Kad je riječ o preseljenju, njegova provedba napreduje prema planu. Dosad je od 22 504 osobe, koliko je dogovoreno u programu iz srpnja 2015., preseljeno 10 695 osoba, uključujući 2 426 osoba od objave posljednjeg izvješća, uglavnom iz Turske, Jordana i Libanona. S obzirom na to da se dogovorene mjere utvrđene Izjavom EU-a i Turske primjenjuju tek od 4. travnja, 1 614 osobe preseljene su iz Turske u EU na temelju mehanizma 1 za 1, od čega 812 osoba od objave prethodnog izvješća.

Tim je nastojanjima premještanje znatno i ubrzano, posebno posljednjih mjeseci u Grčkoj. Tijekom izvještajnog razdoblja velik broj država članica pojačao je angažman u programu premještanja, zbog čega je premješten znatno veći broj osoba. Od posljednjeg izvještajnog razdoblja premješteno je 2 595 osoba (od čega 2 242 iz Grčke); od toga ih je od početka rujna premješteno 1 202 (od čega 1 026 iz Grčke), u usporedbi sa 776 u prethodnom izvještajnom razdoblju. Još su neke države članice izrazile spremnost da se više uključe. Do polovine provedbe odluka Vijeća premještena je 5 651 osoba (4 455 iz Grčke i 1 196 iz Italije). Zbog dugotrajnog priljeva migranata u Italiju i još uvijek problematične humanitarne situacije u Grčkoj premještanje je i dalje ključno za rasterećenje tih zemalja.

S obzirom na to da je mehanizam premještanja nov i obuhvaća složene operacije, trebalo je vremena da postane potpuno operativan. Italija, Grčka i države članice premještanja morale su uspostaviti nove strukture i postupke, izgraditi kapacitete i uzajamno povjerenje te poboljšati uvjete prihvata za smještaj velikog broja tražitelja azila koji ispunjavaju uvjete za premještanje.

Od 12. srpnja do 27. rujna premješteno je još 2 595 osoba, i to 2 242 iz Grčke i 353 iz Italije. Francuska je nastavila s premještanjem znatnog broja osoba zračnim putem, a Njemačka i Belgija izrazile su spremnost da pojačaju napore. Finska, Francuska, Nizozemska i Portugal nastavili s redovitim tjednim i mjesečnim transferima, a transferi Estonije, Latvije, Litve, Luksemburga i Malte odvijaju se redovitije (mjesečno ili svaka dva mjeseca). Francuska je od svih zemalja premjestila najveći broj podnositelja zahtjeva (1 952), a slijede je Finska (690) i Nizozemska (726). Do kraja rujna planira se dodatni 81 transfer u okviru programa premještanja iz Grčke i najmanje 67 iz Italije, a početkom listopada u planu je premještaj još 134 osobe.

Proces premještanja maloljetnika bez pratnje i dalje se sporo odvija – tijekom razdoblja izvješćivanja premješteno ih je svega 46 i to samo iz Grčke. No očekuje se da će se premještanje maloljetnika bez pratnje uskoro ubrzati. U tom pogledu ima napretka. Grčka je naime najavila da će maloljetnici bez pratnje po završetku predregistracije imati prednost, a Italija namjerava provesti prvi pilot-projekt premještanja. Osim toga, sada više država članica (Belgija, Nizozemska, Njemačka i Španjolska uz Finsku, Luksemburg i Portugal) nudi mjesta za premještanje maloljetnika bez pratnje, a očekuje se da će se u premještanje te kategorije ranjivih podnositelja zahtjeva aktivno uključiti još država članica.

Od 12. srpnja u Italiju je pristiglo 52 656 osoba. I dalje je velik broj pristiglih Eritrejaca, koji državljanstvom ispunjavaju uvjete za premještanje (Eritrejci su drugi na popisu najbrojnijih migranata koji pristižu u Italiju – u izvještajnom razdoblju bilo ih je više od 2 000). Na temelju informacija talijanskog Ministarstva unutarnjih poslova 5 000 Eritrejaca u Italiji trenutačno čeka premještanje. Premještanja iz Italije odvijala su se slično kao u prethodnom izvještajnom razdoblju. No postignut je znatan napredak pri uklanjanju glavnih utvrđenih prepreka, povezanih osobito s pitanjima sigurnosti tijekom ad hoc sastanka nacionalnih kontaktnih točaka za premještanje održanog u Rimu 15. rujna, kojim su supredsjedali Komisija i talijanska tijela. Osim država članica sastanku su prisustvovali UNHCR, EASO, Međunarodna organizacija za migracije (IOM), Europol i Frontex. Time bi se trebala znatno ubrzati i provedba programa premještanja iz Italije.

Šesto izvješće o premještanju i preseljenju sadržava ažurirano stanje od objave zadnjeg izvješća 13. srpnja i procjenu mjera koje su poduzeli svi dionici od 12. srpnja do 27. rujna 2016. (izvještajno razdoblje) kako bi se slijedile preporuke koje su dane radi ubrzavanja provedbe programa premještanja i preseljenja.

Kad je riječ o Italiji, EASO je u zadnjem pozivu za stručnjake objavljenom 28. svibnja 2016. zatražio još 35 stručnjaka da bi ih ukupno bilo 74, koliko je predviđeno u planu za nepredviđene događaje u dogovoru s talijanskim vlastima. Do 27. rujna 2016. zaprimljeno je 76 ponuda. U Italiji je raspoređeno ukupno 33 stručnjaka za azil i 35 kulturnih posrednika (stanje od 27. rujna 2016.), što i dalje nije dovoljno za još uvijek velik priljev osoba koje ispunjavaju uvjete za premještanje te je manje od broja stručnjaka predviđenog u planu za nepredviđene događaje.

Mjere za rješavanje problema povezanih s premještanjem ranjivih podnositelja zahtjeva, među ostalim maloljetnika bez pratnje: u Italiju je od 1. srpnja do 31. kolovoza stiglo 7 036 maloljetnika bez pratnje, od kojih 1 296 državljanstvom ispunjava uvjete za premještanje (1 211 Eritrejaca, 44 Iračana, 40 Sirijaca, 1 Srednjoafrikanac). Iako nije moguće utvrditi koliko je maloljetnika bez pratnje tijekom tog razdoblja pristiglo u Grčku, Nacionalni centar za socijalnu solidarnost (EKKA) izvješćuje da mu je od početka 2016. godine upućeno 3 779 maloljetnika bez pratnje u potrazi za smještajem. Grčka je 19. rujna 2016. obavijestila Komisiju da je za maloljetnike bez pratnje dostupno 860 prihvatnih mjesta. Ti su objekti trenutačno puni, a na listi čekanja je 1 487 maloljetnika bez pratnje koje je potrebno smjestiti u odgovarajuće objekte. Prema evidenciji na temelju postupka predregistracije do 19. srpnja zabilježeno je 1 225 maloljetnika bez pratnje. Procijenjeni broj maloljetnika bez pratnje u Grčkoj 19. rujna iznosio je 2 477.

Mjere za ubrzavanje obrade zahtjeva za premještanje: većina država članica i pridruženih zemalja koje sudjeluju u programu premještanja nastoji ubrzati obradu zahtjeva za premještanje i ispuniti cilj od 10 radnih dana postavljen u protokolima o premještanju. Općenito gledano većina država pozitivno odgovara na zahtjeve za premještanje. No i dalje ima primjera u kojima bi se stopa prihvaćanja mogla znatno povećati i u kojima bi odbijanje trebalo bolje obrazložiti. Druge države trebale bi se ugledati na dobru praksu u pogledu primjerenog obrazlaganja odbijanja zahtjeva za premještanje, poput onih koje primjenjuje Nizozemska.

Ukupno 16 država članica (Belgija, Bugarska, Hrvatska, Estonija, Finska, Francuska, Njemačka, Irska, Latvija, Litva, Luksemburg, Nizozemska, Portugal, Rumunjska, Slovačka i Slovenija) te Lihtenštajn, Norveška i Švicarska tijekom razdoblja izvješćivanja dostavili su 4 466 službenih obveza (1 381 službeno preuzeta obveza za Italiju i 3 085 za Grčku). Države članice premještanja službeno su preuzele ukupno 13 585 obveza (3 809 za Italiju i 9 776 za Grčku). No potreban je veći napredak kako bi se osiguralo da sve države članice osiguraju dovoljan broja mjesta; Komisija očekuje da na polovini provedbenog razdoblja bude ispunjeno najmanje 50 % kvota država članica.

Mjere za ubrzavanje registracije migranata i obrade podataka: grčka služba za azil završila je masovnu predregistraciju 30. srpnja. Predregistrirane su ukupno 27 592 osobe, od kojih 67 % (približno 18 000 osoba) državljanstvom ispunjava uvjete za premještanje (54 % Sirijci i 13 % Iračani). U toj su opsežnoj operaciji tisuće ljudi dobile kartice tražitelja azila, koje im omogućuju zakonit boravak u Grčkoj te pristup zdravstvenim i obrazovnim uslugama. Termini za potpuno podnošenje zahtjeva za azil započeli su 1. rujna, a prednost imaju maloljetnici bez pratnje te starije i teško bolesne osobe. Predregistrane osobe potrebno je pribrojiti onima koje su već registrirane i uključene u program premještanja. Stoga ubrzavanje premještanja postaje prioritet kako bi se izbjeglo neodrživo gomilanje slučajeva koje bi moglo narušiti vjerodostojnost sustava.

Mjere za poboljšavanje registracijskog kapaciteta grčke službe za azil: grčka služba za azil pokrenula je zapošljavanje 177 novih djelatnika koje treba postupno raspoređivati do sredine studenoga 2016. kako bi povećala kapacitet smještaja i obrade; 56 tih službenika registrirat će podnositelje zahtjeva koji ispunjavaju uvjete za premještanje. Cilj je grčke službe za azil dovršiti potpuno podnošenje zahtjeva za predregistrirane osobe unutar četiri do pet mjeseci, a najkasnije do ožujka 2017. Grčka su tijela u dopisu od 14. srpnja 2016. izjavila da brže povećanje broja osoblja nije izvedivo zbog nedostatka iskusnog osoblja koje bi osposobljavalo, savjetovalo i nadziralo novozaposlene.

Od 26. rujna 2016. jedinica za premještanje u Ateni počet će s radom u novim objektima u Ateni (Alimos), koji su prijeko potreban dodatni prostor za povećanje kapaciteta obrade u svrhu premještanja (registracija i obavješćivanje).

Mješoviti timovi službe za azil i EASO-a za registraciju imaju sedam stručnjaka u Ateni, šest stručnjaka u Solunu i četiri stručnjaka u Aleksandropoliju do 27. rujna. Budući da je grčkoj službi za azil potrebno još iskusnog osoblja i specijaliziranih profila (zbog novozaposlenih), EASO će pružiti raznovrsniju potporu. U prosjeku grčka služba za azil uz potporu EASO-a dnevno obradi 113 zahtjeva za premještanje. Očekuje se da će taj dnevni prosjek i dalje rasti kako novo osoblje bude počinjalo s radom, a EASO pružao raznolikiju potporu.

Dok se razlika između broja zahtjeva za premještanje koje je podnijela Grčka i prihvata u državama članicama tijekom izvještajnog razdoblja smanjila, razlika između broja registracija grčke službe za azil i ukupnog broja preuzetih obveza znatno se povećala. Ta je razlika uzrokovala ozbiljan zastoj tijekom zadnjeg tjedna kolovoza kad grčka služba za azil nije mogla slati zahtjeve za premještanje zbog manjka otvorenih obveza, a mogla bi postati još ozbiljnija pri provedbi daljnjih aktivnosti povezanih s masovnom predregistracijom.

Mjere za poboljšavanje kapaciteta za prihvat u Grčkoj: od 14. rujna ukupni kapacitet za prihvat u Grčkoj iznosi više od 62 987 mjesta u privremenim objektima i stalnim prihvatilištima na kopnu za nezakonite migrante i osobe kojima je eventualno potrebna međunarodna zaštita i koje namjeravaju podnijeti zahtjev za azil ili su ga već podnijele. Prema podacima grčkih tijela ukupan planirani kapacitet 39 stalnih prihvatilišta na kopnu procjenjuje se na oko 32 700 mjesta. U dopisu od 19. rujna Grčka je potvrdila da su utvrđene nove lokacije za smještaj koje, u skladu sa standardima EU-a, zadovoljavaju dostojne životne uvjete i da će biti potpuno obnovljene. Nužno je hitno i učinkovito provesti te planove i, s obzirom na to da će neki od privremenih objekata postati trajni, održati dovoljne kapacitete u pogledu privremenih objekata kako bi se nadoknadili svi mogući nedostaci kapaciteta proizišli iz neočekivanih priljeva.

Od 20 000 mjesta koja su dodijeljena podnositeljima zahtjeva koji ispunjavaju uvjete za premještanje u okviru UNHCR-ova programa subvencija za najam, 19. rujna bilo je dostupno 12 045 mjesta, uključujući 3 404 mjesta u hotelima/zgradama, 6 559 mjesta u stanovima, 385 mjesta u obiteljima domaćinima te 507 mjesta u namjenskim objektima za maloljetnike bez pratnje. Usto, kad je riječ o centrima za premještanje, do 20. rujna uspostavljen je samo jedan od triju centara za premještanje za koje su se grčka tijela obvezala, točnije Lagadikia. Od 19. rujna u centru je bilo raspoloživo 1 190 mjesta. Za ostala dva centra grčka tijela još nisu pronašla prikladne lokacije. UNHCR i grčka tijela i dalje raspravljaju o osiguravanju dodatnih lokacija za izgradnju namjenskih centara za premještanje, ponajprije u Atici. U ta tri centra za premještanje trebalo bi moći smjestiti 6 000 osoba. Kako se navodi u Petom izvješću o premještanju i preseljenju, te lokacije treba što prije odrediti kako bi se izbjegli zastoji u provedbi zadnje faze premještanja nakon postupka masovne predregistracije.

Italija

Mjere za povećanje broja žarišnih točaka i postizanje njihove pune operativne sposobnosti: zbog maksimalnog broja dolazaka tijekom proteklih mjeseci postalo je jasno da trenutačan kapacitet od 1 600 mjesta u četiri operativne žarišne točke (Pozzallo, Lampedusa, Trapani i Taranto) nije dostatan. Osim toga, većina iskrcaja (oko 70 %) i dalje se odvija izvan žarišnih točaka. Iako je već započeto s prvim pripremama, Italija treba ubrzati otvaranje već najavljenih dodatnih žarišnih točaka. Nadalje, pristup žarišnih točaka, kao i standardne operativne postupke za žarišne točke potrebno je sustavno provoditi u drugim lukama za iskrcaj što je više moguće. To uključuje osiguravanje dovoljnog broja osoblja agencija EU-a (Frontex, Europol, EASO). Usto, potrebno je što prije predvidjeti odgovarajuće prihvatne strukture kad god je to moguće, čak i u onim lukama koje neće biti kvalificirane kao žarišne točke. S obzirom na povećanje stope maloljetnika bez pratnje koji pristižu u Italiju potrebno je uspostaviti namjenska područja, kao i pružiti posebnu pomoć u svim žarišnim točkama, a transfer u prihvatne objekte na prvoj ili drugoj liniji prihvata potrebno je dovršiti u najkraćem mogućem roku. Iako za to ne postoji zakonski rok, u pravilu bi migrante trebalo obraditi što je brže moguće te u roku od najviše 72 sata.

Mjere za poboljšavanje koordinacije: nakon donošenja i objave standardnih operativnih postupaka za žarišne točke u lipnju i nakon prvog ciklusa tečajeva osposobljavanja skupina koja je sastavila standardne operativne postupke nadzirat će njihovu provedbu odnosno osmisliti odgovarajuće pokazatelje. Prvi sastanak te skupine održat će se 26. rujna. Novi i obnovljeni ugovori između prefektura i subjekata koji upravljaju žarišnim točkama trebat će biti u skladu sa standardnim operativnim postupcima za žarišne točke. Činjenica da u Italiji još uvijek ne postoji koordinator za svaku žarišnu točku i dalje ometa funkcioniranje žarišnih točaka.