–izmjene pravila o dubinskoj analizi stranke uključuju odredbe koje omogućuju da se dubinska analiza stranke prilagodi u slučajevima u kojima se provodi priključivanje stranaka na daljinu, u skladu s predloženom izmjenom Uredbe eIDAS u odnosu na okvir za europski digitalni identitet, uključujući europske novčanike za digitalni identitet i relevantne usluge povjerenja, posebno elektroničke potvrde atributa. To je u skladu sa Strategijom za digitalne financije.

–pristupom kojim se utvrđuju subjekti koji podliježu pravilima o SPNFT-u osigurat će se i dosljednost s nedavno donesenom Uredbom o europskim pružateljima usluga skupnog financiranja u smislu da platforme za skupno financiranje na koje se ta uredba ne primjenjuje podliježu pravilima EU-a o SPNFT-u s obzirom na to da se u toj uredbi navode određene zaštitne mjere povezane sa SPNFT-om za platforme koje podliježu pravilima,

Zakonodavstvo EU-a o SPNFT-u primjenjuje se u interakciji s nekoliko zakonodavnih akata EU-a u područjima financijskih usluga i kaznenog prava. To uključuje zakonodavstvo EU-a o plaćanjima i prijenosima novčanih sredstava (Direktiva o platnim uslugama, Direktiva o računima za plaćanje, Direktiva o elektroničkom novcu). U nastavku su navedeni neki primjeri osiguranja dosljednosti sa zakonodavstvom EU-a:

No ovaj se Prijedlogu ne svodi samo na prijenos odredbi iz postojeće Direktive o SPNFT-u u uredbu; uvodi se više sadržajnih promjena kako bi podigla razina ujednačenosti i konvergencije u primjeni pravila o SPNFT-u u EU-u:

U prilog potrebi za ujednačenim pravilima na unutarnjem tržištu idu dokazi iz izvješćâ koja je Komisija objavila 2019. U tim je izvješćima utvrđeno da je, iako su zahtjevi Direktive (EU) 2015/849 dalekosežni, izostanak njihove izravne primjenjivosti i detaljnosti doveo do rascjepkanosti u njihovoj primjeni na nacionalnoj razini i do različitih tumačenja. U toj situaciji nije moguće djelotvorno riješiti prekogranične situacije, stoga se zahtjevima ne može primjereno zaštiti unutarnje tržište. Iz toga proizlaze i dodatni troškovi i opterećenja za gospodarske subjekte koji pružaju prekogranične usluge te regulatorna arbitraža.

–javno savjetovanje o djelovanjima iznesenima u akcijskom planu, otvoreno općoj javnosti i svim skupinama dionika, pokrenuto 7. svibnja 2020. i otvoreno do 26. kolovoza. U okviru savjetovanja prikupljena su 202 službena mišljenja;

–savjetovanje o planu djelovanja kojim je najavljen akcijski plan Komisije. Savjetovanje se održavalo na Komisijinu portalu Iznesite svoje mišljenje od 11. veljače do 12. ožujka 2020., a od brojnih dionika prikupljena su 42 mišljenja;

Strategija savjetovanja na kojoj se temelji ovaj Prijedlog sastojala se od više dijelova, a to su:

Još nije provedena potpuna ex post evaluacija postojećeg sustava EU-a za SPNFT u kontekstu niza nedavnih zakonodavnih promjena. Direktiva (EU) 2015/849 donesena je 20. svibnja 2015., a rok za njezino prenošenje za države članice bio je 26. lipnja 2017. Direktiva (EU) 2018/843 donesena je 30. svibnja 2018., a rok za njezino prenošenje bio je 10. siječnja 2020. Kontrola prenošenja još se provodi. Međutim, Komunikacija Komisije iz srpnja 2019. i prethodno navedena priložena izvješća služe kao evaluacija djelotvornosti sustava EU-a SPNFT koji je tada bio na snazi.

3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

Proporcionalnost je sastavni dio procjene učinka priložene Prijedlogu i sve predložene mogućnosti u različitim regulatornim područjima procijenjene su u odnosu na cilj proporcionalnosti. Zbog prekogranične prirode većine transakcija povezanih s pranjem novca i financiranjem terorizma potreban je usklađen i dosljedan pristup u državama članicama koji se temelji na jedinstvenom skupu pravila u obliku jedinstvenih pravila. Međutim, u ovom Prijedlogu ne primjenjuje se pristup maksimalnog usklađivanja jer nije spojiv s temeljnom prirodom sustava EU-a za SPNFT koji se temelji na riziku. U područjima u kojima se to opravdava posebnim nacionalnim rizicima, države članice mogu uvesti pravila koja nadilaze ona utvrđena u ovom Prijedlogu.

