektrifikacija ruralnih po ‑
dručja s  pomoću obnovljivih izvora 
energije na jugu Madagaskara)Madagaskar 0,87Elektrifikacija 2  naselja u  južnoj 
regiji uporabom 2  vjetroturbine 
i solarnih fotonaponskih ćelijaB B C
 Kriteriji zadovoljeni   Ozbiljni nedostatci  — Nije primjenjivo
 Manji nedostatci  Kriteriji nisu zadovoljeniPrilog VI.
45 Prilozi Prilog VI.Broj 
projekta 
i kratak 
nazivBroj Instru ‑
menta za 
energiju  
(Broj poziva 
na podnošenje 
prijedloga)Naziv mjere DržavaDopri ‑
nos 
EU‑a 
(u mili ‑
junima 
eura)Kratak opisIzra ‑
daRezul ‑
tatiOdrži ‑
vost
10. 
Rural ele ‑
ctrification  
(Elektrifika ‑
cija ruralnih 
područja)Prvi instrument 
za energijuRural Electrification Infrastru ‑
cture and Small‑Scale Projects  
(Infrastruktura za elektrifikaciju 
ruralnih područja i  mali projekti)Zambija 10,00Proširenje mreže te postavljanje 
mini hidroelektrane i 2000 so ‑
larnih ćelija na domove radi 
opskrbe električnom energijom 
27 000 kućanstava, 700 škola 
i centara zdravstvene skrbiB B B
11. 
Increase 
access  (Veći 
pristup)Prvi instrument 
za energijuIncreased Access to Electricity 
Services  (Povećani pristup ener ‑
getskim uslugama)Zambija 10,00Proširenje mreže radi olak ‑
šavanja pristupa obnovljivim 
izvorima energije u  ruralnim 
i prigradskim područjima u Zam ‑
biji (65 000 korisnika)B B B
12. 
Green 
energy  
(Zelena 
energija)Drugi instru ‑
ment za energiju  
(1. poziv na 
podnošenje 
prijedloga)Community Based Green Energy  
Project  (Projekt zelene energije 
temeljen na zajednici)Kenija 1,74Postavljanje solarnih fotonapon ‑
skih ćelija na 56 škola i 32 centra 
zdravstvene skrbi u ruralnim 
područjima Kenije B A B
13. 
Nice 
Roll‑out  
(Proširenje 
NICE‑a)Drugi instru ‑
ment za energiju  
(1. poziv na 
podnošenje 
prijedloga)NICE Roll‑Out  (Proširenje NICE‑a)Zambija, 
Tanzanija, 
Gambija2,50Poslovni razvoj s pomoću obje ‑
kata informacijske i  komunika ‑
cijske tehnologije opremljenih 
solarnim fotonaponskim ćelija ‑
ma (franšizni centri NICE‑a na 
50 ruralnih i prigradskih lokacija 
u Gambiji, Tanzaniji i Zambiji)D D —
14. 
Small scale 
solar  (Solar ‑
na energija 
manjega 
razmjera)Drugi instru ‑
ment za energiju  
(1. poziv na 
podnošenje 
prijedloga)Enabling 18 000 people to access 
sustainable small scale solar power 
in Quissanga district, Cabo Delgado  
(Omogućavanje pristupa održi ‑
vim malim solarnim elektranama 
za 18 000 stanovnika u okrugu 
Quissanga, Cabo Delgado)Mozambik 0,59Omogućavanje pristupa 
održivim malim solarnim elek ‑
tranama za 4000 kućanstava 
u 2 okrugaB B B
15. 
BorealeDrugi instru ‑
ment za energiju  
(1. poziv na 
podnošenje 
prijedloga)Best Options for Rural Energy 
and Access to Light and Electricity 
(BOREALE) (Najbolja rješenja 
u pogledu energije ruralnih 
područja i pristupa osvjetljenju 
i električnoj energiji)Madagaskar 1,72Postavljanje solarnih fotonapon ‑
skih ćelija na 10 škola i 8 centara 
zdravstvene skrbi i 900 kućan ‑
stava u 8 naselja u južnoj regijiB B B
16. 
Wood and 
charcoal  
(Drvo 
i drveni 
ugljen)Drugi instru ‑
ment za energiju  
(1. poziv na 
podnošenje 
prijedloga)Sustainable Wood and Charcoal 
Production in Rural Mozambique, 
Malawi and Tanzania  (Održiva 
proizvodnja drva i drvenog 
ugljena u ruralnim područjima 
Mozambika, Malavija i Tanzanije)Mozambik, 
Tanzanija, 
(Malavi)2,40Održiva proizvodnja energije iz 
biomase i  energetska učinkovi ‑
tost s pomoću osposobljavanja 
2000 kućanstava o sadnji drveća 
i izgradnji postrojenja za proi ‑
zvodnju drvenog ugljenaC D —
Legenda : Na temelju metodologije ocjenjivanja iz Priloga  II. utvrđene su sljedeće ocjene:
 Kriteriji zadovoljeni   Ozbiljni nedostatci  — Nije primjenjivo
 Manji nedostatci  Kriteriji nisu zadovoljeni
46
V
Komisija je izvršila praćenje projekata primjenom 
različitih dostupnih alata i na različite načine, uklju -
čujući uspostavom trajne strukture za praćenje.
Komisija je općenito osigurala pažljivo praćenje 
tijekom najkritičnijih faza provedbe i olakšala je rje -
šenja i korektivne mjere što više moguće i u skladu 
s prevladavajućim pravilima i postupcima. U nekim 
posebnim slučajevima moglo je biti pojačano pra -
ćenje na terenu.
VI
Ukupno 75 % projekata koje je ispitao Sud već je 
ostvarilo ili čak i premašilo očekivane rezultate. 
Određeni projekti još nisu ostvarili većinu očekiva -
nih rezultata uglavnom zbog problema povezanih 
s kapacitetom korisnika ili nepovoljnim okolnostima 
koje su utjecale na početnu zamisao projekata 
i uzrokovale neučinkovitost predviđenih mjera za 
ublažavanje rizika.
Komisija primjećuje da se određeni stupanj pro -
blema kapaciteta ne može isključiti, posebno kada 
se s jedne strane nalaze inovativni i ambiciozni 
ciljani projekti, a s druge strane siromašni korisnici. 
U takvom kontekstu ne može se očekivati da će 
projekti biti savršeni.
VII
Komisija pozdravlja preporuke Suda. Već je podu -
zela određene mjere za jačanje praćenja i povećanje 
održivosti projekata. U tom pogledu Komisija bi 
željela istaknuti važnost sljedećih koraka koji su već 
poduzeti u skladu s preporukama Suda:
– unaprjeđenja uključena u kasniji poziv na 
podnošenje prijedloga u okviru Instrumenta za 
energiju čiji je cilj osigurati izvedivost projekata,
– jačanje trajne funkcije praćenja Instrumenta za 
energiju,Sažetak
III
Komisija pozdravlja izvješće Suda. Zahvaljujući 
stvaranju Instrumenta za energiju Komisija se po 
prvi puta mogla dublje pozabaviti pitanjem pri -
stupa energiji u okviru svoje razvojne suradnje 
u kontekstu velikih potreba (48 milijardi USD/godiš -
nje) u zemljama u razvoju1. Komisija se učinkovito 
koristila Instrumentom za energiju i, što je razvidno 
iz izvješća Suda, većina projekata koje je ispitala bili 
su uspješni i imaju dobre izglede za održivost. To je 
izvanredno postignuće s obzirom na teški kontekst 
provođenja razvojne suradnje. Samo četvrtina ispi -
tanih projekata nije ostvarila očekivane rezultate. 
To je u određenoj mjeri bila posljedica nepovoljnih 
okolnosti koje su utjecale na početnu zamisao pro -
jekata i zbog kojih je predviđeno ublažavanje rizika 
bilo neučinkovito. Komisija je također svjesna da 
ima prostora za napredak, posebno u pogledu pra -
ćenja projekata na terenu. Komisija je već poduzela 
neke mjere i uvest će daljnja unaprjeđenja koja je 
preporučio Sud.
