Tematsko izvješće  Je li upravljanje 
povlaštenim trgovinskim 
dogovorima prikladno?HR 2014  br. 02
EUROPSKI
REVIZORSKI
SUD

EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2014.
ISBN 978-92-9241-847-2
doi:10.2865/63547
© Europska unija, 2014.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet da se navede izvor.
Printed in Luxembourg
HR 2014  br. 02
Tematsko izvješće Je li upravljanje 
povlaštenim trgovinskim 
dogovorima prikladno?
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom UFEU-a)
02
 Sadržaj
Odlomak
 Kratice 
 Pojmovnik 
I. – V. Sažetak
1. – 19. Uvod
1. – 6. Povlašteni trgovinski dogovori
7. – 14. Procjena učinaka povlaštenih trgovinskih dogovora koju je provela Komisija
15. – 19. Nadzor i kontrole povlaštenih trgovinskih dogovora 
20. – 25. Revizijski opseg i pristup
21. – 22. Procjena gospodarskih učinaka povlaštenih trgovinskih dogovora
23. – 25. Nadzor i kontrole povlaštenih trgovinskih dogovora 
26. – 106. Opažanja
26. – 53. Usprkos poboljšanjima koja su ostvarena tijekom vremena, Komisija nije prikladno procijenila 
gospodarske učinke povlaštenih trgovinskih dogovora
27. – 31. Komisija nije u svim slučajevima izvršila procjenu gospodarskih učinaka povlaštenih trgovinskih dogovora
32. – 53. U provedenim su procjenama u većini slučajeva postojale određene netočnosti te procjene nisu bile 
potpuno korisne ili sveobuhvatne, ali došlo je do poboljšanja
54. – 55. Prijelazna evaluacija općeg sustava povlastica ukazuje na to da politikom još uvijek nisu 
ostvarene planirane koristi
56. – 80. Carinske kontrole koje provode nadležna tijela odabranih država članica imaju nedostatke
58. – 67. Nedostatci vezani za strategiju kontrole i upravljanje rizicima
68. – 73. Nedostatci pri upravljanju upravnom suradnjom nadležnih tijela odabranih država članica
03  
74. – 75. Sustavi za upravljanje rizicima u državama članicama ne uključuju u svim slučajevima priopćenja (tzv. 
komunikacije) o uzajamnoj pomoći
76. – 80. Pogreške u postupcima naplate u trima odabranim državama članicama
81. – 99. U Komisijinom nadzoru država članica i zemalja korisnica/partnerskih zemalja postoje nedostatci 
u pogledu povlaštenih trgovinskih dogovora 
82. – 86. Komisija je u zemljama korisnicama koje ostvaruju pogodnosti povlaštenog postupanja pri carinjenju 
provela mali broj prethodnih evaluacija te nije obavila posjete u svrhu praćenja 
87. – 89. Komisija je poduzela mjere kako bi osigurala neometanu provedbu dogovora o upravnoj suradnji, ali 
problemi i dalje postoje
90. – 92. Istrage o podrijetlu koje provodi OLAF imaju ključnu važnost, ali postoje nedostatci u financijskom 
praćenju
93. – 99. Nedostatna uporaba preventivnih i retroaktivnih mjera za zaštitu financijskih interesa EU-a
100. – 106. Zakonske odredbe povlaštenih trgovinskih dogovora ne sadrže dovoljno mjera za zaštitu 
financijskih interesa EU-a
100. – 103. Složenost pravila o kumulaciji
104. – 105. Zamjena potvrda o podrijetlu robe i potvrda o prometu robe samostalnim izdavanjem potvrda
106.  Ograničene zakonske ovlasti za suzbijanje prijevara
107. – 120. Zaključci i preporuke
 Prilog I.  — Statistički podatci o povlaštenim trgovinskim dogovorima iz 2011.  godine
 Prilog II. — Pregled Komisijinih ex ante  evaluacija povlaštenih trgovinskih dogovora
 Prilog III. —  Pregled Komisijinih prijelaznih i/ili ex post  evaluacija povlaštenih trgovinskih 
dogovora
 Prilog IV. — Revizijski pristup u odabranim državama članicama
 Prilog V. — Ograničenja modela za izračun opće ravnoteže
 Odgovori Komisije
04
 Kratice
AKP : Skupina afričkih, karipskih i pacifičkih država
EU: Europska unija
FAO : Organizacija Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu
OSP : Opći sustav povlastica
ILO: Međunarodna organizacija rada
OLAF : Europski ured za borbu protiv prijevara
05
 Pojmovnik
Upravna suradnja: razmjena informacija između zemalja korisnica/partnerskih zemalja, Komisije i država članica 
u kojoj navedene zemlje dostavljaju informacije Komisiji, a ona ih prosljeđuje državama članicama; informacije su 
vezane za nadležna tijela koja su ovlaštena za izdavanje potvrda o podrijetlu ili prometu robe te otisak pečata koji se 
u tim potvrdama upotrebljavaju. Države članice podnose tim nadležnim tijelima zahtjeve kako bi potvrdile valjanost 
i/ili vjerodostojnost dokaza o povlaštenom podrijetlu i potvrda o prometu robe.
CARIFORUM : tijelo koje okuplja karipske države iz skupine država AKP-a radi promicanja i koordinacije političkog 
dijaloga, suradnje i regionalnog uključivanja, ponajprije u okviru Sporazuma iz Cotonoua između skupine država 
AKP-a i Europske unije kao i Sporazuma CARIFORUM-a i EU-a o gospodarskom partnerstvu.
Comext : baza statističkih podataka o trgovini robom iz i između zemalja Europske unije (unutar i izvan EU-a). 
Ti statistički podatci obuhvaćaju transakcije vezane za preko 11 000 vrsta robe popisanih u kombiniranoj 
nomenklaturi.
Model za izračun opće ravnoteže : kvantitativni ekonomski model koji se upotrebljava za simulaciju kako će 
gospodarstvo reagirati na promjene u politici u područjima poput oporezivanja, migracije ili trgovinske politike. 
Model pretpostavlja da tržišta u određenom gospodarstvu teže ravnoteži osim ako ih ne poremete iznenadni 
događaji te načelno dovodi do učinkovite raspodjele resursa. Prvi model za izračun opće ravnoteže izradio je Leif 
Johansen 1960.  godine.
Kumulacija : sustav koji omogućuje da se proizvodi koji su podrijetlom iz zemlje A dodatno prerađuju ili dodaju 
proizvodima podrijetlom iz zemlje B kao da su podrijetlom iz zemlje B. Krajnji bi proizvod podrijetlom bio iz zemlje 
B. Obrada ili prerada proizvoda s podrijetlom koja se vrši u svakoj pojedinoj zemlji korisnici/partnerskoj zemlji ne 
mora biti „dostatna obrada ili prerada“ kakva je utvrđena pravilima s liste postupaka. 
Carinske provjere : posebne radnje carinskih tijela kojima je cilj osiguravati pravilnu primjenu carinskih pravila; 
takve radnje obuhvaćaju ispitivanje robe, provjeru podataka iz deklaracije, kao i postojanje te vjerodostojnost 
elektroničkih ili tiskanih dokumenata, ispitivanje računovodstvene dokumentacije poduzeća i druge evidencije, 
pregled prijevoznih sredstava, pregled prtljage i druge slične radnje.
06 Pojmovnik
Carinska deklaracija : radnja kojom osoba iskazuje želju da neku robu podvrgne određenom carinskom postupku.
Opći sustav povlastica EU-a (OSP) : jednostrani trgovinski ugovor kojim EU zemljama i područjima u razvoju 
odobrava povlašteni pristup svojim tržištima u obliku smanjenih carina na njihovu robu pri ulasku na tržište 
EU-a. Standardni OSP navodi povlastice za zemlje i područja u razvoju u obliku više od 6 200 carinskih stavki, dok 
posebni OSP usmjeren na održivi razvoj i dobro upravljanje poznat kao OSP + predviđa dodatno smanjenje carina 
radi pomoći ugroženim zemljama u razvoju pri ratifikaciji i primjeni međunarodnih sporazuma u tim područjima. 
Programom „sve osim oružja“ predviđeno je nepostojanje kvota i carina za sve proizvode iz najnerazvijenijih 
zemalja.
Područja slobodne trgovine i carinske unije : povlašteni trgovinski dogovori, koji predstavljaju iznimku od pravila 
o postupanju s najpovlaštenijim državama iz općeg sporazuma o carinama i trgovini i općeg sporazuma o trgovini 
uslugama, na temelju kojih si trgovački partneri uzajamno odobravaju povlašteni pristup vlastitim proizvodima 
i uslugama kako bi olakšali međusobnu trgovinu. Iako u oba slučaja dolazi do uzajamnog ukidanja carina i kvota 
u samostalnim teritorijima i diskriminacije trgovine nečlanica, navedena diskriminacija podrazumijeva uspostavu 
zajedničke međusobne carinske pristojbe. 
Projekt globalne analize trgovine : globalna mreža istraživača i donositelja politika koja provodi mjerljivu analizu 
međunarodnih političkih pitanja. Projektom koordinira Centar za globalnu analizu trgovine na Sveučilištu Purdue. 
Regionalni model za izračun opće ravnoteže u jednoj zemlji koji je izradilo Australsko industrijsko povjerenstvo 
bio je nadahnuće za projekt globalne analize trgovine u 1990. i 1991. godini. U središtu projekta globalne analize 
trgovine nalazi se globalna baza podataka u kojoj su opisani obrasci bilateralne trgovine, proizvodnja, potrošnja 
i prijelazna uporaba robe i usluga.
Procjena učinka : ex ante  evaluacija koju je pripremila Komisija kako bi donositeljima politika osigurala dokaze 
o prednostima i nedostatcima mogućih političkih odluka putem procjene njihovog mogućeg učinka. 
Postupak kućnog carinjenja : pojednostavnjeni postupak na temelju kojega trgovac zaprima robu izravno u svojim 
prostorima (ili na drugom odobrenom mjestu), a carinska se deklaracija podnosi i roba se pušta u slobodni promet 
upisom u trgovčevu evidenciju.
Priopćenje (tzv. komunikacija) o uzajamnoj pomoći : Komisijina obavijest državama članicama s informacijama 
o postupcima koji predstavljaju ili bi mogli predstavljati kršenje carinskih ili poljoprivrednih propisa koji su na razini 
EU-a izrazito važni.
07 Pojmovnik
4. oblik pružanja usluga prema Općem sporazumu o trgovini uslugama : dobavljanje usluga u prekograničnoj 
trgovini koje se pružaju na teritoriju trgovinskog partnera, gdje je dobavljač iz EU-a prisutan kao fizička osoba.
Zahtjevi za povratom ili otpustom carine i zahtjevi za oslobađanjem od plaćanja carine : zahtjevi za otpustom/
povratom carinskog duga ili za oslobađanjem od njegovog naknadnog unosa u računovodstvenu dokumentaciju 
koje Komisiji podnose carinska tijela država članica u skladu s člankom 871. i 905. Carinskog zakonika Zajednice.
Otpisani prihodi : prihodi koje EU gubi zbog carinskih povlastica koje je odobrio zemljama korisnicama/partnerskim 
zemljama uključenim u povlaštene trgovinske dogovore.
Izgubljeni prihodi : carinske pristojbe koje se više ne mogu naplatiti.
Upravljanje rizikom/analiza rizika : sustavno prepoznavanje rizika i primjena svih potrebnih mjera za 
ograničavanje izlaganja riziku, po mogućnosti pomoću automatskih tehnika za obradu podataka. To obuhvaća 
radnje poput prikupljanja podataka i informacija, analize i procjene rizika, određivanja i poduzimanja mjera te 
redovnog praćenja i pregleda samoga procesa i njegovih ishoda na temelju međunarodnih i nacionalnih izvora 
i strategija, kao i izvora i strategija EU-a.
Profil rizika : kombinacija kriterija rizika i kontrolnih područja (npr. vrsta robe, zemlje podrijetla) koja ukazuje na 
postojanje rizika i dovodi do prijedloga za provođenje kontrolne mjere. Kada se navedeni kriteriji razrade na razini 
EU-a na temelju zajedničkog okvira za upravljanje rizicima, tada se nazivaju profilima rizika EU-a.
Pojednostavnjeni postupak deklariranja : pojednostavnjeni postupak kojim trgovac donosi robu na carinjenje te 
umjesto standardne detaljne deklaracije podnosi ili obrazac za pojednostavnjenu deklaraciju ili određenu trgovačku 
ispravu (npr. račun).
Procjena učinka na održivi razvoj : neovisna studija koju provode vanjski savjetnici kako bi pregovaračima 
osigurali na dokazima utemeljenu analizu mogućih učinaka trgovinskog sporazuma na gospodarstvo, okoliš 
i društvo, kako u EU-u tako i u partnerskim zemljama. Vanjski savjetnici moraju poštovati opis poslova iz Komisijinog 
priručnika za procjenu učinka trgovine na održivi razvoj.
Zastara carinskog duga : činjenica da se dužnika više ne može obavijestiti o carinskom dugu jer je proteklo 
razdoblje od tri godine od dana nastanka carinskog duga.
08
I
Povlašteni trgovinski dogovori omogućuju trgovin -
skim partnerima da u sklopu međusobne trgovine 
odobravaju povlaštene uvjete. Oni mogu biti uzajamni 
ili jednostrani. Uzajamnim se dogovorima smanjuju 
carinske prepreke radi povećanja trgovine, gospodar -
skog rasta, zapošljavanja i potrošačkih pogodnosti 
za obje strane. Jednostranim pak dogovorima EU bez 
uzajamnosti odobrava povlastice zemljama u razvoju 
kako bi im se omogućio bescarinski pristup tržištu 
EU-a i time doprinijelo iskorjenjivanju siromaštva i pro -
micanju održivog razvoja.
II
Cilj revizije koju je proveo Sud bio je ocijeniti je li 
Komisija prikladno procijenila gospodarske učinke 
povlaštenih trgovinskih dogovora te mogu li kontrole 
povlaštenih trgovinskih dogovora djelotvorno osigu -
rati da se pri uvozu povlaštene carine ne primjenjuju 
pogrešno, što bi prouzročilo gubitak prihoda EU -a.
III
Sud je utvrdio da:
(a) Komisija nije prikladno procijenila sve gospo -
darske učinke povlaštenih trgovinskih dogovora. 
Međutim došlo je do učestalije uporabe alata za 
procjenu učinka te je ostvaren napredak u pogle -
du kvalitete provedene analize;
(b) prijelazna evaluacija općeg sustava povlastica 
ukazuje na to da politikom još uvijek nisu u potpu -
nosti ostvarene planirane koristi;
(c) postoje nedostatci u carinskim kontrolama koje 
provode nadležna tijela odabranih država članica;(d) u Komisijinom nadzoru država članica i zemalja 
korisnica/partnerskih zemalja postoje nedostatci 
u pogledu povlaštenih trgovinskih dogovora; te da
(e) zakonske odredbe povlaštenih trgovinskih dogo -
vora ne sadrže dovoljno mjera za zaštitu financij -
skih interesa EU -a.
IV
Kako bi poboljšala procjenu gospodarskih učinaka 
povlaštenih trgovinskih dogovora, Komisija bi trebala:
(a) osim ako ne postoji opravdan razlog, izvršiti pro -
cjenu učinka i procjenu učinka na održivi razvoj 
za svaki povlašteni trgovinski dogovor, pružajući 
dubinsku, sveobuhvatnu i mjerljivu analizu očeki -
vanih gospodarskih učinaka, uključujući procjenu 
otpisanih troškova;
(b) redovito uključiti Eurostat u procjenu kvalitete 
izvora statističkih podataka koji se koriste u pro -
cjenama učinka na održivi razvoj i osigurati pravo -
dobnost analize koja se provodi za pregovarače;
(c) provesti prijelazne i  ex post  evaluacije radi pro -
cjene u kojoj mjeri povlašteni trgovinski dogovori 
s velikim učinkom na gospodarstvo ispunjavaju 
svoje ciljeve na području politike i kako se njihovi 
rezultati mogu poboljšati u ključnim gospodar -
skim sektorima, uključujući procjenu otpisanih 
prihoda.Sažetak
09
 Sažetak
V
Kako bi poboljšala zaštitu financijskih interesa EU -a, 
Komisija bi trebala:
(a) uspostaviti profile rizika u vezi s povlaštenim trgo -
vinskim dogovorima na razini EU -a kako bi države 
članice imale zajednički pristup analizi rizika radi 
smanjenja gubitaka za proračun EU -a;
(b) provjeravati povećavaju li države članice djelotvor -
nost svojih sustava za upravljanje rizicima i strate -
gija kontrole radi smanjenja gubitaka za proračun 
EU-a;
(c) poticati države članice da nakon primitka priopće -
nja (tzv. komunikacija) o uzajamnoj pomoći usvoje 
prikladne mjere predostrožnosti;
(d) na temelju rizika izvršiti evaluaciju i u svrhu 
praćenja otići u posjet zemljama koje ostvaruju 
pogodnosti povlaštenog postupanja pri carinje -
nju, osobito u pogledu pravila o podrijetlu robe 
i kumulaciji;
(e) zahtijevati od država članica da poboljšaju kvalite -
tu informacija o upravnoj suradnji koje dostavljaju;
(f) poboljšati financijsko praćenje istraga koje provodi 
OLAF radi sprječavanja gubitaka za proračun EU -a 
zbog zastare;
(g) ojačati položaj EU -a u uzajamnim povlaštenim 
trgovinskim dogovorima i bolje iskoristiti mjere 
predostrožnosti i zaštitne mjere tako da ih uključi 
u sve buduće trgovinske sporazume; te
(h) zagovarati zamjenu potvrda o podrijetlu robe i po -
tvrda o prometu robe uvoznikovim samostalnim 
izdavanjem potvrda.
10
Uvod
Povlašteni trgovinski 
dogovori
01 
Povlašteni trgovinski dogovori omo -
gućuju trgovinskim partnerima da 
u sklopu međusobne trgovine odobra -
vaju povlaštene uvjete. Oni mogu biti 
uzajamni ili jednostrani. Uzajamnim se 
dogovorima smanjuju carinske prepre -
ke radi povećanja trgovine, gospodar -
skog rasta, zapošljavanja i potrošačkih 
pogodnosti za obje strane. Jednostra -
nim pak dogovorima EU bez uzaja -
mnosti odobrava povlastice zemljama 
u razvoju kako bi im se omogućio 
bescarinski pristup tržištu EU -a i time 
doprinijelo iskorjenjivanju siromaštva 
i promicanju održivog razvoja.
02 
Krajem 2013. godine na snazi je bilo 39 
povlaštenih trgovinskih dogovora koji 
se odnose na trgovinu između EU -a 
i 180 zemalja i područja. Vrijednost 
robe uvezene u EU u okviru povlašte -
nih trgovinskih dogovora u 2011. godi -
ni premašila je 242  milijarde  eura, što 
predstavlja 14 % uvoza EU -a. U  pri-
logu I.  nalazi se pregled podataka za 
10 država članica koje su u navedenoj 
godini u okviru povlaštenih trgovin -
skih dogovora bile najveći uvoznici 
i 10 zemalja korisnica/partnerskih 
zemalja koje su bile najveći izvoznici.03 
U skladu s Ugovorom o funkcioniranju 
EU-a1, zajednička trgovinska politi -
ka u isključivoj je nadležnosti Unije. 
Postupak za uspostavu povlaštenih tr -
govinskih dogovora utvrđen je u član -
cima 206. i 207. navedenoga Ugovora.
04 
Komisija je odgovorna za pregovaranje 
o povlaštenim trgovinskim dogovo -
rima, procjenu i evaluaciju njihovih 
učinaka na gospodarstvo, društvo 
i okoliš te nadzor država članica i ze -
malja korisnica/partnerskih zemalja pri 
njihovoj provedbi.
05 
Glavnu odgovornost za nadgledanje 
međunarodne trgovine EU -a nose 
carinska tijela država članica. Naime, 
ta tijela provode mjere kojima štite 
financijske interese EU -a i brane ga od 
nepoštenih ili nezakonitih trgovinskih 
radnji, istovremeno promičući zakonitu 
trgovinu.1 Članak 3. stavak 1. točka (e) 
i članak 3. stavak 2. UFEU -a.
11 Uvod
06 
Nadležna tijela zemalja korisnica/
partnerskih zemalja odgovorna su za 
provjeravanje poštuju li se dogovori te 
stoga imaju ključnu ulogu pri počet -
nom utvrđivanju statusa podrijetla 
proizvoda.
Procjena učinaka 
povlaštenih trgovinskih 
dogovora koju je provela 
Komisija
07 
Za potporu pri donošenju odluka u tr -
govinskim pitanjima koriste se dvije 
vrste ex ante  procjena: procjene učinka 
i procjene učinka na održivi razvoj. 
Procjene učinka alat su koji se koristi 
na razini cijele Komisije kao potpora 
pri donošenju odluka koje se odnose 
na inicijative s velikim očekivanim 
učincima. Procjene učinka na održivi 
razvoj instrument su vezan za trgovinu 
te pružaju detaljniju analizu trgovin -
skih sporazuma o kojima se u tom 
trenutku pregovara.
08 
Komisija je procjene učinka uvela 
2002. godine2 kako bi se lakše utvrdile 
glavne mogućnosti za postizanje želje -
nih ciljeva politike i analizirali njihovi 
vjerojatni učinci u području gospo -
darstva, društva i okoliša. Procjenama 
učinka utvrđen je i okvir za praćenje 
i evaluaciju. Komisija provodi procjene 
učinka prije nego što Vijeće podnese 
prijedlog za usvajanje pregovaračkog 
mandata.09 
U skladu s pravnim obvezama3 i vlasti -
tim pravilima4, Komisija od 2003. go -
dine mora izvršiti ex ante  evaluaciju ili 
procjenu učinka povlaštenih trgovin -
skih dogovora. Razlog je u tome što 
povlašteni trgovinski dogovori uzro -
kuju smanjenje prihoda u proračunu 
EU-a (otpisani prihodi) te predstavljaju 
važne prijedloge u području politike 
koji imaju gospodarske učinke ne samo 
unutar nego i izvan EU -a (za više poje -
dinosti vidjeti prilog II. ).
10 
Komisija je 1999. godine „odlučila 
uključiti održivi razvoj u trgovinske 
pregovore i s tim je ciljem razvila novi 
alat za procjenu koji je nazvala procje -
na učinka trgovine na održivi razvoj“5.
11 
Nakon službenog početka trgovinskih 
pregovora i prije sklapanja povlašte -
nih trgovinskih dogovora Komisija od 
vanjskog izvršitelja naručuje procjene 
učinka na održivi razvoj, odnosno studi -
je koje provode vanjski savjetnici i koje 
se koriste kao alat politike za ex ante  
procjenu posljedica trgovinskih prego -
vora na gospodarstvo, društvo i okoliš.
12 
Prijelaznim i  ex post  evaluacijama pro -
cjenjuju se stvarni učinci povlaštenih 
trgovinskih dogovora koje uzrokuje 
njihova provedba. Po mišljenju Suda 
potrebno ih je provesti za sve povla -
štene trgovinske dogovore s velikim 
učinkom na gospodarstvo, društvo 
i okoliš, po mogućnosti tri godine 
nakon njihovog stupanja na snagu. Te 
evaluacije omogućuju donositeljima 
politika, dionicima i europskim pore -
znim obveznicima da procijene ispu -
njavaju li uistinu povlašteni trgovinski 
dogovori svoje ciljeve na području 
politike.2 COM(2002) 276 final od 
5. lipnja 2002.
3 U skladu s člankom 21., pod 
naslovom „Načelo dobrog 
financijskog upravljanja“ 
iz Uredbe Komisije (EZ, 
Euratom) br. 2342/2002 
od 23. prosinca 2002. 
o utvrđivanju detaljnih pravila 
za provedbu Uredbe Vijeća 
(EZ, Euratom) br. 1605/2002 
o Financijskoj uredbi koja se 
primjenjuje na opći proračun 
Europskih zajednica koja je 
na snazi od 1. 1. 2003. godine 
(SL L 357, 31.12.2002., str. 1.). 
Međutim od 22. kolovoza 
2006. godine, članak 
propisuje ex ante  evaluaciju 
koja se odnosi na „programe 
i aktivnosti na temelju kojih 
dolazi do proračunskih 
rashoda“.
4 COM(2002) 276 final, koja 
se primjenjuje od 2003. g. 
i COM(2005) 12 final 
od 26. siječnja 2005. g. 
o strateškim ciljevima za 
razdoblje od 2005. do 
2009. godine.
5 Priručnik za procjenu 
učinka trgovine na održivi 
razvoj, predgovor autora 
P . Mandelsona, bivšeg 
europskog povjerenika za 
trgovinu.