Iako, kao što je prethodno navedeno, još nije provedena formalna ex post evaluacija ili provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva EU-a o SPNFT-u, može se izvesti nekoliko zaključaka o elementima Prijedloga kojima će se dodatno pojednostavniti i unaprijediti učinkovitost. Prvo, zamjenom određenih pravila iz Direktive ujednačenijim i izravno primjenjivim pravilima u Uredbi u državama članicama uklonit će se potreba za radom na prenošenju u nacionalno pravo te će se prekograničnim subjektima olakšati poslovanje u EU-u. Nadalje, izostavljanje trgovaca robom iz područja primjene okvira EU-a o SPNFT-u, što je povezano s predloženom zabranom gotovinskih transakcija koje prelaze 10 000 EUR, ti će se trgovci osloboditi od administrativnog opterećenja povezanog s primjenom zahtjeva za SPNFT na gotovinske transakcije koje prelaze 10 000 EUR. Konačno, viši stupanj usklađenosti pravila o sprečavanju pranja novca u nizu određenih područja olakšat će provedbu unutarnjih politika, kontrola i procedura na razini grupe na cijelom unutarnjem tržištu.

Prilagođava se politika u pogledu trećih zemalja. Komisija će identificirati treće zemlje uzimajući u obzir javnu identifikaciju mjerodavne stručne skupine zadužene za određivanje međunarodnih standarda (FATF) ili na temelju vlastite autonomne procjene. Treće zemlje koje Komisija tako identificira podlijegat će dvama različitim skupovima posljedica, razmjerno riziku koji predstavljaju za financijski sustav Unije: i. treće zemlje koje podliježu svim pojačanim mjerama dubinske analize i dodatnim protumjerama koje su specifične za te zemlje; i ii. treće zemlje podložne pojačanim mjerama dubinske analize koje su specifične za te zemlje. Načelno će Komisija kao visokorizične treće zemlje identificirati zemlje za koje je FATF izdao „poziv na djelovanje”. Zbog trajne prirode ozbiljnih strateških nedostataka u njihovu okviru za SPNFT na njih će se primjenjivati sve pojačane mjere dubinske analize kao i protumjere specifične za te zemlje da bi se ta prijetnja razmjerno smanjila. Komisija će načelno identificirati treće zemlje u čijim sustavima za SPNFT postoje nedostaci u smislu usklađenosti i za koje je prema mišljenju FATF-a „potrebno pojačano praćenje” te će se na njih primjenjivati pojačane mjere dubinske analize specifične za te zemlje koje su razmjerne rizicima. Komisija može identificirati treće zemlje koje FATF nije uvrstio na popis, ali predstavljaju znatnu prijetnju financijskom sustavu Unije i na koje će se zbog te prijetnje primjenjivati pojačane mjere dubinske analize specifične za te zemlje ili, kad je to primjereno, sve pojačane mjere dubinske analize i protumjere. U procjeni razine prijetnje koja proizlazi iz tih trećih zemalja Komisija se može oslanjati na tehničku stručnost AMLA-e. Konačno, AMLA će izraditi smjernice o rizicima, trendovima i metodama pranja novca i financiranja terorizma koji nisu specifični za određene zemlje, a potječu sa zemljopisnih područja izvan Unije, te će obveznike savjetovati o mogućnosti provedbe mjera za njihovo smanjenje. Revidiranim pristupom trećim zemljama želi se osigurati djelotvorno ublažavanje vanjskih prijetnji financijskom sustavu Unije i pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta primjenom ujednačenog pristupa na razini EU-a te osiguravanjem veće detaljnosti i proporcionalnosti u definiranju posljedica povezanih s uvrštavanjem na popis na temelju procjene rizika.

(18)Da bi se osigurao dosljedan pristup, nužno je pojasniti na koje se subjekte u sektoru ulaganja primjenjuju zahtjevi za SPNFT. Iako su subjekti za zajednička ulaganja već bili obuhvaćeni područjem primjene Direktive (EU) 2015/849, potrebno je ujednačiti relevantnu terminologiju s postojećim zakonodavstvom Unije o investicijskim fondovima, odnosno s Direktivom 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktivom 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća. S obzirom na to da je fondove moguće osnovati bez pravne osobnosti, nužno je u područje primjene ove Uredbe uključiti i njihove upravitelje. Zahtjevi za SPNFT trebali bi se primjenjivati neovisno o obliku u kojem se udjeli u fondu ili dionice fonda stavljaju na raspolaganje za kupnju u Uniji, uključujući slučajeve u kojima se udjeli ili dionice izravno ili neizravno nude ulagateljima s poslovnim nastanom u Uniji ili plasiraju takvim ulagateljima na inicijativu upravitelja ili u ime upravitelja.

(12)Ranjivosti platformi za skupno financiranje za rizike od pranja novca i financiranja terorizma horizontalne su i utječu na unutarnje tržište u cjelini. Dosad su u državama članicama razvijeni različiti pristupi upravljanju tim rizicima. Uredbom (EU) 2020/1503 Europskog parlamenta i Vijeća ujednačava se regulatorni pristup poslovnim ulaganjima i platformama za skupno financiranje koje se temelji na pozajmljivanju u Uniji te se osigurava postojanje odgovarajućih i dosljednih zaštitnih mjera za rješavanje mogućih rizika od pranja novca i financiranja terorizma. Među njima su i zahtjevi za upravljanje sredstvima i plaćanjima u odnosu na sve financijske transakcije izvršene na tim platformama. Pružatelji usluga skupnog financiranja moraju ili zatražiti licenciju ili sklopiti partnerstvo s pružateljem platnih usluga ili kreditom institucijom radi provedbe takvih transakcija. Uredbom se utvrđuju i zaštitne mjere u postupku izdavanja odobrenja za rad, u procjeni dobrog ugleda rukovodstva i postupcima dubinske analize za vlasnike projekta. Komisija je do 10. studenoga 2023. u svojem izvješću o toj uredbi dužna procijeniti jesu li potrebne dodatne mjere zaštite. Stoga je opravdano da platforme za skupno financiranje koje imaju dozvolu na temelju Uredbe (EU) 2020/1503 ne podliježu zakonodavstvu Unije o SPNFT-u.

(11)Direktiva (EU) 2018/843 bila je prvi pravni instrument kojim su se rješavali rizici povezani s pranjem novca i financiranjem terorizma koje predstavlja kriptoimovina u Uniji. Područje primjene okvira za SPNFT proširila je na dvije vrste pružatelja usluga povezanih s kriptoimovinom: pružatelje koji se bave uslugama razmjene virtualnih i fiducijarnih valuta te pružatelje skrbničke usluge novčanika. Zbog brzog tehnološkog napretka i unaprjeđenja standarda FATF-a nužno je preispitati taj pristup. Prvi korak na putu do dovršetka i ažuriranja pravnog okvira Unije predstavlja Uredba [umetnuti upućivanje – Prijedlog uredbe o tržištima kriptoimovine i izmjeni Direktive (EU) 2019/1937 – COM(2020)593 final] kojom se utvrđuju zahtjevi za pružatelje usluga povezanih s kriptoimovinom koji žele podnijeti zahtjev za odobrenje za pružanje usluga na jedinstvenom tržištu. Njome je uvedena i definicija kriptoimovine i pružatelja usluga povezanih s kriptoimovinom koja obuhvaća širok opseg aktivnosti. Pružatelji usluga povezanih s kriptoimovinom obuhvaćeni Uredbom [umetnuti upućivanje – Prijedlog uredbe o tržištima kriptoimovine i izmjeni Direktive (EU) 2019/1937 – COM(2020) 593 final] trebali bi biti obuhvaćeni i ovom Uredbom da bi se smanjio bilo kakav rizik od zloupotreba kriptoimovine u svrhu pranja novca i financiranja terorizma.

(9)Na neovisne pravne stručnjake trebale bi se primjenjivati odredbe ove Uredbe kad sudjeluju u financijskim transakcijama ili poslovnim transakcijama, među ostalim kad pružaju porezne savjete, ako postoji rizik da bi moglo doći do zloupotrebe usluga koje pružaju ti pravni stručnjaci u svrhu pranja prihoda ostvarenih kriminalnim aktivnostima ili u svrhu financiranja terorizma. Međutim, trebala bi postojati izuzeća od bilo kakve obveze prijavljivanja informacija dobivenih prije, tijekom ili nakon sudskog postupka ili tijekom utvrđivanja pravnog položaja stranke koja bi trebala biti obuhvaćena odvjetničkom tajnom. Stoga pravni savjeti i dalje ostaju predmetom obveze čuvanja profesionalne tajne, osim u slučaju kad pravni stručnjak sudjeluje u pranju novca ili financiranju terorizma, kad se pravni savjet daje u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma ili kad pravni stručnjak zna da stranka traži pravni savjet radi pranja novca ili financiranja terorizma.

(8)Financijske transakcije mogu se provoditi i unutar iste grupe kao oblik upravljanja financijama grupe. No takve se transakcije ne provode u odnosu na stranke i na njih nije potrebno primijeniti mjere za SPNFT. Da bi se osigurala pravna sigurnost, nužno je uzeti u obzir da se ova Uredba ne primjenjuje na financijske aktivnosti ili druge financijske usluge koje članovi grupe pružaju drugim članovima te grupe.

(6)Tehnologija se kontinuirano razvija i nudi mogućnosti privatnom sektoru da osmisli nove proizvode i sustave za razmjenu novčanih sredstava ili vrijednosti. Iako je to pozitivan fenomen, može stvoriti nove rizike od pranja novca i financiranja terorizma jer kriminalci kontinuirano uspijevaju naći načine iskorištavanja ranjivosti kako bi sakrili nezakonita novčana sredstva i prebacivali ih po cijelom svijetu. Pružatelji usluga povezanih s kriptoimovinom i platforme za skupno financiranje izloženi su zloupotrebi novih kanala za prebacivanje nezakonitog novca te imaju priliku otkriti takva kretanja i smanjiti rizike. Stoga bi trebalo proširiti područje primjene zakonodavstva Unije kako bi u skladu s novim promjenama standarda FATF-a u odnosu na kriptoimovinu ono obuhvatilo i te subjekte.

(40)Da bi se osigurala djelotvornost okvira za SPNFT, obveznici bi trebali redovito preispitivati informacije dobivene od svojih stranaka u skladu s pristupom koji se temelji na riziku. Obveznici bi trebali uspostaviti sustav praćenja za otkrivanje neuobičajenih transakcija koje bi mogle potaknuti sumnju na pranje novca ili financiranje terorizma. Da bi se osigurala djelotvornost praćenja transakcija, aktivnosti praćenja koje provode obveznici načelno bi trebale obuhvaćati sve usluge i proizvode koji se nude strankama te sve transakcije koje obveznik izvrši u ime stranke ili koje ponudi stranci. No nije potrebno detaljno provjeravati svaku pojedinačnu transakciju. Intenzitet praćenja trebao bi se temeljiti na pristupu temeljenom na riziku i na preciznim i relevantnim kriterijima osobito uzimajući u obzir značajke stranaka i s njima povezanu razinu rizika, ponuđenih proizvoda i usluga te predmetnih zemalja i zemljopisnih područja. AMLA bi trebala razviti smjernice kako bi se osiguralo da je intenzitet praćenja poslovnih odnosa i transakcija primjeren i razmjeran razini rizika.

(37)Da bi se okvirom za SPNFT spriječio ulazak nezakonitih sredstava u financijski sustav, obveznici bi trebali provesti dubinsku analizu stranke prije ulaska u poslovni odnos s potencijalnim klijentima u skladu s pristupom koji se temelji na riziku. Međutim, da se uobičajeno poslovanje ne bi nepotrebno odgađalo, obveznici informacije od potencijalnih stranaka mogu prikupiti tijekom uspostavljanja poslovnog odnosa. Kreditne i financijske institucije potrebne informacije od potencijalnih stranaka mogu dobiti nakon što je odnos uspostavljen pod uvjetom da se transakcije ne započinju sve do uspješne provedbe postupka dubinske analize stranke.

(33)Od obveznika se ne bi trebalo zahtijevati da primjenjuju mjere dubinske analize na stranke koje obavljaju povremene ili povezane transakcije ispod određene vrijednosti ako ne postoji sumnja u pranje novca ili financiranje terorizma. S obzirom na to da se prag od 10 000 EUR primjenjuje na većinu povremenih transakcija, od obveznika koji posluju u sektorima ili obavljaju transakcije koje predstavljaju veći rizik od pranja novca i financiranja terorizma trebala bi se zahtijevati provedba dubinske analize stranke za transakcije s nižim pragovima. Da bi se identificirali ti sektori ili transakcije, kao i odgovarajući pragovi za te sektore ili transakcije, AMLA bi trebala izraditi poseban nacrt regulatornih tehničkih standarda.

(27)Pojedinci kojima su povjerene zadaće povezane s usklađenošću obveznika sa zahtjevima za SPNFT trebali bi proći procjenu vještina, znanja, kvalifikacija, integriteta i ponašanja. Ako zaposlenici obavljaju zadaće povezane s usklađenošću obveznika sa zahtjevima za SPNFT u odnosu na stranke s kojima su u bliskom privatnom ili poslovnom odnosu, to može dovesti do sukoba interesa i ugroziti integritet sustava. Stoga bi u takvim situacijama trebalo spriječiti da zaposlenici obavljaju zadaće povezane s usklađenošću obveznika sa zahtjevima za SPNFT u odnosu na takve stranke.

(22)Potrebno je voditi računa o obilježjima i potrebama manjih obveznika te osigurati postupanje koje odgovara njihovim posebnim potrebama te prirodi poslovanja. To može uključivati izuzimanje određenih obveznika od provedbe procjene rizika ako su rizici u sektoru u kojem subjekt posluje jasni.

(41)Da bi se osigurala dosljedna primjena Uredbe, AMLA bi trebala imati zadaću izrade nacrta regulatornih tehničkih standarda za dubinsku analizu stranke. Tim bi se regulatornim tehničkim standardima trebao utvrditi minimalni skup informacija koje obveznici trebaju prikupiti da bi ušli u novi poslovni odnos sa strankama ili da bi procijenili postojeće poslovne odnose u skladu s razinom rizika koja se povezuje sa svakom strankom. Nadalje, nacrt regulatornih tehničkih standarda trebao bi biti dovoljno jasan da sudionicima na tržištu omogući razvoj sigurnih, pristupačnih i inovativnih sredstava za provjeru identiteta stranaka i provedbu dubinske analize stranke, među ostalim i na daljinu, uz poštivanje načela tehnološke neutralnosti. Komisiju bi trebalo ovlastiti za donošenje tih nacrta regulatornih tehničkih standarda. Te posebne zadaće u skladu su s ulogom i odgovornostima AMLA-e utvrđenima u Uredbi [umetnuti upućivanje – prijedlog o osnivanju tijela za sprečavanje pranja novca – COM(2021) 421 final].

(42)Usklađivanjem mjera dubinske analize stranke ne bi se trebalo težiti samo postizanju dosljednog i dosljedno djelotvornog razumijevanja rizika povezanih s postojećom ili potencijalnom strankom, neovisno o tome gdje se u Uniji uspostavlja poslovni odnos, iako će njihovo usklađivanje pomoći u ostvarenju tog cilja. Trebalo bi osigurati i da obveznici informacije dobivene provedbom dubinske analize stranke ne upotrebljavaju za provođenje praksi smanjenja rizika, što bi moglo dovesti do izbjegavanja drugih pravnih obveza, osobito onih propisanih Direktivom 2014/92 Europskog parlamenta i Vijeća ili Direktivom 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća, a da se pritom ne ostvare ciljevi Unije u pogledu sprečavanja pranja novca i financiranja terorizma. Da bi se omogućio odgovarajući nadzor usklađenosti s obvezama dubinske analize stranke, važno je da obveznici vode evidenciju o poduzetim mjerama i informacijama dobivenima u postupku dubinske analize stranke, neovisno o tome uspostavlja li se sa strankama novi poslovni odnos te jesu li nakon odbijanja uspostave poslovnog odnosa dostavili prijavu o sumnjivoj transakciji. Ako obveznik odluči ne uspostaviti poslovni odnos s potencijalnom strankom, evidencija o dubinskoj analizi stranke treba sadržavati i razloge za donošenje takve odluke. To će nadzornim tijelima omogućiti da procijene jesu li obveznici pravilno razradili svoje prakse dubinske analize stranke i kako se razvija izloženost subjekta riziku, a pomoći će i u prikupljanju statističkih dokaza o tome kako obveznici u Uniji primjenjuju pravila o dubinskoj analizi stranke.

(43)Pristup za preispitivanje postojećih stranaka u postojećem okviru za SPNFT već se temelji na riziku. Međutim, s obzirom na veći rizik od pranja novca, povezanih predikatnih kaznenih djela i financiranja terorizma koji je povezan s određenim posredničkim strukturama, taj bi pristup mogao onemogućiti pravodobno otkrivanje i procjenu rizika. Stoga je važno osigurati da se jasno definirane kategorije postojećih stranaka redovito prate.

(44)Sam rizik po svojoj je prirodi promjenjiv, a varijable, same ili u kombinaciji, mogu povećati ili smanjiti potencijalni rizik i tako utjecati na odgovarajuću razinu preventivnih mjera, kao što su mjere dubinske analize stranke.

(45)U situacijama niskog rizika obveznici bi trebali moći primjenjivati pojednostavnjene mjere dubinske analize stranke. To se ne izjednačava s izuzimanjem od mjera dubinske analize stranke ili neprimjenom takvih mjera. To podrazumijeva pojednostavnjeni ili smanjeni skup mjera kontrole, koje bi svakako trebale obuhvaćati sve sastavne dijelove standardnog postupka dubinske analize stranke. U skladu s pristupom koji se temelji na riziku, obveznici bi ipak trebali imati mogućnost smanjenja učestalosti ili intenziteta kontrole nad svojim strankama ili transakcijama ili bi se trebali moći osloniti na odgovarajuće pretpostavke s obzirom na svrhu poslovnog odnosa ili upotrebu jednostavnih proizvoda. Regulatornim tehničkim standardima o dubinskoj analizi stranke trebale bi se utvrditi posebne pojednostavnjene mjere dubinske analize stranke koje obveznici mogu provoditi u situacijama nižeg rizika utvrđenima u nadnacionalnoj procjeni rizika Komisije. Pri izradi nacrta regulatornih tehničkih standarda AMLA bi trebala× voditi računa o očuvanju socijalne i financijske uključenosti.

(46)Trebalo bi prepoznati da određene situacije predstavljaju veći rizik od pranja novca i financiranja terorizma. Iako bi redovitom primjenom zahtjeva dubinske analize stranaka trebalo utvrditi identitet i poslovni profil svih stranaka, postoje slučajevi u kojima je potrebno provoditi posebno stroge postupke identifikacije i provjere stranke. Stoga je nužno utvrditi detaljna pravila za takve pojačane mjere dubinske analize, uključujući posebne pojačane mjere dubinske analize za prekogranične korespondentne odnose.

(47)Prekogranične korespondentne odnose s respondentnom institucijom treće zemlje karakterizira kontinuiranost i repetitivnost. Nadalje, ne predstavljaju sve prekogranične korespondentne bankovne usluge istu razinu rizika od pranja novca i financiranja terorizma, Stoga je intenzitet pojačanih mjera dubinske analize potrebno odrediti primjenom načela pristupa koji se temelji na riziku. Međutim, pristup koji se temelji na riziku ne bi trebalo primjenjivati u interakciji s respondentnim institucijama treće zemlje koje nisu fizički prisutne u zemlji osnivanja. S obzirom na visok rizik od pranja novca i financiranja terorizma inherentnog fiktivnim bankama, kreditne i financijske institucije trebale bi se suzdržati od ulaska u korespondentni odnos s takvim fiktivnim bankama.

(48)U kontekstu pojačanih mjera dubinske analize, dobivanje odobrenja od višeg rukovodstva za uspostavu poslovnih odnosa ne znači nužno u svim slučajevima dobivanje odobrenja od upravnog odbora. Trebalo bi omogućiti da takvo odobrenje dodjeljuje netko s dovoljno znanja o izloženosti subjekta riziku od pranja novca i financiranja terorizma te odgovarajuće razine za donošenje odluka koje utječu na njegovu izloženost riziku.

(49)Da bi se zaštitilo pravilno funkcioniranje financijskog sustava Unije i unutarnjeg tržišta od pranja novca i financiranja terorizma, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) za utvrđivanje trećih zemalja čiji nedostaci u njihovim nacionalnim sustavima za SPNFT predstavljaju prijetnju za cjelovitost unutarnjeg tržišta Unije. Zbog promjenjive prirode opasnosti od pranja novca i financiranja terorizma izvan Unije, koje olakšava stalni razvoj tehnologije i sredstava na raspolaganju kriminalcima, potrebno je brzo i kontinuirano prilagođavanje pravnog okvira u odnosu na visokorizične treće zemlje kako bi se učinkovito riješili postojeći rizici i spriječio nastanak novih. Komisija bi trebala uzeti u obzir informacije međunarodnih organizacija i stručnjaka zaduženih za određivanje standarda u području SPNFT-a, kao što su javne izjave FATF-a, uzajamna evaluacija ili detaljna izvješća o procjeni ili objavljena izvješća o daljnjim aktivnostima, te prilagoditi svoje procjene u skladu s promjenama, kad je to potrebno.

(50)Treće zemlje za koje mjerodavna stručna skupina zadužena za određivanje međunarodnih standarda (FATF) izda „poziv na djelovanje” imaju znatne trajne strateške nedostatke u svojim zakonskim i institucijskim okvirima za SPNFT i u njihovoj provedbi, što će vjerojatno predstavljati visok rizik za financijski sustav Unije. Postojanost znatnih strateških nedostataka, što odražava izostanak predanosti ili kontinuirani neuspjeh treće zemlje u njihovu rješavanju, znak je povećane razine prijetnje koja proizlazi iz tih trećih zemalja te na razini Unije zahtijeva djelotvoran, dosljedan i usklađen odgovor kako bi se smanjila. Stoga bi se od obveznika trebalo zahtijevati da primjenjuju cijeli skup dostupnih pojačanih mjera dubinske analize na povremene transakcije i poslovne odnose koji uključuju te visokorizične treće zemlje kako bi upravljali rizicima temeljne imovine i smanjili ih. Nadalje, visoka razina rizika opravdava primjenu dodatnih posebnih protumjera ili na razini obveznika ili koje provode države članice. Takvim pristupom izbjegla bi se odstupanja u određivanju relevantnih protumjera koje bi riziku izložilo cjelokupan financijski sustav Unije. S obzirom na svoju tehničku stručnost AMLA Komisiji može pružiti korisne informacije pri utvrđivanju odgovarajućih protumjera.

(51)Slabosti povezane s usklađenošću u pravnim i u institucijskim okvirima za SPNFT i u njihovoj provedbi u trećim zemljama koje „podliježu pojačanom praćenju” FATF-a česta su meta koju iskorištavaju kriminalci. To će vjerojatno predstavljati rizik za financijski sustav Unije kojim treba upravljati i koji treba smanjiti. Predanost tih trećih zemalja rješavanju utvrđenih slabosti, iako se time ne eliminira rizik, opravdava blaže mjere za smanjenje rizika od onih koje se primjenjuju na visokorizične treće zemlje. Obveznici u Uniji u tim bi slučajevima trebali primjenjivati pojačane mjere dubinske analize na povremene transakcije i poslovne odnose s fizičkim osobama ili pravnim subjektima s poslovnim nastanom u tim trećim zemljama, a koje su prilagođene specifičnim slabostima utvrđenima u svakoj trećoj zemlji. Takvim detaljnim utvrđivanjem pojačanih mjera dubinske analize u skladu s pristupom koji se temelji na riziku osigurala bi se razmjernost mjera razini rizika. Da bi se osigurao takav dosljedan i razmjeran pristup, Komisija bi trebala moći utvrditi koje su posebne pojačane mjere dubinske analize potrebne za smanjenje specifičnih rizika određenih zemalja. S obzirom na tehničku stručnost AMLA Komisiji može pružiti korisne informacije za utvrđivanje odgovarajućih pojačanih mjera dubinske analize.

(52)I zemlje koje stručna skupina za određivanje međunarodnih standarda nije javno identificirala kao zemlje koje podliježu pozivima na djelovanje ili pojačanom praćenju mogu predstavljati prijetnju za integritet financijskog sustava Unije. Da bi se smanjili ti rizici, Komisija bi trebala moći poduzimati mjere utvrđivanjem, na temelju jasnog skupa kriterija i uz potporu AMLA-e, trećih zemalja koje ili zbog slabosti povezanih s usklađenošću ili znatnih trajnih strateških nedostataka u njihovu sustavu za SPNFT predstavljaju posebnu i ozbiljnu prijetnju financijskom sustavu Unije te odgovarajućih mjera za njihovo smanjenje. Te treće zemlje treba utvrditi Komisija. U skladu s razinom rizika za financijski sustav Unije, Komisija bi trebala zahtijevati primjenu ili svih pojačanih mjera dubinske analize i protumjera specifičnih za određene zemlje, kao što je to slučaj s visokorizičnim trećim zemljama, ili pojačanih mjera dubinske analize specifičnih za određene zemlje, kao što je to slučaj s trećim zemljama u kojima postoje slabosti povezane s usklađenošću.

(53)S obzirom na to da može doći do promjena u okvirima za SPNFT tih trećih zemalja ili u njihovoj provedbi, primjerice, kao rezultat predanosti zemlje da riješi utvrđene slabosti ili donošenja relevantnih mjera za SPNFT za njihovo rješavanje, što može dovesti do promjene u prirodi i razini rizika koji iz njih proizlaze, Komisija bi trebala redovito preispitivati utvrđivanje tih posebnih pojačanih mjera dubinske analize kako bi osigurala da su i dalje razmjerne i odgovarajuće.

(54)Potencijalne vanjske prijetnje financijskom sustavu Unije ne proizlaze samo iz trećih zemalja, već mogu nastati i u vezi s posebnim čimbenicima rizika stranke ili proizvodima, uslugama, transakcijama ili kanalima dostave uočenima u odnosu na određeno zemljopisno područje izvan Unije. Stoga postoji potreba za utvrđivanjem trendova, rizika i metoda u području pranja novca i financiranja terorizma kojima obveznici Unije mogu biti izloženi. AMLA je u najboljem položaju otkriti sve nove tipologije pranja novca ili financiranja terorizma i pratiti njihov razvoj radi pružanja smjernica obveznicima Unije o potrebi primjene pojačanih mjera dubinske analize usmjerenih smanjenju takvih rizika.

(55)Odnosi s pojedincima koji obavljaju ili su obavljali istaknute javne funkcije u Uniji ili u međunarodnim okvirima, a posebno s pojedincima iz zemalja u kojima je korupcija široko rasprostranjena, mogu izložiti financijski sektor znatnim reputacijskim i pravnim rizicima. Međunarodni napori u borbi protiv korupcije opravdavaju i potrebu za obraćanjem posebne pozornosti takvim osobama i primjenom odgovarajućih mjera dubinske analize stranke u odnosu na osobe kojima je povjerena ili im je bila povjerena istaknuta javna funkcija te u vezi s višim dužnosnicima u međunarodnim organizacijama. Stoga je nužno odrediti mjere koje bi obveznici trebali primjenjivati s obzirom na transakcije ili poslovne odnose s politički izloženim osobama. Da bi se olakšao pristup koji se temelji na riziku, AMLA bi trebala imati zadaću objaviti smjernice o procjeni razine rizika povezanih s određenom kategorijom politički izloženih osoba, članova njihovih obitelji ili osoba za koje se zna da su im bliski suradnici.

(56)Kako bi se identificirale politički izložene osobe u Uniji, države članice trebale bi sastaviti popise na kojima se navode posebne funkcije koje se, u skladu s nacionalnim zakonima i drugim propisima, smatraju istaknutim javnim funkcijama. Države članice trebale bi od svake međunarodne organizacije akreditirane na njihovu državnom području zahtijevati da izda i redovito ažurira popis istaknutih javnih funkcija u toj međunarodnoj organizaciji. Komisija bi trebala imati zadaću sastavljanja i objavljivanja popisa osoba kojima je povjerena istaknuta javna funkcija u institucijama ili tijelima Unije koji bi trebao vrijediti u cijeloj Uniji.

(57)Kad strankama više nije povjerena istaknuta javna funkcija u institucijama, one i dalje mogu predstavljati viši rizik, primjerice, zbog neslužbenog utjecaja koji i dalje mogu imati ili zbog povezanosti njihovih prethodnih i aktualnih funkcija. Ključno je da obveznici uzmu u obzir te kontinuirane rizike te da primjenjuju jednu pojačanu mjeru dubinske analize ili više njih sve dok se za pojedince ne utvrdi da više ne predstavljaju rizik, a u svakom slučaju najmanje 12 mjeseci od trenutka kad više ne obavljaju istaknutu javnu funkciju.

(58)Osiguravajuća društva s korisnicima osiguranja često ne ostvaruju klijentski odnos. Međutim, trebala bi moći utvrditi situacije višeg rizika, primjerice kad prihod od police idu u korist politički izložene osobe. Da bi se utvrdilo je li riječ o takvom slučaju, polica osiguranja trebala bi sadržavati razumne mjere za identifikaciju korisnika kao da je ta osoba novi klijent. Takve se mjere mogu poduzeti u trenutku isplate ili ustupanja prava iz police osiguranja, ali ne kasnije od toga.

(59)Bliski privatni i poslovni odnosi mogu se zloupotrijebiti u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma. Iz tog bi se razloga mjere koje se odnose na politički izložene osobe trebale primjenjivati i na članove njihove obitelji i osobe za koje se zna da su im bliski suradnici. Točna identifikacija članova obitelji i osoba za koje se zna da su bliski suradnici može ovisiti o socioekonomskoj i kulturnoj strukturi zemlje politički izložene osobe. U tom kontekstu AMLA bi trebala imati zadaću izdati smjernice o kriterijima za primjenu pri identifikaciji osoba koje treba smatrati bliskim suradnicima.

(60)Zahtjevi povezani s politički izloženim osobama, članovima njihove obitelji i bliskim suradnicima preventivne su, a ne kaznene prirode te ih ne bi trebalo tumačiti kao stigmatizaciju politički izloženih osoba kao uključenih u kriminalnu aktivnost. Odbijanje poslovnog odnosa s osobom samo na temelju činjenice da je riječ o politički izloženoj osobi protivno je sadržaju i duhu ove Uredbe.