IZVJEŠĆE KOMISIJE Trinaesto izvješće o praktičnim pripremama za buduće proširenje europodručja /* COM/2013/0855 final */





IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOJ SREDIŠNJOJ BANCI, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Trinaesto izvješće o praktičnim pripremama za buduće proširenje europodručja 1. Uvod Vijeće je 9. srpnja 2013. odlučilo da Latvija ispunjava potrebne uvjete za uvođenje eura[1]. Latvija će uvesti euro 1. siječnja 2014. („dan eura”), čime će se ukupni broj država članica koje su uvele euro popeti na osamnaest. Stopa konverzije između latvijskih latsa i eura neopozivo je fiksirana na 0,702804 latvijskih latsa za jedan euro[2]. Praktične pripreme za prelazak ušle su u završnu fazu. Novčanice i kovanice eura steći će status zakonskog sredstva plaćanja na dan uvođenja eura (takozvani scenarij prelaska „velikog praska”). Nakon prvog posebnog izvješća Komisije o praktičnim pripremama za uvođenje eura u Latviji[3] ovim se izvješćem ocjenjuje daljnji napredak koji je ostvaren do kraja listopada 2013. U njemu se osobito govori o pripremama za uvođenje gotovine, mjerama za zaštitu potrošača tijekom razdoblja prelaska, poput kampanje „Pošteni uvoditelj eura” i promidžbenih kampanja. U radnom dokumentu osoblja Komisije u prilogu ovom Izvješću navode se detalji o pripremama za uvođenje eura u preostalim državama članicama koje još nisu uvele jedinstvenu valutu i koje nemaju pravnu mogućnost da to ne učine. 2. Trenutačno stanje priprema za prelazak Latvije na euro Od posljednjeg izvješća Komisije latvijska tijela i uključeni dionici ostvarili su sveukupni znatan napredak u cilju neometanog i uspješnog prelaska.. 2.1. Organizacija prelaska, prilagodba pravnog sustava i pripreme javnog sektora Latvijski Nacionalni plan za prelazak na euro od 19. rujna 2012. posljednji je put ažuriran 4. travnja 2013. Daljnji je napredak u pogledu prilagodbe pravnog sustava na euro ostvaren 19. rujna 2013., kada je latvijski parlament Saeima donio izmjene 113 zakona. Izmjene propisa vlade i općina i dalje su u tijeku. Prilagodba računalnih sustava odvija se prema planu. Uspostavljen je računalni registar rizika s popisom ključnih računalnih sustava javne uprave. 2.2. Pripreme za prelazak na gotovinu u eurima Za prelazak je potrebno 400 milijuna kovanica eura s latvijskim nacionalnim stranama i 110 milijuna novčanica eura različitih apoena. Izrada kovanica u kovnici Staatliche Münzen Baden-Württemberg iz Stuttgarta u Njemačkoj započelo je u srpnju 2013. Novčanice eura posuđene su od Deutsche Bundesbank. Početak predopskrbe kreditnih institucija predviđen je 1. studenoga 2013. Redovna posredna predopskrba velikih klijenata komercijalnih banaka započet će 10. prosinca 2013., dok će pojednostavljena posredna predopskrba manjih korporativnih klijenata gotovinom u eurima započeti 27. prosinca 2013. Citadele Bank dostavit će poštanskim uredima gotovinu u eurima posrednom predopskrbom. Točni iznosi potrebni za predopskrbu i posrednu predopskrbu još uvijek nisu dostupni s obzirom na to da banke mogu podnositi zahtjeve do 1. studenoga 2013. Procjenjuje se da će za predopskrbu i posrednu predopskrbu biti potrebno približno 25 milijuna novčanica eura i približno 192 milijuna kovanica eura u različitim apoenima. Na raspolaganju će od 10. prosinca 2013. biti 800 000 paketa za upoznavanje za građane u 339 poslovnica komercijalnih banaka, 302 poštanska ureda i poslovnice Banke Latvije (Latvijas Banka). U paketima za upoznavanje pakiranima u plastične vrećice nalazit će se kombinacija svih apoena latvijskih kovanica eura u vrijednosti od 14,23 EUR. Preliminarna potražnja za paketima za upoznavanje već je velika (naručeno je približno 720 000 paketa za upoznavanje). Kako bi se osigurala dostatna distribucija kućanstvima i spriječilo gomilanje zaliha, prodavat će se najviše pet paketa za upoznavanje po osobi. Osim toga, 70 000 posebnih paketa za trgovce na malo (od kojih svaki sadržava 200 EUR) bit će dostupno od 10. prosinca 2013. Međutim, s obzirom na to da je 200 EUR razmjerno veliki iznos za manja poduzeća u Latviji, moguće je da će mali trgovci na malo doći do potrebne gotovine u eurima za dan eura kupnjom nekoliko „redovnih” paketa za upoznavanje. Zato bi Banka Latvije trebala pažljivo pratiti potražnju za paketima za upoznavanje. Strani kolekcionari i društva koja se bave prodajom kovanica mogu kupiti preostale pakete za upoznavanje i latvijske kovanice eura isključivo nakon 1. siječnja 2014. Proizvest će se posebni kompleti kovanica eura za kolekcionare – 30 000 kompleta kovanica kvalitete visokog kovničkog sjaja (brilliant uncirculated – BU) i 5 000 kompleta kvalitete polirane ploče (proof quality), odnosno kovanica izrađenih posebnim postupkom kovanja. Za oba će kompleta datum izdavanja biti 1. siječnja 2014. U skladu s povećanim sigurnosnim rizikom izrađen je sigurnosni akcijski plan kojim se osiguravaju mjere poboljšanja sigurnosti prijevoza gotovine u okviru sektora za prijevoz gotovine (Cash-in-transit – CIT) tijekom postupka prelaska. Izrađen je poseban akcijski plan u slučaju mogućih loših vremenskih uvjeta. Gotovina u latsima u optjecaju smanjila se od početka godine, ali su brojke i dalje visoke. Vrijednost novčanica i kovanica latsa koje treba povući 30. rujna 2013. iznosila je 971 milijun latvijskih latsa. Demonetizacija kovanica latsa započela je 5. rujna 2013. U cilju smanjenja gotovine u latsima prije dana eura nekoliko banaka od listopada 2013. svojim klijentima nudi deponiranje kovanica latsa na štedne račune bez naknade. Štoviše, Banka Latvije nudi neograničenu zamjenu kovanica latsa u novčanice latsa bez naknade. Komercijalne banke pojačale su promociju bezgotovinskih načina plaćanja među klijentima. Veliki trgovci na malo prehrambenim proizvodima priključili su se ovoj inicijativi. Kako bi se smanjio broj novčanica latsa u velikim apoenima u optjecaju s obzirom na to da se približava dan eura, društva i poduzeća za prijevoz gotovine potiče se na suzdržavanje od naručivanja novčanica u velikim apoenima. S obzirom na važnost gotovine kao sredstva plaćanja i očuvanja vrijednosti u Latviji, od posebne je važnosti da se te mjere nastave i pojačaju prema mogućnostima u preostalim tjednima. Tijekom prelaska komercijalne banke i poštanski će uredi morati rukovati iznimno velikim količinama gotovine. Kako bi se olakšali logistika i povlačenje kovanica latsa, društva za prijevoz gotovine i komercijalne banke dobivaju standardne pokretne spremnike za prikupljanje, pohranjivanje i prijevoz kovanica. Počevši od dana eura, Banka Latvije mijenjat će neograničene količine latsa u euro bez roka i bez naknade. Poslovnice Banke Latvije bit će otvorene 1. siječnja 2014. kako bi građanima pružile usluge zamjene novca. Bankarski sektor Latvije sastoji se od 25 banaka s 371 poslovnicom, od čega 19 banaka s 321 poslovnicom pruža novčane usluge. Komercijalne banke pružat će neograničene usluge zamjene novca bez naknade šest mjeseci od dana eura. Kako bi se ovaj postupak olakšao, neke će banke produljiti radno vrijeme u posljednjim tjednima godine. Četiri najveće banke (149 poslovnica) bit će otvorene 30. prosinca 2013., što je u Latviji državni praznik. Svih 96 poslovnica dvije najveće banke 31. prosinca 2013. bit će otvorene pola radnog dana. 1. siječnja 2014. 22 poslovnice tri najveće banke bit će otvorene tijekom poslijepodneva. Nekoliko će banaka povećati broj službenika u poslovnicama (jedan službenik ili dva po poslovnici) za novčane transakcije tijekom razdoblja dvostrukog optjecaja (prva dva tjedna u siječnju 2014.). Trgovcima na malo i ostalim poslovnim klijentima proaktivno će se pružati usluge prijevoza gotovine. U ovom se trenutku u poslovnicama prilagođavaju prostori za brojenje i čuvanje. Bankomate će se puniti gotovinom u eurima uglavnom posljednjih dana prosinca 2013. Na 99,8 % od 1 061 bankomata u Latviji moći će se podići novčanice eura u prvih 30 minuta 1. siječnja 2014. Bankomate koje se neće mogu prilagoditi na vrijeme trebalo bi se staviti izvan upotrebe. Bankomate će se puniti uglavnom apoenima od 10, 20 i 50 EUR. Apoeni od 5 EUR bit će dostupni na 242 bankomata od 1. siječnja 2014. i na dodatnih 460 bankomata od 15. siječnja 2014. Upotreba uglavnom novčanica u malim apoenima na bankomatima dobra je praksa kako bi se smanjio rizik da trgovcima na malo brzo ponestane sitnog novca u eurima. Bankama se savjetuje i da ne isplaćuju velike apoene na šalterima u tjednima nakon dana eura. Terminali na prodajnim mjestima (point-of-sale – POS) odmah će biti prebačeni na euro 1. siječnja 2014. Klijente banaka potiču se da češće koriste elektroničko plaćanje, osobito u prvim danima nakon dana eura. 99,3 % terminala na prodajnim mjestima već je usklađeno s Jedinstvenim euro platnim područjima (Single Euro Payments Area – SEPA). U tijeku su prilagodbe računalnih sustava banaka, a završno je ispitivanje zakazano za kraj studenoga, odnosno početak prosinca 2013. Od kraja rujna 2013. Banka Latvije zajedno sa Savezom poslodavaca Latvije ponudila je osobama koje rukuju gotovinom i računovođama obuku općenito o gotovini u eurima te osobito o sigurnosnim obilježjima. U tim obukama, za koje se očekuje da će se održavati u 26 gradova u svim regijama do kraja studenoga 2013., sudjeluju osobito trgovci na malo i zaposlenici poštanskih ureda („obuka osoba koje provode obuku”). Banke su svojim službenicima osigurale posebnu obuku o općim načelima uvođenja eura i njegovim posljedicama na bankarske usluge, kao i o njihovoj dostupnosti u razdoblju prije i poslije dana eura. Kako bi se poboljšao pristup uslugama zamjene novca, osobito u ruralnim područjima, društvo Latvijas Pasts (Latvijska pošta) imat će aktivnu ulogu u prelasku na euro. Uredi za zamjenu novca bit će otvoreni za građane u 302 poštanska ureda tijekom tri mjeseca, počevši od dana eura (podliježe produljenju od najdulje tri mjeseca). Poštanski uredi neće biti otvoreni 1. siječnja 2014. već, suprotno uobičajenoj praksi, u subotu, 4. siječnja 2014. Pripreme za prelazak na euro dobro napreduju. Preliminarna potražnja za paketima za upoznavanje već je velika i Banka Latvije trebala bi je pažljivo pratiti. Uzmemo li u obzir važnost gotovine kao sredstva plaćanja i očuvanja vrijednosti u Latviji, od posebne je važnosti da se mjere za smanjenje gotovine u latsima u optjecaju nastave i pojačaju prema mogućnostima s obzirom na približavanje dana eura. Banke bi trebale razmotriti mogućnost da svojim klijentima ponude zamjenu kovanica latsa u novčanice latsa bez naknade. Vrlo je pozitivno što će se na 99,8 % bankomata u Latviji moći podići novčanice eura u prvih 30 minuta 1. siječnja 2014. Bankomate koje se neće mogu prilagoditi na vrijeme trebali bi se staviti izvan upotrebe. Upotreba uglavnom novčanica u manjim apoenima na bankomatima dobra je praksa s obzirom na obvezu trgovaca na malo da od dana eura vraćaju ostatak novca isključivo u eurima. Banke i poštanski uredi jednako bi se tako trebali suzdržavati od distribuiranja novčanica u velikim apoenima na šalterima u tjednima prije i nakon dana eura. Banke i Latvijska pošta trebale bi se pažljivo pripremiti za znatno veći opseg posla i mnogo veći broj korisnika u prvim danima siječnja 2014. 2.3. Sprečavanje zlouporaba i pogrešne percepcije građana u pogledu rasta cijena Javno mnijenje u Latviji zabrinuto je zbog mogućeg utjecaja na cijene prelaska na euro (vidi odjeljak 3. u nastavku). Zato je osobito važno da latvijska tijela poduzmu sve nužne korake za sprečavanje zlouporaba i otklanjanje pogrešnih percepcija u pogledu rasta cijena. Od siječnja 2013. cijene 120 proizvoda i usluga koji se često kupuju na najpopularnijim prodajnim mjestima u sedam najvećih latvijskih gradova prati društvo „Aptauju centrs”. Usluge koje se prati uključuju različite usluge za koje je, na temelju iskustva prijašnjih prelazaka na drugu valutu, najvjerojatnije da će biti pogođene povećanjem cijena zbog prelaska poput frizerskih usluga, restorana i kafića te automehaničarskih usluga. Rezultati praćenja redovno se objavljuju na web-mjestu Ministarstva gospodarstva i web-mjestu o prelasku na euro. Sve u svemu, pokazalo se da su cijene stabilne. Od ožujka do kraja rujna 2013. prosječne cijene 86,53 % proizvoda i usluga nisu se promijenile, cijene 7,16 % proizvoda i usluga pale su, dok je povećanje cijena utvrđeno kod 6,51 % praćenih cijena. Obveza dvostrukog prikaza cijena u latvijskim latsima i eurima započela je 1. listopada 2013. i trajat će do 30. lipnja 2014. Preporučuje se da se regulatornim sredstvima osigura kraj dvostrukog prikaza cijena 1. siječnja 2015., kao i da se građani jasno informiraju o ovom roku kako bi se razdoblje dvostrukog prikaza cijena dobro iskoristilo za usvajanje novog mjerila vrijednosti. Time bi se građanima olakšalo privikavanje na novu valutu u potpunosti. Kampanja „Pošteni uvoditelj eura” kojom se poduzeća (primjerice trgovci na malo, financijske institucije, web-trgovine) poziva da se obvežu da neće zloupotrijebiti prelazak za vlastitu dobit, da će poštovati pravila prelaska te da će svojim klijentima pružati potrebnu pomoć, pokrenuta je 12. srpnja 2013. Kampanju provodi latvijsko Ministarstvo gospodarstva, a podržava je, između ostalih, osam poslovnih organizacija, uključujući Latvijsku gospodarsku komoru i Savez poslodavaca Latvije. Sudionici u kampanji imaju pravo koristiti naljepnicu s posebnim logotipom „Pošteni uvoditelj eura” kojom se iskazuje njihovo sudjelovanje te se navode na popisu „poštenih” poduzeća dostupnom na web-mjestu projekta uvođenja eura. Krajem listopada 2013. oko 1 100 društava (više od 9 500 prodajnih mjesta) koja potrošačima prodaju robu ili usluge priključilo se kampanji „Pošteni uvoditelj eura”. Pet najvećih maloprodajnih lanaca sudjeluje u kampanji. Stopa sudjelovanja nije zadovoljavajuća i još je daleko od ionako niskog cilja koji su previdjela latvijska tijela (stopa sudjelovanja od najmanje 70 % trgovaca na malo, veletrgovaca i pružatelja usluga do 1. siječnja 2014., odnosno oko 10 000 društava ili 30 000 prodajnih mjesta). Latvijska tijela namjeravaju znatno pojačati posebnu kampanju u masovnim medijima i aktivnosti informiranja koje uključuju oglašavanje na radiju, u tiskanim medijima, na internetu, društvene medije i televizijske spotove tijekom preostalih tjedana do dana eura. Pozitivno je da je Latvijska gospodarska komora aktivan partner u promociji kampanje „Pošteni uvoditelj eura” među svojim članovima. Potpuni angažman svih uključenih dionika bit će nužan za postizanje najvećeg broja sudionika prije 1. siječnja 2014. Trebalo bi predvidjeti aktivno uključivanje volontera koji su prošli posebnu obuku u promociju sudjelovanja u kampanji posjetima od vrata do vrata u trgovinama. Usklađenost sa zahtjevima za prikaz cijena i konverziju (primjerice, pravila zaokruživanja) tijekom razdoblja dvostrukog prikaza i provedbe Memoranduma o poštenim uvoditeljima eura prate Centar za zaštitu prava potrošača, nevladine udruge za zaštitu prava potrošača, Državna služba za hranu i veterinarstvo i Državna porezna služba. Intenzivne kontrole započete su 1. listopada 2013. Nakon prvog posebnog izvješća Europske komisije o praktičnim pripremama za uvođenje eura u Latviji ukupni broj uključenih inspektora znatno je povećan (sada on iznosi 346 inspektora). Većina inspektora nalazi se u Rigi. Međutim, inspektori nevladinih organizacija za zaštitu prava potrošača nalaze se u 20 gradova u svim latvijskim regijama. U listopadu 2013. provedeno je 5 570 kontrola (ukupni broj planiranih kontrola: 36 000). Centar za zaštitu prava potrošača (CRPC) i Udruženje za zaštitu interesa potrošača proveli su 3 746 provjera i otkrili prekršaje na 1 681 prodajnom mjestu kod kojih je u većini slučajeva (1 082 prodajnih mjesta) konverzija cijene u euro bila netočna. U 411 slučajeva cijene uopće nisu bile navedene u eurima. Krajem listopada prekršaji su već otklonjeni na 1 306 prodajna mjesta, a u 803 prodajna mjesta to je učinjeno na licu mjesta u prisutnosti inspektora Centra za zaštitu prava potrošača. U slučaju višekratnih ili teških prekršaja može se izreći novčana kazna do najviše 500 LVL (711,44 EUR). Dosad je Centar za zaštitu prava potrošača započeo upravne postupke u pet slučajeva. Državna služba za hranu i veterinarstvo provela 1 745 kontrola cijena (prekršaji su otkriveni na 129 prodajnih mjesta), dok je Državna porezna služba provela 79 kontrola (prekršaji su otkriveni na sedam prodajnih mjesta). Kad je riječ o provedbi Memoranduma o poštenim uvoditeljima eura, poduzeća koja ne otklone prekršaje koje su utvrdili inspektori, opetovano krše zahtjeve ili Memorandum i/ili primjenjuju nepoštene komercijalne prakse u pogledu prikaza cijene stavlja se na javno dostupan popis „nepoštenih” poduzeća. Društvo s popisa „nepoštenih” poduzeća više se neće moći uvrstiti u popis „poštenih” poduzeća i izgubit će pravo na uporabu logotipa kampanje „Poštenog uvoditelja eura”. Preporučuje se da se u sljedećim mjesecima pozorno prate broj i vrste prekršaja u cilju odgovarajuće reakcije, uključujući, prema potrebi, pojačano informiranje o provedbi dvostrukog prikaza ili konverzije cijene. Štoviše, uzimajući u obzir stanje javnog mnijenja (vidi odlomak 3. u nastavku), brza reakcija tijela bit će ključni čimbenik za umirivanje građana. Od 1. listopada 2013. potrošači mogu podnijeti prigovore o kršenju pravila za navođenje cijene Centru za zaštitu prava potrošača putem posebne telefonske linije za prigovore, linije za općenite informacije o euru, e-pošte i pisama. U listopadu je Centar za zaštitu prava potrošača primio 180 prigovora potrošača od kojih se 103 odnosilo na povećanja cijena, 31 na netočnu konverziju cijena i 37 na neisticanje cijena u eurima. Prigovore provjerava Centar za zaštitu prava potrošača ili suradnička nevladina organizacija u roku od najviše 48 sati od podnošenja prigovora. Latvijsko vijeće za konkurentnost ocjenjuje prigovore u pogledu mogućih povećanja cijena povezanih s eurom. Pozitivno se ocjenjuje znatno povećanje broja inspektora uključenih u praćenje dvostrukog prikaza cijene i provedbu Memoranduma o poštenim uvoditeljima eura. Ključna je brza reakcija kad poduzeća ne postupaju u skladu sa zahtjevima za prikaz cijene i konverziju (primjerice, pravila zaokruživanja) ili kad ne provode pravilno Memorandum o poštenim uvoditeljima eura. Trebalo bi osigurati pojačanje kontrola od 1. siječnja 2014. Treba znatno povećati doseg kampanje „Pošteni uvoditelj eura”. Potpuni angažman svih dionika bit će nužan za postizanje najvećeg broja sudionika prije 1. siječnja 2014. Trebalo bi predvidjeti uključivanje volontera koji su prošli posebnu obuku u promociju sudjelovanja u kampanji. U to bi se trebale uključiti i nevladine organizacije za zaštitu potrošača koje već prate pravilnu provedbu dvostrukih prikaza, koje bi istovremeno mogle promicati kampanju „Pošteni uvoditelj eura”. Svih 119 lokalnih tijela trebalo bi se isto tako uključiti u kampanju. Preporučuje se da se regulatornim sredstvima osigura kraj dvostrukog prikaza cijena 1. siječnja 2015., kao i da se građani jasno informiraju o ovom roku kako bi se razdoblje dvostrukog prikaza cijena dobro iskoristilo za usvajanje novog mjerila vrijednosti. Time bi se građanima olakšalo privikavanje na novu valutu u potpunosti. 2.4. Pripreme za prelazak u ruralnim područjima i pripreme poduzeća S obzirom na navike Latvijaca da plaćanja izvršavaju u gotovini, za neometani će prelazak biti ključni precizno planiranje i priprema postupaka prelaska u ruralnim područjima. Pokrivenost udaljenih područja mjestima za podizanje gotovine (poštanski uredi, poslovnice banaka i bankomati) obilježena je kako bi se u tim područjima osigurala mogućnost promjene latsa u euro i podizanje gotovine. Štoviše, napravljen je popis radnji za prelazak na euro kako bi se olakšalo praćenje napretka na razini općina. U studenome 2013. provest će se ciljane komunikacijske mjere za građane i poduzeća u ruralnim područjima, uključujući ranjive skupine, manjine i rusku zajednicu. Latvijska tijela su u 2013. održala više od 160 obuka o uvođenju eura, uključujući regionalne forume i stručne seminare (vidi odjeljak 3. u nastavku). Te bi se mjere trebale pokazati korisnima tijekom prelaska s obzirom na to da, osim medija i interneta, lokalna tijela često predstavljaju jedinog pružatelja informacija u udaljenim područjima. Tijekom završne faze prelaska trebalo bi stalno pratiti potpunu provedbu radnji utvrđenih popisom. Sudjelovanjem Latvijske pošte u prelasku (vidi prethodni odjeljak 2.2.) znatno će se poboljšati ponuda usluga zamjene novca u ruralnim područjima. Obuke zaposlenika poštanskih ureda i poštara (gotovo svi zaposlenici u izravnom kontaktu s klijentima), kojima su, između ostalog, obuhvaćeni rukovanje novcem i sigurnosna obilježja, započele su 1. listopada 2013. i još traju. Dodatnih 50 zaposlenika pomagat će osoblju poštanskog ureda u prvim tjednima poslije dana eura. Sigurnosne mjere te prostori za čuvanje i brojanje zbog prelaska su poboljšani. Konačno, Latvijska je pošta pripremila posebne komunikacijske mjere u pogledu prelaska na euro. Trgovci na malo imaju važnu ulogu u prelasku s obzirom na to da ih kupci često koriste kao „mini banke” za zamjenu nacionalnog novca za euro (osobito ako u blizini nema podružnica banaka). Većina latvijskih trgovaca na malo, uključujući lance supermarketa, započela je s pripremama za prelazak tek nakon odluke Vijeća od 9. srpnja 2013. Nastavno na povećanu potrebu za gotovinom (vidi prethodni odjeljak 2.2.), ključni aspekti za trgovce na malo uključuju zahtjeve za sukladnost s dvostrukim prikazima cijena i sudjelovanje u kampanji „Pošteni uvoditelj eura” (vidi prethodni odjeljak 2.3.), obuku zaposlenika, prilagodbu prostora za čuvanje novca te sigurnosne mjere i pitanja povezana s računalnim sustavom. Čini se da pripreme velikih trgovaca na malo prehrambenim proizvodima dobro napreduju. Krajem listopada 2013. većina ih je procijenila svoje potrebe za gotovinom za posrednu predopskrbu te je s bankama sklopila sporazume o posrednoj predopskrbi. Glavni blagajnici iz svake trgovine pohađat će obuke koje održava Banka Latvije (vidi prethodni odjeljak 2.2.) u studenome 2013., a potom će održati obuku za svoje kolege unutar poduzeća. Obuka će uključivati praktičnu obuku za rukovanje gotovinom u dvije valute. Izvršena je provjera računalnih sustava te se s pomoću njih mogu obrađivati plaćanja u eurima i latvijskim latsima, uključujući kombinaciju plaćanja. Detektore krivotvorenih novčanica instalirat će se na mjestima na kojima se to čini potrebnim. Javni natječaji u pogledu pojačanih sigurnosnih mjera objavljeni su te su krajem listopada 2013. započeli pregovori s društvima za prijevoz gotovine. U cilju smanjenja pritiska na blagajnike i ograničavanja razdoblja čekanja na blagajnama, preporučuje se poduzimanje dodatnih mjera, poput korištenja zasebnih kutija za gotovinu u latsima kako bi se ona izravno i jednostavno „uklonila iz optjecaja”, otvaranja informativnih pultova u velikim maloprodajnim trgovinama za odgovaranje na pitanja kupaca, kao i zapošljavanja privremenog osoblja za pakiranje proizvoda. Neovisno o visokoj razini dostupnih informacija o praktičnim aspektima prelaska na euro i u ruralnim područjima, i dalje se čini da su male trgovine namirnicama (koje u Latviji imaju tržišni udio od 30 %) slabije pripremljene za prelazak te da se boje izazova i troškova koje on uključuje, osobito tijekom razdoblja dvostrukog optjecaja. S obzirom na važnost malih trgovaca na malo u ruralnim područjima preporučuje se da se te strahove rješava na lokalnoj razini te da se prema kraju godine pojačaju mjere podizanja svijesti. Trebalo bi redovito pratiti pripreme poduzeća, osobito u ruralnim područjima te poboljšati svijest o praktičnim aspektima prelaska na euro. Treba posvetiti posebnu pažnju pružanju informacija o prelasku starijim ljudima koji imaju poteškoće pri napuštanju doma. Oni bi mogli trebati i pomoć kod zamjene gotovine u latsima. Socijalni radnici trebali bi biti obučeni kako bi mogli odgovoriti na osnovna pitanja o prelasku. 3. Komunikacijske aktivnosti i javno mnijenje Nakon odluke Vijeća od 9. srpnja 2013. latvijska su tijela pokrenula intenzivnu fazu provedbe komunikacijskih aktivnosti povezanih s prelaskom na euro. Promidžbena kampanja, koju koordinira Ministarstvo financija, uključuje kombinaciju komunikacijskih alata i instrumenata (slanje pošte izravno kućanstvima, seminari i obuke, društveni mediji, kampanja na televiziji i u tisku) te je usmjerena na različite skupine (primjerice, građani, školarci, ranjive skupine, poduzeća). Komplementarne komunikacijske aktivnosti provode Državni ured, Ministarstvo gospodarstva, Banka Latvije, Ministarstvo obrazovanja i znanosti, Ministarstvo obrazovanja, Latvijsko udruženje komercijalnih banaka te ostale javne i privatne institucije. Ministarstvo gospodarstva, u bliskoj suradnji s Ministarstvom financija, provodi kampanju „Pošteni uvoditelj eura”, baveći se zabrinutošću da će uvođenje eura dovesti do porasta cijena. Kampanja u masovnim medijima pokrenuta je u rujnu 2013. različitim televizijskim spotovima kojima je cilj emocionalno uključivanje javnosti i obrazloženje praktičnih aspekata postupka prelaska na euro. Kampanja je popraćena oglašavanjem u tisku, na radiju, na internetu te vanjskim oglašavanjem. U postupku odabira medija posebna je pažnja pridana dosegu do ranjivih skupina u udaljenim područjima i stanovništva ruskog govornog područja. Kampanja „Pošteni uvoditelj eura” organizirana je u dva vala: prva faza počinje u rujnu televizijskim spotovima i oglašavanjem u medijima u cilju informiranja poduzeća kojima ih se poziva da se pridržavaju Memoranduma, dok je druga faza od listopada do prosinca usmjerena na informiranje potrošača o ciljevima kampanje kojom ih se potiče da kupuju na prodajnim mjestima koja su potpisala memorandum te zato imaju obvezu ne koristiti razdoblje prelaska za štetno određivanje cijena. Osim toga, „regionalni forumi” za poduzeća i građane održani su u pet gradova u rujnu i listopadu. Latvijski savez poslodavaca, Latvijska gospodarska komora i Latvijsko udruženje trgovaca organizirali su radionice za poduzeća s informacijama o kampanji „Pošteni uvoditelj eura” koje su uključivale sastanke s vladinim službenicima i gospodarstvenicima. Na tim su događanjima poduzeća imala priliku priključiti se inicijativi. Najnovijim brojkama ukazuje se na to da se sudjelovanje poduzeća može dodatno povećati. Redovni seminari i događanja u regijama održavaju se za poduzeća, profesionalce koji rukuju novcem i ranjive skupine. Ministarstvo obrazovanja svim je školama dostavilo informativnu brošuru za nastavnike te je izradilo stripove koje bi trebao uvesti u školske kurikulume radi informiranja nastavnika i školaraca. Provedeno je nekoliko aktivnosti usmjerenih na ljude s oštećenjima vida i sluha. Lokalni „predavači” za regionalno društvo osoba s oštećenjima vida obučeni su za pružanje daljnjih smjernica odgovarajućoj publici o dizajnu novca, sigurnosnim obilježjima i općim načinima prelaska. Tijekom odgovarajućih seminara široko su distribuirana „testiranja novca”, informativni materijali na Brailleovu pismu i slušne karte. Izravno slanje pošte svim kućanstvima u Latviji predviđeno je u studenome 2013. Priprema se šest regionalno prilagođenih verzija, po jedna za svaku regiju Latvije (Kurzeme, Vidzeme, Latgale, Zemgale, Riga), uključujući zasebnu verziju na ruskom jeziku. U okviru Sporazuma o partnerstvu koji su potpisali latvijsko Ministarstvo financija i Komisija 10. srpnja 2012. provedene su brojne zajedničke komunikacijske aktivnosti: konferencija o prelasku na euro u rujnu 2013., seminar za latvijske novinare i putujuća izložba o euru. Putujuća izložba o euru otvorena je u rujnu u Rigi te će do kraja godine stići u gradove Daugavpils i Liepaja. Komisija je latvijskim tijelima dostavila i razne publikacije. Europska središnja banka surađuje s Bankom Latvije u cilju jačanja sinergija i maksimiziranja učinka aktivnosti promidžbene kampanje. One su krajem listopada pokrenule informativnu kampanju u kojoj se koristi širok raspon alata (televizija, internetsko i vanjsko oglašavanje, kao i ostali informativni materijali) te je usmjerena na izgled novčanica i kovanica eura, sigurnosna obilježja i ključne činjenice i datume prelaska. Izložba o euru Europske središnje banke otvorena je u Rigi 25. listopada 2013. Komisija pažljivo prati istraživanja javnog mnijenja koje naručuje Ministarstvo financija. Najnoviji dostupni rezultati (listopad 2013.) ukazuju na stabilan, no blagi porast potpore uvođenju eura, pri čemu 39 % ispitanika zagovara uvođenje eura (- 1 postotna boda u usporedbi s rujnom 2013.). Razina javne svijesti u pogledu pitanja povezanih s prelaskom na euro i dalje je u porastu, pri čemu se 72 % ispitanika smatra dobro informiranima (+ 2 postotna boda u usporedbi s rezultatima u rujnu i + 10 postotnih bodova u usporedbi s razdobljem od travnja do svibnja 2013.). Nadalje, 94 % Latvijaca zna da je dan uvođenja eura 1. siječnja 2014. (+ 33 postotna boda od razdoblja travanj – svibanj) Međutim, neopravdana povećanja cijena i dalje izazivaju ozbiljnu zabrinutost velikog dijela stanovništva Latvije (83 %). Komisija će provesti istraživanja javnog mnijenja Eurobarometra u Latviji prije, tijekom i nakon razdoblja dvostrukog optjecaja, počevši od prosinca 2013. Posljednja faza informativne kampanje u Latviji trebala bi se baviti preostalim dvojbama u pogledu uvođenja eura te povećanjem povjerenja potrošača. Kako bi se uklonile postojeće dvojbe u pogledu povećanja cijena u razdoblju prelaska, građane treba stalno informirati o rezultatima praćenja cijena i ostalim aktivnostima kontrole. [1] Odluka Vijeća 2013/387/EU od 9. srpnja 2013. o uvođenju eura u Latviji 1. siječnja 2014. (SL L 195, 18.7.2013. str. 24.). [2] Uredba Vijeća (EU) br. 870/2013 od 9. srpnja 2013. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2866/98 u pogledu stope konverzije u euro za Latviju (SL L 243, 12.9.2013., str. 1.). [3] Izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskoj središnjoj banci, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Dvanaesto izvješće o praktičnim pripremama za buduće proširenje europodručja od 23. srpnja 2013. – COM(2013) 540 konačna verzija.