12 Uvod
13 
U priopćenju (tzv. komunikaciji) na -
slovljenom „Trgovina, rast i globalna 
pitanja – trgovinska politika kao ključ -
na sastavnica strategije 2020.  EU-a“6 
Komisija je ustvrdila da će se ex post  
evaluacije provoditi radi sustavnijeg 
praćenja učinaka postojećih povla -
štenih trgovinskih dogovora (za više 
pojedinosti vidjeti prilog III. ).
14 
Otpisani prihodi predstavljaju prihode 
koje EU gubi zbog carinskih povlastica 
koje je odobrio zemljama korisnicama/
partnerskim zemljama u okviru povla -
štenih trgovinskih dogovora. Ex ante  
i ex post  evaluacija otpisanih prihoda 
omogućuje Komisiji da poboljša finan -
cijsko upravljanje proračunom EU -a 
tako što proračunskom tijelu pruža 
točnu godišnju prognozu naplate 
carinskih pristojbi i izračun proračun -
skih troškova povezanih s povlaštenim 
trgovinskim dogovorima.
Nadzor i kontrole 
povlaštenih trgovinskih 
dogovora
15 
Carinska tijela država članica, nadležna 
tijela zemalja korisnica/partnerskih 
zemalja i Komisija trebali bi zajednički 
upravljati povlaštenim trgovinskim 
dogovorima i surađivati kako bi osi -
gurali da se poštuju potrebni uvjeti za 
ostvarenje pogodnosti povlaštenog 
postupanja pri carinjenju. Navedene 
tri skupine nadležnih tijela odgovorne 
su za zaštitu financijskih interesa EU -a 
sprječavanjem gubitaka za proračun 
EU-a koji nastaju na temelju povlašte -
nih trgovinskih dogovora uvozom robe 
koja ne ispunjava uvjete za povlašteno 
postupanje pri carinjenju.16 
Potvrđivanje i provjeravanje povla -
štenog statusa proizvoda iznimno je 
važno te zahtijeva detaljne preglede 
podrijetla robe i djelotvornu upravnu 
suradnju sa zemljama izvoznicama.
17 
Pravila o podrijetlu robe koriste se 
kao potvrda da proizvodi potječu iz 
određene zemlje koja ima pravo na 
pogodnost povlastica i stoga ispunja -
vaju kriterije za trgovinsku povlasticu7. 
Ta pravila imaju tri stavke:
(a) pravilo o podrijetlu8 (na temelju ko -
jeg se proizvodi svrstavaju ovisno 
o tome gdje su proizvedeni) ;
(b) pravilo o slanju pošiljaka (kojim se 
osigurava da nema manipulacije 
proizvoda tako što se zahtijeva 
njihov izravan prijevoz iz zemlje 
podrijetla u EU ili izravnom uspo -
stavom tzv. načela izbjegavanja 
manipulacije); i
(c) pravilo o dokumentaciji  (potrebno 
je osigurati odgovarajuću doku -
mentaciju o podrijetlu proizvoda)6 COM(2010) 612 final od 
9. studenoga 2010.
7 Svaki sporazum sadržava 
listu postupaka obrade 
i prerade koje treba izvršiti na 
materijalima bez podrijetla 
kako bi dobiveni proizvod 
mogao dobiti status proizvoda 
s podrijetlom.
8 Pravila EU -a o podrijetlu 
robe temelje se na kriterijima 
prerade: kako bi roba imala 
povlašteno podrijetlo iz 
određene zemlje, mora 
u cijelosti biti dobivena 
u toj zemlji (npr. uzgojena ili 
dobivena rudarenjem), a ako 
to nije slučaj, mora u toj zemlji 
biti dostatno prerađena.
13 Uvod
18 
Primjer postupka kojim se utvrđu -
je ispunjavaju li proizvodi uvjete za 
povlašteno postupanje pri carinjenju 
prikazan je u  dijagramu 1.19 
Upravna suradnja nadležnih tijela 
država članica, zemalja korisnica/
partnerskih zemalja i Komisije služi za 
potvrđivanje vjerodostojnosti dokaza 
o podrijetlu i statusu izvezenih pro -
izvoda. Odobravanje ili uskraćivanje 
carinske povlastice koju uvoznik zatraži 
u većini slučajeva ovisi o rezultatima 
tog postupka. U  dijagramu 2.  prikazan 
je tijek kontrola vezanih za povlaštenu 
trgovinu.
Postupak kojim se utvrđuje ispunjavaju li proizvodi uvjete za povlašteno postupanje 
pri carinjenju u okviru općeg sustava povlastica
1) Jesu li proizvodi dostatno obrađeni
     (lista postupaka)?2) Mogu li se primijeniti pravila     o kumulaciji podrijetla?   Jesu li proizvodi
dobiveni u cijelosti?Zadovoljava uvjete
za obrazac A
ili
izjavu na računuDA
Koje je pravilo navedeno na listi?
Je li proizvod u skladu s njim?
Nema povlaštenog
postupanja pri carinjenjuNe,
i proizvod ne udovoljava
pravilu.Može li se primijeniti pravilo
o općem dopuštenom odstupanju?
(smiju biti prisutni
materijali bez podrijetla)Da,
i proizvod udovoljava pravilu.DADANE
NENEDijagram 1.
Izvor:  Europski revizorski sud.
14 Uvod Dijagram 2.Tijek kontrola vezanih za povlaštene trgovinske dogovore
Zemlja uvoza (država članica X)
Uvoznik podnosi uvoznu
carinsku deklaraciju
s oznakom
povlastice 2XX,
3XX ili 4XX u okviru
36 jedinstvene
carinske deklaracije
Roba stiže
u poslovni prostor
uvoznika ili
njegovog kupcaUvoznik čuva
dokazne isprave
i dokumentaciju
o povlaštenom
podrijetlu 3 godine
nakon završetka
godine u kojoj se
obavio uvoz
Carine provode nasumične
ﬁzičke preglede te
preglede dokumentacije
koji se temelje
na procjeni rizika kako
bi provjerile jesu li
zadovoljeni
povlaštenim uvjetiIzvoznik podnosi zahtjev
za potvrdu
o povlaštenom
podrijetlu robe ili
daje izjavu na računu
Roba se izravno
prevozi
u državu članicu XUvozniku se šalje dokaz
o povlaštenom podrijetlu
Izvoz
 
---------------------------------------------- 
Carina odlaskom u poslovni
prostor trgovca
i pregledavanjem njegove
dokumentacije
provodi nasumične
ex post provjere
i revizije koje se temelje
na procjeni rizika. 
Ako je potrebno
carine zemlji korisnici šalju
zahtjeve za upravnom
suradnjomNadležna tijela provjeravaju
ima li roba povlašteno
podrijetlo i prema
potrebi izdaju potvrdu
Nadležna tijela moraju
odgovoriti na zahtjev
koji je u okviru upravne
suradnje u roku od
6 mjeseci od njegovog
primitka ili najkasnije
u roku od 4 mjeseci
od primitka podsjetnikaUpravna suradnja
Roba se pušta
u slobodni prometUvozZemlja korisnica koja izvozi robu (nije članica EU-a)
Izvor:  Europski revizorski sud.
15
20 
Cilj revizije koju je proveo Sud bio je 
ocijeniti je li Komisija prikladno proci -
jenila gospodarske učinke povlaštenih 
trgovinskih dogovora9 te osiguravaju 
li kontrole povlaštenih trgovinskih 
dogovora da se pri uvozu povlaštene 
carine ne primjenjuju nepropisno, što 
bi prouzročilo gubitak prihoda EU -a.
Procjena gospodarskih 
učinaka povlaštenih 
trgovinskih dogovora
21 
Sud je ispitao ex ante  i ex post  evalua -
cije predviđenih ili ostvarenih gospo -
darskih učinaka koje je izvršila Komisija 
ili su izvršene u njezino ime. U tu je 
svrhu Sud analizirao dokumentaciju 
dostupnu u Komisiji vezanu za uzorak 
od 44 povlaštena trgovinska dogovo -
ra10, osobito izvješća o procjeni učinka, 
studije o procjeni učinka na održivi 
razvoj, ex post  evaluacije i dogovore 
koje treba pratiti u budućnosti. Pregled 
tih povlaštenih trgovinskih dogovora 
nalazi se u  prilozima II. i III.
22 
Radi procjene kvalitete navedenih eva -
luacija u obzir su uzete obveze utvr -
đene smjernicama za procjene učinka 
i procjene učinka na održivi razvoj, 
izvješća odbora za procjenu učinka, 
izvješća o aktivnostima i godišnja 
izvješća o radu Komisije te njezina rele -
vantna priopćenja (tzv. komunikacije) o trgovinskim pitanjima. Osobita je 
pažnja usmjerena na to kako je Komisi -
ja osigurala pouzdanost izvora podata -
ka koji su korišteni u tim evaluacijama, 
kao i na Komisijino praćenje prethod -
nih nalaza i preporuka Suda koji se 
odnose na procjene učinka11 te nalaza 
i preporuka Europskog gospodarskog 
i socijalnog odbora koji se odnose na 
procjene učinka na održivi razvoj12. Sud 
je ujedno provjerio ukazuju li ex post 
evaluacije na to da povlašteni trgo -
vinski dogovori ostvaruju planirane 
koristi.
Nadzor i kontrole 
povlaštenih trgovinskih 
dogovora
23 
Sud je pomoću ispitivanja opisanih 
u prilogu IV.  ispitao djelotvornost 
nadzora i kontrola povlaštenih trgovin -
skih dogovora koje su provela nadlež -
na tijela u pet država članica13 koje su 
u 2011. godini predstavljale dvije treći -
ne ukupne vrijednosti uvoza u okviru 
povlaštenih trgovinskih dogovora na 
koji su se primjenjivale povlaštene 
carinske mjere. Revizijom su obuhva -
ćeni strategija kontrole i upravljanje 
rizicima, funkcioniranje dogovora 
o upravnoj suradnji te postupci napla -
te tradicionalnih vlastitih sredstava.9 Analizi učinaka na društvo 
i okoliš jednostranih 
povlaštenih trgovinskih 
dogovora i sporazuma 
o gospodarskom partnerstvu 
čiji je sadržaj izrazito usmjeren 
na održivi razvoj posvećena je 
sva potrebna pažnja.
10 Od tih dogovora, njih 
39 predstavljaju povlaštene 
trgovinske dogovore koji su 
u razdoblju revizije bili na 
snazi, a njih pet tada još nije 
bilo na snazi.
11 Tematsko izvješće br. 3/2010 
Europskog revizorskog 
suda: „Procjene učinka 
u institucijama EU -a: pomažu li 
pri donošenju odluka?“ ( http://
eca.europa.eu )
12 Mišljenje Europskog 
gospodarskog i socijalnog 
odbora br. 818/2011 
o procjenama učinka na 
održivi razvoj i trgovinskoj 
politici EU -a i Mišljenje 
br. 1612/2011 „Uloga civilnog 
društva u sporazumu 
o slobodnoj trgovini između 
EU-a i Indije“ ( http://www.
eesc.europa.eu ).
13 Njemačka, Španjolska, 
Francuska, Italija i Ujedinjena 
Kraljevina bile su pet država 
članica koje su 2010. godine 
u okviru povlaštenih 
trgovinskih dogovora bile 
najveći uvoznici.Revizijski opseg  
i pristup
16 Revizijski opseg i pristup 
24 
Sud je procijenio prethodnu evaluaciju 
i ex post  praćenje koje Komisija provodi 
u zemljama korisnicama/partnerskim 
zemljama, njezinu ulogu u dogovorima 
o upravnoj suradnji, njezine inspekcije 
carinskih tijela država članica, pregled 
istraga o podrijetlu koje provodi OLAF 
te zahtjeve za oslobađanje od naplate 
carine, kao i prikladnost zakonskog 
okvira na snazi za osiguravanje cjelovi -
tosti naplate prihoda.
25 
Komisijine nadzorne i kontrolne 
aktivnosti nad povlaštenim trgovin -
skim dogovorima procijenjene su na 
temelju zakonskih odredbi na snazi, 
relevantnih izjava o misiji, izjava o radu 
i Komisijinih priopćenja (tzv. komuni -
kacija) o pravilima o podrijetlu robe 
i povlaštenim trgovinskim dogovori -
ma. Posebna je pažnja usmjerena na 
Komisijino praćenje prethodnih nalaza 
i preporuka Suda vezanih za povlašte -
ne trgovinske dogovore14.14 Godišnje izvješće Europskog 
revizorskog suda za financijsku 
godinu 2003., poglavlje 3., 
odlomak 3.(30) (SL C 293, 
30.11.2004., str. 1.).
17
 Opažanja
Usprkos poboljšanjima 
koja su ostvarena tijekom 
vremena, Komisija nije 
prikladno procijenila 
gospodarske učinke 
povlaštenih trgovinskih 
dogovora
26 
Komisija bi trebala provesti prikladne 
ex ante  i ex post procjene gospodarskih 
učinaka povlaštenih trgovinskih dogo -
vora (vidjeti odlomke 7. do 14.).
Komisija nije u svim 
slučajevima izvršila procjenu 
gospodarskih učinaka 
povlaštenih trgovinskih 
dogovora
Procjene učinka ili ex ante  
evaluacije
27 
Procjene učinka ili ex ante  evaluacije 
nisu bila izvršene za sedam od 13 po -
vlaštenih trgovinskih dogovora za koje 
je postojala takva zakonska ili službe -
na obveza. Više pojedinosti nalazi se 
u prilogu II.
28 
U šest procjena učinaka koje je Sud 
pregledao, procjena učinka različitih 
prijedloga u području politike vezanih 
za prihode EU -a izvršena je15 samo 
u slučaju općeg sustava povlastica16.Procjena učinka na održivi 
razvoj
29 
Procjene učinka na održivi razvoj nisu 
bile izvedene za pet od 28 povlašte -
nih trgovinskih dogovora za koje je 
postojala takva obveza (više pojedino -
sti nalazi se u  prilogu II. ). Ni u jednoj 
procjeni učinka na održivi razvoj koju 
je pregledao Sud nisu procijenjeni 
otpisani prihodi.
Prijelazne i  ex post  evaluacije
30 
Iako je na osnovi Komisijine obveze te 
načela dobrog financijskog upravljanja 
i javne odgovornosti prijelazna i/ili 
ex post  evaluacija trebala biti prove -
dena za 27 povlaštenih trgovinskih 
dogovora na snazi, ona nije izvršena 
u 16 slučajeva17 (više pojedinosti nalazi 
se u  prilogu III. ).
31 
Od 27 povlaštenih trgovinskih dogo -
vora koje je Sud pregledao te za koje 
smatra da je trebalo provesti ex post  
evaluaciju, procjena otpisanih prihoda 
izvršena je samo u pogledu općeg su -
stava povlastica. Komisijino statističko 
izvješće o općem sustavu povlastica18 
za razdoblje od 2006. do 2009. godine 
pokazuje da je učinak na proračun 
EU-a iznosio 8,6  milijardi  eura, što 
predstavlja gotovo 14 % naplaćenih 
carinskih pristojbi u tom razdoblju. 
Komisija nije objasnila način izračuna 
tog iznosa.15 U procjeni učinka (SEC 
(2011) 536 final) o općem 
sustavu povlastica koji je 
stupio na snagu 1. siječnja 
2014. godine procijenjeno je 
da u usporedbi s osnovnim 
scenarijem, u najboljem 
slučaju, zajednički učinak 
izvoza iz nekih od bivših 
korisnica na koje su se počele 
primjenjivati veće carinske 
pristojbe i povećani izvozi iz 
zemalja koje nisu članice EU -a 
na koje se carinske pristojbe 
već primjenjuju ukazuju na 
to da će se prihod od carina 
kratkoročno povećati u visini 
od 2 milijarde eura (vidjeti 
tablicu 6.-4. u prilogu 6.4.), 
što bi se pridodalo trenutnim 
prihodima od carina od oko 
19 milijardi  eura.
16 Uredba (EU) br. 978/2012 
Europskog parlamenta 
i Vijeća od 25. listopada 2012. 
o primjeni sustava općih 
carinskih povlastica i stavljanju 
izvan snage Uredbe Vijeća 
(EZ) br. 732/2008 (SL L 303, 
31.10.2012., str. 1.).
17 Povlašteni trgovinski dogovori 
s Turskom, europskim 
gospodarskim prostorom, 
bivšom jugoslavenskom 
republikom Makedonijom, 
Hrvatskom, Albanijom, 
Crnom Gorom, Bosnom 
i Hercegovinom, Srbijom, 
Libanonom, okupiranim 
palestinskim područjem, 
Sirijom, CARIFORUM -om 
(karipskim zemljama), 
pacifičkim državama, 
prekomorskim zemljama 
i područjima te Molodovom.
18 COM(2011) 272 final od 17. 
s vibnja 2011.
18 Opažanja
U provedenim su procjenama 
u većini slučajeva postojale 
određene netočnosti te 
procjene nisu bile potpuno 
korisne ili sveobuhvatne, ali 
došlo je do poboljšanja
Procjene učinka ili ex ante  
evaluacije
32 
U skladu s Komisijinim smjernicama 
za procjene učinka19 za sve bi učinke 
trebalo odrediti količinsku i financijsku 
vrijednost te bi se učinci trebali teme -
ljiti na prokušanim metodama i pouz -
danim podatcima.
33 
Radi pružanja potpore za procjene 
učinka u pogledu kvalitete, krajem 
2006. godine u Komisiji je osnovan 
odbor za procjenu učinka. Osim toga, 
odjel za unutarnju reviziju Komisijine 
Glavne uprave za trgovinu u 2007. go -
dini proveo je reviziju procjena učinka 
i procjena učinka na održivi razvoj.
34 
Sud je u uzorku od 13 povlaštenih trgo -
vinskih dogovora za koje smatra da je 
bila potrebna procjena učinka analizirao 
šest procjena učinka20 koje su provede -
ne u pogledu povlaštenih trgovinskih 
dogovora (više detalja nalazi se u  prilo -
gu II. ) i utvrdio sljedeće nedostatke:Nedostatci vezani za 
pouzdanost mjerenja učinaka 
u procjenama učinka
35 
Od šest pregledanih procjena učinka, 
samo je procjena vezana za Uredbu 
(EU) br. 978/2012 o sustavu općih po -
vlastica sadržavala sveobuhvatnu ana -
lizu gospodarskih učinaka u zemljama 
korisnicama temeljenu na pouzdanim 
izvorima podataka.
36 
Gospodarski učinci povlaštenog trgo -
vinskog dogovora s Republikom Kore -
jom prikazani u procjeni učinka21 toga 
dogovora temelje se na studiji koju su 
proveli vanjski savjetnici22. U studiji se 
koristi model za izračun opće ravnote -
že i baza podataka vezana za projekt 
globalne analize trgovine kao izvori 
podataka čija su inherentna ograniče -
nja i nedostatci navedeni u odlomci -
ma 44. do 46. u nastavku.
37 
Od šest ispitanih procjena učinka, dva 
su izvješća o procjeni učinka vezana 
za sustav općih povlastica izrađena 
nakon što je odbor za procjenu učinka 
započeo s radom 2007. godine te su 
izvješća uredno dostavljena odboru na 
provjeru kvalitete. Komisija je u velikoj 
mjeri uzela u obzir preporuke odbora 
za poboljšanje kvalitete tih nacrta 
izvješća te ih stoga nije bilo potrebno 
opet podnositi.19 Smjernice Europske komisije 
za procjenu učinka od 
15. 1. 2009. (SEC(2009) 92) 
i prethodne smjernice za 
procjenu učinka od 15. 6. 2005. 
(SEC(2005) 791).
20 Procjene učinka vezane za 
Srednju Ameriku, Andsku 
zajednicu, Republiku 
Koreju i Indiju, Uredba 
Vijeća (EZ) br. 732/2008 od 
22. srpnja 2008. o primjeni 
sustava općih carinskih 
povlastica za razdoblje 
od 1. siječnja 2009. do 
31. prosinca 2011. te o izmjeni 
uredbi (EZ) br. 552/97, (EZ) 
br. 1933/2006 i uredbi 
Komisije (EZ) br. 1100/2006 
i (EZ) br. 964/2007 (SL L 211, 
6.8.2008., str. 1.), i Uredba 
(EU) br. 978/2012 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
25. listopada 2012. o primjeni 
sustava općih carinskih 
povlastica i stavljanju izvan 
snage Uredbe Vijeća (EZ) 
br. 732/2008 (SL L 303, 
31.10.2012., str. 1.).
21 Radni dokument službi 
Komisije, popratni dokument 
uz preporuku za odluku Vijeća 
kojom se Komisija ovlašćuje 
da u ime EZ -a i njegovih 
država članica pregovara 
o sporazumu o slobodnoj 
trgovini s Republikom 
Korejom, procjena učinka od 
27. 11. 2006. ((SEC(2006) 1562).
22 Copenhagen Economics i prof. 
J. F. Francois, Economic Impact 
of a Potential FTA between 
the EU and South Korea , 
ožujak 2007.
19 Opažanja
Primjer važnosti ratifikacije i djelotvorne provedbe međunarodnih konvencija 
o ljudskim i radničkim pravima, okolišu i dobrom upravljanju
Dana 24. travnja 2013. godine u Bangladešu se urušila osmerokatnica u kojoj je bilo smješteno nekoliko tvorni -
ca odjevnih predmeta (Rana Plaza) pri čemu je poginulo 1 129 radnika. Ova je nesreća povećala osviještenost 
javnosti o tome da trgovina EU -a sa zemljama u razvoju ne bi smjela osigurati samo jeftin izvor odjeće za po -
duzeća i potrošače u EU -u, nego i to da se ta odjeća proizvodi u uvjetima rada koji su u skladu međunarodnim 
standardima, poput temeljnih standarda rada Međunarodne organizacije rada.  Komisija je zajedno s vladom 
Bangladeša i Međunarodnom organizacijom rada 8. srpnja 2013. godine pokrenula zajedničku inicijativu 
(„Compact“) za unaprjeđenje radnih, zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta za radnike u bangladeškim tvornicama 
odjevnih predmeta.Okvir 1.23 COM(2004) 461 final od 
7. srpnja 2004. Vidjeti 
i smjernice ( http://ec.europa.
eu/governance/impact/
planned_ia/docs/88_trade_
gsp_regulation_en.pdf ) te 
SEC(2011) 536 final od 10. 
svibnja 2011. (odnosi se na 
Uredbu (EU) br. 978/2012 
o općem sustavu povlastica).
24 SEC(2011) 536 final.
25 Vidjeti prilog 6. dokumentu 
SEC(2011) 536 final.
26 COM(2002) 276 final 
i smjernice za procjenu učinka.
27 Procjene učinka vezane za 
Srednju Ameriku, Andsku 
zajednicu, Republiku Koreju 
i Indiju.Nedostatci vezani za korisnost 
i cjelovitost procjena učinka
38 
Ciljevi općeg sustava povlastica uklju -
čuju doprinos borbi protiv siromaštva 
u svijetu, promicanje održivog razvoja 
i osiguravanje bolje zaštite financijskih 
i gospodarskih interesa EU -a23. Me -
đutim procjenom učinka vezanom za 
sustav općih povlastica od 1. siječnja 
2014. godine24 obuhvaćen je samo 
opći cilj općeg sustava povlastica koji 
se odnosi na promicanje održivog 
razvoja i dobrog upravljanja u pogledu 
10 od 85 mogućih zemalja korisnica25. 
Potreba za ratifikacijom i djelotvornom 
provedbom međunarodnih konvencija 
o ljudskim i radničkim pravima, okolišu 
i dobrom upravljanju razmotrena je 
samo za ovih 10 zemalja, a ne i za osta -
le zemlje korisnice (vidjeti okvir 1. ).39 
Utvrđivanje temeljnih pokazatelja za 
praćenje s ciljem pripreme ex post  eva -
luacija ostvarenih postignuća ključni je 
korak u postupku procjene učinka26.
40 
Mehanizmi praćenja bili su uključeni 
u svih šest procjena učinka koje je 
Sud ispitao. Međutim u četiri procje -
ne27 Komisija nije odredila vremenski 
okvir, opseg i pokazatelje za procjenu 
djelotvornosti odabrane mogućnosti, 
kao ni tko bi bio odgovoran za njezinu 
provedbu.
20 Opažanja
41 
Europski gospodarski i socijalni 
odbor naglasio je potrebu za takvim 
praćenjem u pogledu povlaštenog 
trgovinskog dogovora između EU -a 
i Indije. Europski gospodarski i socijal -
ni odbor28 preporučio je „ hitnu izradu 
novih studija koje izričito uzimaju u obzir 
stvarni učinak sporazuma o slobodnoj 
trgovini na civilno društvo EU‑a i Indije 
(osobito na 4. oblik pružanja usluga 
prema Općem sporazumu o trgovini 
uslugama, mala i srednja poduzeća, 
radnička prava, žene, zaštitu potrošača, 
sivu ekonomiju, poljoprivredu, siromaš ‑
tvo i učinak na dostupnost osnovnih 
proizvoda poput neophodnih lijekova za 
spašavanje života) “.
42 
Procjene učinka vezane za opći sustav 
povlastica od 1. siječnja 2014. godine 
pokazuju da je jedan od ciljeva općeg 
sustava povlastica29 osigurati bolje 
zaštite financijskih i gospodarskih 
interesa EU -a. Unatoč činjenici da se 
većina istraga o prijevarama koje je 
u području povlaštenih trgovinskih do -
govora proveo OLAF odnosi na zemlje 
korisnice općeg sustava povlastica, 
Komisijini pokazatelji za praćenje dje -
lotvornosti ne pružaju nikakvu pove -
znicu s prijevarama i utajama carinskih 
pristojbi. Stoga dionici nemaju nikakve 
mogućnosti provjeriti razinu izlože -
nosti tog sustava prijevarama, kao ni 
izmjeriti mogući napredak u području 
borbe protiv prijevara i utaja carinskih 
pristojbi.Procjena učinka na održivi 
razvoj
43 
Sud je analizirao 10 procjena učinka na 
održivi razvoj30 te utvrdio nedostatke 
opisane u nastavku.
Nedostatci vezani za 
pouzdanost mjerenja učinaka 
u procjenama učinka na održivi 
razvoj
44 
Pri procjenama učinka na održivi ra -
zvoj vanjski savjetnici koriste model za 
izračun opće ravnoteže koji se temelji 
na bazi podataka vezanoj za projekt 
globalne analize trgovine. Ovaj model 
u velikoj mjeri koriste međunarod -
ne organizacije. Međutim u modelu 
postoje određena ograničenja (vidjeti 
prilog V. ).
45 
Sud je utvrdio da se za projekt global -
ne analize trgovine koriste zastarjeli 
podatci31 čija dosljednost i pouzdanost 
nije dovoljno provjerena. Njihovo kori -
štenje u procjenama učinka na održivi 
razvoj stoga može dovesti do pogreš -
nih zaključaka. Komisijino jamstvo 
dosljednosti statističkog okvira u ra -
zličitim regijama, državama članicama 
EU-a te zemljama korisnicama/partner -
skim zemljama je ograničeno.28 Mišljenje br. 1612/2011 
Europskog gospodarskog 
i socijalnog odbora
29 Na temelju dokumenta 
SEC(2011) 536 final.
30 Procjene učinka na održivi 
razvoj vezane za povlaštene 
trgovinske dogovore 
s Čileom, šest sporazuma 
o gospodarskom partnerstvu 
sa zemljama AKP -a, Srednje 
Amerike i Andske zajednice, 
euro -mediteranski sporazumi 
o slobodnoj trgovini s devet 
zemalja, Republikom 
Korejom, Mercosurom, 
Indijom i Kanadom te detaljan 
i sveobuhvatan sporazum 
o slobodnoj trgovini 
s Marokom.
31 Zbog modela za izračun 
opće ravnoteže za svaku 
se regiju izrađuju matrice 
društvenog računovodstva, 
no u najnovijim inačicama 
projekta globalne analize 
trgovine uporaba tehničkih 
koeficijenata i struktura 
robe za krajnju i prijelaznu 
uporabu temelje se na 
tablicama ponude i uporabe 
po tekućim cijenama za 
referentnu godinu 2000., iako 
Eurostat (Komisijin odjel za 
statističke podatke) trenutno 
ima dostupne podatke za 
godinu 2007., 2008. i 2009.
21 Opažanja
46 
Eurostat i nacionalni zavodi za stati -
stiku najmjerodavniji su za davanje 
mišljenja o kvaliteti tih podataka za 
države članice, ali GU za trgovinu nije 
zatražio mišljenje Eurostata o kvaliteti 
podataka koji se koriste u projektu glo -
balne analize trgovine. Sud je u temat -
skom izvješću br. 3/201032 istaknuo da 
se unutarnji izvori poput Eurostata ne 
koriste aktivno kako bi se utvrdila do -
stupnost određenih podataka država 
članica i kako bi se osigurali ti podaci 
(primjerice u suradnji s nacionalnim 
uredima za statistiku).
Nedostatci vezani za korisnost 
i cjelovitost procjena učinka na 
održivi razvoj
47 
Pravodobnost procjene učinka na 
održivi razvoj iznimno je važna kako 
bi se osiguralo da je korisna za prego -
varače. Međutim u jednom je slučaju 
povlašteni trgovinski dogovor s Čileom 
sklopljen prije nego je procjena učinka 
na održivi razvoj bila dovršena.
48 
Procjenama učinka i procjenama 
učinka na održivi razvoj analiziraju se 
učinci povlaštenih trgovinskih dogovo -
ra u poljoprivrednom sektoru. Među -
tim učinak zajedničke poljoprivredne 
politike na lokalna gospodarstva par -
tnerskih zemalja procijenjen je samo 
tijekom procjene učinka regionalne tr -
govine s karipskim zemljama na održivi 
razvoj, a nepovoljni su učinci navedeni 
u izvješćima međunarodnih organiza -
cija (Međunarodna organizacija rada33, 
Organizacija Ujedinjenih naroda za 
hranu i poljoprivredu34), osobito u po -
gledu sporazuma o gospodarskom 
partnerstvu35.49 
Nadalje, procjena učinka na održivi 
razvoj vezana za sporazume o gospo -
darskom partnerstvu iz 2007. godine 
ne bavi se elementima koji su obrađeni 
u okviru drugih procjena učinka na 
održivi razvoj, poput učinka poglavlja 
o pravima intelektualnog vlasništva 
na javno zdravstvo s obzirom na to 
da ograničenja pristupa generičkim 
lijekovima mogu nepovoljno utjecati 
na vladine mogućnosti da poboljša 
uvjete u javnom zdravstvu. To dovodi 
u pitanje cjelovitost provedene analize 
s obzirom na to da je Komisija u tekst 
sporazuma36 svejedno unijela odgova -
rajuće zaštitne mjere u tom smislu.
Prijelazna i/ili ex post  evaluacija
50 
Sud je analizirao sve ex post  evaluacije 
provedene do kraja 2012. godine37 ve-
zano za povlaštene trgovinske dogo -
vore i utvrdio sljedeće:
Mjerenje učinaka u određenim 
prijelaznim i/ili ex post  
evaluacijama
51 
Sud je utvrdio da je tijekom ex post  
evaluacije povlaštenog trgovinskog 
dogovora s Čileom i prijelazne evalu -
acije općeg sustava povlastica EU -a 
provedena sveobuhvatna, mjerljiva 
i na dokazima utemeljena analiza 
gospodarskih ishoda. Obje evaluacije 
uz ekonometrijske procjene koriste 
i simulacije pomoću modela za izračun 
opće ravnoteže (vidjeti odlomke 44. 
do 46. i  prilog III. ).32 Vidjeti odlomak 70. tematskog 
izvješća br. 3/2010.
33 Međunarodna organizacija 
rada, Trade and employment 
from Myths to facts , 2011.
34 Organizacija Ujedinjenih 
naroda za hranu 
i poljoprivredu, The 
agricultural dimension of the 
ACP‑EU Economic Partnership 
Agreements , 2006.
35 Povlašteni trgovinski dogovori 
kojima se stvara područje 
slobodne trgovine između 
EU-a i zemalja AKP -a.
36 U članku 139. stavku 2. 
Sporazuma o gospodarskom 
partnerstvu između država 
CARIFORUM -a s jedne 
strane te Europske zajednice 
i njezinih država članica 
s druge strane stoji: „ Stranka 
EZ‑a i države potpisnice 
CARIFORUM‑a suglasne 
su da se načela određena 
u članku 8. Sporazuma TRIPS 
primjenjuju na ovaj odjeljak. 
Stranke su također suglasne 
da bi se prilikom odgovarajuće 
i učinkovite provedbe prava 
intelektualnog vlasništva 
trebalo uzeti u obzir razvojne 
potrebe država CARIFORUM‑a, 
osigurati ravnotežu prava 
i obveza između nositelja prava 
i korisnika te omogućiti stranci 
EZ‑a i državama potpisnicama 
CARIFORUM‑a da zaštite javno 
zdravlje i prehranu. Ništa 
u ovom Sporazumu ne tumači 
se tako da narušava sposobnost 
stranaka i država potpisnica 
CARIFORUM‑a za promicanje 
pristupa lijekovima. “
37 Prijelazna evaluacija 
općeg sustava 
povlastica EU -a, izvješće 
o gospodarskom uključivanju 
u euro -mediteransko 
područje, evaluacija 
gospodarskog učinka na 
trgovinski stup Sporazuma 
o pridruživanju između EU -a 
i Čilea i  ex post  evaluacija šest 
sporazuma EU -a o slobodnoj 
trgovini.
22 Opažanja
Nedostatci vezani za cjelovitost 
prijelaznih i/ili ex post  
evaluacija
52 
Ex post evaluacija šest povlaštenih 
trgovinskih dogovora38 ograničava 
analizu gospodarskih učinaka na trgo -
vinske tokove te stavlja naglasak na nji -
hove učinke u partnerskim zemljama. 
Komisija nije provela nijednu sektorsku 
analizu te trgovinski tokovi nisu daljnje 
raščlanjeni nakon razine poljoprivred -
nog ili industrijskog proizvoda.
53 
Izvješće o  ex post evaluaciji za eu -
ro-mediteranske zemlje39 sadržava 
temeljitu analizu gospodarskih ishoda 
liberalizacije trgovine. Međutim ne 
navodi se dodana vrijednost povlašte -
nog trgovinskog dogovora u odnosu 
na početno stanje u EU -u. Nije izvršena 
analiza troškova i koristi te nije predvi -
đen okvir za buduće ex post  evaluacije.
Prijelazna evaluacija 
općeg sustava povlastica 
ukazuje na to da 
politikom još uvijek nisu 
ostvarene sve planirane 
koristi
54 
U pogledu cilja općeg sustava povla -
stica koji se odnosi na doprinos borbi 
protiv siromaštva u svijetu te promi -
canje održivog razvoja, prijelaznom su 
evaluacijom dobiveni raznoliki rezulta -
ti. S druge strane, dobiveni su i sljedeći 
uvjerljivi dokazi:
(a) EU nudi poboljšani povlašteni 
pristup onim zemljama koje imaju 
veće razvojne potrebe;(b) ekonometrijski dokazi ukazuju na 
to da sveukupno gledano povlasti -
ce povoljno utječu na trgovinu kao 
i na ulaganja; te
(c) postoje dokazi da izvoznici u naj -
nerazvijenijim zemljama ostva -
ruju pogodnosti od povlaštenih 
marži i da profit ne ubiru isključivo 
uvoznici.
55 
S druge strane Komisija smatra da bi 
opći sustav povlastica trebao pomoći 
gospodarstvima u razvoju da povećaju 
industrijski izvoz40 te da bi omogućava -
nje povlastica za industrijske proi -
zvode potaknulo povećanje njihovog 
izvoza i doprinijelo poticanju razno -
vrsnosti razvojem šire industrijske 
osnove. Međutim prijelazna evaluacija 
općeg sustava povlastica ukazuje na 
to da on nije djelotvorno povećao 
raznovrsnost41 te da nema jasnih 
dokaza o povećanju gospodarskog 
rasta42 i održivog razvoja43 u zemljama 
u razvoju.38 Južna Afrika, Meksiko, Maroko, 
Tunis, Čile i Jordan.
39 Libanon, okupirana 
palestinska područja 
i Sirija nisu bili obuhvaćeni 
evaluacijom.
40 SEC(2011) 536 final.
41 U stavku 7. točki 1. prijelazne 
evaluacije općeg sustava 
povlastica EU -a stoji: „ Nema 
dokaza da su programi općeg 
sustava povlastica u zemljama 
korisnicama na bilo koji način 
doprinijeli raznovrsnosti izvoza 
i prijelazu na nove izvozne 
proizvode. “
42 U stavku 7. točki 1. prijelazne 
evaluacije općeg sustava 
povlastica EU -a stoji: „ Dokazi 
o razini povezanosti povlaštenih 
marži s pokazateljima razvoja 
vrlo su raznoliki pa nije 
moguće jasno utvrditi jesu li 
povlastice dobro usmjerene 
na one zemlje koje imaju 
najveće potrebe / koje su 
najugroženije ... vrlo je moguće 
da je režim općeg sustava 
povlastica važan čimbenik 
u razvoju navedenih zemalja. 
Međutim poruka je da 
sveukupno gledano ne postoje 
čvrsti dokazi da je to zaista 
slučaj. “
43 U stavku 7. točki 1. prijelazne 
evaluacije općeg sustava 
povlastica EU -a stoji sljedeće 
upozorenje: „ Iako postoje 
određeni dokazi da posebni 
opći sustav povlastica (OSP +) 
pozitivno utječe na ratifikaciju 
navedenih konvencija, dokazi 
da se relevantne konvencije 
zaista aktivno provode (osobito 
u pogledu standarda rada) 
mnogo su slabiji. “
23 Opažanja
44 Uzorkovanje po novčanoj 
jedinici temeljeno na carinskoj 
vrijednosti robe. Značajnost 
je postavljena na 5 %, razina 
pouzdanosti na 95 %.
45 U skladu s člankom 221. 
stavkom 3. Carinskog zakonika 
Zajednice, dužnika se ne može 
obavijestiti o dugu nakon 
isteka razdoblja od tri godine 
od dana nastanka carinskog 
duga. Nakon proteka toga 
razdoblja na nenaplaćenim 
iznosima nastupa zastara.Carinske kontrole koje 
provode nadležna tijela 
odabranih država članica 
imaju nedostatke
56 
Kontrole koje provode nadležna tijela 
(države članice, zemlje korisnice/par -
tnerske zemlje i Komisija) te uprav -
ljanje upravnom suradnjom trebaju 
osigurati pravilnu provedbu povla -
štenih trgovinskih dogovora i na taj 
način zaštititi opravdane gospodarske 
i financijske interese.
57 
Sud je pregledao cjelovitu strategi -
ju kontrole koja se primjenjivala na 
povlaštene trgovinske dogovore u pet 
država članica (vidjeti odlomak 23.). 
Odgovarajućom strategijom kontrole 
smatra se strategija koja se temelji na 
djelotvornoj analizi rizika koja uklju -
čuje i nasumični sastavni dio kojim se 
uvodi određeni stupanj neizvjesnosti.Nedostatci vezani za 
strategiju kontrole 
i upravljanje rizicima
58 
Djelotvornost kontrolnih mehaniza -
ma ispitana je na dvama nasumičnim 
uzorcima. U svakoj odabranoj državi 
članici odabran je statistički44 uzorak 
od 60 uvoza iz 2009. godine za koje je 
nastupila zastara45 i koji se temelje na 
povlaštenim trgovinskim dogovorima. 
Taj je uzorak imao dvije namjene:
(a) provjeriti je li uvoz bio u skladu sa 
svim uvjetima koji su potrebni za 
ostvarivanje pogodnosti povlašte -
nih carinskih mjera i je li carinskim 
kontrolama bilo moguće otkriti 
slučajeve neispunjavanja tih uvjeta 
i naplatiti carinski dug prije nego li 
je na njemu nastupila zastara; te
(b) ekstrapolirati iznos konačnih 
gubitaka za proračun EU -a u slu -
čajevima kada carinski dug nije 
na vrijeme naplaćen kako bi se 
spriječila zastara.
59 
Sud je u strategiji kontrole i upravlja -
nju rizicima u Njemačkoj, Francuskoj 
i Ujedinjenoj Kraljevini utvrdio odre -
đene nedostatke koji su prouzročili 
moguće gubitke za proračun EU -a.
24 Opažanja
60 
U Njemačkoj su utvrđeni nedostatci ve -
zani za sustav upravljanja rizicima koji 
se odnosi na povlaštene trgovinske 
dogovore: za procjenu rezultata profila 
rizika potrebno je ručno intervenirati; 
što oduzima mnogo vremena, složeno 
je i zahtjevno; tijekom 2011. i 2012. go -
dine u sustav je uveden samo jedan 
novi profil lokalnog rizika46; pri odabiru 
uvoznika za reviziju poslije carinjenja 
ne vodi se dovoljno računa o poseb -
nom riziku od nastupanja zastare kod 
povlaštenih trgovinskih sporazuma47.
61 
U Francuskoj se uz ostale kriterije 
uzima u obzir povlašteno podrijetlo. 
Međutim povlašteno podrijetlo robe 
nije prioritet u sustavu upravljanja 
rizicima.
62 
Carinska tijela u Ujedinjenoj Kraljevini 
pri provjerama dokumentacije za uvoz 
na temelju povlaštenih trgovinskih 
dogovora prihvaćaju preslike potvrda 
o prometu i podrijetlu robe. Samo 
izvornici mogu dati potpuno jamstvo 
o vjerodostojnosti tih potvrda. Osim 
toga provjere dokumentacije za uvoz 
u skladu s pojednostavnjenim po -
stupkom deklariranja48 i postupkom 
kućnog carinjenja49 vrlo su rijetke50. 
Povlašteni trgovinski dogovori nisu bili 
odabrani kao revizijska tema revizija 
poslije carinjenja.63 
Ove je nedostatke potvrdio i iznos 
mogućeg gubitka prihoda u tim trima 
državama članicama. Ekstrapolacijom 
pogrešaka koje su pronađene u uzorku 
iz 2009. godine, Sud je procijenio da 
carinske pristojbe kojima u tim drža -
vama članicama prijeti nastupanje 
zastare iznose 655  milijuna  eura51. To 
predstavlja oko 6 % bruto iznosa uvo -
znih carina naplaćenih u pet odabranih 
država članica te godine.
64 
U nedostatku potrebnih potkrepljuju -
ćih dokaza roba ne ispunjava uvjete za 
povlašteno postupanje pri carinjenju. 
Među pronađenim su pogreškama 
nepostojanje potvrda o podrijetlu ili 
prometu robe, nepostojanje dokaza 
o izravnom prijevozu, slučajevi u ko -
jima nadležna tijela zemlje korisnice/
partnerske zemlje nisu potpisala ili 
pečatom ovjerila potvrde ili u kojima 
na potvrdama stoji otisak pečata koji 
nije u skladu s vjerodostojnim otiskom 
pečata koji su nadležna tijela spome -
nutih zemalja dostavila Komisiji te po -
tvrde koje nisu u skladu s popratnom 
uvoznom dokumentacijom. Ove su 
se pogreške dogodile u 10 % slučaje -
va u Njemačkoj, u 11 % u Francuskoj 
i u 38 % u Ujedinjenoj Kraljevini.
65 
Sud je u svakoj od pet država članica 
ispitao i drugi statistički uzorak od 
30 uvoza u okviru povlaštenih trgovin -
skih dogovora kako bi se utvrdilo:
(a) jesu li uvozi ispunjavali uvjete za 
povlaštene carinske mjere; te, ako 
nisu,
(b) je li carinsko tijelo pokrenulo na -
knadnu provjeru slučajeva koji nisu 
ispunjavali uvjete koristeći uprav -
nu suradnju.46 Kombinacija kriterija rizika 
i kontrolnih područja (npr. 
vrsta robe, zemlje podrijetla) 
koja ukazuje na postojanje 
rizika i dovodi do prijedloga za 
provođenje kontrolne mjere.
47 Kako bi se izbjeglo nastupanje 
zastare, trebalo bi se uzeti 
u obzir razdoblje od najviše 
10 mjeseci koje zemlje 
korisnice/partnerske zemlje 
imaju da bi odgovorile 
na zahtjeve za upravnom 
suradnjom.
48 Pojednostavnjeni postupak 
kojim trgovac donosi robu 
na carinjenje te umjesto 
standardne detaljne 
deklaracije podnosi ili 
obrazac za pojednostavnjenu 
deklaraciju ili određenu 
trgovački ispravu (npr. račun).
49 Pojednostavnjeni postupak 
na temelju kojega trgovac 
zaprima robu izravno 
u svojim prostorima (ili na 
drugom odobrenom mjestu), 
a carinska se deklaracija 
podnosi i roba se pušta 
u slobodni promet upisom 
u trgovčevu evidenciju.
50 Sustav upravljanja rizicima 
tijekom 2009. i 2010. godine 
nije odabrao nijednu takvu 
deklaraciju za uvoz na temelju 
povlaštenih trgovinskih 
dogovora za ex post  provjeru 
dokumentacije, a postotak 
takvih deklaracija odabranih 
za provjeru dokumentacije 
u 2011. i 2012. godini iznosio je 
redom 0,0209 % i 0,0289 %.
51 Taj iznos obuhvaća 
167 milijuna eura u Njemačkoj, 
176 milijuna eura u Francuskoj 
i 312 milijuna eura 
u Ujedinjenoj Kraljevini.
25 Opažanja
52 Pod uvjetom da su 
ispunjeni svi uvjeti utvrđeni 
odgovarajućim odredbama 
i sudskom praksom, 
a posebno presudom Suda 
Europske unije od 9. ožujka 
2006. godine u slučaju 
C-293/04 Beemsterboer 
[2006] ECR I-2284.66 
Rezultati ovog uzorka ukazuju na 
nedostatke u provjerama u Njemačkoj, 
Španjolskoj i Ujedinjenoj Kraljevini. 
Pronađene su pogreške bile slične 
onima iz uzorka iz 2009. godine: 
nepostojanje potvrda o podrijetlu 
ili prometu robe, slučajevi u kojima 
je potvrdu pečatom ovjerio ili izdao 
carinski ured koji nije u skladu s onima 
koje su Komisiji dostavila nadležna 
tijela zemalja korisnica/partnerskih 
zemalja te potvrde koje ne odgovaraju 
popratnoj uvoznoj dokumentaciji. Ove 
su se pogreške dogodile u 7 % sluča -
jeva u Njemačkoj, u 7 % u Španjolskoj 
i u 23 % u Ujedinjenoj Kraljevini.
67 
Međutim na pogreškama iz uzorka iz 
2011. godine neće nastupiti zastara do 
2014. godine i do tada carinska tijela 
država članica zemljama korisnicama/
partnerskim zemljama mogu poslati 
potvrde o prometu i podrijetlu robe 
kako bi ih one provjerile u okviru 
dogovora o upravnoj suradnji. Svaki 
dug koji proizađe može se još uvijek 
naplatiti te stoga Sud nije ekstrapoli -
rao pronađene pogreške.
Nedostatci pri upravljanju 
upravnom suradnjom 
nadležnih tijela odabranih 
država članica
68 
Nadležna tijela država članica šalju ze -
mljama korisnicama/partnerskim zemlja -
ma zahtjeve za upravnom suradnjom 
u slučajevima osnovane sumnje vezane 
za povlašteno postupanje pri carinjenju 
ili nasumice. U prvom slučaju, ako u roku 
od deset mjeseci nema nikakvog ili 
zadovoljavajućeg odgovora, potrebno 
je odbiti povlašteno carinsko postupa -
nje te pokrenuti postupak naplate52. 
U slučaju nasumičnih zahtjeva, ako nije 
pristigao odgovor zemalja korisnica/par -
tnerskih zemalja, povlašteno se carinsko 
postupanje zadržava.69 
Dogovori o upravnoj suradnji ispi -
tani su na temelju dodatnog uzorka 
od 30 zahtjeva koje je 2011. godine 
svaka odabrana država članica poslala 
zemljama korisnicama/partnerskim 
zemljama. Stoga je Sud ispitao:
(a) je li zemlji korisnici/partnerskoj ze -
mlji poslan podsjetnik nakon isteka 
početnog roka za odgovor (obično 
šest mjeseci);
(b) je li pokrenut postupak naplate 
ako u dodatnom roku od četiri 
mjeseca nije bilo nikakvog ili zado -
voljavajućeg odgovora.
70 
Sud je nedostatke u upravljanju uprav -
nom suradnjom pronašao u Španjol -
skoj, Francuskoj i Italiji.
71 
Carinska tijela u Španjolskoj poslala su 
na Filipine dopise s 11 zahtjeva koji su 
se vratili jer nisu isporučeni. Španjolska 
carina nije poduzela nikakve mjere 
kako bi pronašla drugi način kontakti -
ranja nadležnih tijela zemlje korisnice 
ili kako bi pokrenula naknadnu naplatu 
duga.
26 Opažanja
72 
Carinska tijela u Italiji nisu pokrenula 
naknadnu naplatu duga do veljače 
2013. godine, iako je zemlja korisnica 
u svom odgovoru na četiri zahtjeva za 
upravnom suradnjom odbila povla -
šteno postupanje pri carinjenju. U 10 
drugih slučajeva došlo je do odgode 
postupka naknadne naplate.
73 
Francuska carinska tijela ne započi -
nju naknadnu naplatu u slučajevima 
u kojima zemlje korisnice/partnerske 
zemlje zakasne sa slanjem odgovora 
na nasumične zahtjeve za upravnom 
suradnjom. Čak ni u slučajevima kada 
ti zakašnjeli odgovori potvrđuju da 
potvrde o prometu robe ili potvrde 
o podrijetlu robe uistinu nisu valjane ili 
vjerodostojne, francuska carinska tijela 
ne poduzimaju mjere naplate (vidjeti 
odlomak 68.).
Sustavi za upravljanje 
rizicima u državama 
članicama ne uključuju 
u svim slučajevima 
priopćenja (tzv. 
komunikacije) o uzajamnoj 
pomoći
74 
Svaki put kada Europski ured za borbu 
protiv prijevara primijeti radnje koje 
predstavljaju ili za koje se čini da 
predstavljaju kršenje odredbi iz povla -
štenih trgovinskih dogovora, država -
ma članicama šalje priopćenja (tzv. 
komunikacije) o uzajamnoj pomoći. 
Kako bi se spriječili gubitci za proračun 
EU-a, države članice trebaju unijeti te 
informacije u svoje sustave za upravlja -
nje rizicima.75 
Sud je pregledao uzorak od 30 uvoza 
za koje postoje priopćenja (tzv. komu -
nikacije) o uzajamnoj pomoći koja je 
Europski ured za borbu protiv prije -
vara izdao u svakoj od pet odabranih 
država članica. Utvrdio je da Njemačka, 
Španjolska i Francuska nisu unijele 
relevantne informacije u svoje sustave 
za upravljanje rizicima.
Postupci naplate neprikladni 
su u trima odabranim 
državama članicama
76 
Sud je provjerio jesu li odabrane dr -
žave članice djelovale bez odgađanja 
na temelju izvješća Europskog ureda 
za borbu protiv prijevara. U ovim 
su izvješćima sažeti rezultati istraga 
o podrijetlu robe te ona mogu pomoći 
državama članicama pri utvrđivanju 
uvoza koji ne ispunjavaju uvjete za 
povlašteno carinsko postupanje te pri 
pokretanju naplate carinskog duga. 
Carinska tijela država članica trebala bi 
pokrenuti mjere naplate u roku od tri 
mjeseca53. Bilo kakva odgoda mogla bi 
dovesti do nastupanja zastare carin -
skog duga.
77 
Sud je u Španjolskoj i Ujedinjenoj 
Kraljevini pronašao dva slučaja zastare 
u iznosu od preko 2 milijuna eura uzro -
kovane time što carinska tijela država 
članica nisu pravovremeno postupila 
u skladu s izvješćima Europskog ureda 
za borbu protiv prijevara. U jednom 
drugom slučaju francuska carinska 
tijela nisu pokrenula postupak naplate 
nakon što su ih njihovi španjolski ko -
lege obavijestili o ništavnosti potvrde 
o kretanju robe.53 Vremensko razdoblje od tri 
mjeseca nakon što Komisija 
pošalje dopis kojim dužnika 
obavještava o zakonom 
propisanim carinama na uvoz 
navodi se u presudi Suda 
Europske unije od 1. srpnja 
2010. godine u slučaju 
C 442/08, Europska komisija 
protiv Savezne Republike 
Njemačke, odlomci 47., 59. i 81.
27 Opažanja
54 Zahtjev za otpust/povrat 
i oslobađanje od ex post  
naplate u skladu s člancima 
871. i 905. odredbe o provedbi 
carinskog zakonika Zajednice.
55 U skladu sa stavkom 3. 
točkom 2. COM(2005) 100 final 
od 16. ožujka 2005. godine.78 
Kako bi se osigurala ujednačena 
primjena zakona EU -a, Komisija je 
carinskim zakonom dobila ovlast od -
lučivanja o zahtjevima za povratom ili 
otpustom carine i zahtjevima za oslo -
bađanjem od plaćanja carine54. Presu -
da Suda Europske unije od 20. stude -
nog 2008. godine u slučaju C-375/07, 
Heuschen i Schrouff, nalaže da „naci ‑
onalni sud, (...) kada odlučuje o žalbi pro ‑
tiv obavijesti o naplati uvoznih carina, 
stoga mora, kada u tijeku postupka 
koji je pred njim primi na znanje da je 
predmet upućen Komisiji (...) izbjegavati 
donošenje odluka koje bi proturječile od ‑
luci koju razmatra Komisija (...) To znači 
da sud koji je uputio predmet Komisiji 
i koji Komisijinu odluku ne može zami ‑
jeniti svojom može obustaviti postupak 
u očekivanju Komisijine odluke.“
79 
U skladu s ovom presudom, nacionalni 
sud ne bi trebao odlučivati o sluča -
jevima za koje se čeka odluka Komi -
sije. Međutim Sud je pronašao slučaj 
u Španjolskoj u kojem nacionalni sud 
nije obustavio postupak iako se odluka 
o slučaju prepustila Komisiji. Gubitak 
za proračun EU -a koji je nastao bio je 
veći od 600 000 eura.
80 
Stoga postoji opasnost da uvoznici 
istovremeno upute predmet na obje 
razine te odaberu za sebe najpovoljni -
ju odluku, dovodeći u pitanje korisnost 
i djelotvornost sustava zahtjeva za po -
vratom ili otpustom carine i zahtjeva 
za oslobađanjem od plaćanja carine.U Komisijinom nadzoru 
država članica i zemalja 
korisnica/partnerskih 
zemalja postoje 
nedostatci u pogledu 
povlaštenih trgovinskih 
dogovora
81 
Sud je pregledao djelatnosti vezane za 
Komisijino praćenje i inspekciju kojima 
je cilj osigurati pouzdanu i dosljednu 
primjenu povlaštenih trgovinskih do -
govora u državama članicama i zemlja -
ma korisnicama/partnerskim zemljama 
te je utvrdio sljedeće nedostatke.
Komisija je u zemljama 
korisnicama koje ostvaruju 
pogodnosti povlaštenog 
postupanja pri carinjenju 
provela mali broj prethodnih 
evaluacija te nije obavila 
posjete u svrhu praćenja
82 
Komisija bi na temelju rizika trebala 
provesti evaluaciju toga je li sposob -
nost zemlje (ili skupine zemalja) koja 
ostvaruje pogodnosti povlaštenog 
postupanja pri carinjenju za upravlja -
nje dogovorom i povezanim pravilima 
i postupcima postojana55. Sud je utvr -
dio da su takve prethodne evaluacije 
provedene samo u ograničenom broju 
partnerskih zemalja.
28 Opažanja
83 
U relevantnim priopćenjima (tzv. 
komunikacijama) Komisije56 stoji da bi 
u zemljama koje ostvaruju pogodnosti 
povlaštenog postupanja pri carinje -
nju trebalo provoditi posjete u svrhu 
praćenja. Komisija nije provela ni jedan 
posjet u svrhu praćenja kako bi ispitala 
pravilnu provedbu sustava.
84 
To bi moglo dovesti do znatnih finan -
cijskih posljedica budući da neposto -
janje posjeta u svrhu praćenja može 
opravdati zahtjeve uvoznika za povrat 
ili otpust carinskog duga koji je na -
plaćen ex post kada se pokaže da roba 
nije ispunjavala uvjete za povlašteno 
postupanje pri carinjenju57.
85 
Osim toga, u priopćenju (tzv. komu -
nikaciji) Komisije poziva se zemlje 
korisnice da uspostave sustava za peri -
odično izvješćivanje o njihovom uprav -
ljanju i kontroli povlaštenog podrijetla. 
Sud je provjerio jesu li zemlje na koje 
se primjenjuje opći sustav povlastica 
uspostavile takav sustav izvješćivanja 
te utvrdio da to nije bio slučaj.
86 
Sud je također pregledao aktivnosti 
Komisije vezane za inspekciju u po -
dručju povlaštenih trgovinskih dogo -
vora i utvrdio da se u pravilu tijekom 
inspekcija tradicionalnih vlastitih 
sredstava u državama članicama bavi 
pitanjima vezanima za povlašteno po -
drijetlo, uključujući strategiju kontrole 
nad njima. Inspekcije tradicionalnih 
vlastitih sredstava ne mogu se provo -
diti u zemljama korisnicama/partner -
skim zemljama.Komisija je poduzela mjere 
kako bi osigurala neometanu 
provedbu dogovora 
o upravnoj suradnji, ali 
problemi i dalje postoje
87 
Komisija je u području upravne surad -
nje nastojala osigurati glatku i učinko -
vitu komunikaciju potrebnih informa -
cija u okviru upravne suradnje između 
država članica, zemalja korisnica i nje 
same.
88 
Međutim odabrane države članice 
obavijestile su Sud da su naišle na po -
teškoće sa zemljama kao što su Filipini, 
Indija, Indonezija, Malezija, Vijetnam, 
Dominikanska Republika i Ujedinjeni 
Arapski Emirati vezano za kašnjenja 
s odgovaranjem na zahtjeve za uprav -
nom suradnjom te za lošu kvalitetu 
odgovora.
89 
Komisija od država članica redovito 
traži statističke podatke o zahtjevima 
za upravnom suradnjom koje su slale 
zemljama korisnicama/partnerskim 
zemljama. Te informacije predstavljaju 
početnu točku u planiranju aktivnosti 
vezanih za praćenje i odabiru zemalja 
kojima je potrebno posvetiti posebnu 
pažnju. Međutim kvaliteta informacija 
koje su dostavile države članice bila je 
loša jer nije bilo moguće razlikovati za -
htjeve koje se slalo nasumice i one koje 
se slalo u slučaju osnovane sumnje 
(vidjeti odlomak 68.)56 Vidjeti bilješku 66.
57 U svojoj presudi u slučaju 
C-204/07P, Sud Europske 
unije utvrdio je da, kada 
u određenom slučaju Komisija 
nije potpuno iskoristila svoja 
prava na nadzor i praćenje te 
ovlasti koje ima na temelju 
sporazuma o pridruživanju 
s ciljem osiguravanja njegove 
pravilne provedbe, njezino 
neispunjavanje obveza 
predstavlja posebno stanje 
u smislu članka 239. Carinskog 
zakonika Zajednice, što je 
opravdalo povrat ili isplatu 
uvozne carine koja je 
naplaćena na temelju potvrda 
koje su nepravilne ili nisu 
vjerodostojne.
29 Opažanja
58 Istraga o uvozu surimija koji 
ima deklarirano podrijetlo iz 
Tajlanda.
59 Španjolska i Ujedinjena 
Kraljevina, vidjeti odlomak 77.
60 Ujedinjena Kraljevina.Istrage o podrijetlu robe 
koje provodi OLAF imaju 
ključnu važnost, ali postoje 
nedostatci u financijskom 
praćenju
90 
Osim što izdaje priopćenja (tzv. 
komunikacije) o uzajamnoj pomoći 
za države članice kako bi ih upozorio 
na uvoze koji su sumnjivi u pogledu 
izbjegavanja uvjeta koji se odnose na 
podrijetlo robe, OLAF provodi istrage 
o podrijetlu robe u zemljama korisni -
cima/partnerskim zemljama kako bi 
u suradnji s nadležnim tijelima utvrdio 
je li roba koja je uvezena u EU uistinu 
ispunila uvjete za povlaštene carinske 
mjere. Kako bi provjerio djelotvornost 
uloge OLAF -a u zaštiti financijskih 
interesa EU -a vezano za povlaštene 
trgovinske dogovore, Sud je pregledao 
uzorak od deset istraga vezanih za po -
vlašteno podrijetlo robe. Utvrdio je da 
je, osim u jednoj istrazi58, OLAF uspješ -
no dokazivao da roba koja je uvezena 
nije ispunjavala uvjete za povlaštene 
carinske mjere.
91 
Pokazatelji uspješnosti koje OLAF 
trenutno koristi kako bi procijenio 
djelotvornost i učinkovitost svojih 
istraga (npr. broj otvorenih slučajeva 
na temelju kojih se pokrenula istraga, 
broj istraga koje su dovele do prepo -
ruke) ne pokazuju poveznicu između 
slučaja, iznosa ugroženih tradicional -
nih vlastitih sredstava ili iznosa koji je 
zapravo naplaćen.92 
Sud je u financijskom praćenju istraga 
OLAF -a pronašao slučajeve zastare ko -
jima je razlog nepravovremena naplata 
država članica59 ili za koje se nije mogla 
utvrditi stvarna stopa naplate iznosa 
carina za koje se izbjeglo plaćanje koju 
je OLAF procijenio u svom izvješću60.
Nedostatna uporaba 
preventivnih i retroaktivnih 
mjera za zaštitu financijskih 
interesa EU -a
93 
Sud je pregledao druge Komisijine 
djelatnosti kojima je cilj zaštita finan -
cijskih interesa EU -a sprječavanjem 
uvoza robe koja ne ispunjava uvjete 
za povlaštene carinske mjere te, ako to 
nije slučaj, naplatom propisanih tradi -
cionalnih vlastitih sredstava.
94 
Države članice nisu u svim slučajevi -
ma usvojile prikladne mjere nakon 
zaprimanja priopćenja (tzv. komuni -
kacije) o uzajamnoj pomoći, kao što je 
pružanje jamstva za uvoze koji su pod 
istragom.
30 Opažanja
95 
Nedostatak takvih mjera doveo je do 
toga da države članice proglase iznose 
nenaplativima kada uvoznik proglasi 
stečaj i obustavi gospodarsku djelat -
nost (vidjeti okvir 2. ).
96 
U slučaju nedovoljne kontrole ili nepo -
stojanja suradnje trebale bi se koristiti 
mjere predostrožnosti i zaštitne mjere, 
uključujući pomoć u istragama protiv 
prijevare. Te mjere uključuju obavijesti 
uvoznicima61, privremenu obustavu 
povlastica62, ako je propisana, i moguć -
nost financijske odgovornosti zemlje 
koja je prekršila pravila63.
97 
Države članice trebaju obavijestiti 
Komisiju64 o iznosu povrata/otpusta 
tradicionalnih vlastitih sredstava ili 
o oslobađanju od naknadnih napla -
ta kojima su uzrok administrativne 
pogreške nadležnih tijela zemalja 
korisnica/partnerskih zemalja. Za 
razdoblje od 2007. do 2012. godine na 
taj je način izgubljeno više od 5 miliju -
na eura tradicionalnih vlastitih sredsta -
va. To predstavlja konačan gubitak za 
proračun EU -a.98 
Kako bi riješila to pitanje, Komisija je 
u sve povlaštene trgovinske dogovore 
koji su sklopljeni od 2006. godine uve -
la odredbu o administrativnim pogreš -
kama. Ovo je pozitivan pomak u zaštiti 
financijskih interesa EU -a.
99 
Drugi primjeri nedostatne uporabe 
preventivnih i retroaktivnih mjera 
prikazani su u  okviru 3.
Zakonske odredbe 
povlaštenih trgovinskih 
dogovora ne sadrže 
dovoljno mjera za zaštitu 
financijskih interesa EU -a
Složenost pravila 
o kumulaciji
100  
Kumulacija omogućuje da se proizvodi 
koji su podrijetlom iz zemlje A dodatno 
prerađuju ili dodaju proizvodima po -
drijetlom iz zemlje B kao da su podri -
jetlom iz zemlje B. Krajnji bi proizvod 
podrijetlom bio iz zemlje B. Obrada ili 
prerada proizvoda s podrijetlom koja 
se vrši u svakoj pojedinoj zemlji kori -
snici/partnerskoj zemlji ne mora biti 
„dostatna obrada ili prerada“ kako je 
utvrđena pravilima s liste postupaka65.61 U skladu s člankom 220. stav -
kom 2. točkom (b) Carinskog 
zakonika Zajednice in fine , uvo -
znici se u svojim zahtjevima za 
oslobađanjem od naknadnog 
unosa u računovodstvenu 
dokumentaciju ne mogu 
pozvati na dobre namjere ako 
je Komisija objavila obavijest 
u Službenom listu Europske unije  
u kojem navodi da postoje 
osnove za sumnju vezanu za 
pravilnu primjenu povlaštenih 
dogovora u državi članici.
62 Takozvana odredba o borbi 
protiv prijevara.
63 Takozvana odredba o uprav -
ljanju administrativnim 
pogreškama. Ona obično glasi 
kako slijedi: „U slučaju pogreške 
nadležnih tijela u pravilnom 
upravljanju povlaštenim 
sustavom pri izvozu, a posebno 
u primjeni odredaba protokola 
postojećeg sporazuma o defini ‑
ciji proizvoda s podrijetlom i me ‑
todama upravne suradnje, pri 
čemu zbog te pogreške nastanu 
posljedice u području carinskih 
pristojbi, ugovorna strana koja 
se suoči s takvim posljedica ‑
ma može od (institucijskog 
tijela utvrđenog sporazumom) 
zatražiti da ispita mogućnosti 
usvajanja svih odgovarajućih 
mjera za rješenje tog stanja“.
64 U skladu s člancima 871. i 905. 
Carinskog zakonika Zajed -
nice (slučajevi zahtjeva za 
povratom ili otpustom carine 
i zahtjeva za oslobađanjem od 
plaćanja carine); člankom 870. 
stavkom 1. i člankom 904.a 
stavkom 1. Carinskog zakonika 
Zajednice (popis slučajeva 
o kojima je obaviještena 
Glavna uprava za proračun); 
te člankom 870. stavkom 2. 
i člankom 904.a stavkom 2. 
Carinskog zakonika Zajednice 
(popis slučajeva o kojima je 
obaviještena Glavna uprava za 
oporezivanje i carinsku uniju).
65 U pravilu kako bi se dodao 
određen postotak konačne 
vrijednosti izvezene robe.
Primjer carinskih pristojbi koje nisu naplaćene jer države članice nisu usvojile pre -
ventivne i retroaktivne mjere
Poljska je carina 2007. godine započela naknadnu naplatu carinskih pristojbi za uvoz češnjaka iz Turske za koji 
su postojale lažne potvrde o prometu robe. Naplata je bila neuspješna zbog stečaja uvoznika. Proračun EU -a 
u 2012. godini imao je gubitak u iznosu od 0,4 milijuna eura koji je proglašen nenaplativim.
Ovakva bi se situacija bila izbjegla pružanjem jamstva.Okvir 2.
31 Opažanja
66 Npr.: Istrage OLAF -a o tuni 
na Sejšelima, u Kolumbiji, 
El Salvadoru, Ekvadoru 
i Tajlandu. Istraga u Curacau 
o uvozu sirovog šećera 
iz šećerne trske koji ima 
deklarirano podrijetlo iz 
Nizozemskih Antila. Istraga 
u Kamobdži o izvozu bicikala 
u EU u okviru općeg sustava 
povlastica.101  
Kako bi mogle u potpunosti ostvariti 
pogodnosti povlaštenog trgovinskog 
dogovora za svoje izvoze, zemlje 
korisnice/partnerske zemlje podnose 
zahtjev za primjenu kumulacije tijekom 
trgovinskih pregovora, posebice kada 
im nedostaje potrebna industrijska 
infrastruktura za preradu koju zahti -
jevaju standardna pravila o podrijetlu 
robe.102  
Pravila o kumulaciji vrlo su složena i od 
nadležnih tijela u zemljama korisnica -
ma/partnerskim zemljama zahtijevaju 
visoku razinu stručnosti i poznavanja 
tih složenih pravila. Kroz nekoliko istra -
ga OLAF -a66 kod određenih zemalja 
korisnica utvrđeno je da postoji nedo -
statak administrativnih kapaciteta koji 
su potrebni za razumijevanje složeno -
sti pravila o kumulaciji općeg sustava 
povlastica.
Sud je utvrdio da je Komisijina uporaba preventivnih i retroaktivnih mjera za borbu 
protiv prijevara i zaštitu financijskih interesa EU -a nedostatna
(a) Glavna uprava za oporezivanje i carinsku uniju objavila je obavijest uvoznicima o uvozu tune iz Tajlanda 
dvije godine nakon što je OLAF to zatražio. Osim toga OLAF je naveo sljedeće: „može se razmotriti prijedlog 
obustave povlaštenog režima koji se primjenjuje na prerađene proizvode od tune (...) koji imaju deklarirano 
podrijetlo iz Tajlanda“.  Komisija nije predložila takvu obustavu.
(b) Komisija nije objavila obavijest uvoznicima o uvozu šećernih proizvoda iz Hrvatske67 na slovačkom i mađar -
skom jeziku. Da je ova obavijest bila objavljena na navedenim jezicima, uvoznik se ne bi mogao pozvati na 
dobru vjeru68, što je bio jedan od razloga za izostanak naplate jednog milijuna eura69.
(c) Komisija nije poduzela nikakve daljnje mjere nakon objave obavijesti uvoznicima o uvozu tune iz El Sal -
vadora70. To nije bilo u skladu s priopćenjem (tzv. komunikacijom)71 kojom se zahtijevalo da Komisija prati 
naknadne provjere podrijetla uvezene tune. Na temelju tog praćenja Komisijina je trebala odlučiti hoće li 
predložiti ukidanje carinskih povlastica.
(d) U povlašteni trgovinski dogovor s Republikom Korejom nije uključena odredba o borbi protiv prijevara.  
OLAF je objavio nekoliko priopćenja (tzv. komunikacija) o uzajamnoj pomoći72 vezano za krivi opis podrije -
tla uvoza iz ove zemlje. 
67 Hrvatska se pridružila Europskoj uniji 1. srpnja 2013. godine.
68 U skladu s petim odlomkom članka 220. stavka 2. točke (b) carinskog zakonika Zajednice.
69 Odlukom Komisije od 21. listopada 2010. godine utvrđeno je da je oslobađanje od naknadnog unosa uvoznih carina u računovodstvenu 
dokumentaciju u određenom slučaju opravdano (REC 03/2010).
70 SL C 132, 21.5.2010., str. 15.
71 SL C 348, 21.5.2000., str. 4.
72 Između ostalih, priopćenja o uzajamnoj pomoći MA 2007/002, MA 2007/022, MA 2007/047 i AMA 2010/027.Okvir 3.
32 Opažanja
103  
Nadalje, kumulacija bi trebala postojati 
između zemalja koje imaju ista pravila 
o podrijetlu robe kako bi se spriječilo 
izbjegavanje pravila. Međutim u tre -
nutnom općem sustavu povlastica 
zadržane su postojeće mogućnosti 
kumulacije između zemalja iz iste 
regionalne skupine unatoč tome što se 
u nekim slučajevima pravila o podrije -
tlu robe razlikuju kod najnerazvijenijih 
zemalja i drugih zemalja korisnica.
Zamjena potvrda 
o podrijetlu robe i potvrda 
o prometu robe samostalnim 
izdavanjem potvrda
104  
Sud je u svom godišnjem izvješću za 
2013. godinu utvrdio kako bi učestalija 
uporaba samostalnog izdavanja potvr -
da uz pomoć izjava na računu kojima 
bi se potvrdilo podrijetlo robe imala 
svoje prednosti po pitanju vlastitih 
sredstava. Razlog je tomu to što na 
temelju trenutnih odredbi uvoznici ne 
mogu tražiti povrat/otpust ili oslo -
bađanje od naknadne naplate zbog 
administrativnih pogrešaka73 nadležnih 
tijela zemalja korisnica/partnerskih 
zemalja u slučajevima u kojima se 
koristi izjava na računu ili neki drugi oblik samostalnog izdavanja potvrda. 
Time bi se znatno smanjio broj sudskih 
sporova trgovaca vezanih za povlašte -
ne trgovinske dogovore.
105  
Međutim uporaba potvrda o podrijetlu 
i prometu robe i dalje je vrlo raširena.
Ograničene zakonske ovlasti 
za suzbijanje prijevara
106  
Mogućnosti za suzbijanje prijevara 
u slučaju uzajamnih povlaštenih trgo -
vinskih dogovora su ograničene. Kako 
bi naplatila pristojbe vezane za nalaze 
OLAF -a, nadležna tijela partnerske 
zemlje u kojoj su otkrivene nepravilno -
sti moraju ih prihvatiti, a nepropisno 
izdane potvrde proglasiti ništavnima 
(vidjeti okvir 4. )73 U skladu s člankom 220. 
stavkom 2. točkom (b) 
i člankom 236. stavkom 1. 
Carinskog zakonika Zajednice.
„Meksički” češnjak?
Za pošiljku češnjaka koja je uvezena u Španjolsku u ožujku 2012. godine i koja je imala deklarirano podrijetlo 
iz Meksika rezultatima laboratorijskog ispitivanja koji je zatražio OLAF nad uzorkom te pošiljke utvrđeno je 
da je podrijetlom iz Kine. Španjolska carinska tijela nisu mogla pokrenuti postupak naknadne naplate utaje -
nih carinskih pristojbi koje se primjenjuju na uvoz češnjaka iz Kine jer su meksička nadležna tijela u kolovozu 
2013. godine u svom odgovoru na zahtjev za upravnom suradnjom koji su poslala španjolska carinska tijela 
potvrdila valjanost potvrda o podrijetlu robe.
Trenutno u drugim državama članicama (npr. u Ujedinjenoj Kraljevini) postoji još slučajeva uvoza češnjaka koji 
imaju deklarirano podrijetlo iz Meksika, a za koje postoje dokazi da potječu iz Kine, no Komisija je državama 
članicama preporučila da ne obustavljaju ili odbijaju povlašteno postupanje pri carinjenju bez traženja potvr -
de relevantnih dokaza o podrijetlu robe od meksičkih nadležnih tijela.Okvir 4.
33
 Zaključci i preporuke
107  
Sud je utvrdio da Komisija nije priklad -
no procijenila sve gospodarske učinke 
povlaštenih trgovinskih dogovora te 
da se nije osigurala cjelovitost naplate 
prihoda. Međutim došlo je do učesta -
lije uporabe alata za procjenu učinka 
te je ostvaren napredak u pogledu 
kvalitete provedene analize.
Procjena gospodarskih učinaka 
povlaštenih trgovinskih 
dogovora
108  
Komisija nije u svim slučajevima pro -
vela ex ante  i ex post  evaluacije kako bi 
procijenila gospodarske učinke povla -
štenih trgovinskih dogovora. Donosi -
telji politika, dionici i europski porezni 
obveznici stoga su nedovoljno informi -
rani o glavnim prednostima i nedostat -
cima različitih mogućnosti trgovinske 
politike i o tome jesu li se provedenom 
politikom postigli željeni rezultati. Eva -
luacija otpisanih prihoda provedena je 
samo za opći sustav povlastica. Komisi -
ja ne raspolaže informacijama o otpisa -
nim prihodima u svakoj proračunskoj 
godini koji su posljedica povlaštenih 
trgovinskih dogovora koji su na snazi, 
niti ima prognozu prihoda koji će biti 
otpisani. (vidjeti odlomke 26. do 31.).
109  
Sud je utvrdio nedostatke vezane za 
pouzdanost mjerenja učinaka i njiho -
vih izvornih podataka kako za ex ante  
tako i za ex post  evaluacije. Osim toga, 
korisnost i cjelovitost provedene 
analize ograničene su i kod procjene 
učinka i kod procjene učinka na održivi 
razvoj. Ti nedostatci mogu utjecati na 
kvalitetu informacija koje su dostupne 
pregovaračima i donositeljima politika 
(vidjeti odlomke 32. do 53.).Postizanje ciljeva općeg sustava 
povlastica
110  
Prijelazna evaluacija općeg sustava po -
vlastica ukazuje na to da se politikom 
ne ostvaruju planirane koristi. (vidjeti 
odlomke 54. i 55.).
Preporuke 1. do 4.
Kako bi poboljšala procjenu gospodar -
skih učinaka povlaštenih trgovinskih 
dogovora i dobro financijsko upravlja -
nje povlaštenim trgovinskim dogovori -
ma, Komisija bi trebala:
1. osim ako ne postoji opravdan 
razlog, izvršiti procjenu učinka 
i procjenu učinka na održivi razvoj 
za svaki povlašteni trgovinski 
dogovor, pružajući dubinsku, 
sveobuhvatnu i mjerljivu analizu 
očekivanih gospodarskih učinaka, 
uključujući procjenu otpisanih 
troškova;
2. uključiti Eurostat u procjenu kva -
litete izvora statističkih podataka 
koji se koriste u procjenama učinka 
na održivi razvoj i osigurati pravo -
dobnost analize koja se provodi za 
pregovarače;
3. provesti prijelazne i  ex post  eva -
luacije radi procjene u kojoj mjeri 
povlašteni trgovinski dogovori is -
punjavaju svoje ciljeve na području 
politike i kako se njihovi rezultati 
mogu poboljšati u ključnim gos -
podarskim sektorima, uključujući 
procjenu otpisanih prihoda; i
4. pratiti opći sustav povlastica od 
1. siječnja 2014. godine kako bi 
osigurala bolje ispunjavanje ciljeva 
na području politike te doprinijela 
borbi protiv siromaštva u svijetu 
i promicanju održivog razvoja.
34 Zaključci i preporuke
Carinske kontrole koje provode 
nadležna tijela odabranih 
država članica
111 
Naplata prihoda ugrožena je zbog 
nedostatka u carinskim kontrolama 
povlaštenih trgovinskih dogovora 
u odabranim državama članicama, 
što dovodi do mogućih gubitaka za 
proračun EU -a koji su za 2009. godinu 
procijenjeni na 655  milijuna  eura. To 
predstavlja oko 6 % bruto iznosa uvo -
znih carina naplaćenih u pet odabranih 
država članica te godine (vidjeti od -
lomke 56. do 73. te odlomke 76. i 77).
112  
Sustavi za upravljanje rizicima u drža -
vama članicama ne uključuju u svim 
slučajevima priopćenja (tzv. komuni -
kacije) o uzajamnoj pomoći, što države 
članice sprječava u osiguravanju jed -
nakovrijedne razine zaštite financijskih 
interesa EU -a (vidjeti odlomke 74. i 75.)
Komisijin nadzor država članica 
i zemalja korisnica/partnerskih 
zemalja
113  
Sustav zahtjeva za povratom ili 
otpustom carine i zahtjeva za osloba -
đanjem od plaćanja carine ima nedo -
statke jer nacionalna tijela i Komisija 
o istom pitanju mogu donijeti oprečne 
odluke (vidjeti odlomke 78. do 80.).114  
Komisija je samo u malom broju slu -
čajeva provela evaluaciju sposobnosti 
za upravljanje dogovorom u zemljama 
koje ostvaruju pogodnosti povlašte -
nog postupanja pri carinjenju. Uz to, 
nije izvršen ni jedan posjet u svrhu 
praćenja. Komisija stoga nema nikakvo 
jamstvo da te zemlje mogu osigurati 
da se u okviru povlaštenih trgovinskih 
dogovora izvozi samo roba koja ispu -
njava uvjete za to (vidjeti odlomke 81. 
do 86.).
115  
Komisija je poduzela mjere kako bi osi -
gurala neometanu provedbu dogovora 
o upravnoj suradnji, ali problemi i dalje 
postoje (vidjeti odlomke 87. do 89.).
116  
Financijsko praćenje istraga OLAF- a 
u nekim slučajevima nije bilo djelo -
tvorno te je dovelo do gubitka nena -
plaćenih iznosa zbog nastupanja zasta -
re (vidjeti odlomke 90. do 92.).
117  
Uporaba retroaktivnih mjera za zaštitu 
financijskih interesa EU -a bila je nedo -
statna (vidjeti odlomke 93. do 99.).
Zakonske odredbe
118  
Složenost pravila kumulacije otežava 
njihovu provedbu u zemljama korisni -
cama/partnerskim zemljama (vidjeti 
odlomke 100. do 103.).
35 Zaključci i preporuke
119  
Iako potvrde o podrijetlu robe i po -
tvrde o prometu robe često postaju 
predmetom sudskih sporova, njihova 
je uporaba i dalje vrlo raširena, što ote -
žava ex post  naplatu carinskih pristojbi 
(vidjeti odlomke 104. i 105.).
120  
Položaj EU -a u uzajamnim povlaštenim 
trgovinskim dogovorima ne štiti finan -
cijske interese EU -a na primjeren način 
(vidjeti odlomak 106.).
Preporuke 5. do 13.
Kako bi poboljšala zaštitu financijskih 
interesa EU -a, Komisija bi trebala:
5. uspostaviti profile rizika u vezi 
s povlaštenim trgovinskim do -
govorima na razini EU -a kako bi 
države članice imale zajednički 
pristup analizi rizika radi smanjenja 
gubitaka za proračun EU -a;
6. provjeravati povećavaju li države 
članice djelotvornost svojih susta -
va za upravljanje rizicima i strategi -
ja kontrole radi smanjenja gubitaka 
za proračun EU -a;
7. poticati države članice da nakon 
primitka priopćenja (tzv. komuni -
kacija) o uzajamnoj pomoći usvoje 
prikladne mjere predostrožnosti;
8. na temelju rizika izvršiti evaluaciju 
i u svrhu praćenja otići u posjet 
zemljama koje ostvaruju pogodno -
sti povlaštenog postupanja pri ca -
rinjenju, osobito u pogledu pravila 
o podrijetlu robe i kumulaciji;9. zahtijevati od država članica 
da poboljšaju kvalitetu infor -
macija o upravnoj suradnji koje 
dostavljaju;
10. pratiti zemlje koje ostvaruju po -
godnosti povlaštenog postupanja 
pri carinjenju u kojima postoje 
problemi s upravnom suradnjom;
11. poboljšati financijsko praćenje 
istraga koje provodi OLAF radi 
sprječavanja gubitaka za proračun 
EU-a zbog zastare;
12. ojačati položaj EU -a u uzajamnim 
povlaštenim trgovinskim dogovori -
ma i bolje iskoristiti mjere predo -
strožnosti i zaštitne mjere tako da 
ih uključi u sve buduće trgovinske 
sporazume; te
13. zagovarati zamjenu potvrda o po -
drijetlu robe i potvrda o prometu 
robe uvoznikovim samostalnim 
izdavanjem potvrda.
36 Zaključci i preporuke
IV. sudsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog suda gospodin Louis GALEA, 
usvojilo je ovo izvješće na sastanku održanom u Luxembourgu 18. ožujka 
2014. godine.
 Za Revizorski sud
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsjednik

37
 Prilozi
Statistički podatci o povlaštenim trgovinskim dogovorima iz 2011. godine
Popis država članica koje su u okviru povlaštenih trgovinskih dogovora u 2011. godini 
bile najveći uvoznici
Država članicaVrijednost uvoza 
(milijarde eura)Postotak
Njemačka 55 23 %
Francuska 30 12 %
Italija 29 12 %
Ujedinjena Kraljevina 27 11 %
Nizozemska 22 9 %
Španjolska 19 8 %
Belgija 12 5 %
Švedska 7 3 %
Austrija 7 3 %
Poljska 5 2 %
Ostali 30 12 %
Ukupno 243 100  %
Popis zemalja korisnica/partnerskih zemalja koje su u okviru povlaštenih trgovinskih 
dogovora u 2011. godini bile najveći izvoznici
Korisnica/partnerVrijednost izvoza 
(milijarde eura)Postotak
Švicarska 38 16 %
Turska 37 15 %
Indija 18 8 %
Norveška 13 6 %
Bangladeš 8 3 %
Rusija 7 3 %
Tunis 7 3 %
Južna Afrika 6 3 %
Maroko 6 3 %
Tajland 6 2 %
Ostali 97 38 %
Ukupno 243 100  %
Izvor:  Comext.Prilog I.
38 Prilozi
Pregled Komisijinih ex ante  evaluacija povlaštenih trgovinskih dogovora
Standardi:
Ex ante evaluacije : U skladu s člankom 21., pod naslovom „Načelo dobrog financijskog upravljanja” iz Ured -
be Komisije br. 2342/2002 od 23. prosinca 2002. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća 
br. 1605/2002 o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica, „svi prijedlozi 
programa ili aktivnosti koji dovode do rashoda ili smanjenja prihoda u proračunu podliježu ex ante evaluaciji”.  Ova je 
odredba bila na snazi od 1.1.2003. do 21.8.2006. godine.
Procjene učinka : Komisija je 2003. godine uvela obvezu provedbe integriranih procjena učinaka za sve svoje 
najvažnije inicijative na području politike: „ Procjena učinka primjenjivat će se na glavne inicijative koje Komisija 
iznese u svojoj godišnjoj strategiji politike ili u programu rada, bilo da je riječ o regulatornim prijedlozima ili drugim 
prijedlozima koji imaju učinak na gospodarstvo, društvo i okoliš (...) kao što su pregovaračke smjernice za međuna ‑
rodne sporazume koji imaju učinak na gospodarstvo, društvo ili okoliš1.” Od 2005. godine „procjena učinka, uključu ‑
jući i onu koja se odnosi na konkurentnost, mora postati nešto najprirodnije , prije pokretanja inicijativa i tijekom 
čitavog zakonodavnog postupka”2.
„Procjene učinka potrebne su za najvažnije Komisijine inicijative i za one koje će imati najdalekosežnije učinke. Ovo će 
se primjenjivati na sve zakonodavne prijedloge koji su obuhvaćeni zakonodavnim programom rada Komisije te na za ‑
konodavne prijedloge koji nisu obuhvaćeni Komisijinim programom rada, ali kod kojih se jasno mogu utvrditi učinci 
na gospodarstvo, društvo i okoliš te na inicijative koje nisu zakonodavne, ali kojima se uređuju buduće politike3.”
1 COM(2002) 276 final.
2 COM(2005) 12 final.
3 SEC(2009) 92 – Smjernice za procjenu učinka.Prilog II.
39 Prilozi
Slučajevi u kojima je postojala obveza za procjenu učinka ili ex ante  evaluaciju
Povlašteni trgovinski dogovor procjena učinka / 
ex ante  evaluacija izvješće Prikladnost evaluacije
Crna Gora ex ante  evaluacija nije izvršena nije primjenjivo
Bosna i Hercegovina ex ante  evaluacija nije izvršena nije primjenjivo
Srbija ex ante  evaluacija nije izvršena nije primjenjivo
Srednja Amerika procjena učinka X
Andska zajednica procjena učinka X
Republika Koreja procjena učinka X
Indija procjena učinka X
Kanada procjene učinka nije izvršena nije primjenjivo
Maroko (detaljan i sveobuhvatan sporazum o slobodnoj 
trgovini)procjene učinka nije izvršena nije primjenjivo
Uredba o općem sustavu povlastica br. 980/2005 ex ante  evaluacija nije izvršena nije primjenjivo
Uredba o općem sustavu povlastica br. 732/2008 procjena učinka X
Uredba o općem sustavu povlastica br. 978/2012 procjena učinka √
Moldova procjene učinka nije izvršena nije primjenjivo
Legenda:
√ = prikladna X = općenito nije prikladna
U sljedećim povlaštenim trgovinskim dogovorima nije postojala obveza za procjenu učinka ili ex ante  evaluaciju:
Andora, Turska, San Marino, Farski otoci, europski gospodarski prostor (Island, Norveška i Lihtenštajn), Švicar -
ska, bivša jugoslavenska republika Makedonija, Hrvatska, Albanija, Alžir, Egipat, Izrael, Jordan, Libanon, Maroko, 
okupirano palestinsko područje, Sirija, Tunis, Čile, Meksiko, Južna Afrika, MERCOSUR, države CARIFORUM -a, 
Côte d’Ivoire, Kamerun, istočna i južna Afrika (Komori, Madagaskar, Mauricijus, Sejšeli, Zambija i Zimbabve), 
južnoafrička razvojna zajednica (Bocvana, Lesoto, Mozambik i Svazi), pacifičke zemlje, Uredba o pristupu tržištu 
skupine zemalja AKP , prekomorske zemlje i područja, Ceuta i Melilla.Prilog II.
40 Prilozi
Standard:
Procjena učinka na održivi razvoj : Europska je komisija 1999. godine „odlučila uključiti održivi razvoj u trgovin ‑
ske pregovore i s tim je ciljem razvila novi alat za procjenu koji je nazvala procjena učinka trgovine na održivi razvoj4”.
Slučajevi u kojima je postojala obveza za procjenu učinka na održivi razvoj:
Povlašteni trgovinski dogovor Prikladnost evaluacije
Hrvatska procjene učinka na održivi razvoj nije izvršena nije primjenjivo
Albanija procjene učinka na održivi razvoj nije izvršena nije primjenjivo
Crna Gora procjene učinka na održivi razvoj nije izvršena nije primjenjivo
Bosna i Hercegovina procjene učinka na održivi razvoj nije izvršena nije primjenjivo
Srbija procjene učinka na održivi razvoj nije izvršena nije primjenjivo
Alžir procjena učinka na održivi razvoj5X
Egipat procjena učinka na održivi razvoj X
Izrael procjena učinka na održivi razvoj X
Jordan procjena učinka na održivi razvoj X
Libanon procjena učinka na održivi razvoj X
Maroko procjena učinka na održivi razvoj X
okupirano palestinsko područje procjena učinka na održivi razvoj X
Sirija procjena učinka na održivi razvoj X
Tunis procjena učinka na održivi razvoj X
Srednja Amerika procjena učinka na održivi razvoj √
Legenda:
√ = prikladna X = općenito nije prikladna
4 Komisijin priručnik za procjenu učinka trgovine na održivi razvoj, predgovor autora P . Mandelsona, bivšeg europskog povjerenika za trgovinu.
5 Procjena učinka na održivi razvoj za euro-mediteransko područje slobodne trgovine odnosi se na povlaštene trgovinske dogovore s Alžirom, 
Egiptom, Izraelom, Jordanom, Libanonom, Marokom, okupiranim palestinskim područjem, Sirijom i Tunisom.Prilog II.
41 Prilozi
Slučajevi u kojima je postojala obveza za procjenu učinka na održivi razvoj:
Povlašteni trgovinski dogovor Prikladnost evaluacije
Čile procjena učinka na održivi razvoj X
Andska zajednica procjena učinka na održivi razvoj X
Republika Koreja procjena učinka na održivi razvoj √
Indija procjena učinka na održivi razvoj X
Kanada procjena učinka na održivi razvoj √
Maroko (detaljan i sveobuhvatan sporazum 
o slobodnoj trgovini)procjena učinka na održivi razvoj X
MERCOSUR procjena učinka na održivi razvoj X
Države CARIFORUMA‑a procjena učinka na održivi razvoj6X
Côte d’Ivoire procjena učinka na održivi razvoj X
Kamerun procjena učinka na održivi razvoj X
istočna i južna Afrika  
Komori, Madagaskar, Mauricijus, Sejšeli, Zambija, 
Zimbabveprocjena učinka na održivi razvoj za sporazum 
o gospodarskom partnerstvu sa zemljama AKP‑aX
južnoafrička razvojna zajednica  
Bocvana, Lesoto, Mozambik i Svaziprocjena učinka na održivi razvoj za sporazum 
o gospodarskom partnerstvu sa zemljama AKP‑aX
pacifičke zemlje  
Papua Nova Gvineja, Fidžiprocjena učinka na održivi razvoj za sporazum 
o gospodarskom partnerstvu sa zemljama AKP‑aX
Legenda:
√ = prikladna X = općenito nije prikladna
U sljedećim povlaštenim trgovinskim dogovorima nije postojala obveza za procjenu učinka na održivi razvoj:
Andora, Turska, San Marino, Farski otoci, europski gospodarski prostor (Island, Norveška i Lihtenštajn), Švicarska, 
bivša jugoslavenska republika Makedonija, Meksiko, Južna Afrika, Uredba o pristupu tržištu skupine zemalja AKP , 
prekomorske zemlje i područja, Uredba o općem sustavu povlastica (EZ) br. 980/2005, Uredba o općem sustavu 
povlastica (EZ) br. 732/2008, Uredba o općem sustavu povlastica (EU) br. 978/2012, jednostrani povlašteni trgo -
vinski dogovor s Moldovom i Ceutom i Melillom.
6 Procjena učinka na održivi razvoj za sporazum o gospodarskom partnerstvu sa zemljama AKP-a odnosi se na sporazume o gospodarskom 
partnerstvu s državama CARIFORUM-a, Republikom Côte d’Ivoire, Kamerunom, istočnom i južnom Afrikom (Komori, Madagaskar, Mauricijus, Sejšeli, 
Zambija, Zimbabve), južnoafričkom razvojnom zajednicom (Bocvana, Lesoto, Mozambik, Svazi) i pacifičkim zemljama (Papua Nova Gvineja, Fidži).Prilog II.
42 Prilozi
Pregled Komisijinih prijelaznih evaluacija i/ili ex post  evaluacija  
povlaštenih trgovinskih dogovora
Standard:
Po mišljenju Suda prijelazne i  ex post  evaluacije potrebno je provesti tri godine nakon stupanja na snagu svih 
povlaštenih trgovinskih dogovora koji imaju velike učinke na gospodarstvo, društvo i okoliš. Te evaluacije 
omogućile bi donositeljima politika, dionicima i europskim poreznim obveznicima da procijene ispunjavaju li 
uistinu povlašteni trgovinski dogovori svoje ciljeve na području politike u skladu s načelom dobrog financijskog 
upravljanja i javne odgovornosti.
U priopćenju (tzv. komunikaciji) naslovljenom „Trgovina, rast i globalna pitanja - trgovinska politika kao ključna 
sastavnica strategije 2020.  EU-a“1 Komisija je ustvrdila da će se ex post  evaluacije provoditi radi sustavnijeg praće -
nja učinaka postojećih povlaštenih trgovinskih dogovora.
Slučajevi u kojima postoji obveza za prijelaznu i/ili ex post  evaluaciju
Povlašteni trgovinski 
dogovori  Prijelazna i/ili ex post   
evaluacija Prikladnost evaluacije
Turska ex post  evaluacija nije izvršena nije primjenjivo
Europski gospodarski prostor  
Island – Norveška 
– Lihtenštajnex post  evaluacija nije izvršena nije primjenjivo
Švicarska ex post  evaluacija nije izvršena nije primjenjivo
Makedonija ex post  evaluacija nije izvršena nije primjenjivo
Hrvatska ex post  evaluacija nije izvršena nije primjenjivo
Albanija ex post  evaluacija nije izvršena nije primjenjivo
1 COM(2010) 612.Prilog III.
43 Prilozi
Slučajevi u kojima postoji obveza za prijelaznu i/ili ex post  evaluaciju
Povlašteni trgovinski 
dogovori  Prijelazna i/ili ex post   
evaluacija Prikladnost evaluacije
Crna Gora ex post  evaluacija nije izvršena nije primjenjivo
Bosna i Hercegovina ex post  evaluacija nije izvršena nije primjenjivo
Srbija ex post  evaluacija nije izvršena nije primjenjivo
Alžir ex post  evaluacija2X
Egipat ex post  evaluacija X
Izrael ex post  evaluacija X
Jordan ex post  evaluacija X
Libanon ex post  evaluacija nije izvršena nije primjenjivo
Maroko ex post  evaluacija X
okupirano palestinsko područje ex post  evaluacija nije izvršena nije primjenjivo
Sirija ex post  evaluacija nije izvršena nije primjenjivo
Tunis ex post  evaluacija X
Čile ex post  evaluacija √
Meksiko ex post  evaluacija šest sporazuma o  slobodnoj trgovini X
Južna Afrika ex post  evaluacija šest sporazuma o  slobodnoj trgovini X
Države CARIFORUMA‑a ex post  evaluacija nije izvršena nije primjenjivo
pacifičke zemlje  
Papua Nova Gvineja, Fidžiex post  evaluacija nije izvršena nije primjenjivo
prekomorske zemlje i područja ex post  evaluacija nije izvršena nije primjenjivo
Uredba o općem sustavu 
povlastica br. 980/2005prijelazna evaluacija √
Uredba o općem sustavu 
povlastica br. 732/2008prijelazna evaluacija √
Moldova ex post  evaluacija nije izvršena nije primjenjivo
Legenda:
√ = prikladna X = općenito nije prikladna
U sljedećim povlaštenim trgovinskim dogovorima nije postojala obveza za ex ante  evaluaciju:
Andora, San Marino, Farski otoci, Srednja Amerika, Andska zajednica, Republika Koreja, Indija, Kanada, Maroko 
(detaljan i sveobuhvatan sporazum o slobodnoj trgovini), MERCOSUR, Côte d’Ivoire, Kamerun, istočna i južna 
Afrika (Komori, Madagaskar, Mauricijus, Sejšeli, Zambija i Zimbabve), južnoafrička razvojna zajednica (Bocvana, 
Lesoto, Mozambik i Svazi), pacifičke zemlje, Uredba o pristupu tržištu afričko -karipskih zemalja (AKP), Uredba 
o općem sustavu povlastica (EU) br 978/2012 i Ceuta i Melilla.
2 Ex post  evaluacija euro-mediteranskog područja slobodne trgovine odnosi se na povlaštene trgovinske dogovore s Alžirom, Egiptom, Izraelom, 
Jordanom, Marokom i TunisomPrilog III.
44 Prilozi
Revizijski pristup u odabranim državama članicama
Revizori su pregledali nacionalne upute i postupke, upravljanje rizicima i profile rizika, ex ante  i ex post  kontrole 
te upravnu suradnju. Sud je pregledao cjelovitu strategiju kontrole koja se primjenjivala na povlaštene trgovin -
ske dogovore u pet država članica. Vrijednost njihovih uvoza u okviru povlaštenih trgovinskih dogovora pred -
stavljala je više od dvije trećine ukupnih uvoza na koji su se primjenjivale povlaštene carinske mjere.
U pet odabranih država članica izvršena je evaluacija carinskih kontrola ispitivanjem sljedećih nasumičnih 
uzoraka.
(a) 60 uvoza u okviru povlaštenih trgovinskih dogovora iz razdoblja 2009. godine na kojima je nastupila zastara, 
kako bi se provjerilo je li roba uistinu ispunjavala uvjete za povlaštene carinske mjere te kako bi se provjerile 
preventivne mjere, mjere suzbijanja i korektivne mjere koje su carinska tijela uvela kako bi osigurala primje -
nu tih mjera te, ako to nije bio slučaj, naplatila propisane carine. Izvršena je ekstrapolacija nedovoljnih upla -
ta koje su otkrivene u uzorku kako bi se procijenio iznos tradicionalnih vlastitih sredstava koja predstavljaju 
mogući gubitak za proračun EU -a.
(b) 30 uvoza u okviru povlaštenih trgovinskih dogovora iz 2011. godine kako bi se provjerilo je li roba uistinu 
ispunjavala uvjete za povlaštene carinske mjere te kako bi se provjerile preventivne mjere, mjere suzbijanja 
i korektivne mjere koje su carinska tijela uvela kako bi osigurala primjenu tih mjera te, ako to nije bio slučaj, 
naplatila propisane carine.
(c) 30 uvoza iz 2009. godine koji su predmet priopćenja (tzv. komunikacije) o uzajamnoj pomoći kako bi se pro -
vjerilo jesu li države članice dosljedno uvodile automatizirane profile rizika u svojim sustavima za upravlja -
nje rizicima.
(d) 30 zahtjeva koje su države članice 2011. godine poslale zemljama korisnicama/partnerskim zemljama u okvi -
ru upravne suradnje kako bi se ispitala pravovremena naplata propisanih carinskih pristojbi u slučajevima 
kada roba nije ispunjavala uvjete za povlaštene carinske mjere.Prilog IV.
45 Prilozi
Ograničenja modela za izračun opće ravnoteže
1 
Europski gospodarski i socijalni odbor1 ističe da „rezultati modela koji je prisutan u procjenama učinka na održivi 
razvoj (...) nemaju nikakvu stvarnu informativnu vrijednost za pregovarače i dionike, budući da ne ukazuju na 
znatne ili dovoljno usmjerene učinke. Zbog nepostojanja ili manjka pouzdanih statističkih podataka za nefor -
malni sektor, procjena učinka na održivi razvoj ne uzima u dovoljnoj mjeri u obzir mogući učinak na ovaj sektor.”
2 
Komisija i vanjski savjetnici podjednako su upozorili i na inherentna ograničenja modela za izračun opće 
ravnoteže:
(a) Model za izračun opće ravnoteže može se koristiti samo u svrhu simulacije, a ne za prognozu2 te je njegova 
simulacija dugoročnih učinaka nedovoljno utemeljena3;
(b) njegova struktura koja je u određenoj mjeri tautološka, tj. svi su rezultati implicitno povezani s pretpostav -
kama i umjeravanjem4;
(c) vrste robe svrstane su opsežne kategorije pa je nemoguće na koristan način utvrditi učinak na pojedinač -
ne proizvode u opsežnoj kategoriji, npr. na pšenicu srednje kvalitete u sklopu procijenjenog učinka na 
„pšenicu”5;
(d) različite zemlje poput Rusije, Norveške, Švicarske i Turske svrstavaju se u istu skupinu, što ograničava kori -
snost tumačenja za tu skupinu koja se mogu izvesti iz procjena vezanih za izračun opće ravnoteže6;
(e) formalna nemogućnost modela da zabilježi učinak liberalizacije ulaganja i mjera koje olakšavaju pokretlji -
vost stručnjaka7; te
(f) rezultati modela za izračun opće ravnoteže nisu prikladni za procjene učinka zbog toga što ne prikazuju 
raščlanjene podatke na razini kućanstava8.
1 Stavak 2. točka 6. mišljenja br. 818/2011 Europskog gospodarskog i socijalnog odbora.
2 Stavak 11. točka 5. priloga 8. Komisijinim smjernicama za procjenu učinka.
3 U pismenom očitovanju Komisijinih službi o procjeni učinka na održivi razvoj vezanoj za sporazum o slobodnoj trgovini između EU-a i Republike 
Indije iz ožujka 2010. godine stoji da su „ dugoročni učinci među najslabijim točkama modela za izračun opće ravnoteže jer se proces prikupljanja kapitala 
neizbježno oslanja na osnovnim pretpostavkama i ne vodi računa o dinamičkim učincima povećane integracije i tržišnog natjecanja. ”
4 Stavak 11. točka 5. priloga 8. Komisijinim smjernicama za procjenu učinka.
5 Informativni dokument za završno izvješće o procjeni učinka trgovine između EU-a i Kanade na održivi razvoj, lipanj 2011. godine.
6 ibid.
7 ibid.
8 Procjena učinka trgovine EU-a i Andske zajednice na održivi razvoj, završno izvješće, listopad 2009.Prilog V.
46
Komisija se koristila različitim tehnikama modeli -
ranja, uglavnom (ali ne i isključivo) modeliranjem 
opće ravnoteže (CGE) te je povlačila podatke iz baze 
podataka3 Projekta analize globalne trgovine (engl. 
Global Trade Analysis Project , GTAP). Do danas to su 
najbolji dostupni alati koji nam omogućuju kvan -
tificirati gospodarski utjecaj promjena trgovinske 
politike na najbolji mogući način.
III (b)
Opći sustav povlastica jednostran je program kojim 
se kroz smanjenje carina nastoje riješiti dugogo -
dišnje gospodarske, socijalne i druge strukturne 
potrebe zemalja u razvoju. Iako Komisija prihvaća 
primjedbu, OSP je samo jedan od elemenata koji 
pridonose potpunom ostvarenju planiranih koristi.
Novom Uredbom o OSP -u, koja je stupila na snagu 
1. siječnja 2014. uvedene su značajne reforme 
u cilju boljeg usmjeravanja na zemlje kojima je to 
najpotrebnije.
III (c)
Glavni nalazi Suda odnose se na pojedinačne 
pogreške koje uključuju izgubljene dokumente ili 
dokaze koje su uvoznici trebali sačuvati.
III (d)
Što se tiče nadzornih posjeta, Komisija djeluje 
u okviru postojeće pravne osnove i u skladu s odgo -
varajućim odredbama recipročnih trgovinskih aran -
žmana, kako su ih odobrili Vijeće i države članice te, 
prema potrebi, Europski parlament.
3 Upotreba baze podataka GTAP u CGE modeliranju opće je 
prihvaćeno diljem svijeta u gotovo svim sličnim međunarodnim 
organizacijama poput WTO -a, Svjetske banke, OECD -a, UN -a, 
MMF -a i američke vlade.Informativni sažetak
I
Gospodarske dobiti povezane s liberalizacijom 
trgovine dobro su poznate i temeljito dokumen -
tirane u cjelokupnoj dostupnoj ekonomskoj lite -
raturi. Na primjer, pokazalo se da bi zaključivanje 
svih pregovora koji su u tijeku (krug pregovora iz 
Dohe i bilateralni sporazumi) dovelo do povećanja 
BDP -a EU -a za više od 1 % nego što bi to inače bio 
slučaj. Očekuje se da će potrošači ostvariti korist 
od pristupa široj ponudi robe i usluga. Konačno, tu 
je i više od 36 milijuna radnih mjesta u Europi koja 
ovise, izravno ili neizravno, o našoj sposobnosti 
trgovine s ostatkom svijeta 1.
Nadalje, opći sustav povlastica u osnovi je grana 
EU-a za „razvoj kroz trgovinu”; kao prvo, progra -
mom EBA (engl. everything but arms ), „sve osim 
oružja” za 50 najsiromašnijih zemalja svijeta pruža 
se bescarinski pristup i pristup bez kvota tržištu 
EU-a za sve proizvode (osim oružja), a kao drugo, 
dodatnim pogodnostima u okviru potprograma 
OSP+ zemlje u razvoju potiču se da slijede ciljeve 
održivog razvoja.
III (a)
Od 1999. svi glavni multilateralni i bilateralni 
trgovinski pregovori popraćeni su procjenom 
utjecaja na održivost. Osim toga, od 2010., uz jednu 
iznimku2, svim važnim trgovinskim pregovorima 
prethodila je i procjena utjecaja.
Svi su se trgovinski aranžmani mogli koristiti 
visokokvalitetnom analizom gospodarskih i drugih 
utjecaja. Pritom je Komisija uvijek nastojala udovo -
ljiti važećim standardima koji su se mijenjali tijekom 
vremena.
1 „Trgovina, rast i globalna pitanja – trgovinska politika kao ključna 
komponenta strategije Europa 2020.”
2 Vijeće za vanjske poslove i Europsko vijeće odgovorili su 2011. na 
Arapsko proljeće pozivom na pokretanje pregovora s Marokom, 
Tunisom, Egiptom i Jordanom. Ova politička odluka učinila je 
IA nepotrebnim te bi ista dovela do prekomjernog kašnjenja 
u pokretanju procesa pregovora.Odgovori  
Komisije
Odgovori Komisije 47
IV (a)
Komisija prihvaća preporuku Suda u vezi s provo -
đenjem procjena utjecaja i procjena utjecaja na 
održivost za povlaštene trgovinske sporazume te da 
je dužna opravdati situacije u kojima to nije moguće 
provesti. To će i činiti u skladu s postojećim smjer -
nicama za procjene utjecaja i priručnika za pro -
cjene utjecaja na održivost te je u svojoj najnovijoj 
procjeni utjecaja za Japan i SAD provela procjenu 
izgubljene dobiti.
Komisija već provodi procjene utjecaja i procjene 
utjecaja na održivost u skladu s preuzetim obve -
zama i najboljom praksom. Od 1999. svi su glavni 
multilateralni i bilateralni trgovinski pregovori 
popraćeni procjenama utjecaja na održivost,a od 
2010. (uz jednu iznimku, vidi odgovor Komisije na 
stavak III. točku (a)) procjene utjecaja prethodile su 
svim važnim trgovinskim pregovorima.
IV (b)
S obzirom na pravodobnost analize, Komisija se 
obvezuje pokrenuti procjene utjecaja na održivost 
najkasnije šest mjeseci nakon početka pregovora 
kako bi se osiguralo da se iste mogu korisno upotri -
jebiti u procesu pregovaranja i odobravanja.
Eurostat se sada sustavno poziva kao člana uprav -
ljačkih odbora za praćenje procjena utjecaja na 
održivost.
Komisija nastoji intenzivirati suradnju povezanu 
s kvalitetom izvora statističkih podataka u okviru 
trenutačnog ažuriranja sporazuma o razini usluge 
između Glavne uprave za trgovinu i Eurostata.
IV (d)
Komisija prihvaća preporuku Suda u vezi s povlašte -
nim trgovinskim sporazumima koji imaju značajan 
gospodarski i društveni utjecaj te utjecaj na zaštitu 
okoliša.
Isto odražava obveze koje je Komisija već preuzela 
za sustavnije provođenje ex post  evaluacija povla -
štenih trgovinskih sporazuma sa značajnim gos -
podarskim i društvenim utjecajem te utjecajem na 
zaštitu okoliša kako bi se olakšalo praćenje utjecaja 
trgovinskih sporazuma EU -a5.
5 COM(2010) 612 Komunikacija „Trgovina, rast i globalna pitanja”.Iako je pravni temelj za obavljanje nadzornih 
posjeta u zemljama korisnicama na snazi tek od 
1. siječnja 2011., Komisija je i prije toga osigurala niz 
aktivnosti praćenja i dostavu obrazloženja kao dio 
upravne suradnje sa zemljama korisnicama, pose -
bice u kontekstu OSP -a.
Međutim, ipak je razrađen Akcijski plan Komisije 
o praćenju povlaštenih pravila o podrijetlu, prema 
kojem su posjeti zemljama korisnicama navedeni 
kao jedna od predloženih aktivnosti. Akcijskim 
planom bit će obuhvaćeni jednostrani aranžmani 
kao što je OS, te bilateralni sporazumi sa zemljama 
partnerima.
III (e)
Komisija prima na znanje nalaz Suda.
Od 2001. Komisija predlaže da svi povlašteni trgo -
vinski režimi EU -a, bilo samostalni ili konvencio -
nalni, uključuju mogućnost privremenog povlačenja 
povlastica u slučaju određenih problema s upravlja -
njem povlasticama i/ili drugih značajnijih povreda 
carinskog zakonodavstva ili izostanka suradnje. 
Komisija smatra da su se ove zaštitne mjere poka -
zale dostatnima te će i dalje predlagati njihovo 
uključivanje u sve buduće povlaštene trgovinske 
aranžmane.
Komisija navodi da u samo jednom povlaštenom 
trgovinskom sporazumu, i to s Južnom Korejom, 
zaštitne odredbe koje su na kraju usuglašene ne 
uključuju mogućnost privremenog povlačenja 
povlastica iako te odredbe sadržavaju obvezan 
mehanizam savjetovanja. Komisija je potvrdila izni -
mnu prirodu kompromisnog teksta zaštitnih mjera 
usuglašenog s Južnom Korejom u vrijeme donoše -
nja odluke Vijeća o potpisivanju sporazuma4.
4 SL L 127, 14.5.2011., str. 4.
Odgovori Komisije 48
V (f)
Komisija napominje da je povrat financijskih sred -
stava odgovornost država članica.
OLAF će nastaviti pružati sve potrebne informacije 
nadležnim tijelima država članica kako bi se olak -
šale njihove aktivnosti vezane uz povrat sredstava.
Novim odredbama uvedenima Uredbom 
br. 883/2013 o istragama OLAF -a6 od država članica 
zahtijeva se da dostave OLAF -u informacije o aktiv -
nostima koje su poduzele nakon preporuke OLAF- a, 
među ostalim i o povratu dospjelih potraživanja. 
Time se jača nadzor nad aktivnostima država članica 
u vezi s povratom te dodatno poboljšava daljnje 
praćenje financijskih mjera u okviru istraga OLAF -a.
Komisija sustavno dalje prati sve otkrivene slučajeve 
financijskih obveza država članica koje proizlaze iz 
kašnjenja u postupcima povrata. To će i nastaviti 
činiti.
V (g)
Od 2001. Komisija predlaže da svi povlašteni trgo -
vinski režimi EU -a, bilo samostalni ili konvencio -
nalni, uključuju mogućnost privremenog povlačenja 
povlastica u slučaju određenih problema s upravlja -
njem povlasticama i/ili drugih značajnijih povreda 
carinskog zakonodavstva odnosno izostanka surad -
nje. Komisija smatra da su se ove zaštitne mjere 
pokazale dostatnima te će i dalje predlagati njihovo 
uključivanje u sve buduće povlaštene trgovinske 
aranžmane.
Na kraju 2013. mogućnost privremenog povlače -
nja povlastica već je uključena u četiri autonomna 
aranžmana (uključujući OSP) kojima je obuhvaćeno 
gotovo 200 zemalja te u povlaštene sporazume 
s više od 30 zemalja.
6 Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća 
od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za 
borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) 
br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća 
(Euratom) br. 1074/1999, SL L 248, 18.9.2013.V (a)
Komisija će dodatno ocijeniti u kojim su pojedinim 
slučajevima takvi profili rizika korisni te kako ih 
treba primjenjivati u području pravila o podrijetlu 
u skladu s povlaštenim trgovinskim sporazumima.
V (b)
U posljednjih nekoliko godina u svojim inspekcij -
skim nadzorima Komisija poseban naglasak stavlja 
na učinkovitost sustava upravljanja rizikom te stra -
tegije kontrole država članica. Izradila je tematska 
izvješća o svojim inspekcijskim nadzorima Strategije 
carinskog nadzora (2009.), Kućnog carinjenja (2011.) 
i Provoza (2012.) te je predstavila ova izvješća drža -
vama članicama u okviru Savjetodavnog odbora 
za vlastita sredstva te u okviru Skupine za carinsku 
politiku. I dalje će nastaviti provjeravati unapređuju 
li države članice učinkovitost svojih sustava uprav -
ljanja rizicima i strategije kontrole.
V (c)
Komisija će nastaviti poticati države članice na 
poduzimanje odgovarajućih mjera predostrožnosti 
nakon primitka komunikacija o uzajamnoj pomoći.
V (d)
Evaluacija kapaciteta zemlje korisnice sastavni je 
dio procesa pregovora sa svakim partnerom. To se 
međutim ne odražava u formalnom evaluacijskom 
izvješću. Komisija će uključiti procjenu ovog kapaci -
teta u formalnim određivanjima područja primjene 
koji prethode novim pregovorima.
Općenito, pregovorima se pruža prikladan okvir 
Komisiji za procjenu kapaciteta tijela zemalja par -
tnera za primjereno upravljanje sporazumom.
V (e)
Komisija će (tijekom nadzora) otvoriti ovo pitanje 
s državom članicom u cilju poboljšanja kvalitete 
informacija koje država članica pruža o uprav -
noj suradnji. Pojednostavnit će se i postupak 
izvješćivanja.
Odgovori Komisije 49
10
Obvezu provođenja procjena utjecaja na održivost 
uveo je Povjerenik za trgovinu 1999. i ona je postala 
utvrđena praksa pri trgovinskim pregovorima koje 
su vodili kasniji povjerenici za trgovinu.
12
Komisija se slaže oko važnosti evaluacija za sve 
povlaštene trgovinske sporazume koji imaju znača -
jan utjecaj.
Pri evaluaciji trgovinskih sporazuma potrebno je 
osigurati da je proteklo dovoljno vremena kako bi 
se iz dostupnih podataka mogli izvesti pouzdani 
zaključci.
Trgovinskim sporazumima često se predviđa postu -
pno uvođenje recipročnih obveza u razdoblju od 
pet do sedam godina7. U vrijeme provođenja eva -
luacije treba uključiti i razdoblje kroz koje se vide 
utjecaji. Stoga Komisija smatra da je evaluacija koja 
se provodi nakon samo tri godine od stupanja na 
snagu sporazuma, kako je to predložio Sud, u uobi -
čajenim situacijama preuranjena.
14
Komisija ne smatra da se ex ante  i ex post  evalu -
acijom izgubljene dobiti proračunskim tijelima 
osiguravaju dovoljno precizne godišnje prognoze 
prihoda carine kako bi se poboljšalo financijsko 
upravljanje proračunom EU -a.
Povlašteni trgovinski sporazumi čine dio zako -
nodavne strukture na temelju koje se prikupljaju 
dospjele carinske pristojbe te se stavljaju na ras -
polaganje proračunu EU -a. Stoga, niti se prihod 
ne može smatrati izgubljenim nakon uspostav -
ljanja povlaštenoga trgovinskog sporazuma, niti 
postoje proračunski troškovi. Za svoje proračun -
ske prognoze TVS -a Komisija se mora ponajprije 
oslanjati na makroekonomske metode. Međutim, 
ta je metoda trenutačno u postupku revizije te će 
Komisija preispitati u kojoj se mjeri i drugi elementi, 
kao što je to utjecaj novih povlaštenih trgovinskih 
sporazuma, mogu uzeti u obzir.
7 Vidi i COM2013 (686) „Jačanje temelja pametnog donošenja 
propisa  – poboljšanje evaluacije”Komisija trenutačno pregovara o uključivanju 
odredaba o privremenom povlačenju povlastica 
u povlaštene trgovinske sporazume s nizom par -
tnera, uključujući Japan, Vijetnam, Maroko, Tajland 
i Kanadu.
Komisija će i dalje predlagati uključivanje klauzule 
o upravljanju administrativnim pogreškama u sve 
buduće trgovinske sporazume u kojima nije dogo -
vorena samocertifikacija.
V (h)
Komisija će nastaviti promicati zamjenu potvrda 
o podrijetlu i potvrda o prometu robe sa samocerti -
fikacijom izvoznika.
Uvod
07
Sud je u pravu što je istaknuo procjene utjecaja 
i procjene utjecaja na održivost.Međutim, to ne 
potvrđuje alate kao što su studije izvodljivosti 
i druge gospodarske analize koje su u prošlosti 
isto tako bile važan element u procesu donošenja 
odluka o nekim sporazumima uključenima u uzorak 
Suda.
08
Dok je sustav procjena utjecaja uveden 2002., 
njegovo se područje primjene postupno razvijalo 
te povlašteni trgovinski sporazumi značajnijeg 
utjecaja nisu bili u potpunosti uključeni u njezino 
područje primjene sve do 2009.
09
Komisija ima drukčije tumačenje u vezi sa zakon -
skom obvezom provođenja ex ante  evaluacija za 
povlaštene trgovinske sporazume između 2002. 
i 2006.
Potreba za provođenjem procjena utjecaja postu -
pno se uvodi od 2003.
Od 2005. procjene utjecaja potrebne su za sve 
inicijative navedene u zakonodavnom i radnom 
programu Komisije (CWLP), a od 2009. za najvaž -
nije inicijative Komisije te one s najdalekosežnijim 
utjecajem.
Odgovori Komisije 50
27
Komisija smatra da procjene utjecaja ili ex ante  
evaluacije nisu morale biti pripremljene za sedam 
povlaštenih trgovinskih sporazuma koje je identifi -
cirao Sud. U većini slučajeva procjena utjecaja ili ex 
ante  evaluacija bila bi od male dodatne vrijednosti 
te bi predstavljala nesrazmjerno korištenje resursa, 
na primjer zbog političke odluke koja je već bila 
donesena na najvišoj razini da se sporazum provede 
ili su predviđene mjere imale ograničene učinke, 
odnosno bile su prijelazne prirode.
28
Komisija je procijenila izgubljenu dobit u svim 
procjenama utjecaja koje se odnose na trgovinske 
sporazume sastavljene nakon 2010.
29
Komisija ne smatra da je postojala preuzeta obveza 
provođenja procjena utjecaja na održivost za pet 
sporazuma koje je identificirao Sud. Obvezu provo -
đenja procjena utjecaja na održivost tijekom trgo -
vinskih pregovora izvorno je 1999. preuzeo Povjere -
nik za trgovinu, a odnosi se na one pregovore koje 
vodi Povjerenik za trgovinu. Općenita upotreba 
procjena utjecaja za održivost pri pregovorima 
koje vode ostali povjerenici u ime Komisije nikada 
nije bila predmet odluke Kolegija što je i razlog 
izostanka procjena utjecaja na održivost u ovih pet 
slučajeva.
30
Od 2010. Komisija osnažuje svoj sustav evaluacije 
zakonodavstva i politika te se zalaže za provođenje 
evaluacija na sustavnijoj osnovi. Potrebno je uspo -
staviti prioritete u ostvarivanju programa evalua -
cija, pri čemu se prioritet ponajprije daje po načelu 
„najprije evaluacija”, tj. evaluacija se provodi prije 
revidiranja inicijative, zatim prema onim inicijati -
vama koje imaju najznačajniji utjecaj te u konačnici 
prema dostupnosti ograničenih resursa.Procjena izgubljene dobiti uključena je u procjene 
utjecaja od 2011. Međutim, takvim ex ante  izraču -
nom može se dobiti samo procjena vjerojatnog 
smanjenja vlastitih sredstava u obliku prihoda 
carine i to na temelju najvjerojatnijih scenarija koji 
proizlaze iz konačnog sporazuma. Što se tiče gos -
podarskih učinaka, potrebno je napomenuti da iako 
se povlaštenim trgovinskim sporazumima smanjuju 
carinske stope, oni isto tako uključuju koristi od 
povećanja trgovinskih tokova gdje može čak doći 
i do povećanja iznosa prikupljenih kroz carinske 
pristojbe.
Područje primjene i pristup revizije
21
Zaključak Suda temelji se na analizi razdoblja 
tijekom kojeg je postupno uspostavljen sustav 
procjene utjecaja Komisije te je sustavnu evaluaciju 
politika tek trebalo razviti, stoga više sporazuma 
u uzorku nije moglo biti obuhvaćeno bilo procje -
nom utjecaja ili procjenom utjecaja na održivost 
radi trenutka njihova predlaganja i/ili stupanja na 
snagu.
22
Metode rada za procjenu utjecaja u Komisiji su 
uspostavljene postupno te su smjernice uvedene 
tijekom 2005., a revidirane 2009. Trenutačne strože 
standarde ne treba koristiti za procjenu ranijih pro -
cjena utjecaja dok je sustav još bio u razvoju. Kako 
bi se dalje razvijali na temelju iskustava iz prvih pet 
godina, uvedene su smjernice za procjene utjecaja 
na održivost u priručniku za procjene utjecaja na 
održivost koji su 2006. objavile službe Komisije.
Primjedbe
26
Komisija se slaže s važnošću odgovarajuće procjene 
kako ex ante  tako i  ex post  gospodarskih i drugih 
učinaka povlaštenih trgovinskih sporazuma. U to je 
uvjerena od 1999.
Odgovori Komisije 51
35
Od šest procjena utjecaja koje je pregledao Sud, 
četiri su provedene 2006./2007. kada je metodo -
logija analize utjecaja trgovinskih sporazuma još 
uvijek bila u razvoju. Sve procjene utjecaja prove -
dene nakon 2010. sadržavaju sveobuhvatnu analizu 
gospodarskih učinaka u zemljama korisnicama.
36
Komisija procjenjuje gospodarske učinke koristeći 
najsuvremenije gospodarsko modeliranje i skupove 
podataka, držeći korak s najnovijim razvojem stanja 
u teorijskoj i empirijskoj literaturi koja se bavi učin -
cima sporazuma o slobodnoj trgovini.
38
OSP sustav sastoji se od jednog općeg i dvaju 
posebnih aranžmana. Opći se aranžman odobrava 
svim zemljama u razvoju koje imaju zajedničke 
razvojne potrebe i na sličnom su stupnju gospodar -
skog razvoja, bez potrebe ratifikacije ili primjene 
bilo koje međunarodne konvencije.
Potprogram OSP+ EU -a osmišljen je tako da uklju -
čuje dodatne poticaje za osjetljivije zemlje koje 
žele poduzeti dodatne korake prema održivom 
razvoju i dobrom upravljanju, ostavljajući tim 
zemljama izbor žele li tražiti dodatne pogodnosti 
ili ne. Ovakav pristup koji su prihvatili Vijeće i Parla -
ment predstavlja odabir politike. Stoga je potreba 
za ratifikacijom i učinkovitom provedbom među -
narodnih konvencija o ljudskim i radnim pravima, 
zaštiti okoliša i dobrom upravljanju razmotreno za 
ovih deset zemalja, ali ne i za ostale zemlje korisnice 
općeg aranžmana.U skladu sa svojim preuzetim obvezama provođenja 
ex post  evaluacije na sustavnijoj osnovi Komisija je 
tijekom 2012. provela ex post  evaluaciju trgovin -
skog stupa sporazuma o pridruživanju između EU -a 
i Čilea, a 2013. pokrenula je ex post  evaluaciju pro -
vedbe Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU -a 
i Meksika te sveobuhvatan pregled SGP -a CARIFO -
RUM -EU. Tijekom 2014. planirane su još dvije ex post  
evaluacije (autonomnih trgovinskih povlastica za 
Moldovu te za zemlje zapadnog Balkana).
31
Evaluacija utjecaja na proračun EU -a u statističkom 
izvješću OSP -a za razdoblje od 2006. do 2009. teme -
ljila se na standardnom pristupu Komisije 8.
Budući da je obračun proveden ex post , gubitak 
prihoda izračunan je na temelju stvarne statistike, 
tj. OSP -a povlaštene trgovine u razdoblju između 
2006. i 2009.
34
Značajan trud uložen je u izradu visoko kvalitet -
nih procjena utjecaja koristeći najbolje dostupno 
modeliranje. Nadalje, Komisija napominje da se 
analiza Suda zasniva na procjenama utjecaja koje 
su provedene prije više godina, u vrijeme kada su 
metodologije za procjenu utjecaja još uvijek bile 
u razvoju. Samo je jedna od pet procjena utjecaja 
koje podupiru trgovinski sporazum, a koje je anali -
zirao Sud, provedena u skladu s najnovijim smjerni -
cama za procjene utjecaja. Stoga je Sud propustio 
priznati značajan razvoj procjena utjecaja u prilog 
povlaštenim trgovinskim sporazumima od 2010.
8 Izgubljena dobit predstavlja razliku između carina utvrđenih 
po načelu najpovlaštenije države koja bi bila plativa za svu OSP 
trgovinu u slučaju nepostojanja OSP sustava TE uistinu plaćenih 
carina tj.(Ukupna carina utvrđena po načelu najpovlaštenije 
države obračunata prema OSP povlaštenoj trgovini) – (Ukupna 
povlaštena carina obračunata prema OSP povlaštenoj trgovini).
Odgovori Komisije 52
42
U procjeni utjecaja nije identificirana prijevara 
ili utaja carine kao bitan nedostatak prethodno 
primijenjenog programa OSP -a. Stoga u reformira -
nom programu nije bilo većih izmjena odredaba za 
borbu protiv prijevara.
S druge strane, u procjeni utjecaja istaknuto je da 
zaštitni mehanizmi u okviru programa OSP -a (gdje 
uvoz može uzrokovati ili prijetiti ozbiljnim poteš -
koćama za proizvođače iz EU -a) nisu bili u funkciji 
te je moglo doći do toga da povlašten uvoz našteti 
financijskim i gospodarskim interesima industrije 
u EU -u. Identificirane su opcije kojima bi se pre -
vladali ti nedostaci što je rezultiralo time da su te 
opcije osnažene u novom OSP -u koji je na snazi od 
1. siječnja 2014.
Do studenoga 2017. Komisija mora podnijeti 
izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o primjeni 
Uredbe o OSP -u. Za potrebe izvješća Komisija će 
procijeniti pitanja prijevare i utaje carine te po 
potrebi razmotriti mjere za njihovo rješavanje.
44
Komisija se slaže da kao i kod svakog modeliranja 
postoje ograničenja, ali smatra da je CGE najbolji 
raspoloživi instrument. Svi okviri modeliranja imaju 
nedostatke, ali su CGE modeli najbolje opremljeni 
za kvantificiranje gospodarskih utjecaja koje 
povlašteni trgovinski sporazumi imaju. Ciljevi su 
kvantificirati utjecaje promjena trgovinske politike, 
ceteris paribus , na temelju najrobusnijih i najrelevan -
tnijih metodoloških pristupa dostupnih ekonomskoj 
struci u analizi trgovinske politike. Takve se gospo -
darske analize ne temelje na jednom CGE modelu, 
već na različitim CGE modelima koji su prilagođeni 
tako da najbolje odgovaraju političkim pitanjima 
kojima se bavi svaka procjena utjecaja i procjena 
utjecaja na održivost.Okvir 1.
Bangladeš je dobar primjer najnerazvijenije zemlje 
(engl. Least Developed Country , LDC) gdje su predno -
sti OSP -a značajno doprinijele razvoju zemlje dovo -
deći do rasta, smanjenja siromaštva i povećanja 
mogućnosti zapošljavanja, osobito za žene. Dostu -
pnost pogodnosti OSP -a stvara politički prostor 
gdje EU može utjecati na razvoj ljudskih i radnih 
prava, kao što je to pokazao događaj urušavanja 
zgrade Rana Plaza. Nadalje, Komisija pozorno prati 
rad Međunarodne organizacije rada (engl. Interna ‑
tional Labour Organisation , ILO) u toj zemlji u cilju 
poboljšanja uvjeta rada. Upitno je bi li Bangladeš 
pristao na uvjete koje je postavio Compact da nije 
korisnik OSP- a.
40
Komisija potvrđuje da je s obzirom na iskustvo 
postrožila zahtjeve da praćenje i evaluacija budu 
učinkovitije obrađeni u procjenama utjecaja. To 
se odrazilo na postupni razvoj sustava procjena 
utjecaja.
U svim procjenama utjecaja provedenima od 2010. 
na području trgovine utvrđeni su jasni i mjerljivi 
pokazatelji koji su u skladu sa smjernicama za pro -
cjene utjecaja iz 2009. Pozitivna mišljenja Odbora 
za procjenu utjecaja o ovim procjenama utjecaja to 
i potvrđuju.
41
Detaljna studija karakteristika navedenih u preporu -
kama EGSO -a u indijskom kontekstu vrlo vjerojatno 
ne bi dala pouzdane rezultate, s obzirom na to da je 
većina osjetljivih sektora društva prisutna u nefor -
malnom gospodarstvu gdje kvantitativni podaci 
nisu lako dostupni.
Međutim, rezultati procjene utjecaja na održivost 
za Sporazum o slobodnoj trgovini s Indijom rele -
vantni su u kontekstu preporuka EGSO -a. U procjeni 
utjecaja na održivost zaključeno je da bi Sporazum 
o slobodnoj trgovini s Indijom (u svim analiziranim 
scenarijima) trebao dovesti do značajnog povećanja 
realnih plaća i kvalificiranih i nekvalificiranih rad -
nika te do umjerenog učinka smanjenja siromaštva. 
Nadalje, pregovarači provode redovita savjetovanja 
s civilnim društvom što omogućava raspravu o pita -
njima navedenima u preporukama EGSO -a.
Odgovori Komisije 53
48
U procjenama utjecaja i procjenama utjecaja na 
održivost analiziraju se vjerojatni utjecaji samog 
trgovinskog sporazuma na relevantne sektore, 
uzimajući u obzir postojanje svih relevantnih poli -
tika EU -a. Pritom se može (kao što je to slučaj za 
karipske zemlje), ali ne mora izrijekom spomenuti 
Zajednička poljoprivredna politika (ZPP).
49
Komisija priznaje da procjenom utjecaja na održi -
vost koja se odnosi na sporazume o gospodarskom 
partnerstvu nisu obuhvaćeni opseg i razina detalja 
kao u novijim procjenama utjecaja na održivost. 
To djelomično odražava i vrlo širok zemljopisni 
i tematski opseg ove konkretne procjene utjecaja na 
održivost – više od 75 zemalja. Ne postoji procjena 
utjecaja na održivost kojom bi se mogla u potpu -
nosti obuhvatiti sva moguća pitanja za sve potenci -
jalne potpisnike.
52
Studija je bila ekonometrijska procjena utjecaja šest 
povlaštenih trgovinskih sporazuma na trgovinu. 
Njezin navedeni cilj bio je analizirati jesu li spora -
zumi imali mjerljiv i statistički značajan utjecaj na 
izvoz i uvoz u EU. Namjera nije bila da imaju šire 
područje primjene ili da budu potpune ex post  eva -
luacije. Komisija je nakon toga provela pune ex post  
evaluacije za dvije predmetne zemlje (Meksiko 
i Čile).
53
Dok ex post  evaluacijsko izvješće za zemlje 
Euro -mediteranskog partnerstva nije sadržavalo 
nikakve aranžmane za buduće evaluacije, Komisija 
može potvrditi da će se takva ex post  evaluacija 
vjerojatno provesti jednom kad se riješe pregovori 
te se sporazumi u cijelosti provedu.
55
Nakon privremene evaluacije OSP -a provedene su 
bitne promjene sustava koje su stupile na snagu 
1. siječnja 2014. kako bi se riješili nedostaci otkriveni 
u privremenoj evaluaciji sustava.45
Baza podataka GTAP -a izgrađena je na najpouzdani -
jim međunarodnim izvorima podataka (uključujući 
podatke Eurostata za zemlje EU -a) te je podložna 
stalnom nadzoru od strane raznih dionika (Svjet -
ske banke, OECD -a, MMF -a, WTO -a, Ujedinjenih 
naroda, FAO -a). Većina gospodarskih podataka 
koji se koriste u bazi podataka GTAP (poput trgo -
vinskih tokova, obrazaca zaštite, BDP -a, krajnje 
potrošnje) ažurira se prema posljednjoj godini za 
koju su dostupni podaci. U ovom se slučaju zastar -
jeli podaci odnose samo na tehničke koeficijente 
tablice ponude i uporabe u EU -u (engl. Supply and 
Use Table , SUT). Sirovi podaci Eurostata pokazuju da 
su promjene u tehničkim koeficijentima iz SUT -ova 
EU-a minimalni u razdoblju od 2000. do 2009.
Kao dio konzorcija GTAP , Komisija će nastojati 
osigurati da GTAP koristi ažurirane tablice ponude 
i uporabe EU -a te input‑output  tablice kada su iste 
dostupne te da se u metapodacima GTAP -a navedu 
izvori podataka po zemlji te na koju se godinu 
podaci odnose.
Kao što je prikazano u izvješću Glavne uprave ZIC -a 
(Zajednički istraživački centar) Europske komisije 
u siječnju 2014., ažuriranje tehničkih koeficijenata 
EU-a prema posljednjoj dostupnoj godini tek je 
neznatno promijenilo simulirani utjecaj Sporazuma 
o slobodnoj trgovini između EU -a i Koreje.
46
Budući da se u bazi podataka GTAP -a kao izvor 
većine podataka za EU na prvom mjestu nalazi 
Eurostat i nacionalni statistički uredi, uključivanje 
Eurostata u sekundarnu ocjenu kvalitete podataka 
GTAP -a može biti suvišno.
47
Komisija se slaže da je pravovremenost procjene 
utjecaja na održivost vrlo važna kako bi se osigurala 
njezina korisnost za pregovarače. Komisija se obve -
zuje pokrenuti procjene utjecaja na održivost naj -
kasnije šest mjeseci nakon početka pregovora kako 
bi osigurala uporabu izvješća u pregovorima. Od 18 
procjena utjecaja na održivost provedenih od 1999. 
samo je u slučaju procjene utjecaja na održivost za 
Čile dostavljeno konačno izvješće nakon parafiranja 
Sporazuma o pridruživanju.
Odgovori Komisije 54
Komisija dalje napominje da se potencijalni gubitak 
koji nije ekstrapoliran, a o kojem je Sud izvijestio tri 
države članice u vezi s pojedinačnim pogreškama 
koje su otkrivene, iznosi 1 milijun eura od čega se 
91 % odnosi na jednu državu članicu.
64
Neki od dokumenata ili dokaza koji nedostaju 
mogu se još uvijek dostaviti kao rezultat daljnjeg 
praćenja koje provodi Komisija u vezi s nalazima 
Europskoga revizorskog suda. Stoga se lako može 
dogoditi da krajnji rezultat pokaže znatno niže 
iznose. Osim toga, inspekcijski nadzori Komisije nad 
pojednostavnjenim postupcima u 21 državi članici 
nisu pokazale visoke stope pogrešaka u provjere -
nom uzorku deklaracija o podrijetlu te je financijski 
učinak pogrešaka bio nizak.
Rezultati pregleda izvornika dokumenata o podri -
jetlu koje provodi Komisija u svojim inspekcijskim 
nadzorima u Ujedinjenoj Kraljevini nisu u skladu 
s nalazima Suda.
66
Pogreške koje je pronašao Sud uglavnom se odnose 
na prateće dokumente ili dokaze koji nedostaju. 
Tamo gdje potvrde o podrijetlu imaju pečat ili je 
potvrde izdao ured koji tijela zemalja korisnica/
partnera nisu prijavila Komisiji mogu se poslati na 
provjeru tim tijelima.
Isto tako, u odnosu na prethodni stavak 64., Komisija 
ističe da u današnje vrijeme uvoznici čuvaju gotovo 
sve popratne dokumente te da ih isti moraju držati 
na raspolaganju carinskim tijelima u skladu s član -
kom 77. Carinskog zakonika EU -a. Ne može se pro -
vesti 100-postotna provjera dokumenata i provjere 
se moraju provoditi na temelju analize rizika, kako je 
navedeno u članku 13. Carinskog zakonika EU -a.Na primjer, broj korisnika OSP -a znatno je smanjen 
tako da se povlastice usredotoče na najpotrebitije 
zemlje (s više od 170 na oko 90 zemalja). Nadalje, 
povećane su i prilike siromašnijih zemalja za izvoz 
ukidanjem povlastica za vrlo konkurentne sektore 
pojedinih zemalja, poput tekstila iz Kine i Indije.
61
Komisija smatra da je uključivanje podrijetla u kom -
binaciji s drugim elementima rizika još učinkovitije 
jer je preciznije usmjereno.
62
Bilo je vrlo malo grešaka (tri) koje je Sud pronašao 
u uvoznim deklaracijama prema kojima su zatražene 
povlastice prema pojednostavnjenom postupku. 
Ujedinjena Kraljevina preuzela je obvezu preispitati 
svoju strategiju kontrole povlaštenog podrijetla. 
Međutim, iako povlašteni trgovinski sporazumi još 
uvijek nisu odabrani kao predmet revizije u Ujedi -
njenoj Kraljevini, to ne znači da kontrole podrijetla 
nisu provedene u kontekstu drugih revizija nakon 
carinjenja. Komisija će pratiti daljnji razvoj pitanja 
koja je otvorio Sud.
63
Ekstrapolacija koju je proveo Sud temelji se na poje -
dinačnim pogreškama koje uključuju dokumente 
koji nedostaju, odnosno dokaze koje su uvoznici bili 
dužni imati u trenutku kada je Sud provodio reviziju. 
Međutim, ove greške ne potvrđuju automatski da 
uvezena roba nije bila povlaštenog podrijetla koje 
je bilo deklarirano u vrijeme uvoza. U daljnjem 
praćenju pojedinačnih pogrešaka koje je otkrio Sud 
Komisija će predmetnim državama članicama dati 
mogućnost dokazivanja da su dokumenti i dokazi 
o podrijetlu bili dostupni u trenutku carinjenja te da 
se isti i dalje mogu dostaviti. Postoji vjerojatnost da 
će se zatražiti iznosi TVS -a od država članica ako isti 
proizlaze iz njihove administrativne pogreške samo 
u slučaju da se ne dostave dokazi.
Odgovori Komisije 55
75
U svim su navedenim slučajevima države članice 
u svojim procjenama rizika analizirale i uzele u obzir 
ove informacije. Nakon analize svojih obrazaca 
trgovanja na državama članicama ostaje da donesu 
odluku o unošenju informacija iz komunikacija 
o uzajamnoj pomoći u svoje sustave za upravlja -
nje rizicima i to u obliku profila rizika, ali to one 
nisu dužne učiniti. Francuska je objasnila da izrada 
profila rizika u slučaju predmetne komunikacije 
o uzajamnoj pomoći neće biti učinkovita stoga što 
informacija nije imala učinak u Francuskoj. U slučaju 
Španjolske uzorak se odnosio na operatere koji su 
bili isključeni iz mehanizama „prethodne” provjere. 
Komisija je već zatražila od španjolskih tijela da 
isprave tu praksu. Komisija smatra da se profil rizika 
temeljen na informacijama sadržanima u zahtjevu 
za komunikaciju o uzajamnoj pomoći treba usposta -
viti samo ako informacija ima utjecaj na predmetnu 
državu članicu.
77
Sve ove slučajeve povrata sredstava dalje prati 
Komisija zajedno s tijelima država članica te tamo 
gdje su iznosi TVS -a kao rezultat administrativne 
pogreške dospjeli na plaćanje od istih će se zatražiti 
da daju na raspolaganje te iznose zajedno s kama -
tama ako je primjenjivo.
Ujedinjena Kraljevina zatražila je da se na raspola -
ganje stavi iznos tradicionalno vlastitih sredstava 
koja se odnose na predmetnu komunikaciju o uza -
jamnoj pomoći koja je priznata, a pala je u zastaru 
zbog neučinkovitih internih kontrola. Francuska je 
osporila taj nalaz te je Komisija zatražila dodatne 
informacije.
78
Komisija ističe da je u ovom slučaju predmetna 
država članica već poduzela odgovarajuće mjere 
kako bi se izbjeglo da se slična situacija ponovi.
Vidjeti odgovor Komisije na stavak 79.67
Komisija će i dalje pratiti pogreške koje je utvrdio 
Sud te, tamo gdje se utvrdi dospjelost plaćanja 
iznosa tradicionalno vlastitih sredstava, od država 
članica zatražit će se da poduzmu mjere za povrat 
tih sredstava te moguće plaćanje primjenjivih 
kamata.
71
Jedanaest zahtjeva koje je Španjolska poslala 
Filipinima i koji su vraćeni neisporučeni nakon toga 
ponovno je poslano na Filipine na točne adrese.
72
Komisija dalje prati ove slučajeve koji se odnose 
na situacije nakon carinjenja s talijanskim tijelima. 
Kamate će biti naplaćene gdje je to primjenjivo.
73
Komisija će i dalje s francuskim tijelima pratiti slu -
čajeve gdje povrat sredstava nakon carinjenja još 
nije započeo i to nakon potvrde da certifikati nisu 
važeći ili autentični te će tražiti povrat svih dospjelih 
iznosa TVS -a te plaćanje kamata, ako je primjenjivo.
74
Komisija smatra da bi države članice u svojem cjelo -
kupnom carinskom riziku i strategiji kontrole trebale 
uzeti u obzir informacije i u mjeri u kojoj informa -
cije iz komunikacija o uzajamnoj pomoći utječu na 
države članice kako bi iste poduzele mjere za povrat 
iznosa TVS -a te kako bi poduzele mjere za sprečava -
nje budućih gubitaka.
Odgovori Komisije 56
84
U presudi Suda Europske unije koju navodi Revi -
zorski sud činjenica da Komisija nije u potpunosti 
iskoristila prava i ovlasti koje su joj dodijeljene Spo -
razumom o pridruživanju s Turskom odnosi se samo 
na taj konkretan slučaj i stoga se ne može koristiti 
za izvođenje općeg zaključka.
Člankom 220. stavkom 2. točkom (b) i člankom 239. 
Carinskog zakonika predviđene su iznimke od 
općeg načela povrata sredstava od uvoznih carina. 
U ovim slučajevima, bez obzira na postojanje carin -
skog duga i činjenice da nisu bili ispunjeni uvjeti za 
povlašteni tretman robe, podnositelj zahtjeva (uz 
potporu svojih nacionalnih tijela prilikom podnoše -
nja spisa Komisiji na odlučivanje) traži iznimku od 
načela povrata ili odustajanja od nepovrata/otpusta 
uvoznih pristojbi.
Odredbe kojima su uređene ove iznimke moraju se 
protumačiti ograničavajuće te se procjenjuju u sva -
kom pojedinačnom slučaju.
Iznimke od načela povrata zahtijevaju ili (a) posto -
janje pogreške na strani carinskog tijela koju nije 
razumno mogla otkriti odgovorna osoba koja 
postupa u dobroj vjeri te koja se ponaša u skladu 
s odredbama carinske deklaracije ili (b) postojanje 
posebne situacije u kojoj se dužniku ne može pripi -
sati nemar ili prijevara.
85
Komisija će pozorno razmotriti takav periodični 
sustav izvješćivanja u sklopu svojih novih i pobolj -
šanih mjera nadzora.
89
Komisija će promatrati ovo pitanje u okviru svojih 
novih planiranih mjera nadzora kako bi se pobolj -
šala kvaliteta informacija koje država članice 
pružaju te kako bi se osiguralo, među ostalim, da je 
izvješćivanje država članica učinkovitije usmjereno 
na odstupanja koja traže korektivno djelovanje.79
Predmetna država članica već je obavijestila Komi -
siju da su njezina carinska tijela ostvarila komuni -
kaciju na visokoj razini s nacionalnim pravosudnim 
tijelima te da su u izradi izmjene nacionalnoga 
Poreznog zakona kako bi se spriječilo da se slične 
situacije ponove.
Komisija će i dalje sa španjolskim tijelima prati 
razvoj ovog pitanja.
80
Vidjeti odgovor Komisije na stavak 78.
82
Evaluacija kapaciteta zemlje korisnice sastavni je dio 
procesa pregovora sa svakim partnerom, uključujući 
određivanje područja primjene. To se međutim ne 
odražava u formalnom evaluacijskom izvješću.
Općenito, pregovori pružaju prikladan okvir Komi -
siji za procjenu kapaciteta tijela zemalja partnera 
za primjereno upravljanje sporazumom, uzimajući 
u obzir na primjer iskustva s postojećim sporazu -
mima o carinskoj suradnji te drugim mehanizmima 
suradnje. Detaljnije prethodne evaluacije prove -
dene su u vezi sa SSP -ovima s balkanskim zemljama.
83
Razrađen je Akcijski plan Komisije o nadzoru povla -
štenih pravila o podrijetlu prema kojem je jedna od 
predloženih aktivnosti i posjet zemljama koje imaju 
koristi od povlaštenog tretmana. Akcijskim planom 
bit će obuhvaćeni jednostrani aranžman, poput 
OSP -a, kao i bilateralni sporazumi sa zemljama 
partnerima.
Odgovori Komisije 57
94
Primarna je funkcija komunikacija o uzajamnoj 
pomoći upozoriti zemlje članice na utvrđene rizike 
od prijevare te pridobiti njihovu suradnju u nji -
hovu učinkovitom i djelotvornom rješavanju. OLAF 
potpuno primjenjuje zahtjeve postojeće Uredbe 
515/9710 (kako je izmijenjena Uredbom 766/200811). 
Odgovornost je država članica na temelju pružanih 
informacija analizirati rizik koji se odnosi na njihovo 
državno područje te poduzeti sve potrebne mjere 
u skladu s odredbama carinskog zakonodavstva 
EU-a.
95
Iznosi koje države članice proglase nepovratnima 
ne moraju nužno predstavljati i konačne gubitke za 
proračun EU -a s obzirom na to da Komisija ispituje 
revnost država članica u povratu tih iznosa, prema 
članku 17. stavku 2. Uredbe br. 1150/2000 i drži ih 
odgovornima tamo gdje nije prikazana revnost 
u postupcima povrata.
Okvir 2.
U skladu s postupkom iz članka 17. Uredbe Vijeća 
br. 1150/2000 Komisija je već ispitala ovaj slučaj 
2013.
Od Poljske je naknadno zatraženo da stavi na raspo -
laganje te iznose s obzirom na to da mjere predo -
strožnosti nisu poduzete u trenutku uvoza, kao 
što je to OLAF zatražio u komunikaciji o uzajamnoj 
pomoći.
10 Uredba Vijeća (EZ) br. 515/97 od 13. ožujka 1997. o uzajamnoj 
pomoći upravnih tijela država članica i o suradnji potonjih 
s Komisijom radi osiguravanja pravilne primjene propisa 
o carinskim i poljoprivrednim pitanjima (SL L 82, 22.3.1997., str. 1).
11 Uredba (EZ) br. 766/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 
9. srpnja 2008. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 515/97 o uzajamnoj 
pomoći upravnih tijela država članica i o suradnji potonjih 
s Komisijom radi osiguravanja pravilne primjene propisa 
o carinskim i poljoprivrednim pitanjima (SL L 218, 13.8.2008., 
str. 48.).90
Komisija pozdravlja nalaz Suda da je OLAF uspješno 
dokazao da uvezena roba nije bila prihvatljiva za 
povlaštene tarifne mjere, osim u jednoj istrazi.
91
Aktivnost povrata nakon istrage OLAF -a u carinskim 
predmetima zadaća je nacionalnih tijela i to je izvan 
kontrole OLAF- a.
Stoga zapravo vraćen iznos odražava uspješnost 
države članice a ne OLAF -a te nije primjereno kori -
stiti ovaj iznos kao pokazatelj uspješnosti OLAF -a.
OLAF pruža sve neophodne informacije nadležnim 
tijelima država članica kako bi se olakšale njihove 
aktivnosti vezane uz povrat sredstava.
Novim se odredbama uvedenima Uredbom 
br. 883/2013 o istragama OLAF -a9 od država članica 
zahtijeva da osiguraju OLAF -u informacije o aktiv -
nostima koje su poduzele nakon preporuke OLAF- a, 
među ostalim i o povratu dospjelih potraživanja. 
Time se jača nadzor aktivnosti povrata država čla -
nica te dodatno poboljšava daljnje praćenje finan -
cijskih mjera istraga OLAF -a.
92
Komisija sustavno dalje prati sve otkrivene slučajeve 
financijskih obveza država članica koje proizlaze iz 
kašnjenja u postupcima povrata. I dalje će pratiti 
nalaze Suda te tražiti povrat tradicionalno vlastitih 
sredstava i plaćanje kamata gdje je primjenjivo. 
Iznos carina prikazanih u izvješću OLAF -a iznos je za 
koji se preporučuje izvršenje povrata, dok se stvarni 
iznos koji je moguće nadoknaditi može definitivno 
utvrditi tek iz daljnjeg praćenja postupka.
9 Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća 
od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za 
borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) 
br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća 
(Euratom) br. 1074/1999, SL L 248, 18.9.2013.
Odgovori Komisije 58
Okvir 3. (c)
Što se tiče daljnjeg praćenja koje se odnosi na 
obavijest uvoznicima o uvozu tune iz El Salvadora, 
Komisija je u međuvremenu reagirala na revizorski 
nalaz Suda i poslala je pismo s detaljnim pitanjima 
El Salvadoru.
Okvir 3. (d)
Vidi odgovor na stavak III. točku (e).
102
Istrage OLAF -a na koje upućuje Sud pokazuju da 
zemljama korisnicama/partnerima nedostaje znanje 
u primjeni ovih pravila u vezi s razdobljem prije 
reforme OSP pravila o podrijetlu. Pravila OSP -a regi -
onalne kumulacije pojednostavnjena su u sklopu 
reforme te njima zemlje partneri lakše upravljaju.
103
Sud identificira određenu upitnost kumulacije, 
u kojoj različita pravila vrijede za zemlje iz iste 
regije. Fleksibilnost koja je uvedena pravilima OSP -a 
namijenjena je pojednostavnjenju kumulacije podri -
jetla između zemalja u razvoju, čak i u slučajevima 
kada se primjenjuju različita pravila o podrijetlu. To 
je osobito važno za najnerazvijenije zemlje koje su 
u usporedbi s drugim zemljama korisnicama OSP -a 
podložne drukčijim pravilima. Postoje mehanizmi 
u Uredbi o OSP -u kojima sprječava izbjegavanje.
Okvir 4.
Povlašteni trgovinski odnosi EU -a i Meksika uređeni 
su povlaštenim sustavom koji se temelji na spora -
zumu prema kojem je prije razmatranja uskraćivanja 
povlastica obvezno podnošenje zahtjeva zemlji 
izvoza za naknadnu provjeru povlaštenog podrije -
tla. Komisija razmatra daljnje korake koje bi moglo 
biti potrebno poduzeti u takvim slučajevima.96
Od 2001. Komisija predlaže da svi povlašteni trgo -
vinski režimi EU -a, bilo autonomni ili konvencio -
nalni, uključuju mogućnost privremenog povlačenja 
povlastica u slučaju određenih problema s upravlja -
njem povlasticama i/ili drugih značajnijih povreda 
carinskog zakonodavstva, odnosno izostanka surad -
nje. Uključuju i mogućnost slanja obavijesti uvozni -
cima. Komisija će i dalje predlagati uključivanje ovih 
zaštitnih mjera u sve buduće povlaštene trgovinske 
aranžmane.
Komisija predlaže uključivanje klauzule o upravlja -
nju administrativnim pogreškama u sve trgovinske 
sporazume u kojima nije dogovorena samocertifi -
kacija te će i dalje nastaviti to činiti za sve buduće 
trgovinske sporazume te one o kojima se ponovno 
pregovara.
97
Vidi odgovor u stavku 84. Slučajevi prijavljeni 
Komisiji odnose se na iznimke od općeg načela 
povrata uvoznih ili izvoznih carina te zahtijevaju da 
pogreške carinskih tijela ne može prepoznati dužnik 
koji djeluje u dobroj vjeri i u skladu s primjenjivim 
odredbama ili u slučaju posebne situacije te pod 
uvjetom da dužnik nije bio nemaran. Carinska tijela 
zadužena za donošenje odluka trebaju procijeniti 
jesu li ti uvjeti ispunjeni.
98
Komisija će i dalje predlagati uključivanje klauzule 
o upravljanju administrativnim pogreškama u sve 
trgovinske sporazume u kojima nije dogovorena 
samocertifikacija.
Okvir 3. (b)
Neobjavljivanje je bilo povezano s poteško -
ćama u prevođenju tijekom razdoblja do datuma 
pristupanja.
Odgovori Komisije 59
Preporuke od 1. do 4.
1. Komisija prihvaća preporuku Suda s obzirom na 
provođenje procjena utjecaja i procjena utjecaja 
na održivost za povlaštene trgovinske sporazu -
me te uredno treba opravdati situacije u kojima 
iste nije moguće provesti. To će i učiniti, u skladu 
s postojećim smjernicama za procjene utjecaja 
i priručnikom za procjene utjecaja na održivost 
te je u svojoj najnovijoj procjeni utjecaja za Japan 
i SAD provela procjenu izgubljene dobiti.
2. S obzirom na pravodobnost analize, Komisi -
ja se obvezuje pokrenuti procjene utjecaja na 
održivost najkasnije šest mjeseci nakon počet -
ka pregovora kako bi osigurala da se iste mogu 
korisno upotrijebiti u procesu pregovaranja 
i odobravanja.
Eurostat se sada sustavno poziva kao člana 
upravljačkih odbora za praćenje procjena utje -
caja na održivost.
Komisija traži intenziviranje suradnje u vezi 
s kvalitetom izvora statističkih podataka 
u sklopu ažuriranja sporazuma o razini usluge 
između Glavne uprave za trgovinu i Eurostata.
3. Komisija prihvaća preporuku Suda za povlašte -
ne trgovinske sporazume sa značajnim gospo -
darskim i društvenim utjecajem te utjecajem na 
zaštitu okoliša.
Isto odražava obveze koje je Komisija već 
preuzela za provođenje, na više usustavljenoj 
osnovi, ex post  evaluacija povlaštenih trgovin -
skih sporazuma sa značajnim gospodarskim 
i društvenim utjecajem te utjecajem na zaštitu 
okoliša kako bi se pomoglo u praćenju utjecaja 
trgovinskih sporazuma EU -a12.
12 COM(2010) 612 Komunikacija „Trgovina, rast i globalna pitanja”.Zaključci i preporuke
108
Dok su se ex ante  i ex post  evaluacije Komisije o eko -
nomskim i drugim učincima povlaštenih trgovinskih 
sporazuma razvili tijekom vremena, Komisija smatra 
da su kreatori politika, dionici i europski porezni 
obveznici danas potpuno informirani o osnovnim 
prednostima i nedostacima različitih opcija trgovin -
skih politika.
Od 1999. svi su veći multilateralni i bilateralni 
trgovinski pregovori popraćeni procjenom utjecaja 
na održivost kojom se detaljno analizira očekivani 
gospodarski (ali isto tako društveni i ekološki) 
utjecaj koji ima povlašteni trgovinski sporazum. Od 
2010. (uz jednu iznimku, vidi odgovor Komisije na 
stavku III. točki (a)) svim važnim trgovinskim prego -
vorima prethode, prije njihova pokretanja, procjene 
utjecaja mogućih gospodarskih učinaka povlašte -
noga trgovinskog sporazuma, uključujući evaluaciju 
vjerojatno izgubljenih prihoda.
109
Iako Komisija priznaje da postoji prostor za pobolj -
šanje, ne dijeli procjenu Suda u potpunosti. I u 
budućnosti će se znatni napori i dalje ulagati 
u izradu visoko kvalitetnih procjena utjecaja i pro -
cjena utjecaja na održivost. Komisija navodi da 
je Sud odabrao uzorak koji uključuje samo jednu 
procjenu utjecaja koji je proveden prema novim 
Smjernicama za procjene utjecaja izdanima 2009. 
Kao posljedica toga analiza Suda ne daje dovoljan 
značaj napretku analiza procjena utjecaja u povla -
štenim trgovinskim sporazumima od 2010.
Što se tiče ex post  evaluacija, provedeno ih je rela -
tivno malo, odražavajući duga razdoblja potrebna 
kako bi povlašteni trgovinski sporazumi potpuno 
stupili na snagu. Međutim, sada Komisija u tom 
pogledu ubrzava svoje djelovanje.
110
Sustavi kao što je OSP predstavljaju samo jedan 
alat u rješavanju potreba zemalja u razvoju i ne bi 
trebalo precijeniti njegovu sposobnost u rješava -
nju problema zemalja u razvoju. Sustav je upravo 
reformiran, u okviru prava WTO -a, pozivajući se na 
rezultate privremene analize.
Odgovori Komisije 60
112
Informacije iz komunikacija o uzajamnoj pomoći ne 
vode uvijek prema stvaranju profila rizika, s obzirom 
na to da informacije ne moraju utjecati na određenu 
državu članicu.
U svim navedenim slučajevima države članice su 
u svojim procjenama rizika analizirale i uzele u obzir 
ove informacije.
113
Sud temelji svoj zaključak o slabosti REM/REC 
sustava na jednom konkretnom slučaju iz Španjol -
ske. Predmetna država članica već je obavijestila 
Komisiju da su njezina carinska tijela ostvarila 
komunikaciju na visokoj razini s nacionalnim pravo -
sudnim tijelima te da su u izradi izmjene nacional -
noga Poreznog zakona kako bi se spriječilo da se 
slične situacije ponove.
Komisija će i dalje sa španjolskim tijelima prati 
razvoj ovog pitanja.
114
Postoje i druga sredstva osim formalnih evalua -
cijskih izvješća koje je potrebno zadovoljiti, a koja 
se tiču sposobnosti treće zemlje da primjereno 
provodi povlašteni trgovinski sporazum. Evaluacija 
se odvija tijekom pregovaračkog procesa o bilate -
ralnim sporazumima.
Što se tiče praćenja, Komisija koristi različite alate 
kao što su obavijesti za uvoznike, pruža savjete 
u zemljama korisnicama itd., posebno u kontekstu 
OSP -a. Razrađen je Akcijski plan Komisije o praćenju 
povlaštenih pravila o podrijetlu prema kojem je 
jedna od predloženih aktivnosti i posjet zemljama 
korisnicima. Akcijskim planom bit će pokriveni kako 
jednostrani aranžmani, kao što je OSP , tako i bilate -
ralni sporazumi sa zemljama partnerima.
Nadalje, Komisija upućuje i na svoje odgovore u toč -
kama od 81. do 86.
115
Komisija će i dalje pratiti slučajeve koje je iden -
tificirao Sud te u suradnji s državama članicama 
i zemljama koje koriste povlastice radi na rješavanju 
problema, kako u kontekstu jednostranih aran -
žmana, tako i u kontekstu bilateralnih sporazuma.4. Komisija prihvaća preporuku Suda.
Vidi odgovor na prethodni stavak 55. Nakon 
privremene evaluacije OSP -a provedene su 
bitne promjene u sustavu kako bi se riješili ovi 
nedostatci. Kako se carinske povlastice prema 
novoj Uredbi o OSP -u (Uredba br. 978/2012) 
primjenjuju tek od 1. siječnja 2014. Komisija 
će preispitati sustav te će do 2016. izvijestiti 
Europski parlament i države članice o učincima 
sustava te do 2017. u pogledu cjelokupnog 
funkcioniranja nove Uredbe.
111
Ekstrapolacija koju je proveo Sud temelji se na poje -
dinačnim pogreškama koje uključuju dokumente 
koji nedostaju, odnosno dokaze koje su uvoznici bili 
dužni imati u trenutku kada je Sud provodio reviziju. 
Međutim, ove pogreške ne potvrđuju automatski 
da uvezena roba nije bila povlaštenog podrijetla 
koje je bilo deklarirano u vrijeme uvoza. U daljnjem 
praćenju pojedinačnih pogrešaka koje je otkrio Sud 
Komisija će predmetnim državama članicama dati 
mogućnost dokazivanja da su dokumenti i dokazi 
o podrijetlu bili dostupni u trenutku carinjenja te 
da se isti i dalje mogu dostaviti. Samo u slučaju da 
se ne dostave dokazi postoji vjerojatnost da će se 
zatražiti iznosi TVS -a od država članica ako isti proi -
zlaze iz njihove administrativne pogreške.
Komisija ističe da u današnje vrijeme uvoznici 
čuvaju gotovo sve popratne dokumente te ih isti 
i moraju držati na raspolaganju za carinska tijela 
u skladu s člankom 77. Carinskog zakonika EU -a. Ne 
može se provjeriti 100 % dokumenata i provjere se 
moraju provoditi na temelju analize rizika, kao što je 
to navedeno u članku 13. Carinskog zakonika EU -a.
Komisija dalje napominje da potencijalni gubitak 
koji nije ekstrapoliran, a o kojem je Sud izvijestio tri 
države članice u vezi s pojedinačnim pogreškama 
koje su otkrivene, iznosi 1 milijun eura od čega se 
91 % odnosi na jednu državu članicu.
Odgovori Komisije 61
7. Komisija će nastaviti poticati države članice u po -
duzimanju odgovarajućih mjera predostrožno -
sti nakon primitka komunikacija o uzajamnoj 
pomoći.
8. Evaluacija kapaciteta zemlje korisnice povlašte -
nog tretmana sastavni je dio procesa pregovora 
sa svakim partnerom. To se međutim ne odraža -
va u formalnom evaluacijskom izvješću. Komisija 
će uključiti procjenu ovog kapaciteta u formalno 
određivanje područja primjene koji prethodi no -
vim pregovorima.
Općenito, pregovori pružaju prikladan 
okvir Komisiji za procjenu kapaciteta tijela 
zemalja partnera za primjereno upravljanje 
sporazumom.
9. Komisija će (tijekom nadzora) otvoriti ovo pitanje 
s državom članicom u cilju poboljšanja kvalitete 
informacija koje država članica pruža o uprav -
noj suradnji. Pojednostavnit će se i postupak 
izvješćivanja.
10. Komisija će pratiti zemlje korisnice povlaštenog 
tretmana u kojima je revizija Suda pokazala da 
postoje problemi vezani uz upravnu suradnju. 
Razrađen je Akcijski plan Komisije o praćenju po -
vlaštenih pravila o podrijetlu kojim se predlažu 
različite korektivne aktivnosti.
11. Komisija napominje da je povrat financijskih 
sredstava odgovornost država članica.
OLAF će pružati nadležnim tijelima država 
članica sve neophodne informacije kako bi se 
olakšale njihove aktivnosti vezane uz povrat 
sredstava.116
Iako Komisija prihvaća da zastara predstavlja 
poteškoću za povrat, ujedno podsjeća da je dužnost 
država članica poduzeti odgovarajuće mjere kako bi 
se u najvećoj mogućoj mjeri osigurao pravovremeni 
povrat uvoznih carinskih pristojbi.
Komisija sustavno dalje prati sve otkrivene slučajeve 
financijskih obveza država članica koje proizlaze iz 
kašnjenja u postupcima povrata. I dalje će pratiti 
nalaze Suda i tražiti povrat tradicionalno vlastitih 
sredstava te plaćanje kamata u slučajevima kad su 
predmetni iznosi dospjeli na plaćanje radi admini -
strativnih pogrešaka.
117
Usp. odgovore na stavke 96. i 99.
Komisija će i dalje predlagati uključivanje klauzule 
o upravljanju administrativnim pogreškama u sve 
trgovinske sporazume u kojima nije dogovorena 
samocertifikacija.
120
Vidjeti odgovore na stavak III. točke (d) i (e), sta -
vak V. točke (d) i (g), stavke 82., 83. i 96., stavak 99. 
točku (d), stavke 106. i 114. te na preporuku 12.
Preporuke od 5. do 13.
5. Komisija će dodatno ocijeniti u kojim su poje -
dinim slučajevima takvi profili rizika korisni te 
kako ih treba primjenjivati u području pravila 
o podrijetlu prema povlaštenim trgovinskim 
sporazumima.
6. U posljednjih nekoliko godina, u svojim inspekcij -
skim nadzorima Komisija stavlja poseban nagla -
sak na učinkovitost sustava upravljanja rizikom 
te strategije kontrole država članica. Izradila je 
tematska izvješća o svojim inspekcijskim nadzori -
ma Strategije carinskog nadzora (2009.), Kućnog 
carinjenja (2011.) i Provoza (2012.) te je predsta -
vila ova izvješća državama članicama u okviru 
Savjetodavnog odbora za vlastita sredstva te 
u okviru Skupine za carinsku politiku. I dalje će 
nastaviti provjeravati unapređuju li države člani -
ce učinkovitost svojih sustava upravljanja rizici -
ma i strategije kontrole.
Odgovori Komisije 62
13. Komisija će nastaviti promicati zamjenu potvrda 
o podrijetlu i potvrda o prometu robe sa samo -
certifikacijom izvoznika.
Odgovor na Prilog V.
1 
CGE modeli najsuvremeniji su alati i, za razliku 
od drugih dostupnih modela, najprikladniji su 
za mjerenje učinka promjena trgovinske politike 
na cijelo gospodarstvo preko širokog raspona 
sektorskih socioekonomskih pokazatelja (carinskih 
prihoda, uvoza, izvoza, proizvođačkih cijena, 
plaća, emisija CO 2 itd.). To je od presudne važnosti 
za pregovarače i dionike. Procjene utjecaja na 
održivost nadopunjuju CGE rezultate kvalitativnim 
i sektorskim analizama, uključujući i neformalni 
sektor, kada to podaci dopuštaju. Do sada podaci 
o neformalnom sektoru nisu bili dovoljno pouzdani 
za korištenje.
2
(a) Brojni članovi akademske zajednice i međuna -
rodne organizacije procijenili su dugoročne učin -
ke izmjena trgovinske politike i ti se rezultati ši -
roko koriste, a prihvaćaju ih i vlade.
(b) CGE modeli koriste se za simulacije, a ne za 
prognoziranje. Izgrađeni su na jakim teorijskim 
osnovama te se istovremeno temelje na stvarnim 
gospodarskim podacima koji repliciraju gospo -
darsko ponašanje agenata.
(c) O združivanju roba i zemalja u šire kategorije od -
lučuje se na temelju specifičnosti gospodarstava 
koja se razmatraju. Ako se to smatra korisnim, re -
zultati CGE-a upotpunjuju se analizama djelomič -
ne ravnoteže u sklopu kojih se mogu razlikovati 
npr. različite kategorije pšenice.Novim odredbama uvedenima Uredbom 
br. 883/2013 o istragama OLAF -a13 od država 
članica zahtijeva se da osiguraju OLAF -u infor -
macije o aktivnostima koje su poduzele nakon 
preporuke OLAF -a, među ostalim i o povratu 
dospjelih potraživanja. Time se jača nadzor 
aktivnosti povrata država članica te dodatno 
poboljšava daljnje praćenje financijskih mjera 
istraga OLAF -a.
Komisija sustavno dalje prati sve otkrivene slu -
čajeve financijskih obveza država članica koje 
proizlaze iz kašnjenja u postupcima povrata. Te 
će to nastaviti činiti.
12. Od 2001. Komisija predlaže da svi povlašteni 
trgovinski režimi EU-a, bilo autonomni ili kon -
vencionalni, uključuju mogućnost privremenog 
povlačenja povlastica u slučaju određenih pro -
blema s upravljanjem povlasticama i/ili drugih 
značajnijih kršenja carinskog zakonodavstva 
odnosno izostanka suradnje. Komisija smatra da 
su se ove zaštitne mjere pokazale dostatnima te 
će i dalje predlagati njihovo uključivanje u sve 
buduće povlaštene trgovinske aranžmane.
Na kraju 2013. mogućnost privremenog 
povlačenja povlastica već je uključeno u četiri 
autonomna aranžmana (uključujući OSP) kojima 
je obuhvaćeno gotovo 200 zemalja te u povla -
štene sporazume s više od 30 zemalja.
Trenutačno Komisija pregovara uključivanje 
odredaba o privremenom povlačenju povla -
stica u povlaštene trgovinske sporazume 
s nizom partnera, uključujući Japan, Vijetnam, 
Maroko, Tajland i Kanadu.
Komisija će i dalje predlagati uključivanje kla -
uzule o upravljanju administrativnim pogreš -
kama u sve buduće trgovinske sporazume 
u kojima nije dogovorena samocertifikacija.
13 Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća 
od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za 
borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) 
br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća 
(Euratom) br. 1074/1999, SL L 248, 18.9.2013.
Odgovori Komisije 63
(d) Kao u slučaju združivanja roba, združivanje regija 
prilagođeno je specifičnoj situaciji svake pred -
metne procjene utjecaja / procjene utjecaja na 
održivost te se provodi u cilju usmjeravanja na 
predmet koji se smatra osnovnim interesom.
(e) Posljednjih nekoliko godina postignut je zna -
čajan napredak na ovim područjima. Komisija 
financira izradu globalne baze podataka izrav -
nih stranih ulaganja koja se sada koristi u CGE 
modeliranju te kao član Odbora GTAP -a podržava 
novu globalnu bazu podataka migracija.
(f) CGE modeliranje dopunjuje se i dodatnim kvan -
titativnim modeliranjem (i to ponajprije druš -
tvenih učinaka i učinaka na zaštitu okoliša) te 
detaljnijim sektorskim analizama.

KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU- a
Besplatne publikacije:
•  jedan primjerak:  
u knjižari EU-a ( http://bookshop.europa.eu );
•  više od jednog primjerka ili posteri/karte:  
u predstavništvima Europske unije ( http://ec.europa.eu/represent_en.htm ), 
kod delegacija u zemljama koje nisu članice EU-a ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_en.htm ), 
kontaktiranjem službe Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_en.htm ) 
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatan poziv bilo gdje iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (mada neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
• u knjižari EU-a ( http://bookshop.europa.eu ).
Pretplate koje se plaćaju:
•  kod jednog od prodajnih predstavnika Ureda za publikacije Europske unije 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_en.htm ). 
QJ-AB-14-002-HR-C ISSN 2315-0548
Povlašteni trgovinski dogovori ključni su 
instrument trgovinske politike EU-a. Trgovinom 
se ostvaruju gospodarske koristi kako za EU tako 
i za partnerske zemlje te se u zemljama u razvoju 
promiču održivi razvoj i iskorjenjivanje 
siromaštva. U  ovom je izvješću ocijenjeno 
upravljaju li Komisija i države članice povlaštenim 
trgovinskim dogovorima na prikladan način. 
Utvrđeno je da Komisija nije prikladno 
procijenila sve gospodarske učinke povlaštenih 
trgovinskih dogovora te da nije osigurana 
cjelovitost naplate prihoda budući da u carinskim 
kontrolama koje provode države članice kao i u 
Komisijinom nadzoru postoje određeni 
nedostatci.
EUROPSKI
REVIZORSKI
SUD