IV
Komisija je dosljedno i strogo primjenjivala pravila 
i postupke koji se primjenjuju na poziv na podnoše -
nje prijedloga i dodijelila je potporu projektima koji 
su imali dobro razrađene prioritete.
Zapravo se očekivalo da će postojati rizici i nedo -
staci u prijedlozima za Instrument za energiju 
kojima se promiču inovativna rješenja za održive 
i cjenovno pristupačne energetske usluge za 
siromašne.
Takve rizike i nedostatke koji su utvrđeni u ocjenji -
vanim prijedlozima primjereno je razmatrao odbor 
za ocjenjivanje s obzirom na relevantne mjere za 
ublažavanje koje su predložili predmetni podnosite -
lji prijedloga. Potom je dodijelio ocjene na temelju 
kojih se prijedlozi rangiraju na dosljedan i objekti -
van način u odnosu na kriterije, ciljeve i prioritete 
utvrđene u smjernicama za poziv.
1  Izvješće Međunarodne agencije za energiju „Energija za 
sve: financiranje pristupa za siromašne”, posebni izvadak iz 
publikacije World Energy Outlook, IEA, 2011.Odgovori  
Komisije
Odgovori Komisije 47
Komisija je odabrala projekte za financiranje na 
temelju jasnih kriterija za ocjenjivanje utvrđenih 
u smjernicama za poziv, uključujući relevantnost, 
operativnu i financijsku sposobnost podnositelja 
zahtjeva i partnera, izvedivost, održivost, troškovnu 
učinkovitost i uzimajući u obzir jesu li predlo -
žene odgovarajuće mjere za ublažavanje rizika ili 
nedostataka koji su svojstveni složenim razvojnim 
projektima.
16
U odnosu na pet projekata koje je spomenuo sud, 
odbor za ocjenjivanje uzima u obzir sve primjedbe 
i ocjene svakog ocjenjivača, a za razliku od pojedi -
načnih ocjenjivača on je u jedinstvenom položaju 
da ima potpunu sliku svih prijedloga podnesenih 
u okviru poziva i vrijednosti svakog prijedloga 
u odnosu na kriterije utvrđene u smjernicama za 
poziv. Komisija je uspostavila potrebne postupke 
i sustav kontrole kako bi osigurala da svaki odbor 
za ocjenjivanje strogo primjenjuje pravila koja se 
primjenjuju na ocjenjivanje u okviru poziva na način 
kojim se može jamčiti cjelovitost i usklađenost 
cijelog postupka ocjenjivanja, unatoč nedostacima 
koji bi mogli nastati uslijed procjene pojedinačnog 
stručnjaka.
16 (a)
Ocjenjivači su ocijenili prijedlog na način razvidan 
u njihovim ocjenama i primjedbama u odnosu na 
svaki kriterij za ocjenjivanje utvrđen u smjernicama 
za poziv. Unatoč određenim nedostacima ocjenji -
vači su također utvrdili ključne prednosti kao što su: 
poticanje poslovnih aktivnosti, dobro poznavanje 
zemlje, vrlo dobra uključenost privatnog sektora, 
potencijal za financijsku održivost i dobro sudjelo -
vanje zajednice. Ocjene oba ocjenjivača pokazuju 
da se niti jedan problem nije smatrao dovoljnom 
osnovom za odbacivanje.
Na temelju svog pregleda odbor za ocjenjivanje 
dao je konačnu ocjenu kojom su se uzele u obzir 
prednosti i nedostaci predmetnog prijedloga koji 
su objašnjeni i u odgovoru Komisije na prethodni 
odlomak 16.– inovacije uvedene s novim programom za 
energetsku suradnju, odnosno Inicijativom za 
financiranje elektrifikacije  – ElectriFi, koja je 
razrađena zajedno s industrijom i ulagačima 
u razvoj i cilj joj je povećati izvedivost, održivost 
i učinak poluge potpore EU -a za pristup održi -
voj energiji za siromašne.
Uvod
04
Od 2011. opće smjernice u energetskoj politici EU -a 
u kontekstu razvoja temelje se na uputama iz „Pro -
grama za promjene” u kojem se energija ističe kao 
glavni pokretač uključivog i održivog rasta.
05
Zahvaljujući stvaranju Instrumenta za energiju 
Komisija se po prvi puta mogla dublje pozabaviti 
pitanjem pristupa energiji u okviru svoje razvojne 
suradnje u kontekstu velikih potreba u razvojnim 
zemljama (48  milijardi  USD godišnje prema poda -
cima Međunarodne agencije za energiju).
Opažanja
Komisija je iscrpno preispitala koristi i nedostatke 
svakog projekta koji je podnesen u okviru Instru -
menta za energiju i kao prioritet za dodjelu potpore 
odredila je najbolje među tim prijedlozima koji su 
znatno premašili opće standarde kvalitete utvrđene 
u smjernicama svakog poziva.
Unatoč tome što uvijek postoje određeni rizici 
i nedostaci Komisija mora razmotriti potporu za 
inovativne i ambiciozne projekte, koji su odabrani 
u skladu s odgovarajućim pravilima i postupcima, 
u cilju ispunjivanja općih ciljeva svakog poziva na 
podnošenje prijedloga.
Odgovori Komisije 48
22 (a)
Kada je utvrdila probleme s kvalitetom izvješćiva -
nja, Komisija je poduzela odgovarajuće korake kako 
bi ih uklonila, između ostalog pružanjem korisni -
cima predložaka za privremena i završna narativna 
izvješća te za financijska izvješća. Mogućnost dava -
nja kvalitetnih izvješća razlikovala se među kori -
snicima i stoga su ugovoru o dodjeli bespovratnih 
sredstava u okviru Drugog instrumenta za energiju 
priloženi poboljšani modeli za narativna i financij -
ska izvješća.
22 (b)
Vidjeti odgovor Komisije na odlomak 22. točku (a)
22 (c)
Vidjeti odgovor Komisije na odlomak 22. točku (a)
23
Komisija je primjereno produljila ugovor s konzul -
tantskom tvrtkom kako bi osigurala odgovarajuće 
usluge praćenja projekata Instrumenta za ener -
giju koji su u tijeku i projekata odabranih u okviru 
posljednja dva poziva u sklopu Drugog instrumenta 
za energiju za elektrifikaciju i osjetljivost ruralnih 
područja.
24
Standardizirano preispitivanje jednog tijela bilo je 
korisno za usklađivanje i poboljšavanje izvješćivanja 
provedbenih partnera u određenoj mjeri, a u ugo -
vorima s konzultantskom tvrtkom mogu se pronaći 
resursi za terenske provjere informacija dostavljenih 
u okviru njihovih izvješća. Komisija je stoga podu -
zela nužne korake i produljila ugovor s konzultant -
skom tvrtkom na način kojim se osiguravaju usluge 
praćenja s pomoću misija u državi usmjerenih na 
projekte, prema potrebi.
Međutim, ovlast za provođenje preporuka u odnosu 
na korisnike bespovratnih sredstava iz Instrumenta 
za energiju imaju delegacije EU -a, u skladu s odred -
bama ugovora o besplatnim sredstvima, i ona se ne 
može dati u podugovor konzultantskoj tvrtki.16 (b)
Kao je prethodno objašnjeno, za razliku od pojedi -
načnih ocjenjivača odbor za ocjenjivanje nalazi se 
u jedinstvenom položaju da ima potpunu sliku svih 
prijedloga podnesenih u okviru poziva i vrijednosti 
svakog prijedloga u odnosu na kriterije utvrđene 
u smjernicama za poziv.
Za četiri projekta koje je spomenuo Sud odgovorni 
odbor za ocjenjivanje zaključio je treću i završnu 
procjenu smatrajući da postoje odgovarajuće mjere 
za ublažavanje utvrđenih rizika i nedostataka i da su 
prihvatljive.
17
Projekti koje je spomenuo Sud nisu ostvarili utvr -
đene ciljeve, većinom zbog nepovoljnih vanjskih 
čimbenika koji se nisu mogli kontrolirati (između 
ostalog uvjeta na tržištu, tehnološkog razvoja, pri -
rodnih uvjeta itd.).
18
U tom pogledu Komisija ističe važnost poboljšanja 
uvedenih u kasniji poziv na podnošenje prijedloga 
u okviru Drugog instrumenta za energiju, u odnosu 
na koji je postojao zahtjev za podnošenje studije 
o izvedivosti zajedno s prijedlogom.
Komisija je izvršila praćenje projekata primjenom 
različitih dostupnih alata i na različite načine, 
uključujući uspostavom trajne strukture za praće -
nje. U nekim posebnim slučajevima moglo je biti 
pojačano praćenje na terenu.
Kvaliteta izvješća provedbenih partnera bila je 
nejednaka jer je ovisila o različitim sposobnostima 
izvješćivanja pojedinih korisnika.
Odgovori Komisije 49
28
Redoviti terenski posjeti kad god je to moguće 
ključni su za nadziranje i praćenje projekta. Delega -
cije imaju na raspolaganju razna sredstva za praće -
nje projekata, uključujući kontrolu na daljinu koja se 
temelji na izvješćima, telekonferencijama, uredskom 
radu, razmjenama s korisnicima itd. Učestalost 
terenskih posjeta ovisi, među ostalim, o radnom 
opterećenju, mjestu provedbe projekta i dostu -
pnosti, pitanjima sigurnosti, dostupnim resursima 
i slično. Naravno, o izboru najprikladnijeg načina za 
nadzor/praćenje projekta i o načinu na koji će služ -
benici određene delegacije EU -a provoditi redovite 
posjete projektu u okviru Instrumenta za Europu 
te hoće li ih provoditi, može odlučiti samo voditelj 
predmetne delegacije koji ima potpunu sliku svih 
zadaća koje delegacija mora provoditi i prioriteta 
svake zadaće, uzimajući u obzir situaciju u pogledu 
ljudskih resursa i različita ograničenja.
29
ROM je samo jedan od alata koji su dostupni za pra -
ćenje projekta i Komisija ga je primjereno koristila 
pored svih drugih alata za praćenje, uključujući 
trajnu funkciju praćenja Instrumenta za Europu koja 
je bila dostupna u skladu s ugovorom o uslugama 
s konzultantskom tvrtkom.
29 (a)
Iako je projekt koji spominje Sud bio podvrgnut 
ROM -u tek 2013., Delegacija EU -a u Tanzaniji uvijek 
je bila svjesna situacije projekta zbog redovitih raz -
mjena i korespondencije te je poduzimala mjere da 
ispravi situaciju. Na primjer, pored ugovorom pro -
pisanih srednjoročnih izvješća provedbeni partneri 
izrađivali su i šestomjesečna „izvješća o unutarnjem 
praćenju” u skladu s praksom koju je Delegacija 
uvela od 2012. u cilju jačanja praćenja. Delegacija je 
održavala redoviti kontakt s projektom i pružala je 
potporu za olakšavanje rješenja.25
Za neke projekte nije provedeno srednjoročno pre -
ispitivanje jer nije provedeno dovoljno aktivnosti.
Komisija je iskoristila sve dostupne instrumente 
za podupiranje provedbe projekata i poduzela je 
odgovarajuće mjere unutar granica utvrđenih pravi -
lima iz ugovora.
Znatne izmjene projektnih aktivnosti nisu moguće 
u skladu s pravilima iz ugovora u kojima je propi -
sano, među ostalim, da „svrha izmjene ili učinak 
izmjene ne mogu biti izmjene ugovora kojima bi 
se dovela u pitanje odluka o dodjeli bespovratnih 
sredstava ili koje bi bile protivne jednakom postu -
panju prema podnositeljima zahtjeva”.
26
Odgovarajuće prepreke za povećanje kvalitete 
izvješćivanja o projektu uzete su u obzir kod izrade 
sljedećih poziva u okviru Drugog instrumenta za 
energiju.
27
Komisija (i stručnjaci za praćenje u skladu s područ -
jem primjene njihovog ugovora) je u nekoliko 
navrata zatražila dodatne informacije ili pojašnje -
nja,a u slučajevima kada ih nije dobila, plaćanja su 
obustavljena u skladu s pravilima iz ugovora.
U odnosu na mogućnost raskida ugovora, to je 
drastična mjera čija posljedica može biti gubitak 
važnih već izvršenih ulaganja/napora i razmatra se 
tek kada propadnu sve moguće alternative, uzima -
jući u obzir interes krajnjih korisnika i načelo dobrog 
financijskog upravljanja.
Odgovori Komisije 50
36
Četiri projekta koja je Sud pregledao nisu ispunila 
većinu očekivanih rezultata zbog problema s kapa -
citetom korisnika i nepovoljnim okolnostima koje su 
utjecale na početnu zamisao projekata i zbog kojih 
su mjere za ublažavanje bile neučinkovite.
Komisija primjećuje da se određeni stupanj pro -
blema kapaciteta ne može isključiti, posebno kada 
se s jedne strane nalaze inovativni i ambiciozni 
ciljani projekti, a s druge strane siromašni korisnici. 
U takvom kontekstu ne može se očekivati da će 
projekti biti završeni.
36 (c)
Ocjenjivanje projekta provodilo se u skladu s pri -
mjenjivim postupkom u okviru kojeg se sudjelova -
nje privatnog sektora smatralo pozitivnim čimbeni -
kom za održivost projekta.29 (b)
Nije predloženo da je projekt bude uključen u popis 
ROM -a za 2010. i 2011. jer tada nije ostvaren dovoljni 
napredak. Iako je izvorno predloženo da se projekt 
stavi na popis za ROM, 2012. je odlučeno da će biti 
uklonjen s popisa jer još uvijek nije bilo dovoljno 
aktivnosti na terenu, a nakon produljenja razdoblja 
provedbe za 24 mjeseca već je bilo programirano 
srednjoročno preispitivanje za početak 2012.
30
Kako je objašnjeno u prethodnoj odlomku 27., 
mogućnost raskida ugovora razmatra u slučaju neu -
spjeha svih mogućih alternativa. Službe zadužene 
za praćenje provedbe dvaju projekata koje je spo -
menuo Sud još nisu bile utvrdile da je tako i da se ti 
projekti više ne bi trebali provoditi ni na koji način.
30 (a)
Delegacija zadužena za provedbu projekta odlu -
čila je nakon razmatranja svih mogućih rješenja za 
ispravljanje situacije da smanjivanje zemljopisnog 
opsega projekta ne bi bilo najbolje rješenje.
31
Delegacija u Mozambiku uvijek je bila svje -
sna poteškoća s projektom. Inovativni projekti 
u područjima koja su relativno nova u lokalnom 
kontekstu često se teško pokreću. S vremenom 
je postalo sve jasnije da ciljevi projekta neće biti 
ispunjeni i tada je delegacija u više navrata poku -
šala pronaći odgovarajuća rješenja. Razgovaralo 
se o brojnim prijedlozima za uklanjanje problema 
u projektu, ali niti jedno od predloženih rješenja 
nije se činilo realističnim i projekt je morao biti 
zaključen. Delegacija je izvršila terenski posjet (radi 
pregleda operacija i financija i ugovora) u travnju 
2015. i nakon toga je dogovoreno zatvaranje.
Ukupno 75 % projekata koje je ispitao Sud već je 
ostvarilo ili čak i premašilo očekivane rezultate.
Odgovori Komisije 51
Rizike i nedostatke koji su utvrđeni u ocjenjivanim 
prijedlozima nadležni odbor za ocjenjivanje razma -
tra s obzirom na relevantne mjere za ublažavanje 
koje su predložili predmetni podnositelji prijedloga 
prije nego što dodjeli konačne ocjene na temelju 
kojih se rangiraju prijedlozi na dosljedan i objekti -
van način u odnosu na kriterije, ciljeve i prioritete 
utvrđene u smjernicama za poziv.
1. preporuka
Komisija prihvaća ovu preporuku i poduzela je 
odgovarajuće mjere:
i. u skladu s predlošcima za PRAG 2014. ocjenjivanje 
oblikovanja mjere ima ključnu ulogu u ocjenjiva -
nju prijedloga. Od 50 mogućih bodova za opis 
projekta, 10 bodova odnosi se na oblikovanje 
mjere. Znatni nedostaci u projektnom sažetku 
u većini će slučajeva dovesti do isključenja pri -
jedloga već u fazi opisa;
ii. sposobnost podnositelja da provode mjeru ocje -
njuje se u fazi potpune provedbe. Nedavno je 
ocjenjivanje operativne sposobnosti prošireno 
na supodnositelje zahtjeva i povezane subjekte. 
S obzirom na važnost ovog aspekta, Komisija je 
uvela donju granicu u PRAG 2014. kojom je pred -
viđeno da podnositelji moraju ostvariti najmanje 
12 od 20 mogućih bodova da bi se sposobnost 
mogla uzeti u obzir za dodjelu bespovratnih 
sredstava.
43
Komisija je izvršila praćenje projekata primjenom 
različitih dostupnih alata i na različite dostupne 
načine, uključujući uspostavom trajne strukture za 
praćenje.
Komisija je općenito osigurala pažljivo praćenje 
tijekom najkritičnijih faza provedbe i olakšala je rje -
šenja i korektivne mjere što više moguće i u skladu 
s prevladavajućim pravilima i postupcima. U nekim 
posebnim slučajevima moglo je biti pojačano pra -
ćenje na terenu.Zaključci i preporuke
41
Komisija pozdravlja izvješće Suda. Zahvaljujući 
stvaranju Instrumenta za energiju Komisija se po 
prvi puta mogla dublje pozabaviti pitanjem pri -
stupa energiji u okviru svoje razvojne suradnje 
u kontekstu velikih potreba (48 milijardi USD/godiš -
nje) u zemljama u razvoju2. Komisija se učinkovito 
koristila Instrumentom za energiju i, što je razvidno 
iz izvješća Suda, većina projekata koje je ispitala bili 
su uspješni i imaju dobre izglede za održivost. To je 
izvanredno postignuće s obzirom na teški kontekst 
provođenja razvojne suradnje. Samo četvrtina ispi -
tanih projekata nije ostvarila očekivane rezultate. 
To je u određenoj mjeri bila posljedica nepovoljnih 
okolnosti koje su utjecale na početnu zamisao pro -
jekata i zbog kojih je predviđeno ublažavanje rizika 
bilo neučinkovito. Komisija je također svjesna da 
ima prostora za napredak, posebno u pogledu pra -
ćenja projekata na terenu. Komisija je već poduzela 
neke mjere i uvest će daljnja unaprjeđenja koja je 
preporučio Sud.
42
Komisija je dosljedno i strogo primjenjivala pravila 
i postupke koji se primjenjuju na poziv na podnoše -
nje prijedloga i dodijelila je potporu projektima koji 
su imali dobro razrađene prioritete.
Odbor za ocjenjivanje bio je svjestan rizika i nedo -
stataka svakog prijedloga. Rizici i nedostaci prijed -
loga zapravo su se očekivali u okviru Instrumenta 
za energiju čiji je cilj, među ostalim, bilo promicanje 
inovacija u kontekstu izazova pružanja održivih 
i cjenovno pristupačnih energetskih usluga siromaš -
nom stanovništvu.
2  Izvješće Međunarodne agencije za energiju „Energija za 
sve: financiranje pristupa za siromašne”, posebni izvadak iz 
publikacije World Energy Outlook, IEA, 2011.
Odgovori Komisije 52
44
Samo jedna četvrtina ispitanih projekata nije ostva -
rila očekivane rezultate uglavnom zbog problema 
povezanih s kapacitetom korisnika ili nepovoljnim 
okolnostima koje su utjecale na početnu zamisao 
projekata i uzrokovale neučinkovitost predviđenih 
mjera za ublažavanje rizika.
3. preporuka
Komisija prihvaća ovu preporuku.
Procjena trajnih potreba za tehničkom pomoći bila 
bi korisna kako bi se mogli utvrditi mogući zahtjevi 
za potporu po isteku financiranja Instrumenta za 
energiju. U okviru postojećeg programa Instru -
menta za energiju neće biti moguće povećati iznos 
izvorno dodijeljenih bespovratnih sredstava. Komi -
sija će svejedno ispitati kako bi se to moglo riješiti 
u cilju učvršćivanja vrijednosti izvršenog ulaganja. 
Nadalje, Komisija će ispitati način primjene prepo -
ruke u okviru novih i inovativnih programa kao što 
je Inicijativa za financiranje elektrifikacije - ElectriFI.43 (a)
Komisija je nedostatke u izvješćivanju rješavala 
u odnosu na svaki pojedini ugovor zasebno i uvela 
je poboljšane predloške za privremena i završna 
narativna izvješća te za financijska izvješća.
43 (b)
Komisija je osigurala pažljivo praćenje u obliku 
terenskih posjeta i s pomoću različitih sredstava za 
praćenje projekata, uključujući kontrolu na daljinu 
na temelju izvješća, telekonferencija, uredskih 
studija i slično. Učestalost terenskih posjeta ovisi 
o radnom opterećenju, mjestu provedbe projekta 
i pristupačnosti, pitanjima sigurnosti i dostupnim 
sredstvima. Odluku o provođenju redovitog posjeta 
projektu Instrumenta za energiju može donijeti 
samo čelnik delegacije koji ima potpunu sliku svih 
zadaća koje delegacija mora provoditi i prioriteta 
svake zadaće, uzimajući u obzir situaciju u pogledu 
ljudskih resursa i različita ograničenja.
ROM je jedan od dostupnih alata za praćenje pro -
jekta, a za one projekte koji ne podliježu posjetima 
ROM -a uspostavljeni su drugi načini praćenja.
43 (c)
Komisija je uvijek pokušavala podržati uspješnu 
provedbu projekata i utvrditi rješenja (zajedno 
s korisnicima ugovora o bespovratnim sredstvima) 
za prevladavanje problema. U tom se pogledu 
raskid ugovora o bespovratnim sredstvima smatrao 
posljednjim izborom kako se ne bi ugrozila ula -
ganja/napori i moguće koristi za krajnje korisnike 
Instrumenta za energiju.
2. preporuka - Zajednički odgovor 
Komisije na točke i. do v.
Komisija prihvaća preporuku. Ima prostora za 
napredak u pogledu jačanja praćenja projekata. 
O tome je Komisija dosljedno vodila računa i raz -
motrit će se dodatne mjere kako bi se delegacijama 
omogućilo da pojačaju praćenje projekata uzima -
jući u obzir i njihova financijska ograničenja i ogra -
ničenja u pogledu ljudskih resursa.
Besplatne publikacije:
  jedan primjerak:  
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
  više od jednog primjerka ili plakati/zemljovidi:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
pri delegacijama u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hr.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_hr.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatni poziv iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (premda neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
 u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU-a
Godine 2004. gotovo dvije milijarde ljudi nije imalo pristup 
odgovarajućim, povoljnim i održivim energetskim uslugama 
koje su ključne za ostvarivanje postojanog napretka prema 
razvojnim ciljevima. Instrument EU -a i afričkih, karipskih 
i pacifičkih država (AKP) za energiju uspostavljen je u lipnju 
2005. godine te mu je svrha promicati pristup modernim 
energetskim uslugama za siromašne stanovnike ruralnih 
i prigradskih područja, s  jakim naglaskom na supsaharsku 
Afriku i obnovljivu energiju. U ovom izvješću zaključujemo 
da je Komisija u velikoj mjeri bila uspješna, no i da je mogla 
učiniti više u pogledu upotrebe Instrumenta EU -a i država 
AKP -a za energiju kako bi se siromašnim stanovnicima 
istočne Afrike poboljšao pristup obnovljivim izvorima 
energije. Iznosimo nekoliko preporuka za stroži odabir 
projekata, jačanje njihova praćenja i povećanje njihove 
održivosti u budućnosti.
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD