Tematsko izvješće Potpora Komisije 
akcijskim timovima 
za mlade: ostvareno 
je preusmjeravanje 
sredstava ESF-a, 
ali uz nedovoljnu 
usredotočenost 
na rezultateHR 2015  BR. 17
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD
EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-pošta: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2015.
Print ISBN 978-92-872-3558-9 ISSN 2315-0548 doi:10.2865/223485 QJ-AB-15-021-HR-C
PDF ISBN 978-92-872-3551-0 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/220384 QJ-AB-15-021-HR-N
EPUB ISBN 978-92-872-3534-3 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/958631 QJ-AB-15-021-HR-E
© Europska unija, 2015.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Printed in Luxembourg
Potpora Komisije 
akcijskim timovima 
za mlade: ostvareno 
je preusmjeravanje 
sredstava ESF-a, 
ali uz nedovoljnu 
usredotočenost 
na rezultate
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim 
podstavkom UFEU-a)Tematsko izvješćeHR 2015.  BR. 17
02
 Revizorski tim
U tematskim izvješćima Suda iznose se rezultati revizija uspješnosti i usklađenosti koje su provedene za posebna prora -
čunska područja ili teme povezane s upravljanjem. U odabiru i osmišljavanju takvih revizijskih zadataka Sud nastoji postići 
što veći učinak uzimajući u obzir rizike za uspješnost ili usklađenost, vrijednost predmetnih prihoda ili rashoda, predstoje -
će razvojne promjene te politički i javni interes.
Ovu reviziju uspješnosti provelo je II. revizijsko vijeće, kojem je na čelu član Suda Henri Grethen, a specijalizirano je za 
rashodovna područja strukturnih politika, prometa i energije. Reviziju je predvodila članica Suda Iliana Ivanova, a potporu 
su joj pružali voditelj njezina ureda Tony Murphy, ataše Mihail Stefanov i asistent Peter Borsos, voditelj odjela Emmanu -
el Rauch, voditelj tima Valeria Rota te revizori Luis De La Fuente Layos, Živka Kalajdžieva i Anna Fiteni.
Slijeva nadesno:  Ž. Kalajdžieva, M. Stefanov, E. Rauch, I. Ivanova, T. Murphy, L. De La Fuente Layos, P .   Borsos.

03
 Sadržaj
Odlomak
 Pojmovnik
I. – VI.  Sažetak
1.–18.  Uvod
1.–4.  Mjere EU-a za suzbijanje nezaposlenosti mladih
5.–7.  Uloga EU-a u politici zapošljavanja mladih
8.–9.  Akcijski timovi za mlade
10.–15.  Europski socijalni fond: stanje prije provedbe preusmjeravanja sredstava 2012./2013.
16.–18.  Rezultati inicijative o akcijskim timovima za mlade prema izvješću Komisije
19.–22.  Opseg revizije i revizijski pristup
23.–77.   Opažanja
23.–44.   Procjena djelotvornosti savjetodavne uloge Komisije
25.–37.  Djelotvornost savjetodavne uloge Komisije u vezi s akcijskim timovima za mlade bila je ograničena 
dostupnim informacijama o uspješnosti i financijskim sredstvima ESF-a
38.–44.  Iz pripremnih aktivnosti Komisije proizišla su općenita „sažeta izvješća o državama”
45.–67.   Ishod inicijative o akcijskim timovima za mlade
46.–50.  Iz sastanaka akcijskih timova za mlade proizišli su prijedlozi za reprogramiranje i preraspodjelu sredstava 
ESF-a u općim crtama
51.–57.   Akcijski timovi za mlade doveli su do reprogramiranja i/ili preraspodjele sredstava ESF-a, no teško je 
utvrditi ukupni iznos
58.–61.  Pri procjeni izmjena operativnih programa ESF-a koje su predložile države članice Komisija se uglavnom 
usredotočila na proračunska pitanja
62.–67.  Akcijski planovi za mlade pripremljeni su s različitom razinom detalja, a u nacionalnim programima reformi 
u ograničenoj se mjeri upućuje na akcijske timove za mlade
04 Sadržaj
68.–77.  Praćenje rezultata inicijative o akcijskim timovima za mlade i izvješćivanje o njima koje provodi 
Komisija
69.–72.  Praćenje mjera poduzetih u vezi s rezultatima inicijative o akcijskim timovima za mlade koje provodi 
Komisija temeljilo se na postojećim mehanizmima praćenja ESF-a
73.–77.  Nedostatci u izvješćima Komisije u pogledu rezultata inicijative o akcijskim timovima za mlade
78.–86.  Zaključci i preporuke
 Odgovori Komisije
05
 Pojmovnik
Europska strategija zapošljavanja : europska strategija zapošljavanja uvedena je 1992. godine Ugovorom 
o Europskoj uniji i otad čini temelj politike zapošljavanja EU-a. Njezin je glavni cilj stvaranje brojnijih i boljih radnih 
mjesta u cijelom EU-u. Sastavni je dio strategije Europa 2020. i provodi se u okviru europskog semestra.
Europski semestar : europski semestar prva je faza godišnjeg ciklusa smjernica i nadzora u vezi s gospodarskom 
politikom EU-a. U svakom europskom semestru Europska komisija analizira politike o fiskalnoj i strukturnoj reformi 
svake države članice te iznosi preporuke i prati njihovu provedbu. U drugoj fazi godišnjeg ciklusa, poznatoj kao 
nacionalni semestar, države članice provode dogovorene politike.
Europski socijalni fond : cilj je Europskog socijalnog fonda (ESF) ojačati gospodarsku i socijalnu koheziju u okviru 
Europske unije poboljšanjem mogućnosti zapošljavanja (uglavnom mjerama osposobljavanja), te poticati visoku 
razinu zaposlenosti i stvaranje brojnijih i boljih radnih mjesta.
Intervencija : svaka radnja ili operacija koje su provela javna tijela ili druge organizacije, bez obzira na njihovu 
prirodu (politika, program, mjera ili projekt). Intervencije se provode u obliku bespovratnih sredstava, zajmova, 
subvencioniranih kamata, jamstava te sudjelovanjem u programima kapitala i rizičnog kapitala ili drugim oblicima 
financiranja.
Jamstvo za mlade : programom Jamstvo za mlade koji je usvojen Preporukom Vijeća o uspostavi Jamstva za 
mlade od 22. travnja 2013. trebalo bi omogućiti svim osobama mlađim od 25 godina da prime kvalitetnu ponudu 
za posao, nastavak obrazovanja, pripravničku praksu ili stažiranje u roku od četiri mjeseca od završetka formalnog 
obrazovanja ili gubitka posla. Jamstvo za mlade ključna je strukturna reforma kojom se omogućuje bolja suradnja 
institucija kako bi se ostvarili konkretni rezultati za mlade.
Nacionalni program reformi : godišnji dokument koji priprema i podnosi svaka država članica i u kojem su 
predstavljene politike i mjere koje država članica poduzima kako bi održala rast i radna mjesta s ciljem ostvarenja 
ciljnih vrijednosti strategije Europa 2020. Nacionalni program reformi predstavlja se uz program stabilnosti/
konvergencije, u kojem se iznose proračunski planovi države članice za nadolazeće tri ili četiri godine.
Operativni program : operativnim programom određuju se prioriteti i posebni ciljevi država članica te na koji će se 
način upotrijebiti sredstva za financiranje projekata (sufinanciranje EU-a te nacionalnih javnih i privatnih subjekata) 
tijekom određenog razdoblja (obično sedam godina). Tim se projektima mora pridonijeti postizanju određenog 
niza ciljeva navedenih na razini prioritetne osi operativnog programa. Operativne programe izrađuju države članice, 
a prije provođenja isplata iz proračuna EU-a mora ih odobriti Komisija. Izmjene operativnih programa tijekom 
predmetnog razdoblja moguće su samo uz suglasnost obje strane.
Podijeljeno upravljanje : način izvršenja proračuna EU-a u okviru kojeg Komisija delegira zadaće izvršenja 
državama članicama, no istodobno zadržava konačnu odgovornost1.
Pokazatelj : mjerljiva zamjenska vrijednost za neki cilj kojom se dobivaju korisne informacije za procjenu mjere 
u kojoj je cilj ispunjen.
Prioritetna os : jedan od prioriteta strategije u operativnom programu koji obuhvaća skupinu povezanih operacija 
s posebnim mjerljivim ciljevima.
06 Pojmovnik
Programsko razdoblje : višegodišnji okvir unutar kojega se planiraju i provode rashodi strukturnih fondova 
i Kohezijskog fonda.
Strategija Europa 2020. : desetogodišnja strategija EU-a za radna mjesta i rast. Pokrenuta je 2010. godine s ciljem 
stvaranja uvjeta za pametan, održiv i uključiv rast.
Upravljačko tijelo : nacionalno, regionalno ili lokalno tijelo vlasti (ili bilo koje drugo javno ili privatno tijelo) koje 
je država članica zadužila za upravljanje operativnim programom. Njegove zadaće obuhvaćaju odabir projekata 
koji će se financirati, praćenje načina provedbe projekata te podnošenje izvješća Komisiji o financijskim pitanjima 
i ostvarenim rezultatima.
1 Članak 59. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći 
proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (SL L 298, 26.10.2012., str. 1.).
07
 Sažetak
I
Nezaposlenost mladih nije nova pojava jer se većina 
država članica već godinama suočava sa strukturnim 
problemima pri uključivanju mladih u tržište rada, 
a stope nezaposlenosti mladih općenito su više od 
onih za ostale dobne skupine. Dugogodišnji problem 
visoke stope nezaposlenosti mladih u EU-u (u dobi od 
15 do 24 godine) dodatno se pogoršao zbog financij -
ske i dužničke krize. U odnosu na 2008. godinu, kad 
je iznosila iznad 15 %, ta se stopa 2013. povećala na 
dotad neviđenu razinu od više od 23 %, a 2014. se 
smanjila na malo više od 22 %.
II
Komisija je u prosincu 2011. predstavila svoju „Inici -
jativu o mogućnostima za mlade”, u kojoj je utvrdila 
mjere za suzbijanje nezaposlenosti mladih. Ta se inici -
jativa temelji na vodećoj inicijativi „Mladi u pokretu” 
i iskustvima iz aktivnosti financiranih u okviru 
Europskog socijalnog fonda (ESF). Na neformalnom 
sastanku Europskog vijeća 30. siječnja 2012. Komisija 
je u okviru svoje inicijative o mogućnostima za mlade 
predložila državama članicama da razrade i provedu 
sveobuhvatne inicijative o zapošljavanju, obrazovanju 
i vještinama mladih te da u svoje nacionalne programe 
reformi uvrste akcijske planove za mlade.
III
Također je predložila uspostavu akcijskih timova za 
mlade, u kojima će se okupiti stručnjaci država članica 
i Komisije. Akcijski timovi za mlade trebali bi pomoći 
kako bi se u osam država članica s najvišim stopama 
nezaposlenosti2 na najbolji način iskoristili strukturni 
fondovi EU-a usmjeravanjem nedodijeljenih sredstava 
iz programskog razdoblja 2007.–2013. projektima 
kojima se podupiru mogućnosti zapošljavanja mladih 
i olakšava pristup sredstvima za male poduzetnike.
2 Irska, Grčka, Španjolska, Italija, Latvija, Litva, Portugal i Slovačka.
08
 Sažetak
IV
Sud je procijenio jesu li prijedlozi koje su 2012. godine 
iznijeli akcijski timovi za mlade o tome kako postići 
brže i djelotvornije rezultate za mlade nezaposlene 
osobe u okviru rashoda ESF-a doprinijeli preusmjera -
vanju (tj. reprogramiranju i preraspodjeli) sredstava 
ESF-a. Inicijativom o akcijskim timovima za mlade obu -
hvaćena su sredstva ESF-a u visini od gotovo 10 mili -
jardi  eura dostupnih za reprogramiranje u navedenih 
osam država članica.
V
Zaključili smo da su posebni prijedlozi o tome kako 
postići brže i djelotvornije rezultate za mlade neza -
poslene osobe, koje su izradili akcijski timovi za 
mlade uspostavljeni za tih osam država članica, bili 
ograničeni. Djelotvornost savjetodavne uloge u vezi 
s akcijskim timovima za mlade, koju Komisija obavlja 
za potrebe država članica, bila je ograničena razinom 
i kvalitetom dostupnih informacija o tome kako se 
postojeće mjere ESF-a ili nacionalne mjere za mlade 
nezaposlene osobe provode na terenu. Iako je djelo -
vanje akcijskih timova za mlade dovelo do reprogrami -
ranja i preraspodjele sredstava ESF-a (prema podat -
cima koje je dostavila Komisija u ukupnom iznosu od 
približno 1,9 milijardi eura do lipnja 2013.), Komisija se 
pri procjeni izmjena operativnih programa uglavnom 
usredotočila na proračunska pitanja, a ne na to kako 
najbolje iskoristiti sredstva ESF-a. Naposljetku, do 
2014. godine postojali su nedostatci u načinu na koji je 
Komisija pratila rezultate inicijative o akcijskim timo -
vima za mlade i izvješćivala o njima.VI
Sud preporučuje Komisiji da bi trebala:
– uzeti u obzir, pri budućim inicijativama te vrste, 
mogućnosti i ograničenja određena političkim 
i pravnim kontekstom, svoje posebno znanje 
i stručnost u tom području (na temelju provedbe 
mjera financiranih sredstvima EU-a i nacionalnim 
sredstvima) te dostupnost potrebnih administra -
tivnih i financijskih resursa na razini EU-a i država 
članica,
– u programskom razdoblju 2014.–2020.:
(a) zajamčiti da se budući zahtjevi za reprogramiranje 
pokreću s ciljem postizanja boljih rezultata, a ne 
prvenstveno radi rješavanja poteškoća u povlače -
nju sredstava EU-a;
(b) odobravati zahtjeve država članica za izmjene 
operativnih programa samo ako se dodatni rezul -
tati koji bi trebali proizići iz predloženih proračun -
skih prijenosa mogu postići na razuman način;
(c) zatražiti od država članica da podnose dovolj -
no detaljna izvješća o izvanrednim prijenosima 
u okviru operativnih programa i izmjenama 
prioriteta u godišnjim izvješćima o provedbi te da 
iznesu postignute rezultate;
(d) aktivno sudjelovati u odborima za praćenje 
operativnih programa i poticati države članice da 
poduzmu odgovarajuće mjere kad svojom procje -
nom godišnjih izvješća o provedbi utvrdi da ciljne 
vrijednosti neće biti dostignute;
- zajamčiti sustavnu provedbu osnovnih provjera 
vjerodostojnosti i pouzdanosti podataka dobive -
nih od država članica, kad se u svojim priopćenji -
ma koristi tim podatcima.
09
 Uvod
Mjere EU-a za suzbijanje 
nezaposlenosti mladih
01 
Nezaposlenost mladih nije nova 
pojava jer se većina država članica 
već godinama suočava sa strukturnim 
problemima pri uključivanju mladih 
u tržište rada, a stope nezaposlenosti 
mladih općenito su više od onih za 
ostale dobne kategorije (vidjeti sli-
ku 1. ). Taj se problem dodatno pogor -
šao zbog financijske i dužničke krize te 
se stopa nezaposlenosti mladih EU-a (u 
dobi od 15 do 24 godine), koja je 2008. 
iznosila iznad 15 %, naglo povećala 
na 21 % 2010. godine, a potom na više 
od 23 % 2012. i 2013. godine, smanjivši 
se 2014. na nešto više od 22 %.02 
U okviru europske strategije zapošlja -
vanja Europska komisija već godinama 
podupire države članice kako bi se 
smanjile stope nezaposlenosti mla -
dih. Osim toga, u kontekstu strategije 
Europa 2020., u rujnu 2010. pokrenuta 
je vodeća inicijativa „Mladi u pokretu” 
koja je ponudila okvir s prioritetima 
politika kako bi se smanjila nezaposle -
nost mladih, uz poseban naglasak na 
olakšanje prijelaza iz obrazovne sredi -
ne u svijet rada i smanjenje rascjepka -
nosti tržišta rada.Slika 1.Stopa nezaposlenosti prema dobi, 2008.–2014., EU-28
2014.Od 15 godina do 24 godine
Od 25 godina do 64 godine
5 %10 %15 %20 %25 %
2012. 2013. 2011. 2010. 2009. 2008.
Izvor : Eurostat, „Total unemployment - Labour Force Survey series - Unemployment rates by sex, age and nationality (%)” 
(hrv. Ukupna nezaposlenost – Ankete o radnoj snazi – Stope nezaposlenosti prema spolu, dobi i državljanstvu (%)), ažurirani 
podatci od 28. 9. 2015.
10 Uvod
03 
Komisija je 20. prosinca 2011. pokre -
nula „Inicijativu o mogućnostima za 
mlade”3 i pozvala je države članice 
i Komisiju na neodložno poduzi -
manje potrebnih mjera tijekom 
2012. i 2013. godine. Cilj EU-a bio je 
poduprijeti države članice u pobolj -
šanju stanja u vezi sa zapošljavanjem 
i obrazovanjem mladih preispitivanjem 
politika i uspješnosti država članica 
u kontekstu postupka nadzora u okvi -
ru europskog semestra te uporabom 
strukturnih fondova EU-a, posebice 
Europskog socijalnog fonda (ESF), za 
financiranje aktivnosti usmjerenih 
na smanjenje stopa nezaposlenosti 
mladih.
04 
U travnju 2013. Vijeće je na temelju 
prijedloga Komisije preporučilo drža -
vama članicama da pruže „Jamstvo 
za mlade” kojim bi se zajamčilo da 
sve osobe mlađe od 25 godina prime 
kvalitetnu ponudu za posao, nastavak 
obrazovanja, pripravničku praksu ili 
stažiranje u roku od četiri mjeseca od 
završetka formalnog obrazovanja ili 
gubitka posla4.Uloga EU-a u politici 
zapošljavanja mladih
05 
Za politiku suzbijanja nezaposlenosti 
mladih odgovorne su prvenstveno 
države članice, i to na nacionalnoj, 
regionalnoj i lokalnoj razini. U skladu 
s Ugovorom o funkcioniranju Europske 
unije države članice i EU moraju izraditi 
usklađenu strategiju zapošljavanja, 
posebice s ciljem promicanja kvalifici -
rane, obrazovane i prilagodljive radne 
snage i tržišta rada koja se mogu prila -
goditi gospodarskim promjenama5.
06 
Uloga je EU-a u politici zapošljavanja 
uskladiti politike zapošljavanja drža -
va članica te poduprijeti i po potrebi 
dopuniti njihovo djelovanje. Osim 
toga, cilj postizanja visokog stupnja 
zaposlenosti mora se uzeti u obzir pri 
oblikovanju i provedbi politika i aktiv -
nosti EU-a6.
07 
U kontekstu europske strategije 
zapošljavanja, koja je od 2011. godine 
ojačana gospodarskim upravljanjem 
u okviru europskog semestra, Komisija 
također igra ulogu u predlaganju pre -
poruka za pojedine zemlje koje iznosi 
Vijeću i koje se među ostalim odnose 
i na politike zapošljavanja država 
članica7.3 COM(2011)933 final od 
20. prosinca 2011., „Inicijativa 
o mogućnostima za mlade”.
4 Preporuka Vijeća od 
22. travnja 2013. o uspostavi 
Jamstva za mlade (SL C 120, 
26.4.2013., str. 1.).
5 Članak 145. UFEU-a (SL C 326, 
26.10.2012., str. 112.).
6 Članak 147. UFEU-a (SL C 326, 
26.10.2012., str. 112.).
7 Članak 148. UFEU-a (SL C 326, 
26.10.2012., str. 112.).
11 Uvod
Akcijski timovi za mlade
08 
Na neformalnom sastanku Europskog 
vijeća 30. siječnja 2012. Komisija je 
u okviru svoje inicijative o mogućno -
stima za mlade predložila državama 
članicama da razrade i provedu sveo -
buhvatne inicijative o zapošljavanju, 
obrazovanju i vještinama mladih te da 
u svoje nacionalne programe refor -
mi uvrste akcijske planove za mlade. 
Komisija je također izložila zamisao 
o uspostavi „akcijskih timova za mla -
de” kako bi se u osam država članica 
s najvišim stopama nezaposlenosti po -
moglo u iskorištavanju sredstava EU-a 
(uključujući i sredstva iz ESF-a) koja su 
još bila dostupna u okviru program -
skog razdoblja 2007.–2013. s ciljem 
podupiranja mogućnosti zapošljavanja 
mladih i olakšavanja pristupa sred -
stvima za male i srednje poduzetnike8 
(vidjeti  okvir 1. ).
Ovlasti i sastav akcijskih timova za mlade
Inicijativa o akcijskim timovima za mlade bila je pokrenuta s ciljem usmjeravanja nedodijeljenih sredstava 
EU-a i pružanja stručnog znanja kako bi se postigli brži i djelotvorniji rezultati. Zadaća svakog tima bila je 
surađivati s nacionalnim partnerima u aktivnostima usmjerenima na borbu protiv nezaposlenosti mladih te 
pomoći malim i srednjim poduzetnicima da dobiju pristup financiranju zajmovima i bespovratnim sredstvima. 
Stručnjaci su trebali ponuditi nove poglede na uporabu strukturnih fondova i iskoristiti znanja Komisije u vezi 
s dobrom praksom u različitim državama članicama kako bi se nacionalnim tijelima pomoglo pri preraspodjeli 
sredstava projektima kojima bi se „ostvarili najveći učinci u najkraćem mogućem roku”9.
Akcijske timove za mlade činili su stručnjaci iz nadležnih nacionalnih tijela te iz glavnih uprava Komisije, i to 
GU za regionalnu i urbanu politiku, GU za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključenost, GU za obrazovanje 
i kulturu i GU za gospodarska i financijska pitanja. Za njihovu koordinaciju bili su zaduženi predstavnici ureda 
predsjednika vlada država članica te Glavno tajništvo Komisije pod nadzorom predsjednika Komisije.
9 Komisija, Memorandum/12/100, 14. 2. 2012.Okvir 1.8 Europsko vijeće, „Izjava 
članova Europskog vijeća”, 
30. siječnja 2012., izlaganje 
J. M. Barrosa, „Growth and 
jobs: next steps” (hrv. Rast 
i radna mjesta: sljedeći koraci) 
na neformalnom sastanku 
Europskog vijeća od 
30. siječnja 2012.; COM MEMO 
12/100, 14. veljače 2012.
12 Uvod
09 
Inicijativa o akcijskim timovima za mla -
de usmjerila se na osam država članica 
sa stopom nezaposlenosti mladih koja 
je krajem 2011. iznosila približno 30 % 
ili više: Irska, Grčka, Španjolska, Italija, 
Latvija, Litva, Portugal i Slovačka. 
Države članice odabrane su na temelju 
stope nezaposlenosti mladih. Iako je 
Europsko vijeće zatražilo od Komisije 
da kao prvi korak surađuje s državama 
članicama koje imaju najviše stope nezaposlenosti mladih kako bi se 
dostupna sredstva EU preusmjerila 
na potporu mladima s ciljem njihova 
zapošljavanja ili osposobljavanja10, pri 
odabiru navedenih osam država člani -
ca Komisija nije uzela u obzir sredstva 
ESF-a dostupna za reprogramiranje 
(vidjeti tablicu 1. ). Akcijski timovi 
uspostavljeni su u veljači 2012. i svoje 
su sastanke održavali u navedenih 
osam država članica od 14. do 28. ve -
ljače 2012. (vidjeti sliku 2. ).Slika 2.Sastanci akcijskih timova za mlade 2012. godine u osam država članica:  
datumi sastanaka, stopa nezaposlenosti mladih, broj nezaposlenih mladih osoba
Nezaposlenost mladih, EU28:
Stopa: 22,5/uni00A0%
Broj osoba: 5505/uni00A0tisuća
Datumi sastanaka akcijskih timova za mlade
Nezaposlenost mladih/uni00A0–/uni00A0stopa (%, studeni 2011.)
Nezaposlenost mladih/uni00A0–/uni00A0broj osoba
(u tisućama, studeni 2011.)
16/02/2012
48,328/02/2012
15834,424/02/2012
33,922/02/2012
60135,324/02/2012
15429,221/02/2012
6814-15/02/2012
36
15428,3
30
29,2
46,622/02/2012
899
Izvor : Eurostat: podatci o nezaposlenosti mladih. Komisija: datumi sastanaka akcijskih timova za mlade.10 Europsko vijeće, „Izjava 
članova Europskog vijeća”, 
30. siječnja 2012.
13 Uvod
Europski socijalni fond: 
stanje prije provedbe 
preusmjeravanja 
sredstava 2012./2013.
10 
Uredbom o ESF-u propisano je da ESF 
doprinosi prioritetima EU-a u pogledu 
jačanja gospodarske i socijalne kohe -
zije poboljšanjem mogućnosti zapo -
šljavanja i rada, potičući visoku razinu 
zapošljavanja te brojnija i bolja radna 
mjesta11.
11 
ESF djeluje pod podijeljenim uprav -
ljanjem, a Komisija ima krajnju od -
govornost za izvršavanje proračuna 
EU-a12. Fond se provodi nacionalnim 
i regionalnim višegodišnjim operativ -
nim programima koje izrađuju države 
članice, a odobrava Komisija. U okviru 
svakog operativnog programa ukupno 
dostupna sredstva raščlanjuju se na 
različite prioritetne osi operativnog 
programa.
12 
Tijekom programskog razdoblja, prije 
nego što se programi zaključe, pri 
okolnostima koje zahtijevaju odstu -
panje od prvotnih ciljeva utvrđenih 
u programima i u skladu s uredbama, 
države članice, ili Komisija u dogovoru 
s državama članicama, mogu preraspo -
dijeliti neiskorištena sredstva s jedne 
prioritetne osi na drugu. Takvo se 
preusmjeravanje može izvesti u obliku 
prijenosa:
 ο između operativnih programa 
(primjerice između dva operativna 
programa ESF-a ili između jed -
nog operativnog programa ESF-a 
i operativnog programa Europskog 
fonda za regionalni razvoj (EFRR)/
Kohezijskog fonda; ο između prioritetnih osi određenog 
operativnog programa; ili
 ο između dva različita dijela određe -
ne prioritetne osi.
13 
U prva dva slučaja riječ je o „repro -
gramiranju” i za izmjenu operativnog 
programa potrebna je odluka Komi -
sije. U trećem slučaju, koji se u ovom 
izvješću naziva „preraspodjelom”, 
prijenos se također može provesti na 
temelju odluke Komisije ili ga može 
provesti sama država članica u skladu 
s fleksibilnošću određene prioritetne 
osi. U takvom bi slučaju bilo potrebno 
zatražiti da upravljačko tijelo procijeni 
obavljenu preraspodjelu proračunskih 
sredstava.
14 
Nadalje, Komisija obavlja nadzornu 
ulogu nad okvirom za praćenje i dužna 
je provjeriti jesu li operativnim pro -
gramima postignuti očekivani izlazni 
proizvodi i rezultati. U sklopu svoje 
odgovornosti za praćenje Komisija 
pregledava godišnja izvješća o proved -
bi koja su pripremila upravljačka tijela13 
i s njima održava godišnje sastanke 
s ciljem ispitivanja napretka u provedbi 
operativnih programa radi njihova po -
boljšanja14. Komisija sudjeluje i u radu 
odbora za praćenje u ulozi savjetnika15.11 Članak 2. Uredbe (EZ) 
br. 1081/2006 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
5. srpnja 2006. o Europskom 
socijalnom fondu i stavljanju 
izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) 
br. 1784/1999 (SL L 210, 
31.7.2006., str. 12.).
12 Vidjeti članak 17. 
stavak 1. UEU-a, 
članak 317. UFEU-a, članak 53. 
stavak 1. Uredbe (EU, 
EURATOM) br. 966/2012.
13 Članak 67. Uredbe Vijeća (EZ) 
br. 1083/2006 od 
11. srpnja 2006. o utvrđivanju 
općih odredaba o Europskom 
fondu za regionalni razvoj, 
Europskom socijalnom fondu 
i Kohezijskom fondu 
i stavljanju izvan snage 
Uredbe (EZ) br. 1260/1999 
(SL L 210, 31.7.2006., str. 25.).
14 Članak 68. Uredbe Vijeća (EZ) 
br. 1083/2006.
15 Članak 64. Uredbe Vijeća (EZ) 
br. 1083/2006.
14 Uvod
15 
Proračun ESF-a za programsko raz -
doblje 2007.–2013. iznosio je 76 mi -
lijardi  eura (više od 10  milijardi  eura 
godišnje) i bio je raspoređen na 
117 operativnih programa u tadaš -
njih  27 država članica. Međutim, na 
kraju 2011. godine države članice 
još uvijek su imale 22 milijarde eura 
u okviru ESF-a koje nisu bile dodijelje -
ne konkretnim aktivnostima. Od toga 
je gotovo 10  milijardi  eura nedodijelje -
nih sredstava ESF-a bilo raspoloživo za 
akcijske timove za mlade u osam drža -
va članica s najvišim stopama nezapo -
slenosti mladih (vidjeti tablicu 1. ).Tablica 1.Nedodijeljena sredstva ESF-a za osam država članica pri 
pokretanju inicijative o akcijskim timovima za mlade
Država članicaIznos  
(u milijunima eura )Udio u  ukupno nedodijelje -
nim sredstvima ESF-a  
(EU 27 )
Italija 3 674 16,5  %
Španjolska 2 712 12,2  %
Portugal 1 760 7,9 %
Grčka 1 495 6,7 %
Litva 289 1,3 %
Slovačka 39 0,2 %
Irska 2 0,0 %
Latvija10 0,0 %
Ukupno za 8 država članica 9 971 44,8 %
Ostale države članice 12 300 55,2 %
Ukupno nedodijeljena sredstva ESF-a 22 271 100,0 %
1 Za Latviju nije bilo raspoloživih nedodijeljenih sredstava ESF-a.
Izvor:  Procjena koju je Komisija izradila na kraju 2011.
15 Uvod
Rezultati inicijative 
o akcijskim timovima za 
mlade prema izvješću 
Komisije
16 
U izvješću koje je podnijela Vijeću 
u ožujku 2013. Komisija je navela da 
se ciljanim ulaganjem sredstava iz 
strukturnih fondova EU-a može postići 
snažan učinak na rast i zapošljavanje. 
Cilj akcijskih timova bio je povećati uči -
nak sredstava iz strukturnih fondova 
EU-a u najvećoj mogućoj mjeri usmje -
ravanjem sredstava koja su preostala 
za raspodjelu iz razdoblja 2007.–2013. 
na projekte kojima se izravno podu -
piru mlade osobe te mali i srednji 
poduzetnici. Na početku te inicijative 
2012. godine procijenjeno je da sred -
stva iz strukturnih fondova preostala 
za raspodjelu u okviru proračunskog 
razdoblja 2007.–2013. na razini cijelog 
EU-a iznose otprilike 82  milijarde  eura.
17 
Taj je iznos uključivao približno 30 mili -
jardi  eura za osam država članica u ko -
jima su uspostavljeni akcijski timovi. 
Prema navedenom izvješću timovi su 
do početka 2013. godine svojim radom 
u svakoj od osam država članica dopri -
nijeli mobilizaciji sredstava u ukupnom 
iznosu od 16 milijardi eura. U izvješću 
se dodaje da će se tim sredstvima po -
moći približno 780 000 mladih osoba 
i 55 000 malih i srednjih poduzetnika 
te poduprijeti druge mjere za potica -
nje rasta.18 
Komisija je u ožujku 2014. izdala najno -
viju publikaciju u kojoj se usredotočila 
na preusmjeravanje sredstava ESF-a16. 
Prema tom dokumentu sredstva ESF-a 
koja su reprogramirana i/ili preraspodi -
jeljena posebnim aktivnostima za mla -
de iznosila su oko 4,2 milijarde eura17, 
od čega je 1,8  milijardi  eura bilo dodi -
jeljeno projektima koji su u to vrijeme 
bili u tijeku u državama članicama. 
Tom potporom trebala se ostvariti 
korist za približno 1,2 milijuna mladih 
osoba (vidjeti odlomke od 51. do 56.).16 Glavna uprava Europske 
komisije za zapošljavanje, 
socijalna pitanja i uključenost, 
„Inicijativa za zapošljavanje 
mladih i Europski socijalni 
fond, tematski dokument 
Europskoga socijalnog fonda”, 
ožujak 2014.
17 Kad je riječ o Italiji, sredstva 
ESF-a koja je prijavila Komisija 
uključuju preraspodjelu 
nacionalnih sredstava u korist 
mjera za suzbijanje 
nezaposlenosti mladih koja je 
omogućena smanjenjem 
nacionalne stope 
sufinanciranja za operativne 
programe ESF-a i EFRR-a. 
Oslobođena financijska 
sredstva u visini od iznad 
1,5 milijardi  eura uložena su 
u niz inicijativa u okviru 
kohezijskog akcijskog plana 
financiranog iz nacionalnih 
sredstava, uključujući nekoliko 
inicijativa kojima se ostvaruju 
koristi za mlade nezaposlene 
osobe.
16
 Opseg revizije i revizijski 
pristup
19 
Ovom je revizijom Sud procijenio jesu 
li prijedlozi akcijskih timova za mlade 
iz 2012. godine o tome kako postići 
brže i djelotvornije rezultate za mlade 
nezaposlene osobe u okviru rasho -
da ESF-a doprinijeli reprogramiranju 
i preraspodjeli sredstava ESF-a. Opseg 
revizije bio je ograničen na aktivnosti 
u vezi s ESF-om u okviru inicijative 
o akcijskim timovima za mlade i nije 
obuhvatio aktivnosti financirane iz 
drugih izvora, posebice EFRR-a. Ispitali 
smo je li:
 ο Komisija, na temelju znanja i do -
stupnih informacija o postojećim 
inicijativama i mjerama za zapo -
šljavanje mladih u okviru ESF-a i/
ili znanja o dobroj praksi u drugim 
državama članicama, djelotvor -
no ispunila svoju savjetodavnu 
ulogu predviđenu predmetnom 
inicijativom;
 ο inicijativa o akcijskim timovima za 
mlade dovela do toga da države 
članice izrade prijedloge za znatno 
i ciljano reprogramiranje sredstava 
dostupnih u okviru operativnih 
programa ESF-a u razdoblju 2007.–
2013. (ili preraspodjelu sredstava 
u okviru prioritetne osi opera -
tivnog programa) i je li Komisija 
procijenila te prijedloge u skladu 
s ciljevima inicijative o akcijskim 
timovima za mlade;
 ο Komisija uspostavila odgovara -
juće mehanizme za izvješćivanje 
o praćenju mjera poduzetih u vezi 
s inicijativom o akcijskim timovima 
za mlade.20 
Revizijom smo obuhvatili razdoblje 
od 2012. do 2014. i usredotočili smo se 
na doprinos Komisije inicijativi o akcij -
skim timovima za mlade. To je ponaj -
prije uključilo:
 ο pregled informacija kojima je 
Komisija raspolagala 2012. godi -
ne u vezi s mjerama ESF-a u ko -
rist mladih nezaposlenih osoba 
i uspješnošću tih mjera;
 ο pregled reprogramiranja podu -
zetog u roku od 12 mjeseci nakon 
sastanaka akcijskih timova za 
mlade za 60 operativnih progra -
ma u okviru ESF-a za osam država 
članica obuhvaćenih inicijativom 
o akcijskim timovima za mlade 
te detaljno ispitivanje izmjena 
na uzorku od osam operativnih 
programa18, kao i procjene koju je 
Komisija izvršila u vezi s tim;
 ο analizu načina na koji je Komisija 
pratila rezultate akcijskih timova 
za mlade i izvješćivala o njima do 
kraja 2014. godine.
21 
Dokaze smo pribavili pregledom doku -
mentacije i razgovorima s Komisijom te 
s pomoću upitnika o sredstvima ESF-a 
koji smo poslali odjelima Komisije 
uključenima u inicijativu o akcijskim 
timovima za mlade.
22 
U ožujku 2015. objavili smo prvo izvje -
šće o problemu nezaposlenosti mladih 
koje se odnosilo na Jamstvo za mlade 
EU-a19.18 Irska: OP Ulaganje u ljudski 
kapital; Grčka: OP Obrazovanje 
i cjeloživotno učenje i OP 
Razvoj ljudskih resursa; 
Španjolska: OP Regija Navare; 
Italija: OP Regija Sicilije; Litva: 
OP Razvoj ljudskih resursa; 
Portugal: OP Ljudski 
potencijal; Slovačka: OP 
Zapošljavanje i socijalna 
uključenost (vidjeti tablicu 1. ).
19 Tematsko izvješće Suda 
br. 3/2015 „Jamstvo za mlade 
EU-a: poduzeti su prvi koraci, 
no rizici u provedbi tek 
predstoje” ( http://eca.europa.
eu).
17
 Opažanja
Procjena djelotvornosti 
savjetodavne uloge 
Komisije
23 
Inicijativa o akcijskim timovima za 
mlade pokrenuta je u očekivanju da će 
Komisija u okviru svoje savjetodavne 
uloge pomoći nacionalnim/regional -
nim tijelima u navedenih osam država 
članica kako bi se sredstva ESF-a preu -
smjerila projektima kojima bi se ostva -
rili najveći učinci u najkraćem mogu -
ćem roku (vidjeti okvir 1. ). Ponajprije, 
stručnjaci Komisije dobili su zadatak 
da surađuju s nacionalnim tijelima 
i nacionalnim socijalnim partnerima 
na mjerama usmjerenim na suzbijanje 
nezaposlenosti mladih.
24 
Stoga smo ispitali:
 ο uspješnost i financijske informacije 
dostupne Komisiji u vezi s mjera -
ma ESF-a za mlade nezaposlene 
osobe; te
 ο pripremne aktivnosti Komisije prije 
održavanja sastanaka akcijskih 
timova za mlade.Djelotvornost savjetodavne 
uloge Komisije u vezi 
s akcijskim timovima za 
mlade bila je ograničena 
dostupnim informacijama 
o uspješnosti i financijskim 
sredstvima ESF-a
Informacije o uspješnosti
25 
Informacije o uspješnosti koje su do -
stupne Komisiji u vezi s mjerama zapo -
šljavanja u okviru ESF-a provedenima 
u državama članicama proizišle su iz 
aktivnosti redovitog praćenja i evalu -
acije na nacionalnoj razini. Zakonski 
minimum obveza izvješćivanja koje 
države članice imaju prema Komisiji 
utvrđen je u uredbama20. Izvješćivanje 
se općenito provodilo na razini priori -
tetne osi u okviru operativnog progra -
ma. Osim toga, Komisija je od država 
članica zahtijevala da na dobrovoljnoj 
osnovi dostave ad hoc  informacije.
26 
Za praćenje uspješnosti određene 
mjere ili projekta bilo je odgovorno 
upravljačko tijelo u predmetnoj državi 
članici. Komisija je kontinuirano priku -
pljala i preispitivala podatke dobivene 
tim praćenjem i evaluacijom za svaku 
državu članicu. Tijekom programskog 
razdoblja 2007.–2013. države članice 
imale su znatnu slobodu u odlučiva -
nju o tome na koji će način Komisiji 
dostavljati sjedinjene informacije 
o uspješnosti. Uredbom je propisana 
samo jedna obvezna vrsta pokazatelja, 
a to su podatci o izlaznim proizvodima 
za sudionike21. U pogledu mladih oso -
ba, države članice imale su, primjerice, 
samo obvezu praćenja i izvješćivanja 
na godišnjoj razini o broju sudionika 
u mjerama ESF-a za osobe u dobi od 
15 do 24 godine. Uredbama nisu utvr -
đeni pokazatelji rezultata.20 Članak 10. Uredbe (EZ) 
br. 1081/2006.  
Članci 66. do 68. Uredbe Vijeća 
(EZ) br. 1083/2006.  
Prilog XVIII. Uredbi Komisije 
(EZ) br. 1828/2006 od 
8. prosinca 2006. o utvrđivanju 
pravila za provedbu Uredbe 
Vijeća (EZ) 
br. 1083/2006 o utvrđivanju 
općih odredaba o Europskom 
fondu za regionalni razvoj, 
Europskom socijalnom fondu 
i Kohezijskom fondu i Uredbe 
(EZ) br. 1080/2006 Europskog 
parlamenta i Vijeća 
o Europskom fondu za 
regionalni razvoj (SL L 371, 
27.12.2006., str. 1.).
21 Prilog XXIII. Uredbi Komisije 
(EZ) br. 1828/2006.
18 Opažanja
27 
U izvješću mreže za stručnu evaluaciju 
u okviru ESF-a iz 2014. godine, posve -
ćenom postignućima ESF-a u razdoblju 
2007. – 2013., također se navodi da na 
temelju postojećih mehanizama nije 
bilo moguće pribaviti korisne podatke 
o rezultatima intervencija u sklopu 
ESF-a u državama članicama22.
28 
Nadalje, postoje nedostatci u pogledu 
kvalitete i pouzdanosti informacija 
o uspješnosti ESF-a koje države članice 
uobičajeno dostavljaju Komisiji, kao 
što je Sud naveo u prethodnim izvje -
šćima23. Slična je pitanja pokrenula 
Služba Komisije za unutarnju reviziju 
u svojem izvješću iz prosinca 2013. 
o sustavima za mjerenje uspješnosti 
Glavne uprave za zapošljavanje, soci -
jalna pitanja i uključenost.
29 
Na temelju informacija o praćenju koje 
su dostavile države članice Komisija 
u načelu nije dobila saznanje o tome 
koje su se aktivnosti u proteklom raz -
doblju pokazale djelotvornima u po -
stizanju željenog cilja, tj. zapošljavanja 
mladih. Komisija stoga nije mogla 
s lakoćom utvrditi „stečeno iskustvo” 
i „dobre prakse” (tj. koje bi se mjere 
ESF-a, čija se djelotvornost dokazala 
u proteklom razdoblju, mogle brzo 
pokrenuti uz reprogramiranje ili bez 
njega, te koje bi od postojećih mjera 
trebalo prilagoditi jer nisu bile uspješ -
ne ili nisu bile prioritet).Dodatna ad hoc  anketa
30 
Komisija je 2010. godine provela ispi -
tivanje „s državama članicama o inter -
vencijama u okviru ESF-a usmjerenima 
na mlade kako bi se povećala razina 
osviještenosti i u najvećoj mogućoj 
mjeri iskoristile mogućnosti ESF-a za 
potporu mladima”24. Cilj te aktivnosti 
bio je utvrditi „dobre prakse” za učin -
kovitu uporabu sredstava ESF-a kako bi 
se povećale mogućnosti zapošljavanja 
mladih te potaknula šira primjena tih 
praksi u programima država članica 
(vidjeti odlomak 25.).
31 
Komisija je u tom cilju provela anketu 
kojom je obuhvatila upravljačka tijela 
ESF-a u svim državama članicama. Na 
temelju primljenih odgovora Komisija 
je izradila izvješće koje je opisala kao 
„početni korak u utvrđivanju nekih 
mjera i pristupa koji se razvijaju u sklo -
pu ESF-a s ciljem pružanja djelotvorne 
potpore mladima pri stjecanju relevan -
tnog obrazovanja i osposobljavanja, 
nalaženju posla i preuzimanju aktivne 
uloge u društvu25”.22 U navedenom izvješću 
o postignućima ESF-a 
u razdoblju 2007.–2013. 
zaključuje se sljedeće: „Iako su 
dostupni sveobuhvatni 
podatci o izlaznim 
proizvodima za svaku državu 
članicu, stanje je daleko 
nepovoljnije kad je riječ 
o rezultatima. Čak i za tri 
ključna rezultata – stupanje na 
posao, ostvarene kvalifikacije 
i samozapošljavanje – nije bilo 
moguće na dosljedan način 
dobiti apsolutne brojke za niz 
država članica. Zbog izostanka 
apsolutnih brojki nije moguće 
pripremiti za sve države 
članice sjedinjene podatke 
o rezultatima povezanima 
s intervencijama koje se 
podupiru u okviru ESF-a.” 
(odlomak 5. sažetka).
23 Tematska izvješća Suda 
br. 3/2000, br. 12/2001, 
br. 1/2006, br. 17/2009, 
br. 25/2012 ( http://eca.europa.
eu).
24 COM(2010) 477 final od 
15. rujna 2010., „Youth on the 
Move: An initiative to unleash 
the potential of young people 
to achieve smart, sustainable 
and inclusive growth in the 
European Union” (hrv. Mladi 
u pokretu: inicijativa za 
oslobađanje potencijala 
mladih radi ostvarivanja 
pametnog, održivog 
i uključivog rasta u Europskoj 
uniji), str. 16.
25 Glavna uprava Europske 
komisije za zapošljavanje, 
socijalna pitanja i uključenost, 
„Europski socijalni fond: kako 
omogućiti bolji početak 
mladima”, prosinac 2011.
19 Opažanja
32 
U tom su izvješću navedeni brojni 
primjeri mjera provedenih u državama 
članicama i može poslužiti kao koristan 
izvor informacija. Međutim, u izvješću 
se ne iznosi analiza o tome koje bi 
mjere ESF-a trebalo smatrati „dobrom 
praksom”. Ne navode se, posebice, 
informacije o kvaliteti intervencija 
u pogledu stvarnih mjerljivih rezultata 
ostvarenih za mlade.
33 
Izvješće sadržava i priloge s pregle -
dom dodjele financijskih sredstava 
i provedbe različitih operativnih 
programa te brojem sudionika. Države 
članice dostavile su te informacije na 
dobrovoljnoj osnovi. Izjava Komisije 
o odricanju odgovornosti u kojoj stoji 
da „ti podatci nisu ni sveobuhvatni ni 
potpuno usporedivi” pokazuje nedo -
statke u vezi s tom vrstom podataka 
o provedbi ESF-a dostupnih Komisiji 
(vidjeti odlomke od 25. do 29.).
Financijske informacije
34 
Za potrebe posebnih aktivnosti u vezi 
s akcijskim timovima za mlade Komisija 
je trebala imati na raspolaganju deta -
ljan pregled iznosa koji su potencijalno 
bili dostupni za reprogramiranje i/ili 
preraspodjelu kako bi se poduprle mo -
gućnosti zapošljavanja mladih. Stoga 
smo procijenili mjeru u kojoj su takve 
informacije bile dostupne Komisiji 
kako bi se olakšala njezina priprema 
za sastanke akcijskih timova za mlade. 
Te informacije nisu bile lako dostupne 
Komisiji te je stoga trebala iznijeti 
procjene u dogovoru s predmetnim 
državama članicama.35 
Kad je riječ o financijskim informacija -
ma, jedna od poteškoća leži u činjenici 
da sustav financijskog praćenja u okvi -
ru ESF-a u programskom razdoblju 
2007.–2013. ne omogućuje izravno 
povezivanje sredstava s posebnim 
ciljnim skupinama (poput mladih ne -
zaposlenih osoba). Kategorije rashoda 
predviđene pravnim okvirom osmišlje -
ne su prema vrsti intervencije, kao što 
je „provođenje aktivnih i preventivnih 
mjera na tržištu rada”, umjesto da su 
razvrstane prema ciljnim skupinama, 
primjerice „mlade osobe” ili „stariji 
djelatnici”26.
36 
Upravljačka tijela prate na nacional -
noj razini informacije o sredstvima 
ESF-a koja su potencijalno dostupna 
za reprogramiranje/preraspodjelu. 
Međutim, Komisija je u okviru tehničke 
radne skupine ESF-a dogovorila s drža -
vama članicama da će one dobrovoljno 
svaka tri mjeseca izvješćivati Komisiju 
o financijskom izvršenju na terenu 
za svaki operativni program. Naša je 
revizija pokazala da to tromjesečno 
financijsko izvješćivanje nije usklađe -
no: države članice ponajprije izvje -
šćuju na temelju svojih nacionalnih 
definicija pojmova „nedodijeljeno” ili 
„neiskorišteno”. Te definicije proizlaze 
iz različitih računovodstvenih praksi 
koje se primjenjuju u državama člani -
cama. Zbog toga Komisija ne raspolaže 
nužno najpreciznijim informacijama 
o financijskoj provedbi.26 Prilog IV. Uredbi Vijeća (EZ) 
br. 1083/2006.
20 Opažanja
37 
U tom smo pogledu, kad je riječ o Slo -
vačkoj, utvrdili znatne nedosljednosti 
između objedinjenih procjena koje je 
Komisija objavila u vezi s nedodije -
ljenim sredstvima i podataka koji se 
upotrebljavaju u kontekstu akcijskih 
timova za mlade (vidjeti okvir 2. ).
Iz pripremnih aktivnosti 
Komisije proizišla su 
općenita „sažeta izvješća 
o državama”
38 
Komisija je u veljači 2012. najavila da su 
njezini stručnjaci „spremni za izlazak 
na teren i rad u skladu s posebnim 
stanjem i potrebama svake države”27. 
Procijenili smo je li Komisija na temelju 
svojeg nadzora nad politikama zapo -
šljavanja država članica, prije sastana -
ka akcijskih timova za mlade s nacio -
nalnim tijelima, učinila sljedeće:
 ο analizirala potrebe i/ili izazove 
s kojima su se suočile posebne sku -
pine mladih pri ulasku na tržište 
rada;
 ο ispitala trenutačne i buduće 
zahtjeve poslodavaca u pogledu 
vještina28 ;
 ο utvrdila na koji bi način intervenci -
je u okviru ESF-a mogle doprinijeti 
zadovoljenju nekih od navedenih 
potreba; te ο analizirala moguće izmjene 
u provedbi programa (na primjer, 
prilagodbu kriterija prihvatljivosti 
i odabira) s ciljem poboljšanja dje -
lotvornosti mjera u okviru ESF-a.
39 
Radi djelotvorne pripreme za sastan -
ke akcijskih timova za mlade Glavno 
tajništvo Komisije izradilo je predložak 
(poznat pod nazivom „sažeto izvješće 
o državi”) koji je poslan svim glavnim 
upravama uključenima u aktivnosti 
u vezi s akcijskim timovima za mlade 
kako bi ga popunile (vidjeti okvir 1. ). 
U tom je kontekstu Glavna uprava za 
zapošljavanje, socijalna pitanja i uklju -
čenost dobila zadatak da izradi analizu 
glavnih uzroka visoke nezaposlenosti 
mladih za svaku od osam navede -
nih država članica i skupine mladih 
posebno pogođene tim problemom.  
Također je zatraženo da ispita potre -
bu za preusmjeravanjem dostupnih 
sredstava EU-a na mlade u kontek -
stu provedbe operativnih programa 
ESF-a, utvrdi kojim bi se kratkoročnim 
mjerama u okviru ESF-a moglo doprini -
jeti tom cilju i razmotri mogućnosti za 
brzu provedbu. Glavno tajništvo kon -
solidiralo je dovršena „sažeta izvješća 
o državama” te ih je poslalo državama 
članicama prije održavanja sastanaka 
akcijskih timova za mlade.
Primjer nedosljednosti informacija o dostupnim sredstvima
Komisija je u studenome 2011. procijenila da dostupna sredstva ESF-a u Slovačkoj iznose 39 milijuna eura, 
ali se posjetom toj zemlji koji je Komisija obavila u veljači 2012. utvrdilo da dostupna sredstva ESF-a iznose 
422 milijuna eura. Procjena u iznosu većem od stvarnog može se opravdati zbog vremenskog razmaka koji je 
neizbježan u sustavu izvješćivanja, no to ne može biti slučaj kad se procjenom utvrđuje niži iznos.Okvir 2.27 COM MEMO 12/100, 
14. veljače 2012.
28 Na primjer, na temelju 
redovite i sustavne procjene 
koju daje Europski centar za 
razvoj strukovnog 
osposobljavanja (Cedefop) 
u vezi sa srednjoročnim 
i dugoročnim predviđanjem 
potreba za vještinama na 
razini EU-a, raščlanjene po 
sektorima, zanimanjima, razini 
kvalifikacija i državama ili na 
temelju tekućih istraživanja 
Međunarodne organizacije 
rada i Europske zaklade za 
poboljšanje životnih i radnih 
uvjeta (Eurofound).
21 Opažanja
40 
Analizom „sažetih izvješća o državama” 
uočili smo da ona pružaju općeniti 
pregled uzroka visoke nezaposlenosti 
na razini država članica (npr. nestabil -
nost radnih mjesta zbog rascjepkanosti 
tržišta rada, broj mladih koji su pre -
rano napustili školovanje, dugoročna 
nezaposlenost mladih, neusklađenost 
vještina sa zahtjevima tržišta rada, izo -
stanak slobodnih radnih mjesta zbog 
visoke stope nezaposlenosti, gospo -
darska kriza itd.). U „sažetim izvješćima 
o državama” Komisija je u određenoj 
mjeri utvrdila skupine mladih koje 
su posebno pogođene nezaposle -
nošću prema dobi i djelomice prema 
razini obrazovanja (npr. „nedovoljnih 
vještina”/„niže kvalificiran”). Unatoč 
činjenici da se standardnim mjerenjem 
nezaposlenosti mladih koje provodi 
Eurostat obuhvaćaju osobe u dobi 
od 15 do 24 godine, utvrdili smo da se 
analiza sadržana u „sažetim izvješćima 
o državama” razlikovala prema razini 
detalja te da je nedostajao ujedna -
čen pristup u pogledu onoga što čini 
„mladu osobu”29. Nadalje, analizom 
se u obzir nije uzeo razmjer problema 
za mlade osobe u skladu sa spolom, 
geografskom lokacijom i/ili vrstom 
nepovoljnih okolnosti (npr. useljenici, 
marginalizirane manjinske skupine itd.).
41 
„Sažeta izvješća o državama” koja je 
pripremila Komisija nisu obuhvatila ni 
analizu kretanja u vezi s potrebama za 
vještinama i tržištem rada po država -
ma i sektorima iako je dobro pozna -
vanje potreba poslodavaca ključno za 
rješavanje problema neusklađenosti 
vještina sa zahtjevima tržišta rada. 
Analiza sektora koji pokazuju mogu -
će povećanje potražnje za radnom snagom osobito bi bila korisna u situ -
aciji u kojoj usporedno s visokom neza -
poslenošću postoje sve veće poteško -
će u popunjavanju slobodnih radnih 
mjesta, kao što je slučaj u državama 
članicama EU-a od 2010. godine dosad. 
Time bi se olakšalo preusmjeravanje 
aktivnosti osposobljavanja na sektore 
koji imaju veći kapacitet za stvaranje 
radnih mjesta30.
42 
Osim toga, naša je revizija pokazala da 
su analize koje je dostavila Komisija, 
a koje su poslužile za izradu „sažetih 
izvješća o državama”, sadržavale nedo -
rečene tvrdnje poput „moramo žurno 
razviti vještine koje su potrebne ili koje 
će biti potrebne na tržištu rada”31 ili 
„osposobljavanje bi se trebalo strogo 
povezati s trenutačnim i srednjoročnim 
potrebama na tržištu rada, u prioritet -
nim gospodarskim sektorima”32.
43 
Kad je riječ o kratkoročnim mjerama 
za borbu protiv nezaposlenosti mladih 
koje bi se mogle podržati sredstvima 
ESF-a, uočili smo da su „sažeta izvje -
šća o državama” bila vrlo općenita te 
da nisu sadržavala rokove. Ona su se 
mogla odnositi na bilo koju državu čla -
nicu, posebice zbog izostanka detaljne 
analize potreba na tržištu rada (vidjeti 
okvir 3. ).29 Na primjer, u „sažetom 
izvješću” za Irsku utvrđeno je 
da skupine mladih najviše 
pogođene nezaposlenošću 
obuhvaćaju osobe mlađe od 
35 godina (bez visokoškolskog 
obrazovanja), dok se 
u „sažetom izvješću” za 
Španjolsku upućuje na mjere 
ESF-a usmjerene na 
nezaposlene osobe u dobi od 
25 godina ili starije, a u 
„sažetom izvješću” za Portugal 
također se upućuje na dobnu 
skupinu od 25 do 29 godina.
30 Analiza podataka 
o zapošljavanju koju je načinio 
Eurostat pokazuje negativan 
odnos između stope 
nezaposlenosti i slobodnih 
radnih mjesta, čime se 
pokazuje važnost koordinacije 
ponude i potražnje na tržištu 
rada („Beveridgeova krivulja”). 
U državama članicama 
EU-27 takav se odnos održao 
do prvog tromjesečja 2010. 
Nakon toga, povećanje broja 
slobodnih radnih mjesta nije 
imalo učinka na stope 
nezaposlenosti. Izvor: 
Eurostat, „Skills mismatches 
and labour mobility” (hrv. 
Neusklađenost vještina sa 
zahtjevima tržišta rada 
i mobilnost radne snage) 
(28.5.2013.).
31 Interni dokumenti Glavne 
uprave za zapošljavanje, 
socijalna pitanja i uključenost: 
nacrt radnog dokumenta za 
Inicijativu o mogućnostima za 
mlade (8. veljače 2012.); 
Modernizacija javne službe za 
zapošljavanje i aktivnih 
politika u području tržišta rada 
u Španjolskoj (listopad 2011., 
str. 9.).
32 „Procjena aktivnosti 
usmjerenih na mlade u Latviji”, 
dokument koji je Glavna 
uprava za zapošljavanje, 
socijalna pitanja i uključenost 
dostavila Sudu u kontekstu 
ove revizije.
22 Opažanja
44 
Iako su u „sažetim izvješćima o država -
ma” bile utvrđene skupine mladih koje 
su osobito pogođene nezaposlenošću, 
predložene intervencije u okviru ESF-a 
nisu uvijek bile posebno usmjerene 
na te skupine. Na primjer, u Italiji je 
utvrđeno da se mlade osobe „visokog 
i srednjeg obrazovanja” nalaze u po -
sebno teškom položaju. Međutim, 
glavna inicijativa utvrđena u „sažetom 
izvješću o državi” odnosila se na repro -
gramiranje dostupnih sredstava iz re -
gionalnih operativnih programa ESF-a 
(311 milijuna eura za 2012.) u nacional -
ni operativni program za obrazovanje, 
koji je većinom bio namijenjen potre -
bama osnovnih i srednjih škola. Taj je 
odabir uglavnom bio motiviran ciljem 
da se povlačenje financijskih sredstava 
poveća što je više moguće. Izneseni 
su i prijedlozi za moguće intervencije 
u obliku pripravničkih ugovora i me -
hanizama poreznog kredita, no nisu 
pruženi dokazi da bi to bili najbolji 
instrumenti za visokokvalificirane oso -
be u Italiji, uzimajući u obzir stanje na 
njezinom tržištu rada.Ishod inicijative 
o akcijskim timovima za 
mlade
45 
Kako bismo procijenili ishod inicijative 
o akcijskim timovima za mlade, ispitali 
smo sljedeće:
 ο jesu li iz sastanaka akcijskih timova 
za mlade proizišli posebni prijed -
lozi za brže i djelotvornije mjere 
u okviru ESF-a za smanjenje stopa 
nezaposlenosti mladih;
 ο postoje li procjene iznosa sredsta -
va ESF-a koja su reprogramirana ili 
preraspodijeljena kao rezultat sa -
stanaka akcijskih timova za mlade;
 ο je li Komisija procijenila djelotvor -
nost izmjena operativnih pro -
grama koje su predložile države 
članice;
 ο jesu li države članice postupile 
po pozivu Komisije da pripreme 
svoje akcijske planove za mlade 
u skladu s ishodom sastanaka 
akcijskih timova za mlade te jesu li 
u nacionalnim programima reformi 
navedeni očekivani rezultati repro -
gramiranja i preraspodjele sredsta -
va ESF-a kao rezultata sastanaka 
akcijskih timova za mlade.Primjeri općenitih mjera navedenih u „sažetim izvješćima o državama”
Komisija je predložila da bi Irska trebala „poboljšati aktivne politike u području tržišta rada namijenjene mla -
dima stavljanjem naglaska na prilagođene aktivnosti profesionalnog usmjeravanja i savjetovanja te traženja 
posla”, „brzim djelovanjem i ponudom mjera za daljnje obrazovanje, (ponovno) osposobljavanje ili aktivira -
nje…” ili „ubrzati prijelaz na tržište rada mladim osobama”.
Za Portugal je predložila mjere usmjerene na mlade nezaposlene osobe, primjerice „stažiranje i ponovno os -
posobljavanje te usmjeravanje u područjima/zanimanjima koja odgovaraju potrebama na tržištu rada”.Okvir 3.
23 Opažanja
Iz sastanaka akcijskih 
timova za mlade proizišli su 
prijedlozi za reprogramiranje 
i preraspodjelu sredstava 
ESF-a u općim crtama
46 
Nakon sastanaka akcijskih timova za 
mlade u veljači 2012. Komisija je u za -
ključnim napomenama (pod nazivom 
operativni zaključci), koje je pripremilo 
Glavno tajništvo, sažela prijedloge 
za reprogramiranje sredstava ESF-a 
i preraspodjelu proračuna i te je za -
ključke službeno proslijedila državama 
članicama.
47 
Analizom izvješća o sastancima akcij -
skih timova za mlade, koje je izradila 
Glavna uprava za zapošljavanje, socijal -
na pitanja i uključenost, i operativnih 
zaključaka Glavnog tajništva uočili smo 
da su u sedam od osam navedenih dr -
žava članica sudionici u općim crtama raspravljali o mogućnostima preraspo -
djele sredstava ESF-a. Oni zapravo nisu 
naveli kako bi se postojeći instrumenti/
programi mogli djelotvornije upotri -
jebiti za suzbijanje nezaposlenosti mla -
dih. Ishodi tih rasprava prema zapisima 
Komisije vide se iz sljedećih primjera: 
„može se razmotriti dodatno određiva -
nje prioriteta u reprogramiranju kako 
bi se stavio jači naglasak na zapošljava -
nje mladih i potporu malim i srednjim 
poduzetnicima” (Italija)33 ili „nadležna 
tijela razmotrit će ideju o financira -
nju dodatnih mogućnosti stažiranja 
u okviru programa Leonardo/Erasmus 
u okviru operativnog programa ESF-a” 
i „razmotrit će moguće pilot-projekte 
za dvojno strukovno osposobljavanje” 
(Španjolska)34.
48 
Sastanak akcijskog tima za mlade 
s litavskim tijelima može se smatrati 
primjerom dobre prakse u usporedbi 
s općim pristupom koji se primjenjivao 
(vidjeti okvir 4. ).
Posebni prijedlozi u operativnim zaključcima sastanka akcijskog tima za mlade 
u Litvi
U operativnim zaključcima sastanka akcijskog tima za mlade u Litvi utvrđene su konkretne mjere za pobolj -
šanje stanja u vezi s nezaposlenim mladim osobama preusmjeravanjem dostupnih sredstava ESF-a u kratkom 
vremenu. Te su mjere, među ostalim, obuhvatile sljedeće:
 οnastavak provedbe projekta „Budi aktivan na tržištu rada”, koji je završio u siječnju 2012 .,  kako bi se tije -
kom 2012. i 2013. godine njime obuhvatilo još 6 000–10 000 mladih osoba (potreba za dodatnim sredstvi -
ma ESF-a procijenjena je na 6–10  milijuna  eura). Djelotvornost tog projekta pozitivno je ocijenjena jer se 
više od polovice sudionika trajno zaposlilo;
 οubrzana provedba Fonda za promicanje poduzetništva ponudom dodatnih 400 zajmova i osposobljava -
njem dodatnih 1 000 mladih osoba (potreba za dodatnim sredstvima ESF-a procijenjena je na 3 miliju -
na eura). Gotovo polovica sudionika bile su osobe mlađe od 29 godina.Okvir 4.33 Izvješće Glavne uprave za 
zapošljavanje, socijalna pitanja 
i uključenost o misiji akcijskih 
timova za mlade u vezi sa 
sastankom održanim 
22. veljače 2012. u Italiji.
34 Operativni zaključci Glavnog 
tajništva poslani Stalnom 
predstavniku Španjolske pri 
EU-u 14. svibnja 2012.
24 Opažanja
49 
U operativnim zaključcima Glavnog 
tajništva naglašena je potreba za 
proširenom ili produljenom primjenom 
postojećih mjera, no nedovoljno je 
objašnjeno na koji bi se način mogla 
poboljšati djelotvornost postojećih 
mjera. Na primjer, u operativnim za -
ključcima za Grčku navode se sljede -
će mjere: „povećanje djelotvornosti 
provedbe nove nacionalne strategije 
za cjeloživotno učenje, jačanje sustava 
strukovnog obrazovanja i osposoblja -
vanja i pripravništva…”35, no nije nave -
deno na koji bi se način te mjere mogle 
poboljšati u usporedbi s proteklim 
razdobljem kako bi se mladima pomo -
glo u svladavanju prepreka s kojima se 
suočavaju pri ulasku na tržište rada.
50 
Predloženo je produljenje primjene 
nekih od postojećih mjera jer se njima 
postiže brza provedba u smislu povla -
čenja sredstava, a da se nije razmotrila 
ili procijenila njihova djelotvornost 
u postizanju rezultata u proteklom 
razdoblju (npr. broj krajnjih primatelja 
koji su se zaposlili nakon intervencije 
u okviru ESF-a). Naposljetku, naša je 
analiza pokazala da tijekom tih sasta -
naka Komisija nije pružila tehničke 
smjernice državama članicama o tome 
kako poboljšati usmjeravanje sredsta -
va pri provedbi operativnih programa 
(npr. boljim utvrđivanjem opsega ak -
tivnosti, pokretanjem posebnih poziva 
na podnošenje ponuda uz uvrštenje 
posebnih kriterija odabira kojima se 
u obzir uzimaju potrebe prioritetnih 
ciljnih skupina mladih itd.).Akcijski timovi za mlade 
doveli su do reprogramiranja 
i/ili preraspodjele sredstava 
ESF-a, no teško je utvrditi 
ukupni iznos
51 
Pri procjeni ishoda aktivnosti akcijskih 
timova za mlade u pogledu preusmje -
ravanja sredstava ESF-a mjerama čiji 
je cilj smanjenje stopa nezaposlenosti 
mladih, razmotrili smo dva posebna as -
pekta: formalno reprogramiranje sred -
stava ESF-a (uz odobrenje na temelju 
odluke Komisije) i postupak preraspo -
djele proračuna u okviru prioritetne 
osi postojećeg operativnog programa. 
Kako bismo procijenili ukupni iznos 
sredstava ESF-a koja su reprogramira -
na/preraspodijeljena kao rezultat inici -
jative o akcijskim timovima za mlade, 
pregledali smo financijske informacije 
koje je Komisija pružila 2015. godine 
za svih 60 operativnih programa ESF-a 
obuhvaćenih inicijativom. Na uzorku 
od osam operativnih programa ESF-a 
detaljno smo procijenili mjeru u kojoj 
je provedeno reprogramiranje.
52 
Naša je analiza pokazala da je nakon 
sastanaka akcijskih timova za mlade 
u veljači 2012. došlo do reprogramira -
nja sredstava ESF-a. Od veljače 2012. 
do ožujka 2013. ukupno je reprogra -
mirano 36 od 60 operativnih progra -
ma ESF-a u osam navedenih država 
članica. Kad je riječ o osam operativnih 
programa koje smo detaljno ispitali, 
sredstva ESF-a reprogramirana s ciljem 
postizanja brzih rezultata u suzbija -
nju nezaposlenosti mladih iznosila 
su, kao što je potvrdila Komisija, 
337 milijuna  eura.35 Operativni zaključci Glavnog 
tajništva poslani Stalnom 
predstavniku Grčke pri EU-u 
14. svibnja 2012.
25 Opažanja
53 
Točni ukupni iznos sredstava ESF-a 
koja su reprogramirana ili preraspodi -
jeljena u vezi sa sastancima akcijskih 
timova za mlade teško je utvrditi jer 
su na to mogli utjecati i drugi razlozi, 
a ne samo sastanci akcijskih timova za 
mlade. Prema informacijama koje su 
države članice stavile na raspolaga -
nje Komisiji do lipnja 2013., inicijativa 
o akcijskim timovima za mlade dovela 
je do reprogramiranja i/ili preraspodje -
le sredstava ESF-a u visini od približno 
1915  milijuna  eura u svim obuhvaće -
nim državama članicama osim Latvije 
(vidjeti tablicu 2. ). To čini 19,2 % od 
9971  milijuna  eura nedodijeljenih 
sredstava ESF-a koja su prvotno bila 
dostupna u navedenih osam država 
članica.54 
Nadalje, utvrdili smo da te informacije 
nisu točne, barem kad je riječ o Italiji, 
jer iskazani ukupni preraspodijeljeni 
iznos od 557 milijuna eura uključuje 
iznos od 27  milijuna  eura za regional -
ni operativni program ESF-a u Italiji 
(Apulija) koji je zapravo bio reprogra -
miran i iskazan kao takav u ukupnom 
reprogramiranom iznosu (tj. u iznosu 
od 131  milijuna  eura).Tablica 2.Iznosi sredstava ESF-a koja su reprogramirana ili preraspodijeljena kao rezultat 
sastanaka akcijskih timova za mlade do lipnja 2013. prema podatcima Komisije
Država 
članicaBroj 
operativnih 
progra -
ma ESF-aESF prije inicijative o  akcijskim 
timovima za mlade (kraj  2011.)Sredstva ESF-a mobilizirana za mjere/aktivnosti zapošljavanja mladih 
kao rezultat inicijative o  akcijskim timovima za mlade
Ukupna 
sredstva 
ESF-a1 
(u milijunima 
eura)Nedodijeljena 
sredstva ESF-a 
prema podatcima 
Komisije  
(u milijunima eura)Reprogramirana 
sredstva ESF-a 
prema podatcima 
Komisije  
(u milijunima eura)Preraspodijeljena 
sredstva ESF-a 
prema podatcima 
Komisije  
(u milijunima eura)Ukupno3 
(u milijunima 
eura)Udjel 
u ukupnim 
sredstvima 
ESF-a (3/1)
Irska11 375 2 25 25 6,7 %
Grčka 4 4 364 1 495 466 466 10,7 %
Španjolska 22 8 057 2 712 491 491 6,1 %
Italija224 6 931 3 674 131 557 688 9,9 %
Latvija 1 583 0 0 0 0 0,0 %
Litva 2 1 028 289 27 27 2,6 %
Portugal 4 6 845 1 760 143 143 2,1 %
Slovačka32 1 500 39 75 0 75 5,0 %
UKUPNO 60 29 683 9 971 1 915 6,5 %
1 Za Irsku je preraspodjela iznosa od 25 milijuna eura već zatražena u prosincu 2011., tj. prije nego što je pokrenuta inicijativa o akcijskim timovi -
ma za mlade.
2 Iskazani preraspodijeljeni iznos za Italiju uključuje 27 milijuna eura iz operativnog programa za Apuliju koji je zapravo bio reprogramiran i iska -
zan kao takav u reprogramiranom iznosu (vidjeti odlomak 54.).
3 Procijenjeni iznos nedodijeljenih sredstava u visini od 39 milijuna eura koji je Komisija iskazala za Slovačku bio je manji od stvarnoga jer se 
poslije pokazalo da je zapravo bio dostupan iznos od 422 milijuna eura (vidjeti okvir 2. ).
Izvor:  izračun Suda na temelju sustava za upravljanje fondovima u EU-u (SFC2007) i podatci koje je pružila Komisija.
26 Opažanja
55 
Komisija nije mogla pružiti raščlambu 
između reprogramiranih i preraspodi -
jeljenih sredstava ESF-a za pet od osam 
država članica. Kad je riječ o operativ -
nim programima iz uzorka, Komisija je 
takve informacije mogla pružiti samo 
za operativne programe ESF-a u dvije 
države članice: za operativni program 
u području obrazovanja i cjeloživotnog 
učenja u Grčkoj (približno 24 miliju -
na eura u vezi s novim mjerama za 
mlade) i za operativni program u po -
dručju razvoja ljudskih resursa u Litvi 
(približno 29  milijuna  eura).56 
Komisija je u ožujku 2014. izdala najno -
viju publikaciju u kojoj se usredotočila 
na preusmjeravanje sredstava ESF-a36. 
Prema tom dokumentu sredstva ESF-a 
koja su reprogramirana i/ili preraspo -
dijeljena posebnim aktivnostima za 
mlade iznosila su otprilike 4,2  milijar -
de eura37, od kojih je 1,8  milijardi  eura 
bilo dodijeljeno projektima koji su 
u to vrijeme bili u tijeku u državama 
članicama. Tom potporom trebala se 
ostvariti korist za približno 1,2 milijuna 
mladih osoba. Sud nije mogao potvrdi -
ti točnost tih podataka.
57 
Stopa nezaposlenosti mladih EU-a (u 
dobi od 15 do 24 godine) smanjila se 
2014. godine na nešto više od 22 % 
(vidjeti odlomak 1.). Razvoj trenda 
stope nezaposlenosti mladih u nave -
denih osam država članica na koje se 
odnosi inicijativa o akcijskim timovima 
za mlade prikazan je u nastavku (vidjeti 
sliku 3. ), no nije uspostavljena izravna 
veza s djelovanjem akcijskih timova za 
mlade.Slika 3.
2014. 2013. 2012. 2011. 2010. 2009. 2008.60 %
50 %
40 %
30 %
20 %
10 %Irska
Grčka
Španjolska
ItalijaLatvijaLitvaPortugalSlovačka
Izvor:  Eurostat, Total unemployment - Labour Force Survey series - Unemployment rates by sex, age and nationality (%) (hrv. Ukupna 
 nezaposlenost – Ankete o radnoj snazi – Stope nezaposlenosti prema spolu, dobi i državljanstvu (%)).Stopa nezaposlenosti mladih u dobi od 15 do 24 godine u državama članicama 
na koje se odnosi inicijativa o akcijskim timovima za mlade, 2008.–2014.36 Glavna uprava Europske 
komisije za zapošljavanje, 
socijalna pitanja i uključenost, 
„Inicijativa za zapošljavanje 
mladih i Europski socijalni 
fond, tematski dokument 
Europskog socijalnog fonda”, 
ožujak 2014.
37 Kad je riječ o Italiji, sredstva 
ESF-a koja je prijavila Komisija 
uključuju preraspodjelu 
nacionalnih sredstava u korist 
mjera za suzbijanje 
nezaposlenosti mladih koja je 
omogućena smanjenjem 
nacionalne stope 
sufinanciranja za operativne 
programe ESF-a i EFRR-a. 
Oslobođena financijska 
sredstva u visini od iznad 
1,5 milijardi  eura uložena su 
u niz inicijativa u okviru 
kohezijskog akcijskog plana 
financiranog iz nacionalnih 
sredstava, uključujući nekoliko 
inicijativa kojima se ostvaruju 
koristi za mlade i nezaposlene 
osobe.
27 Opažanja
Pri procjeni izmjena 
operativnih programa ESF-a 
koje su predložile države 
članice Komisija se uglavnom 
usredotočila na proračunska 
pitanja
58 
Pri predlaganju izmjena operativnih 
programa države članice obvezne su 
pružiti analizu razloga izmjena, uklju -
čujući očekivani učinak tih izmjena38. 
Kako bi se zajamčila ekonomična, učin -
kovita i djelotvorna uporaba sredstava 
EU-a, države članice trebale bi objasniti 
i željeni učinak izmjena u pogledu 
njihove djelotvornosti i učinkovitosti 
u postizanju rezultata povezanih s ope -
rativnim programom i ciljevima EU-a.
59 
U svojoj komunikaciji u vezi s inicija -
tivom o akcijskim timovima za mlade 
Komisija je navela da „se reprogramira -
nje mora izvesti na temelju dogovora 
između Europske komisije i svake od 
navedenih osam država članica i to će 
činiti srž rada akcijskih timova”39. U tom 
se kontekstu rad Komisije povezan 
s ESF-om ponajprije sastojao od pro -
vjere načina kojima bi se potpora borbi 
protiv nezaposlenosti mladih na tere -
nu u tim državama članicama mogla 
ubrzati i/ili preusmjeriti na intervencije 
koje djeluju ili bi mogle djelovati brže 
od drugih i ostvariti potreban učinak.60 
Naša analiza dostupne dokumentacije 
za osam operativnih programa ESF-a 
iz uzorka pokazuje, međutim, da je 
Komisija svoju procjenu usredotoči -
la ponajprije na proračunska pitanja 
(npr. izbjegavanje mogućeg rizika od 
automatskog opoziva dodijeljenih 
sredstava, ubrzavanje spore financijske 
provedbe operativnih programa itd.), 
umjesto na učinkovitost predloženih 
izmjena, tj. najbolje iskorištenje sred -
stava ESF-a kako bi se mladim ljudima 
pomoglo da pronađu posao ili pove -
ćaju svoje mogućnosti zapošljavanja. 
Komisija svojom procjenom i primjed -
bama poslanima državama članicama 
nije zajamčila da su podnesene izmjene 
operativnih programa opravdane u po -
gledu postizanja boljih rezultata. Komi -
sija nije zajamčila ni da je predloženo 
reprogramiranje prikladan odgovor za 
zadovoljenje posebnih potreba različi -
tih skupina mladih (vidjeti okvir 5. ).
61 
Iako to nije ni bilo obvezno u okviru 
ESF-a za razdoblje 2007.–2013., Komisi -
ja općenito nije poticala države članice 
da uspostave ili prilagode pokazatelje 
rezultata kojima bi se omogućila bolja 
procjena djelotvornosti preraspodije -
ljenih sredstava za mlade. Revizijom 
je utvrđeno da uz iznimku Portugala 
(OP Ljudski potencijal, vidjeti okvir 6. ) 
i Španjolske (OP Navarra), u ostalim 
operativnim programima obuhvaćeni -
ma revizijom nisu bili utvrđeni relevan -
tni pokazatelji rezultata.38 Članak 48. Uredbe Vijeća (EZ) 
br. 1083/2006.
39 COM MEMO 12/100, 
14. veljače 2012.
28 Opažanja
Primjer predložene izmjene operativnog programa koju Komisija nije procijenila 
u pogledu uspješnosti
U Španjolskoj (operativni program za Navarru), regija je opravdala reprogramiranje na temelju dva cilja: ubr -
zavanju spore provedbe operativnog programa (koji je u prosincu 2011. bio u opasnosti da ne povuče sva do -
dijeljena sredstva) i ublažavanju učinka gospodarske krize na mlade ljude, osobe starije od 45 godina, osobe 
s invaliditetom i dugotrajno nezaposlene. Jedan od ciljeva u okviru tog operativnog programa bio je ojačati 
programe za stjecanje početnih stručnih kvalifikacija namijenjene mladim osobama koje nisu stekle svjedodž -
bu o osnovnom obrazovanju.
Iako Komisija u svojoj procjeni navodi da je jedan od ciljeva izmjene bio „zadovoljavanje postojeće potražnje 
za osposobljavanjem te razvojem vještina ili stjecanjem dodatnih vještina”, obrazloženje izmjene operativ -
nog programa koje je pružila regija ne sadržava informacije o tome koji je oblik razvoja vještina ili stjecanja 
dodatnih vještina potreban. Nema dokaza da je Komisija pokušala utvrditi jesu li izmjene sustava osposoblja -
vanja koje su predložila regionalna tijela Navarre vodile u smjeru pružanja vještina usklađenih sa zahtjevima 
na tržištu rada.
Povećanje sposobnosti povlačenja dostupnih sredstava bilo je jedan od glavnih ciljeva i u predloženim izmje -
nama operativnih programa u Irskoj, Italiji (Sicilija) i Portugalu.Okvir 5.
Primjer dobre prakse utvrđivanja novog pokazatelja rezultata
Nakon sastanka akcijskog tima za mlade u Portugalu je pokrenut program Poticaji za mlade, kojim se predviđa 
niz mjera usmjerenih na nezaposlene mlade osobe, pružajući im mogućnost stjecanja radnog iskustva kako bi 
im se pomoglo pri uključivanju u tržište rada.
U okviru operativnog programa ESF-a u području ljudskih potencijala, u sklopu programa Poticaji za mlade, 
uvedene su nove aktivnosti stručnog pripravništva pod nazivom „Putovnica za zapošljavanje”. Izmjenom 
tog operativnog programa povećana je ciljna vrijednost dvaju pokazatelja rezultata („broj stvorenih radnih 
mjesta” i „broj pripravnika integriranih nakon završetka pripravništva”) kako bi se odrazila povećana dodje -
la financijskih sredstva. Osim toga, uveden je i novi pokazatelj: „broj radnih mjesta stvorenih nadoknadom 
doprinosa socijalnog osiguranja” kako bi se mjerila uspješnost potpore za zapošljavanje mladih povratom 
doprinosa za socijalno osiguranje uz uvjet stvaranja neto iznosa novih radnih mjesta.Okvir 6.
29 Opažanja
Akcijski planovi za mlade 
pripremljeni su s različitom 
razinom detalja, a u 
nacionalnim programima 
reformi u ograničenoj se 
mjeri upućuje na akcijske 
timove za mlade
62 
Prema informacijama koje je pružila 
Komisija nakon sastanaka akcijskih 
timova za mlade u pet od osam država 
članica (Grčkoj, Italiji (Sicilija)40, Litvi, 
Portugalu i Slovačkoj41) izrađeni su 
akcijski planovi za mlade/planovi 
zapošljavanja mladih iako to nije bilo 
obvezno. Komisija tvrdi da je glavni 
cilj tih planova utvrditi posebne mjere 
politike i proračunske mjere kojima 
se podupire stvaranje novih radnih 
mjesta i osposobljavanje za mlade, 
te rješava neusklađenost vještina sa 
zahtjevima tržišta rada i prijevremeno 
napuštanje školovanja.63 
Od tih akcijskih planova, u njih četiri 
(za Grčku, Litvu, Portugal i Slovačku42) 
predstavljene su mjere koje će se 
podupirati iz ESF-a, uz različitu razinu 
detalja o načinu na koji će se sred -
stva preusmjeriti na mjere/aktivnosti 
usmjerene na suzbijanje nezaposle -
nosti mladih. Akcijski plan za Italiju 
(Sicilija) iz 2012. godine financirao se 
nacionalnim sredstvima koja su oslo -
bođena povećanjem stope sufinan -
ciranja EU-a za taj regionalni opera -
tivni program ESF-a i nije uključivao 
sredstva ESF-a.
64 
Revizijom smo utvrdili da neke od 
mjera utvrđenih u akcijskim planovima 
za mlade nisu bile čvrsto usmjerene 
na utvrđenu prioritetnu skupinu. Na 
primjer, unatoč činjenici da je, prema 
dokumentima Komisije, na sastanku 
akcijskog tima za mlade u Portugalu 
navedeno da su visokokvalificirane 
mlade osobe prioritet kako bi se riješio 
problem „odljeva mozgova”, pred -
stavljene mjere koje će se podupirati 
iz ESF-a nisu bile posebno usmjerene 
na visokokvalificirane mlade osobe43 
(vidjeti  okvir 7. ).
Primjer nedovoljnog usmjeravanja na utvrđene prioritetne skupine
U zapisniku sa sastanka akcijskog tima za mlade navedeno je da „se u strateškom planu posebna pozornost 
daje osobama sa završenim diplomskim sveučilišnim studijem (eng. master ) i doktorskim studijem (eng. PhD ) 
kako bi se suzbio tzv. odljev mozgova i omogućilo da se stručnost visokokvalificiranih osoba iskoristi za potre -
be tržišta rada i poduzeća u Portugalu”. Međutim, u portugalskom akcijskim planu za mlade koji je dostavila 
Komisija jedina mjera posebno usmjerena na kategoriju visokoobrazovanih osoba činila je tek 11 % sredstava 
ESF-a dodijeljenih planu.Okvir 7.40 Plan zapošljavanja mladih 
u Italiji (Sicilija) predložen je 
u kontekstu talijanskog 
kohezijskog plana 19. 12. 2011. 
(tj. prije inicijative o akcijskim 
timovima za mlade). Planom 
zapošljavanja mladih 
obuhvaćen je iznos od 
452 milijuna  eura nacionalnih 
sredstava dostupnih na 
temelju povećanja 
sufinanciranja ESF-a iz 
proračuna EU-a za operativni 
program ESF-a na Siciliji kako 
bi se izbjegao opoziv 
dodijeljenih sredstava.
41 Kad je riječ o Slovačkoj, akcijski 
plan za mlade nije bio izravan 
rezultat djelovanja akcijskih 
timova za mlade. Njegova je 
izrada započela ranije 
u kontekstu programa 
nacionalnih reformi 
i provedbe izmijenjenog 
zakona o strukovnom 
obrazovanju 
i osposobljavanju.
42 Ciljna skupina u Slovačkoj 
obuhvatila je nezaposlene 
mlade osobe mlađe od 
29 godina, no i ugrožene 
osobe starije od 50 godina. 
Nije bio naveden točan iznos 
sredstava dodijeljenih za 
potporu mladima, kao ni broj 
radnih mjesta koja bi se 
trebala otvoriti u okviru ciljne 
skupine.
43 Sedmi i osmi kvalifikacijski 
stupanj prema Quadro 
Nacional de Qualificacões .
30 Opažanja
65 
Države članice mogle bi uvrstiti dijelo -
ve akcijskih planova za mlade u svoje 
nacionalne programe reformi. Te 
nacionalne programe reformi Komisija 
procjenjuje u kontekstu europskog 
semestra. Stoga smo pregledali i nacio -
nalne programe reformi za navedenih 
osam država članica za 2012. i 2013., 
kao i povezane procjene koje je nači -
nila Komisija, kako bi se utvrdilo jesu li 
u njima sadržana upućivanja na ishode 
sastanaka akcijskih timova za mlade.
66 
Utvrdili smo da se u nacionalnim 
programima reformi ishod sastanaka 
akcijskih timova za mlade i njegove 
implikacije za preusmjeravanje sred -
stava ESF-a mjerama za zapošljavanje 
mladih navode samo općenito (vidjeti 
okvir 8. ).67 
Osim toga, pri procjeni nacionalnih 
programa reformi Komisija spominje 
akcijske timove za mlade samo u op -
ćenitim izjavama o iznosima koji se 
reprogramiraju u korist mjera potpo -
re mladima, a ne navodi konkretna 
rješenja za posebne situacije i potrebe 
nezaposlenih mladih osoba, kao ni 
očekivani učinak tih mjera.
Primjeri mjera za zapošljavanje mladih koje se podupiru iz ESF-a navedenih 
u nacionalnim programima reformi
U talijanskom nacionalnom programu reformi za 2012. navodi se da će se „reprogramiranje proširiti na nove 
mjere za osposobljavanje i zapošljavanje mladih, u okviru akcijske skupine EU-a i Italije za nezaposlenost mla -
dih i poduzetništvo osnovane nakon sastanka Europskog vijeća od 30. siječnja 2012.” Međutim, nisu navedene 
pojedinosti o mjerama na koje se odnosi reprogramiranje.
Nacionalni program reformi u Irskoj za 2012. godinu sadržavao je dio o nezaposlenosti mladih. U tom je dijelu 
bilo riječi o posjetu delegacije Komisije u veljači s ciljem rasprave o ključnim izazovima u vezi s nezaposle -
nošću mladih. Međutim, nisu pružene informacije o ishodu tog posjeta u pogledu mjera koje bi se poduprle 
sredstvima EU-a. Navedeno je da je irska vlada i dalje „predana osmišljavanju inovativnih rješenja politika kako 
bi se nosila s tim ključnim izazovom”.Okvir 8.
31 Opažanja
Praćenje rezultata 
inicijative o akcijskim 
timovima za mlade 
i izvješćivanje o njima 
koje provodi Komisija
68 
Kad je riječ o praćenju koje Komisija 
provodi u pogledu mjera poduzetih 
u vezi s inicijativom o akcijskim timovi -
ma za mlade, ispitali smo sljedeće:
 ο jesu li uspostavljeni posebni me -
hanizmi za praćenje u vezi s repro -
gramiranim i preraspodijeljenim 
sredstvima;
 ο sadržavaju li izvješća Komisije 
relevantne i pouzdane informacije 
o stvarnim postignućima inicijative 
o akcijskim timovima za mlade.
Praćenje mjera poduzetih 
u vezi s rezultatima 
inicijative o akcijskim 
timovima za mlade koje 
provodi Komisija temeljilo se 
na postojećim mehanizmima 
praćenja ESF-a
69 
Na temelju postojećeg regulatornog 
okvira ESF-a, ponajprije u sklopu 
godišnjih izvješća o provedbi i godiš -
njih ispitivanja operativnih programa, 
Komisija je u suradnji s državama 
članicama pratila izmjene operativnih 
programa poduzete u korist mladih 
u vezi s aktivnostima akcijskih timova 
za mlade.70 
Godišnja izvješća o provedbi koja 
je Sud pregledao pokazala su da je 
dostupno malo informacija o postupku 
reprogramiranja i povezanim ostvare -
nim rezultatima. Te informacije obično 
obuhvaćaju samo primjere i ne pružaju 
se dosljedne i usporedive informa -
cije o određenim ciljnim skupinama 
mladih. Utvrdili smo da je Španjolska 
(operativni program za Navarru) bila 
jedini slučaj u kojem je Komisija izričito 
zatražila od države članice da u svoje 
primjedbe u vezi s izvješćem o pro -
vedbi za 2012. uvrsti pokazatelje za 
praćenje koji se odnose na „Inicijativu 
o mogućnostima za mlade”44.
71 
Procijenili smo i zapisnike s godišnjih 
sastanaka o ispitivanju koje je dostavi -
la Komisija i utvrdili smo da se u četiri 
od sedam45 ispitanih slučajeva Komisija 
u svojim primjedbama usredotočila na 
financijsku provedbu i izlazne proizvo -
de, a ne na stvarne rezultate. Utvrdili 
smo da se u tim zapisnicima postignu -
ća u kontekstu inicijative o akcijskim 
timovima za mlade spominju u slučaju 
Italije, Litve i Slovačke.
72 
Prema našoj analizi Komisija je prihva -
tila podatke koje su predstavile države 
članice na godišnjim sastancima o is -
pitivanju, a da nije provela dostatnu 
provjeru (vidjeti okvir 9. ).44 U okviru koje se provode 
aktivnosti akcijskih timova za 
mlade.
45 2012. godine nije održan 
godišnji sastanak o ispitivanju 
za Irsku.
32 Opažanja
Nedostatci u izvješćima 
Komisije u pogledu rezultata 
inicijative o akcijskim 
timovima za mlade
73 
Radi kontinuiranog obavještavanja 
Europskog vijeća o napretku postupka 
reprogramiranja, povezanog s aktiv -
nostima akcijskih timova za mlade, 
Komisija je na ad hoc  osnovi upućivala 
neformalne zahtjeve upravljačkim 
tijelima ESF-a kako bi dobila ažurira -
ne informacije o stanju u državama 
članicama, ponajprije o reprogrami -
ranim/preraspodijeljenim sredstvima 
ESF-a i procijenjenom broju osoba koje 
ostvaruju korist od tih mjera. Komisija 
je svoj zahtjev za pružanje informaci -
ja ograničila na pokazatelje izlaznih 
proizvoda (npr. sudjelovanje u mjera -
ma ESF-a), umjesto na rezultate (vidjeti 
odlomak 26.).74 
Na temelju tih informacija Komisija je 
izvijestila o rezultatima inicijative o ak -
cijskim timovima za mlade u odgovoru 
na različite zahtjeve Europskog vijeća 
kojima su zatražene ažurirane informa -
cije (u svibnju 2012., studenome 2012., 
ožujku 2013., lipnju 2013. i listopa -
du 2013.) te na vlastitu inicijativu (u 
ožujku 2014.).Primjer pitanja koja proizlaze iz podataka o postignućima koje iskazuju države 
članice
U zapisniku Komisije s godišnjeg sastanka o ispitivanju održanog s nadležnim tijelima Litve u siječnju 2014. na -
vodi se da su ciljevi za tri mjere već postignuti46. Za jedan od njih (mjera za pružanje mikrokredita), ponovnim 
smo izračunom utvrdili da je zapravo postignuto samo 72 % ciljne vrijednosti.
46 Strukovno obrazovanje i osposobljavanje za mlade, potpora stjecanju profesionalnih vještina i pružanje mikrokredita.Okvir 9.
33 Opažanja
75 
Pregledom izvješća s ažuriranim infor -
macijama koje je Komisija dostavljala 
Europskom vijeću te pregledom ostalih 
komunikacija Komisije utvrdili smo da 
je u tim izvješćima nedostajala kvalita -
tivna analiza primjene reprogramiranih 
i preraspodijeljenih sredstava (vidjeti 
okvir 10. ).76 
Primjeri navedeni kao „konkretne 
mjere” i „rezultati za pojedine države 
u pogledu pomoći koju su akcijski 
timovi pružili mladima” ponekad nisu 
potpuni (vidjeti okvir 11. ).
Primjeri ograničene analize u ažuriranim informacijama koje je Komisija dostavljala 
Europskom vijeću
Izvješća s ažuriranim informacijama o akcijskim timovima za mlade pružala su ograničeni opis rezultata akcij -
skih timova. Na primjer, u izvješću o Grčkoj iz svibnja 2012. navedeno je sljedeće: „slijedom aktivnosti akcijskog 
tima za mlade u proljeće 2012. pokreću se nove ciljne mjere za mlade”, no nije navedeno koje će se nove mjere 
za mlade podupirati sredstvima ESF-a te o kojim je financijskim iznosima riječ.
Nadalje, za Španjolsku je navedeno da je „135 milijuna eura usmjereno u korist javne službe za zapošljavanje 
kako bi se pomoglo mladima u traženju posla”. Ta dodatna sredstva pružena su s ciljem podupiranja mjera 
koje su već bile uspostavljene na nacionalnoj razini kako bi se većem broju mladih osoba pomoglo pri zapo -
šljavanju, no nisu navedene informacije o djelotvornosti tih mjera u prošlosti.Okvir 10.
Primjer preuveličanih rezultata u izvješćivanju o konkretnim mjerama
U slučaju regionalnog operativnog programa ESF-a u Italiji (Sicilija), nove mjere u korist zapošljavanja mladih 
nisu se financirale prijenosom sredstava ESF-a već oslobađanjem, na temelju povećanja stope sufinanciranje 
EU-a, nacionalnih sredstava koja su prvotno bila dodijeljena operativnom programu. To je učinjeno uz uvjet 
da nacionalna sredstva u potpunosti budu namijenjena mladima. Iz toga je proizišao plan u vrijednosti od 
452 milijuna eura, koji je trebao pružiti korist za 50 000 mladih osoba. Komisija je to najavila i iskazala kao 
tekuću aktivnost u nekoliko izvješća s ažuriranim informacijama Vijeću između svibnja 2012. i lipnja 2013.
Međutim, u lipnju 2013. odbor za praćenje obavijestio je Komisiju da je došlo do znatnog kašnjenja u početnoj 
fazi projekta. Projekt je naposljetku pokrenut u lipnju 2014., no odmah nakon toga, u kolovozu 2014. regija Si -
cilije opozvala je odluku o odobrenju i financiranju projekta za provedbu predviđenih mjera. Do toga je došlo 
zbog znatnih nedostataka u informatičkom sustavu za odabir sudionika, zbog kojih približno 54 % korisnika 
nije moglo pristupiti postupku odabira47.
47 Regione Sicilia, Decreto del Dirigente Generale Numero 4567  od 18. kolovoza 2014.Okvir 11.
34 Opažanja
77 
Budući da su sve objavljene informaci -
je proizišle iz ad hoc  zahtjeva Komisije 
upućenih državama članicama, po -
stupak se morao ponoviti pri svakom 
slanju ažuriranih informacija Vijeću i/ili 
pri njihovoj objavi. Za informacije koje 
države članice dostavljaju na dobro -
voljnoj osnovi Komisija nema pravne osnove provoditi provjere pouzdanosti 
i/ili vjerodostojnosti. Time nastaje rizik 
da se u izvješća s ažuriranim infor -
macijama koja se šalju Vijeću uvrste 
nepouzdane ili netočne informacije. 
Međutim, i za podatke koji se iskazu -
ju u skladu s okvirom ESF-a provjere 
nisu uvijek bile djelotvorne (vidjeti 
okvir 12. ).
Primjer nepreciznih podataka koji su poslani dionicima
Prema izvješću s ažuriranim informacijama o akcijskim timovima za mlade iz ožujka 2014. Komisija je u vezi 
s portugalskom inicijativom „Impulso Jovem” navela da su „u Portugalu […] preraspodijeljena sredstva ESF-a 
u visini od 143 milijuna eura […] te da su obveze za cjelokupni iznos preuzete do kraja 2013. Programom je 
bilo obuhvaćeno 56 000 mladih osoba”. Čini se, međutim, da je to ciljna vrijednost koju treba ostvariti, a ne 
dosadašnje postignuće. Zapravo, u podatcima o financijskom izvršenju operativnog programa, kao i u podat -
cima iskazanim u godišnjem izvješću o provedbi za 2013. u vezi s operativnim programom u području ljudskih 
potencijala, navodi se da je bilo obuhvaćeno manje od 10 000 mladih osoba.Okvir 12.
35
 Zaključci i preporuke
78 
Zaključili smo da je djelotvornost 
savjetodavne podrške u vezi s akcij -
skim timovima za mlade koju Komisija 
pruža državama članicama bila ogra -
ničena razinom i kvalitetom dostupnih 
informacija o tome kako se postojeće 
mjere ESF-a ili nacionalne mjere za 
mlade nezaposlene osobe provode na 
terenu (vidjeti odlomke od 25. do 37.). 
Nadalje, pri procjeni izmjena operativ -
nih programa koje su predložile države 
članice Komisija se uglavnom usre -
dotočila na proračunska pitanja, a ne 
na to kako najbolje iskoristiti sredstva 
ESF-a (vidjeti odlomke od 58. do 61.). 
Naposljetku, do 2014. godine postojali 
su nedostatci u načinu na koji je Komi -
sija izvješćivala o rezultatima inicijative 
o akcijskim timovima za mlade (vidjeti 
odlomke od 73. do 77.).
Komisija je pružila 
savjetodavnu potporu 
državama članicama, no ta 
je podrška bila ograničena 
razinom i kvalitetom dostupnih 
informacija
79 
Inicijativom o akcijskim timovima za 
mlade nisu se mogla dostići visoka 
očekivanja proizišla iz neformalnog 
sastanka Europskog vijeća 2012. godi -
ne, posebice zbog ograničenih infor -
macija koje su Komisiji stavljene na 
raspolaganje na temelju mehanizama 
za praćenje i izvješćivanje utvrđenih 
u uredbama za programsko razdoblje 
2007. –2013. Komisija stoga nije imala:
 ο pregled postojećih mjera za zapo -
šljavanje mladih koje se financiraju 
sredstvima ESF-a, niti je raspola -
gala podatcima o mjerama koje 
su bile uspješne u pogledu ciljnih 
i stvarnih rezultata na razini država 
članica. Takve su informacije mogle pomoći pri oblikovanju praktič -
nih i kratkoročnih prijedloga za 
preusmjeravanje sredstava ESF-a 
u korist mjera koje su se pokazale 
djelotvornima u proteklom raz -
doblju ili u drugim sredinama;
 ο cjelovite i ažurirane informacije 
o raspoloživim sredstvima ESF-a 
koja bi se mogla reprogramirati ili 
preraspodijeliti.
80 
U sklopu pripremnog djelovanja 
Komisija je izradila „sažeta izvješća” za 
svaku od navedenih osam država člani -
ca. Osim toga, koordinirala je sastanke 
akcijskih timova za mlade i sastavila 
operativne zaključke u vezi s reprogra -
miranjem i preraspodjelom sredstava 
ESF-a. Iako je Komisija time dala svoj 
pozitivni doprinos, te su aktivnosti 
provedene uz prethodno navedena 
ograničenja.
81 
Našom se analizom također pokazalo 
da su posebni prijedlozi o tome kako 
postići brže i djelotvornije rezultate za 
mlade nezaposlene osobe, koje su izra -
dili akcijski timovi za mlade uspostav -
ljeni za osam država članica obuhvaće -
nih revizijom, bili ograničeni. Kako bi 
se izradili posebni nacionalni akcijski 
planovi za mlade u skladu sa zamislima 
Komisije i kako bi se državama članica -
ma omogućilo djelotvorno korištenje 
strukturnim fondovima za podupiranje 
mjera za smanjenje stopa nezaposle -
nosti mladih, bila bi potrebna održivija 
i dugoročnija inicijativa koja se temelji 
na široj osnovi.
36 Zaključci i preporuke
1. preporuka
Pri budućim inicijativama te vrste Ko -
misija bi trebala uzeti u obzir moguć -
nosti i ograničenja određena političkim 
i pravnim kontekstom, svoje posebno 
znanje i stručnost u tom području 
(na temelju provedbe mjera financi -
ranih sredstvima EU-a i nacionalnim 
sredstvima) te dostupnost financij -
skih sredstava na razini EU-a i država 
članica.
Iako je inicijativa o akcijskim 
timovima za mlade dovela 
do reprogramiranja 
i preraspodjele sredstava 
ESF-a, Komisija se pri 
procjeni izmjena operativnih 
programa uglavnom 
usredotočila na proračunska 
pitanja
82 
Prema informacijama koje su države 
članice stavile na raspolaganje Komisiji 
reprogramirana i preraspodijeljena 
sredstva ESF-a u sedam od osam drža -
va članica koje su provele taj postupak 
iznosila su do lipnja 2013. ukupno 
1,9 milijardi  eura. Međutim, točan uku -
pni iznos sredstava ESF-a obuhvaćenih 
tim postupkom reprogramiranja teško 
je utvrditi jer su na to mogli utjecati 
i drugi razlozi, a ne samo inicijativa 
o akcijskim timovima za mlade.83 
Nakon sastanaka akcijskih timova za 
mlade i u skladu s operativnim zaključ -
cima tih sastanaka sve države članice 
izradile su akcijske planove za mlade 
ili su ta pitanja uključile u nacionalne 
programe reformi, no u oba slučaja ta 
su pitanja obradile u općim crtama. 
Svako reprogramiranje sredstava ESF-a 
koje je potrebno u tom kontekstu 
može pokrenuti samo predmetna dr -
žava članica podnošenjem prijedloga 
za izmjenu odgovarajućih operativnih 
programa. Komisija potom mora pro -
cijeniti obrazloženje koje je dostavila 
država članica i odobriti izmjenu ako 
smatra da su uvjeti ispunjeni.
84 
Utvrdili smo da Komisija pri procjeni 
zahtjeva država članica za izmjenu 
operativnih programa iz uzorka nije 
ispitala je li vjerojatnije da će se repro -
gramiranim sredstvima ESF-a pomoći 
mladima da „nađu posao ili poveća -
ju svoje mogućnosti zapošljavanja” 
u odnosu na prvotno planirane mjere. 
Umjesto toga, u procjeni se uglavnom 
usredotočila na proračunska pitanja 
povezana s postupkom reprogramira -
nja. Na temelju podataka koje države 
članice dostavljaju Komisiji zaključili 
smo da nije moguće procijeniti ni u ko -
joj su se mjeri pri reprogramiranju i/ili 
preraspodjeli sredstava ESF-a 2012. go -
dine u obzir uzele posebne potrebe 
različitih skupina nezaposlenih mladih 
osoba.
37 Zaključci i preporuke
2. preporuka
U programskom razdoblju 2014.–2020. 
Komisija bi trebala:
(a) zajamčiti da se budući zahtjevi za 
reprogramiranje pokreću s ciljem 
postizanja boljih rezultata, a ne po -
najprije radi rješavanja poteškoća 
u povlačenju sredstava EU-a;
(b) odobravati zahtjeve država članica 
za izmjene operativnih programa 
samo ako se dodatni rezultati koji 
bi trebali proizići iz predloženih 
proračunskih prijenosa mogu po -
stići na razuman način;
(c) zatražiti od država članica da 
podnose dovoljno detaljna izvje -
šća o izvanrednim prijenosima 
u okviru operativnih programa 
i izmjenama prioriteta u godišnjim 
izvješćima o provedbi te da iznesu 
postignute rezultate;
(d) aktivno sudjelovati u odborima 
za praćenje operativnih progra -
ma i poticati države članice da 
poduzmu odgovarajuće mjere 
kad svojom procjenom godišnjih 
izvješća o provedbi utvrdi da ciljne 
vrijednosti neće biti dostignute.Nedostatci u izvješćima koje 
Komisija šalje Vijeću u pogledu 
učinka inicijative o akcijskim 
timovima za mlade
85 
Budući da je bila svjesna ograničenja 
u pogledu informacija koje na sustavan 
način dobiva od država članica u okvi -
ru mehanizama za praćenje ESF-a, 
Komisija je na ad hoc  osnovi upućivala 
zahtjeve državama članicama radi 
dobivanja informacija potrebnih za 
izradu redovitih ažuriranih izvješća 
Vijeću u vezi s napretkom inicijative. Za 
informacije koje države članice dostav -
ljaju na dobrovoljnoj osnovi Komisija 
nema pravne osnove provoditi provje -
re pouzdanosti i/ili vjerodostojnosti. 
Međutim, i za podatke koji se iskazuju 
u skladu s okvirom ESF-a provjere nisu 
uvijek bile djelotvorne.
86 
Analizom informacija koje se šalju Vije -
ću utvrdili smo stoga neke nedostatke 
u pogledu njihove cjelovitosti, dosljed -
nosti i pouzdanosti. Nadalje, budući da 
Komisija ne provodi sustavne provjere 
informacija koje su dostavile države 
članice, postoji rizik da se u izvješća 
s ažuriranim informacijama uvrste 
nepouzdane ili netočne tvrdnje.
38 Zaključci i preporuke
3. preporuka
Kad se Komisija u svojim komunika -
cijama koristi podatcima dobivenim 
od država članica, trebala bi zajamčiti 
sustavnu provedbu osnovnih provje -
ra vjerodostojnosti i pouzdanosti tih 
podataka.
Ovo je izvješće usvojilo II. revizijsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog suda, 
g. Henri GRETHEN, na sastanku održanome u Luxembourgu 11. studenoga 2015.
 Za Revizorski sud
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsjednik

39
V
Komisija smatra da su inicijativom akcijskih timova 
za mlade (YAT) ostvarena politička očekivanja koja 
je Europsko vijeće utvrdilo u svojim zaključcima od 
30. siječnja 2012. Ključni cilj zajedničkih akcijskih 
timova za mlade, kao ad-hoc , pravodobne inicija -
tive, bio je mobilizirati instrumente EU-a i nacio -
nalne instrumente, uključujući strukturne fondove, 
i raspravljati o reformama politike koje je potrebno 
uključiti u planove za zapošljavanje mladih. Svrha je 
timova bila „privući pozornost” podizanjem svijesti 
na najvišoj političkoj razini, stvaranjem dojma hitno -
sti i pružanjem snažnijeg usmjerenja bez dodatnih 
upravnih i/ili sudskih postupaka.
Komisija također smatra da su akcijski timovi za 
mlade dali važan doprinos pripremom terena za 
nove inicijative za suzbijanje nezaposlenosti mladih, 
uključujući Jamstvo za mlade, Inicijativu za zapošlja -
vanje mladih i poboljšanu izradu programa ESF-a 
za programsko razdoblje 2014.–2020., sa sve većim 
naglaskom na mlade.
Komisija je proaktivno upotrijebila sve instru -
mente koji su joj bili na raspolaganju, s obzirom na 
uspostavljeni pravni okvir, kako bi ostvarila ciljeve 
inicijative akcijskih planova za mlade i o njima 
izvješćivala.
Iako Komisija možda nema uvijek detaljne informa -
cije o svim mjerama koje su se financirale sred -
stvima u okviru podijeljenog upravljanja i stoga 
što je jedan od ciljeva sastanaka akcijskih timova za 
mlade bio ponovno provjeriti s državama članicama 
procjene dostupnih sredstava ESF-a i tako osigurati 
da se upotrebljavaju najnovije informacije, Komisija 
daje savjete i smjernice, među ostalim, na temelju 
dobivenih informacija i izvršenih ocjena politika 
u kontekstu Europskog semestra.
U pogledu primjerenosti financiranih mjera, budući 
da su uobičajene mjere za zapošljavanje mladih 
koje su se financirale iz ESF-a uključivale osposoblja -
vanje, radno iskustvo, subvencije za zapošljavanje, 
daljnje učenje i obrazovanje, pristupom su se nasto -
jale usmjeriti države članice da potiču najuspješnije 
od tih mjera.Sažetak
I
Zajednički odgovor Komisije na odlomke I., II., III. 
i IV.:
Nezaposlenost mladih u posljednjem je desetljeću 
bila rašireni problem u mnogim državama člani -
cama. Zahvaljujući akcijskim timovima za mlade 
(YAT), iako je riječ o  ad-hoc  instrumentu, taj je 
problem, koji se tijekom gospodarske krize pogor -
šao, dobio važno mjesto u europskom političkom 
programu.
Zbog te je nove svijesti poduzet niz konkretnih 
mjera na razini EU-a i država članica, uključujući 
posebno Jamstva za mlade i Inicijativu za zapošlja -
vanje mladih (YEI). Paket za zapošljavanje mladih  
(2012.), koji se nastavljao na širi Paket za zapošljava -
nje, uključivao je prijedlog za uspostavu Jamstva za 
mlade . Zbog toga je Vijeće u travnju 2013. donijelo 
Preporuku.
Na osnovu toga europski čelnici poduzeli su kon -
kretne korake u financijskom pogledu i to pokre -
tanjem Inicijative za zapošljavanje mladih  (2013.). 
Njome se posebno nastoji pružiti potpora mladima 
koji se ne obrazuju, nisu zaposleni ili se ne osposo -
bljavaju u regijama u kojima je stopa nezaposlenosti 
mladih višom od 25 %. Inicijativom za zapošljavanje 
mladih, zajedno s ESF-om, osiguralo se državama 
članicama ciljano financiranje za provedbu Jamstva 
za mlade u praksi.
IV
Komisija napominje da su iznosi „dostupnih” sred -
stava iz ESF-a koje su procijenile države članice bili 
okvirni i posebno su ovisili o već pokrenutim pozi -
vima na podnošenje ponuda i mehanizmima ugova -
ranja u okviru relevantnih operativnih programa.Odgovori  
Komisije
Odgovori Komisije 40
VI Druga alineja (a)
Komisija prihvaća ovu preporuku i smatra da posto -
jeći pravni okvir sadržava potrebne zahtjeve.
Pravnim okvirom za europske strukturne i inve -
sticijske fondove za razdoblje 2014.–2020. već se 
u velikoj mjeri pružaju uvjeti za osiguranje veće 
vrijednosti za novac. To će se postići, među ostalim, 
s pomoću okvira uspješnosti i pričuvnih, ex-ante  
uvjeta, zajedničkih pokazatelja ostvarenja i rezul -
tata. Uporaba i programiranje europskih strukturnih 
i investicijskih fondova dalje su usko povezani sa 
strategijom Unije za rast i radna mjesta i posebnim 
preporukama po državama članicama.
U članku 30. CPR-a propisano je da zahtjevi za 
izmjenu operativnih programa koje podnosi država 
članica moraju biti valjano opravdani u pogledu 
predviđenog učinka na nacionalne ciljeve strategije 
EU2020 i posebne ciljeve operativnog programa.
Nadalje, člankom 23. CPR-a dopušteno je Komisiji 
da, na svoju inicijativu, zatraži od države članice da 
predloži izmjene svojih operativnih programa u cilju 
osiguranja usklađenosti s preporukama Vijeća 
u kontekstu Europskog semestra i tako osigura da 
se sredstvima iz europskih strukturnih i investicij -
skih fondova podupiru relevantni prioriteti za rast 
i radna mjesta na nacionalnoj ili regionalnoj razini.
Komisija napominje da je nadzor proračunskih 
pitanja i pitanja apsorpcije također dio njezine nad -
zorne uloge.
VI Druga alineja (b)
Komisija prihvaća ovu preporuku i smatra da posto -
jeći pravni okvir sadržava potrebne zahtjeve.
U članku 30. CPR-a izričito je propisano da nakon 
što Komisija ocijeni opravdanje države članice 
i zatraži dodatne informacije, država članica mora 
Komisiji dostaviti sve potrebne dodatne informacije. 
Nadalje, posebna se dodatna pravila primjenjuju 
na izmjene OP-a povezane s dodjelom pričuve za 
ostvarenje postignuća.Na temelju informacija koje su dostavile države čla -
nice Komisija je, u okviru svog redovitog izvješćiva -
nja, izvijestila Europsko vijeće o nizu pozitivnih pro -
mjena nakon pokretanja akcijskih timova za mlade, 
uključujući mjere u praksi, potporu iz nacionalnog 
proračuna i broj mladih kojima je pružena potpora. 
Komisija smatra da je reprogramiranjem sredstava 
radi povećanja financijske potpore programima za 
mlade koji dobro funkcioniraju ostvaren očit napre -
dak u pogledu potpore EU-a za mlade.
U pogledu praćenja, Komisija napominje da su 
u okviru podijeljenog upravljanja države članice 
odgovorne za uspostavu sustava praćenja i izvješći -
vanja i za osiguranje njihove pouzdanosti, podložno 
revizijama Komisije. Komisija je imala na raspolaga -
nju informacije prikupljene u okviru izvješćivanja 
koje je propisano Uredbom o ESF-u. Nadalje, budući 
da su akcijski timovi za mlade bili politička inicija -
tiva i takvima su najavljivani od samog početka, 
Komisija je prikupljala podatke i neformalnim 
putem s pomoću upitnikâ i zahtjevâ za informacije 
te s pomoću drugih postupaka u okviru politika, 
posebno europskog semestra. Komisija nema 
zakonske ovlasti provoditi provjeru pouzdanosti i/ili 
prihvatljivosti takvih podataka.
VI Prva alineja
Komisija prihvaća ovu preporuku.
Komisija u svojim djelovanjima uvijek uzima u obzir 
politički, pravni, financijski i upravni kontekst. 
U posebnom slučaju inicijative akcijskih timova 
za mlade, Komisija je bila svjesna da će se suočiti 
s nekoliko ograničenja. Međutim, to nije bio razlog 
za nedjelovanje: s obzirom na neprihvatljivu situa -
ciju nezaposlenosti mladih, Komisija je bila odlučna 
poduzeti sve moguće mjere za poboljšanje situacije.
Komisija u pravilu takve postupke sustavno temelji 
na stručnosti stečenoj tijekom provedbe europ -
skih strukturnih i investicijskih fondova, a posebno 
Europskog socijalnog fonda te na svom sudjelova -
nju u europskom semestru.
Odgovori Komisije 41
Uvod
09
Komisija je predložila uspostavu akcijskih timova 
u državama članicama u kojima je nezaposlenost 
mladih bila znatno iznad prosjeka EU-a; taj je prijed -
log potvrdilo Europsko vijeće. U to vrijeme prosjek 
EU-a iznosio je 22,3 % pa je odabrana referentna 
stopa od 30 % i osam država članica ispunilo je 
uvjete za to djelovanje; ta je stopa bila u skladu 
s izjavom Europskog vijeća. Komisija smatra da je 
djelovala u skladu s izjavom Europskog vijeća.
Opažanja
Zajednički odgovor Komisije na 
odlomke 25. i 26.
Komisija ima pravo pratiti financiranje EU-a samo 
u skladu s odredbama utvrđenima u uredbama, 
a države članice imaju znatnu slobodu u pogledu 
izvješćivanja informacija o uspješnosti. Iako je 
postojao zajednički (obavezni) pokazatelj ostvare -
nja za mlade, države članice izvješćivale su o ostva -
renim rezultatima svake godine i u godišnjem 
izvješću o provedbi na temelju posebnih pokaza -
telja navedenih u OP-u za svaku prioritetnu os, ali 
ti posebni pokazatelji nisu se mogli objediniti na 
razini EU-a. Komisija je u svim slučajevima postupila 
u skladu s tim odredbama.
27
Komisija smatra da postoji dovoljan broj pokazatelja 
kojima se Komisiji omogućuje odgovarajuće praće -
nje, iako su specifični za svaki OP .VI Druga alineja (c)
Komisija prihvaća ovu preporuku i smatra da posto -
jeći pravni okvir sadržava potrebne zahtjeve.
U CPR-u je, u okviru godišnjih izvješća o provedbi iz 
članka 50. predviđeno izvješćivanje o svim mje -
rodavnim aspektima uspješnosti. Države članice 
moraju izvješćivati i na temelju kategorija interven -
cija kako je utvrđeno u primjenjivoj Provedbenoj 
uredbi Komisije 215/2014.
VI Druga alineja (d)
Komisija prihvaća ovu preporuku i smatra da je to 
već postojeća praksa, uzimajući u obzir njezino 
područje nadležnosti u odboru za praćenje.
VI Treća alineja
Komisija prihvaća ovu preporuku. U kontekstu 
podijeljenog upravljanja Komisija provjerava, među 
ostalim, pouzdanost sustava za bilježenje i pohranji -
vanje računovodstvene evidencije i podataka o pro -
vedbi koje su dostavile države članice. To se obično 
izvršava s pomoću revizija sustava koje provode 
Komisija i nacionalna tijela za reviziju.
U CPR-u je predviđeno da će u razdoblju 2014.–
2020. upravljačko tijelo ESF-a/YEI-ja prikupljati, 
pohranjivati i bilježiti podatke o pokazateljima 
u računalni sustav (članak 125. stavak 2. točke (a), (d) 
i (e)), podložno revizijama Komisije.
Odgovori Komisije 42
Nadalje, Komisija je pokrenula nekoliko evaluacija 
politika iz razdoblja 2007.–2013. koje će biti dostu -
pne sredinom 2016. Sve će te evaluacije biti korisni 
dokazi o postignućima programa. Povrh toga, 
u završna izvješća bit će uključeni dijelovi usmjereni 
na naučene pouke i dobru praksu.
Zajednički odgovor Komisije na 
odlomke 30. do 32.
U izvješću Komisije prikazan je pregled na temelju 
upitnika upravljačkih tijela, odnosno, na temelju 
vlastite procjene država članica o onome što dobro 
funkcionira kao dobra praksa. Izvješćem su se 
nastojale širiti ideje politike i prakse kao „nadah -
nuće” donositeljima politika. Svrha izvješća nije 
bila evaluacija kvalitete i učinkovitosti intervencija 
ESF-a.
34
Komisija napominje da se upravo na sastancima 
akcijskih timova za mlade nastojalo s državama 
članicama točnije utvrditi koja će sredstva EU-a biti 
dostupna i što se još može učiniti za zadovoljavanje 
potreba mladih nezaposlenih osoba.
35
U kontekstu podijeljenog upravljanja, relevantne 
posebne pojedinosti u pogledu operacija dostupne 
su na razini država članica jer su one odgovorne za 
pokretanje i provedbu različitih poziva na podno -
šenje zahtjeva. Unatoč objektivnim ograničenjima 
pravnog okvira iz razdoblja 2007.–2013., Komisija je 
proaktivno nastojala što redovitije prikupljati odgo -
varajuće informacije od država članica o potpori iz 
ESF-a za mjere zapošljavanja mladi u vezi s drugim 
inicijativama za zapošljavanje mladih diljem EU-a.Problem utvrđen u istraživanju Mreže za stručnu 
evaluaciju u prvom redu proizlazi iz činjenice da, za 
razliku od izvješćivanja o pokazateljima ostvarenja, 
izvješćivanje o pokazateljima rezultata za poje -
dine mjere nije bilo obavezno. Stoga nisu dostupni 
sveobuhvatni i dosljedni podaci o pokazateljima 
rezultata. Taj će se problem ispraviti uvođenjem 
zajedničkih pokazatelja ostvarenja i rezultata za 
programsko razdoblje 2014.–2020.
28
U izvješću Službe Komisije za unutarnju reviziju 
koje navodi Sud donesen je zaključak da određeni 
postojeći nedostaci proizlaze iz pravnog okvira 
na kojem Komisija prema definiciji temelji svoj 
rad. U izvješću Službe Komisije za unutarnju revi -
ziju također je potvrđeno da je ostvareno znatno 
poboljšanje zahtjeva uspješnosti koji su uvedeni 
pravnim okvirom za razdoblje 2014.–2020. Uprav -
ljačka tijela u razdoblju 2007.–2013. morala su 
definirati posebne pokazatelje rezultata i utvr -
diti ciljeve u operativnim programima. To je bilo 
podložno pregovorima tijekom izrade operativnih 
programa. Komisija priznaje da je objedinjavanje na 
razini EU-a predstavljalo izazov, ali svoje praćenje 
na razini operativnog programa smatra primjere -
nim. Nadalje, Komisija je provela istraživanje u svrhu 
analize svih posebnih pokazatelja rezultata i upotri -
jebila stečeno znanje kako bi predložila zajedničke 
pokazatelje rezultata za razdoblje 2014. – 2020. te 
uspostavila mrežu za evaluaciju nastojeći objediniti 
dokaze o praćenju i evaluaciji upravljačkih tijela 
kako bi mogla dati informacije o uspješnosti odjela 
i njezina izvješćivanja.
29
Komisija napominje da se službenici odjela Komisije 
informiraju o napretku i „dobroj praksi” u provedbi 
OP-a u okviru redovitih bilateralnih kontakata 
s upravljačkim tijelima, njihove ocjene godišnjeg 
izvješća o provedbi i sudjelovanja na sastancima 
predviđenima Uredbom, ali i s resornim odjelima 
u državama članicama u okviru ciklusa Europskog 
semestra. Zahvaljujući svojoj analizi različitih poseb -
nih pokazatelja, svjesni su učinkovitosti provedbe 
različitih OP-ova.
Odgovori Komisije 43
Za utvrđivanje država članica s najvišom stopom 
nezaposlenosti mladih i u naknadnim analizama 
i raspravama upotrebljavala se uobičajena Euro -
statova definicija mladih ljudi (15–24). Međutim, 
akcijske skupine za mlade uspostavljene su kako bi 
se osiguralo najprikladnije djelovanje za pojedinu 
državu pa se u nekim slučajevima primjenjivala 
fleksibilnija definicija, ako je to bilo opravdano zbog 
okolnosti na nacionalnoj razini.
41
Akcijske skupine za mlade imale su ulogu ispitati 
prilike za brzo djelovanje kako bi mogle odgovoriti 
na neposredni učinak krize. Neusklađenosti između 
ponude vještina i potražnje na tržištu rada i opera -
tivnih programa ESF-a uključene su u programe već 
2006. u cilju rješavanja strukturnih pitanja na trži -
štima rada. Međutim, ovaj je napredak u provedbi 
strukturnih reforma znatno ugrožen gospodarskom 
krizom tijekom koje su se stope nezaposlenosti 
u EU-u znatno povećale. Prema tome, dok je zadaća 
akcijskih timova za mlade bila tražiti neposredna 
rješenja u financijskom smislu i u pogledu provedbe 
politike, Komisija je usporedno ulagala napore kako 
bi države članice vratila natrag na put reformi.
Nadalje, Komisija velik dio posebnih informacija 
o politikama prikuplja u kontekstu svojih analiza 
povezanih s Europskim semestrom i one se objav -
ljuju u izvješćima Komisije/izvješćima po državama. 
Komisija svoje aktivnosti temelji i na nizu izvješća 
stručnjaka i na primjerima unutarnjih izvješća 
o politikama GU EMPL, posebno takozvanih izvješća 
po državama koja se razrađuju u kontekstu Europ -
skog semestra.
42
Komisija napominje da su u osam pregleda poda -
taka po državama predložene smjernice za politike 
utemeljene na analizi potreba na tržištu rada koja je 
potvrđena različitim izvorima, posebno na temelju 
analitičkih aktivnosti Komisije u kontekstu Europ -
skog semestra.36
Komisija napominje da je svoje procjene temeljila 
na podacima koje su države članice dobrovoljno 
dostavile. Te su procjene bile samo početne točke 
za bilateralne rasprave i sustavno su se ažurirale 
na temelju stvarne situacije u pojedinim državama 
članicama.
37
Komisija priznaje da je učinjena tehnička pogreška 
za SK. Međutim, rasprava na sastanku akcijske 
skupine za mlade odvijala se na temelju točnih 
podataka.
38
Komisija napominje da bi se u kontekstu priprema 
za sastanak akcijskih timova za mlade svaka pro -
cjena trebala temeljiti na onome što je Komisija 
najavila, na što se obvezala i što je realistično mogla 
ostvariti u dogovorenom vremenskom okviru i u 
skladu s postojećim pravnim okvirom.
40
Komisija smatra da cilj akcijskih timova za mlade 
nije bio državama članicama osigurati ex-ante  
analize, koje se odnose na posebne skupine mla -
dih ljudi, niti ispitivanja buduće potražnje za 
vještinama.
Nadalje, analiza potreba na tržištu rada koju pro -
vodi Komisija nije ograničena na pregled podataka 
po državama, koji je kao dokument za izvješćivanje 
upotrebljavan kao bilješke za bilateralne sastanke 
akcijskih timova za mlade. Službenici odjela zadu -
ženih za određena zemljopisna područja sastavljaju 
detaljna izvješća po državama i dubinski analiziraju 
stanje zaposlenosti i socijalne politike u državama 
članicama, što se upotrebljava za izradu posebnih 
preporuka po državama članicama. Suzbijanju neza -
poslenosti mladih treba pristupiti na sveobuhvatan 
način, a u pregledu podataka po državama dostupni 
su dosljedni podaci i politike ne samo o pitanjima 
zapošljavanja već i o različitim drugim ključnim 
aspektima, kao što je obrazovanje.
Odgovori Komisije 44
Na primjer, u slučaju država s velikim brojem 
OP-ova, kao što je Italija, trebalo je provjeriti pri -
mjenjivost svakog detaljnog prijedloga na situaciju 
(provedba, rezultati) svakog OP-a (npr. koji OP treba 
reprogramirati, za koliko i slično).
49
Komisija smatra da sažete operativne zaključke SG-a 
ne bi trebalo čitati odvojeno. U posebnom slučaju 
Grčke tehnička pomoć bila je već vrlo intenzivna 
zbog programa financijske pomoći, a u operativnim 
zaključcima Glavnog tajništva predloženo je širenje/
jačanje postojećih inicijativa u obliku smjernica poli -
tika i utvrđena je osnova za daljnju razredu poseb -
nih mjera koje odgovaraju utvrđenim potrebama. 
Operativni neposredni rezultat akcijskih timova 
za mlade bio je „Akcijski plan ciljnih intervencija za 
povećanje zaposlenosti mladih i jačanje poduzetniš -
tva” , koji je Grčka donijela u prosincu 2012.
Nadalje, države članice već primaju detaljne pro -
cjene država i preporuke politika od Komisije u kon -
tekstu Europskog semestra.
50
Komisija upućuje na svoj odgovor na odlomke 29., 
44. i 47.
U kontekstu sastanaka odbora za praćenje u kojima 
Komisija ima savjetodavnu ulogu raspravljalo se, 
prema potrebi, o posebnim izmjenama poziva na 
podnošenje ponuda i kriterija za odabir. Komisija 
smatra da se dodana vrijednost predloženih inici -
jativa nije ocjenjivala samo u odnosu na njihove 
očekivane učinke na apsorpciju.
51
Komisija napominje da izmjene OP-a nisu uvijek 
bile povezane s mjerama za zapošljavanje mladih. 
One su često bile dio šire preraspodjele sredstava 
na opće mjere za zapošljavanje. Nadalje, u kontek -
stu akcijskih timova za mlade, savjetodavna uloga 
Komisije nije bila ograničena samo na razmatranja 
o preraspodjeli sredstava.43
Vidjeti odgovor Komisije na odlomak 41.
44
U Italiji je situacija na tržištu rada bila posebno teška 
za mlade ljude. U pregledu podataka za državu 
navedene su neke skupine koje su posebno zabri -
njavajuće, uključujući visoko i srednje obrazovane 
osobe nakon završetka školovanja, ali inicijativama 
se slijedio globalni pristup rješavanju problema na 
sveobuhvatni način.
Odluka o prijenosu upravljanja sredstvima (kao i za 
sve druge inicijative akcijskih timova za mlade) očito 
je donesena s dvostrukim ciljem: povećanje razine 
ljudskog kapitala (radi olakšavanja zapošljavanja) 
i ubrzavanje rashoda (budući da, kako je navedeno 
u pregledu podataka za državu, „problemi u Italiji 
ne odnose se na prioritete u potrošnji već na kašnje -
nje u provedbi”).
45
Komisija napominje da se u svakoj procjeni nepo -
srednih rezultata potreba akcijskih timova za mlade 
moraju uzeti u obzir ciljevi i svrha misija akcijskih 
timova za mlade i regulatorni okvir za ESF.
47
Misije akcijskih timova za mlade nastojale s pomoću 
političkih rasprava na visokoj razini utvrditi načine 
na koje nacionalna tijela mogu dodijeliti sredstva 
projektima kojima će se kratkoročno ostvariti najbo -
lji rezultati. To je podrazumijevalo dogovor o načinu 
postupanja s konkurentnim prioritetima ESF-a, ali 
nije uključivalo ulaženje u tehničke pojedinosti 
upravljanja sredstvima. Sastanci su predstavljali 
priliku za istraživanje različitih mogućnosti koje su 
se morale tehnički potvrditi u svjetlu posebnosti 
svakog OP-a.
Prije reprogramiranja trebalo je raspraviti s drža -
vama članicama u kojoj se mjeri sredstva iz ESF-ova 
mogu preusmjeriti na programe za mlade.
Odgovori Komisije 45
U pogledu primjerenosti financiranih mjera, budući 
da su uobičajene mjere za zapošljavanje mladih 
koje su se financirale iz ESF-a uključivale osposoblja -
vanje, radno iskustvo, subvencije za zapošljavanje, 
daljnje učenje i obrazovanje, Komisija je svojim pri -
stupom nastojala usmjeriti države članice da potiču 
najuspješnije od tih mjera. U općem kontekstu 
nezaposlenosti mladih tijekom 2011. (ukupna niska 
stopa zaposlenosti i rastuće stope neaktivnosti, 
posebno NEET-ova), jedan od ključnih ciljeva Komi -
sije bio je povećati broj sudionika u mjerama kojima 
bi se mogla povećati zapošljivost mladih na tržištu 
rada. I na kraju, sve od navedenih mjera od ključne 
su važnosti i u okviru Jamstva za mlade kojem se 
također pruža financijska potpora iz ESF -a.
Zajednički odgovor na odlomak 64. 
i okvir 7 .
Komisija naglašava da su prioritetne skupine 
o kojima se raspravljalo na bilateralnom sastanku 
akcijskih timova za mlade uključivale visokokva -
lificirane mlade ljude i mlade ljude s osnovnim 
obrazovanjem. Na te su dvije skupine bili usmjereni 
i portugalski akcijski plan za mlade pod nazivom 
„Impulso Jovem” i odgovarajuće reprogramiranje 
OP-a.
Zajednički odgovor na odlomke 65., 
66., 67 . i okvir 8.
Komisija napominje da su nacionalni programi 
reformi strateški dokumenti za koje isključivo odgo -
varaju države članice. Njihov cilj nije opisati koje bi 
se mjere podupirale iz fondova EU-a kao rezultat 
sastanka akcijskog tima za mlade.
Komisija prati situaciju mladih ljudi na tržištu rada 
u kontekstu Europskog semestra čiji je cilj jačati 
i promicati reforme politike u korist građana EU-a. 
U tom kontekstu Komisija dostavlja dubinsku 
analitičku procjenu izvješća po državama i predlaže 
djelovanja politika u obliku nacrta posebnih pre -
poruka po državama članicama. U okviru Europ -
skog semestra za 2015. pet država članica dobilo je 
preporuke usmjerene na donošenje ambicioznijih 
mjera politika u tome području.53
Komisija smatra da je za potpunu sliku financij -
skih rezultata inicijative akcijskih timova za mlade 
potrebno uključiti i podatke o financijskim sred -
stvima posvećenima inicijativama povezanima 
s mladima koje su rezultat smanjenja nacionalnog 
sufinanciranja u operativnim programima ESF-a 
i EFRR-a. Na primjer, u slučaju Italije, tim se sred -
stvima, koja su dobivena reprogramiranjem OP-a, 
financirao niz inicijativa (uključujući Plan za mlade 
na Siciliji) koje su obuhvaćene nacionalnim kohe -
zijskim akcijskim planom. Italija tvrdi da ta sredstva 
uključuju dodatnih 1,5 milijardi EUR i bila su dio 
preraspodijeljenih sredstava o kojima se izvješćivalo 
u vezi s Italijom tijekom ukupnog djelovanja akcij -
skih timova za mlade.
54
Komisija priznaje tehničku pogrešku, koja, međutim, 
ima vrlo ograničeni učinak na ukupni iznos (ispod 4 
% ukupnog iznosa ESF-a, ispod 1,2 % kada se uzme 
u obzir ukupni proračun akcijskih timova za mlade, 
uključujući talijanski kohezijski akcijski plan).
56
Države članice odgovorne su u okviru podijeljenog 
upravljanja za uspostavu sustava praćenja i izvješći -
vanja i za osiguranje njihove pouzdanosti.
60
Komisija smatra da je povećanje financijske potpore 
za programe za mlade (osposobljavanje itd.) koji su 
već ostvarivali rezultate na terenu bolje od gubitka 
sredstava zbog automatskog opoziva. Programi koji 
su pojačani već su bili ocijenjeni u trenutku donoše -
nja i njihova provedba bila je u skladu sa zahtjevima 
iz propisa.
Odgovori Komisije 46
73
Komisija je imala na raspolaganju informacije 
prikupljene u okviru izvješćivanja koje je propisano 
Uredbom o ESF-u. Nadalje, budući da su akcijski 
timovi za mlade bili politička inicijativa i takvima su 
najavljivani od samog početka, Komisija je prikup -
ljala podatke i neformalnim putem s pomoću upit -
nika i zahtjeva za informacije te s pomoću drugih 
postupaka u okviru politika, posebno Europskog 
semestra.
Za akcijske timove za mlade nije bilo moguće uspo -
staviti formalne postupke za praćenje i izvješćivanje 
izvan okvira praćenje ESF-a.
75
U izvješćima za Europsko vijeće naveden je opći 
pregled stanja provedbe akcijskih timova za mlade 
na temelju podataka koji su ad-hoc  prikupljeni od 
država članica. Vidjeti također odgovor Komisije na 
odlomak 68.
76
Vidjeti odgovor Komisije na odlomak 72.
Izvješćivanje Komisije temeljilo se na informacijama 
koje je dostavila Italija. U odnosu na znatna kašnje -
nja posebno u početnoj fazi provedbe nacionalnog 
plana, Komisija je kad god je to moguće zagovarala 
brzu provedbu.
77
Države članice odgovorne su u okviru podijeljenog 
upravljanja za uspostavu sustava praćenja i izvješći -
vanja i za osiguranje njihove pouzdanosti. Komisija 
provjerava pouzdanost sustava provedbom revizija.68
Komisija napominje da su se akcijski timovi za 
mlade provodili i pratili u skladu s pravnim odred -
bama za ESF kako bi se zadržalo minimalno admini -
strativno opterećenje država članica i brzo ostvarili 
rezultati.
70
Komisija napominje da informacije dostavljene 
u pogledu ciljeva pokazatelja ovise o općem kon -
tekstu predložene izmjene OP-a te o tome je li ona 
posebno povezana sa zapošljavanjem mladih ili, 
općenito, s poticanjem mjera za zapošljavanje svih 
ciljnih skupina općenito u okviru OP-a.
U slučaju Grčke, na primjer, pokazatelji praćenja za 
mlade već su bili uključeni u operativne programe.
71
Komisija napominje da je zapisnik s godišnjih 
revizijskih sastanaka jedini izvor informacija u vezi 
redovitim praćenjem OP-ova koje provodi Komisija.
Zajednički odgovor Komisije na 
odlomak 72. i okvir 9.
Komisija ponekad dovodi u pitanje pouzdanost 
određenih vrijednosti pokazatelja navedenih 
u godišnjem izvješću o provedbi. Računalni sustavi 
država članica također podliježu revizijama sustava 
koje provode Komisija i revizijska tijela država 
članica.
Komisija potvrđuje da je među informacijama koje 
je dostavilo litavsko upravljačko tijelo bila jedna 
tehnička pogreška.
Odgovori Komisije 47
79 Druga alineja
Jedan od ciljeva sastanka akcijskih timova za mlade 
bio je točno provjeriti s državama članicama proci -
jenjena dostupna sredstava iz ESF-a time osigurava -
jući korištenje najboljih i najnovijih informacija.
80
Komisija smatra da „pregled podataka po drža -
vama” mora biti opće prirode jer je u njemu sažeta 
analiza promjena na tržištu rada koju Komisija redo -
vito provodi (npr. godišnje izvješće o zapošljavanju 
i društvenim promjenama, godišnje izvješće o trži -
štu rada i promjenama plaća i Tromjesečni pregled 
zaposlenosti i društvene situacije u EU-u).
81
Zbog hitnosti situacije za zapošljavanjem mladih, 
Komisija i Europsko vijeće odlučili su pokrenuti 
ad-hoc,  pravovremenu inicijativu kojom je posebno 
ostvareno brzo preusmjeravanje dostupnih sred -
stava iz ESF-a na mjere povezane s mladima.
Komisija također smatra da su akcijski timovi za 
mlade dali važan doprinos pripremom terena za 
nove inicijative za suzbijanje nezaposlenosti mladih, 
uključujući Jamstvo za mlade, Inicijativu za zapošlja -
vanje mladih i poboljšanu izradu programa ESF-a 
za programsko razdoblje 2014.–2020., sa sve većim 
naglaskom na mlade.
1. preporuka
Komisija prihvaća ovu preporuku.
Komisija u svojim djelovanjima uvijek uzima u obzir 
politički, pravni, financijski i upravni kontekst. 
U posebnom slučaju inicijative akcijskih timova 
za mlade, Komisija je bila svjesna da će se suočiti 
s nekoliko ograničenja. Međutim, to nije bio razlog 
za nedjelovanje: s obzirom na neprihvatljivu situ -
aciju zaposlenosti mladih, Komisija je bila odlučna 
poduzeti sve moguće mjere za poboljšanje situacije.Zaključci i preporuke
Zajednički odgovor Komisije na 
odlomke 78. i 79.
Komisija smatra da su inicijativom akcijskih timova 
za mlade (YAT) ostvarena politička očekivanja koja 
je Europsko vijeće utvrdilo u svojim zaključcima od 
30. siječnja 2012. Ključni je cilj zajedničkih akcijskih 
timova za mlade bio mobilizirati instrumente EU-a 
i nacionalne instrumente i raspravljati o reformama 
politike koje će biti uključene u planove za zapošlja -
vanje mladih. Akcijski timovi za mlade usredotočili 
su se na izazove utvrđene u ciljanim državama 
članicama. Svrha je timova bila „privući pozornost” 
podizanjem svijesti na najvišoj političkoj razini, 
stvaranjem dojma hitnosti i pružanjem snažnijeg 
usmjerenja bez dodatnih upravnih i/ili sudskih 
postupaka.
Komisija je proaktivno upotrijebila sve instrumente 
koji su joj bili na raspolaganju, s obzirom na uspo -
stavljeni pravni okvir, kako bi ostvarila ciljeve inici -
jative akcijskih planova za mlade i o njima izvješći -
vala. Iskustvom akcijskih timova za mlade također 
se pridonijelo izradi novih inicijativa politika, kao 
što je Paket za zapošljavanje mladih i, u tom kontek -
stu, Preporuka Vijeća o Jamstvu za mlade. Nadalje, 
na temelju pažljivog praćenja situacije u osam 
uključenih država članica (te u drugim državama 
članicama s visokim razinama nezaposlenosti 
mladih) u okviru uobičajenih postupaka europskog 
semestra donesene su posebne preporuke po drža -
vama članicama (CSR) povezane sa zapošljavanjem 
mladih. Na temelju informacija koje su dostavile 
države članice Komisija je, u okviru svog redovitog 
izvješćivanja, izvijestila Europsko vijeće o nizu pozi -
tivnih promjena nakon pokretanja akcijskih timova 
za mlade koje su uključivale mjere u praksi, potporu 
iz nacionalnog proračuna i broj mladih kojima je 
pružena potpora.
79 Prva alineja
Iako Komisija nema uvijek detaljne informacije 
o svim mjerama koje su se financirale sredstvima 
u okviru podijeljenog upravljanja, ona daje savjete 
i smjernice i na temelju dobivenih informacija 
i ocjena politike izvršenih u kontekstu europskog 
semestra.
Odgovori Komisije 48
2. preporuka (a)
Komisija prihvaća ovu preporuku i smatra da posto -
jeći pravni okvir sadržava potrebne zahtjeve.
Pravnim okvirom za europske strukturne i inve -
sticijske fondove za razdoblje 2014.–2020. već se 
u velikoj mjeri pružaju uvjeti za osiguranje veće 
vrijednosti za novac. To će se postići, među ostalim, 
s pomoću okvira uspješnosti i pričuvnih, ex-ante  
uvjeta, zajedničkih izlaznih vrijednosti i pokazatelja 
rezultata. K tome, uporaba i programiranje europ -
skih strukturnih i investicijskih fondova usko su 
povezani sa Strategijom Unije za rast i radna mjesta 
te posebnim preporukama po državama članicama.
U članku 30. CPR-a propisano je da zahtjevi za 
izmjenu operativnih programa koje podnosi država 
članica moraju biti valjano opravdani u pogledu 
predviđenog učinka na nacionalne ciljeve stra -
tegije EU2020 i posebne ciljeve operativnog 
programa.
Nadalje, člankom 23. CPR-a Komisiji se dopušta da, 
na svoju inicijativu, od države članice zatraži da 
predloži izmjene svojih operativnih programa u cilju 
osiguranja usklađenosti s preporukama Vijeća 
u kontekstu Europskog semestra i tako osigura da 
se sredstvima iz europskih strukturnih i investicij -
skih fondova podupiru relevantni prioriteti za rast 
i radna mjesta na nacionalnoj ili regionalnoj razini.
Komisija napominje da je nadzor proračunskih 
pitanja i pitanja apsorpcije također dio njezine nad -
zorne uloge.Komisija u pravilu takve postupke sustavno temelji 
na stručnosti stečenoj tijekom provedbe europ -
skih strukturnih i investicijskih fondova, a posebno 
Europskog socijalnog fonda te na svome sudjelova -
nju u Europskom semestru.
82
Komisija se slaže da je teško dati stabilne opće 
podatke budući da ona može samo ocijeniti for -
malne odluke o izmjenama OP-a i da su se dinamički 
mijenjali iznosi dostupni u okviru OP-a ili u državi 
članici za preraspodjelu unutar OP-a ili među 
OP-ovima ovisno o razini i brzini ugovaranja proje -
kata i općem napretku u provedbi OP-a.
84
Komisija smatra da su sredstva koja su reprogra -
mirana radi povećanja financijske potpore pro -
gramima za mlade koji dobro funkcioniraju pred -
stavljala očit napredak u pogledu potpore EU-a za 
mlade. Ovako pojačane mjere u svakom slučaju su 
odabrane, provođene i praćene u skladu s pravilima 
i stoga se smatra da se njima ostvaruju pozitivni 
rezultati, čak i kada je bilo prerano izvršiti potpunu 
evaluaciju.
U pogledu primjerenosti financiranih mjera, budući 
da su uobičajene mjere za zapošljavanje mladih 
koje su se financirale iz ESF-a uključivale osposoblja -
vanje, radno iskustvo, subvencije za zapošljavanje, 
daljnje učenje i obrazovanje, pristupom se nastojalo 
usmjeriti države članice da potiču najuspješnije od 
tih mjera.
Nadalje, Komisija upućuje na svoje odgovore na 
odlomke 60., 72. i 76 .
Odgovori Komisije 49
Zajednički odgovor Komisije na 
odlomke 85. i 86.
Države članice odgovorne su u okviru podijeljenog 
upravljanja za uspostavu sustava praćenja i izvješći -
vanja i za osiguranje njihove pouzdanosti.
Komisija svojim revizijama provjerava pouzdanost 
podataka koje su dostavile države članice.
U CPR-u je predviđeno da će u razdoblju 2014.–
2020. upravljačko tijelo ESF-a/YEI-ja prikupljati, 
pohranjivati i bilježiti podatke o pokazateljima 
u računalni sustav (članak 125. stavak 2. točke (a), (d) 
i (e)), podložno revizijama Komisije.
3. preporuka
Komisija prihvaća ovu preporuku. U kontekstu 
podijeljenog upravljanja Komisija provjerava, među 
ostalim, pouzdanost sustava za bilježenje i pohranji -
vanje računovodstvene evidencije i podataka o pro -
vedbi koje su dostavile države članice. To se obično 
izvršava s pomoću revizija sustava koje provode 
Komisija i nacionalna tijela za reviziju.
U CPR-u je predviđeno da će u razdoblju 2014.–
2020. upravljačko tijelo ESF-a/YEI-ja prikupljati, 
pohranjivati i bilježiti podatke o pokazateljima 
u računalni sustav (članak 125. stavak 2. točke (a), (d) 
i (e)), podložno revizijama Komisije.2. preporuka (b)
Komisija prihvaća ovu preporuku i smatra da posto -
jeći pravni okvir sadržava potrebne zahtjeve.
U članku 30. CPR-a izričito je propisano da nakon 
što Komisija ocijeni opravdanje države članice 
i zatraži dodatne informacije, država članica mora 
Komisiji dostaviti sve potrebne dodatne informacije. 
Nadalje, posebna se dodatna pravila primjenjuju 
na izmjene OP-a povezane s dodjelom pričuve za 
ostvarenje postignuća.
2. preporuka (c)
Komisija prihvaća ovu preporuku i smatra da posto -
jeći pravni okvir sadržava potrebne zahtjeve.
U CPR-u je, u okviru godišnjih izvješća o provedbi iz 
članka 50. predviđeno izvješćivanje o svim mje -
rodavnim aspektima uspješnosti. Države članice 
moraju izvješćivati i na temelju kategorija interven -
cija kako je utvrđeno u primjenjivoj Provedbenoj 
uredbi Komisije 215/2014.
2. preporuka (d)
Komisija prihvaća ovu preporuku i smatra da je to 
već postojeća praksa, uzimajući u obzir njezino 
područje nadležnosti u odboru za praćenje.

Besplatne publikacije:
  jedan primjerak:  
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
  više od jednog primjerka ili plakati/zemljovidi:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
pri delegacijama u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hr.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_hr.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatni poziv iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (premda neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
 u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU-a
Akcijski timovi za mlade sastavljeni od stručnjaka iz 
nadležnih nacionalnih tijela i  Komisije uspostavljeni su 
2012. godine za osam država članica koje su se suočavale 
s osobito visokom stopom nezaposlenosti mladih. Cilj 
akcijskih timova za mlade bio je pružiti pomoć tim 
državama članicama kako bi na najbolji način iskoristile 
strukturne fondove EU-a usmjeravanjem nedodijeljenih 
sredstava (uključujući približno 10 milijardi eura u okviru 
ESF-a) iz programskog razdoblja 2007.–2013. na projekte 
kojima se podupiru mogućnosti zapošljavanja mladih 
i olakšava pristup financijskim sredstvima za male 
poduzetnike.
Ovom je revizijom Sud procijenio opseg postupka 
preusmjeravanja nedodijeljenih sredstava ESF-a te 
doprinos akcijskih timova za mlade pri pružanju pomoći 
nacionalnim tijelima u  preraspodjeli sredstava projektima 
kojima bi se „ostvarili najveći učinci u najkraćem 
mogućem roku”.
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD