KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU I REVIZORSKOM SUDU GODIŠNJI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ OSMOG, DEVETOG I DESETOG EUROPSKOG RAZVOJNOG FONDA - FINANCIJSKA GODINA 2013. /* COM/2014/0487 final */





SADRŽAJ POTVRĐIVANJE GODIŠNJIH FINANCIJSKIH IZVJEŠTAJA. 3 IZVRŠAVANJE I KNJIGOVODSTVENO PRIKAZIVANJE SREDSTAVA ERF-A. 4 DIO I. – GODIŠNJI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ ERF-a: SREDSTVA KOJIMA UPRAVLJA KOMISIJA 6 1........... FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI OSMOG, DEVETOG I DESETOG EUROPSKOG RAZVOJNOG FONDA. 7 1.1........ OSMI, DEVETI I DESETI ERF: AGREGIRANA BILANCA STANJA, RAČUN POSLOVNOG REZULTATA, TABLICA NOVČANOG TOKA I IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE. 7 1.2........ OSMI EUROPSKI RAZVOJNI FOND: BILANCA STANJA, RAČUN POSLOVNOG REZULTATA I IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE. 11 1.3........ DEVETI EUROPSKI RAZVOJNI FOND: BILANCA STANJA, RAČUN POSLOVNOG REZULTATA I IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE. 14 1.4........ DESETI EUROPSKI RAZVOJNI FOND: BILANCA STANJA, RAČUN POSLOVNOG REZULTATA I IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE. 17 1.5........ BILJEŠKE UZ FINANCIJSKE IZVJEŠTAJE OSMOG, DEVETOG i DESETOG EUROPSKOG RAZVOJNOG FONDA 20 2........... IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOJ PROVEDBI 41 2.1........ DODIJELJENA SREDSTVA. 44 2.2........ AGREGIRANI RAČUNI. 47 DIO II. – GODIŠNJI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ ERF-a: FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ ULAGAČKOG INSTRUMENTA 52 3........... FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI ULAGAČKOG INSTRUMENTA. 54 3.1........ IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM STANJU NA DAN 31. PROSINCA 2013. 54 3.2........ IZVJEŠTAJ O DOBITI I GUBITKU I OSTALIM SVEOBUHVATNIM PRIHODIMA ZA GODINU KOJA JE ZAVRŠILA 31. PROSINCA 2013. 55 3.3........ IZVJEŠTAJ O PROMJENI SREDSTAVA DAVATELJA ZA GODINU KOJA JE ZAVRŠILA 31. PROSINCA 2013. 56 3.4........ IZVJEŠTAJ O NOVČANIM TOKOVIMA ZA GODINU KOJA JE ZAVRŠILA 31. PROSINCA 2013. 57 3.5........ BILJEŠKE UZ FINANCIJSKE IZVJEŠTAJE NA DAN 31. PROSINCA 2013. 58 PRILOG DIJELU 1. – POGLAVLJE 2. (IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOJ PROVEDBI): STANJE PO DRŽAVI I PO INSTRUMENTU 100 POTVRĐIVANJE GODIŠNJIH FINANCIJSKIH IZVJEŠTAJA Godišnji financijski izvještaji osmog, devetog i desetog Europskog razvojnog fonda za 2013. izrađeni su u skladu s glavom VIII. Financijske uredbe desetog Europskog razvojnog fonda i računovodstvenim načelima, pravilima i metodama utvrđenima u prilogu financijskim izvještajima. Potvrđujem svoju odgovornost u vezi s izradom godišnjih financijskih izvještaja osmog, devetog i desetog Europskog razvojnog fonda u skladu s člankom 125. Financijske uredbe desetog Europskog razvojnog fonda. Dužnosnik za ovjeravanje i Europska investicijska banka dostavili su mi sve podatke potrebne za izradu financijskih izvještaja u kojima su prikazani imovina i obveze Europskog razvojnog fonda te izvršenje proračuna te jamče za njihovu pouzdanost. Ovime potvrđujem da na temelju tih podataka i provjera koje sam smatrao potrebnim za potpisivanje izvještaja mogu u razumnoj mjeri jamčiti da je financijsko stanje Europskog razvojnog fonda u svim bitnim vidovima u izvještaju iskazano na istinit i točan način. (potpis) Manfred Kraff Računovodstveni službenik IZVRŠAVANJE I KNJIGOVODSTVENO PRIKAZIVANJE SREDSTAVA ERF-A 1. POZADINA Europska unija (EU) u području razvoja surađuje s brojnim zemljama u razvoju. Glavni je cilj suradnje promicanje gospodarskog, društvenog i ekološkog razvoja s posebnim naglaskom na dugoročno smanjenje i iskorjenjivanje siromaštva pružanjem razvojne i tehničke pomoći zemljama korisnicama. Kako bi taj cilj ostvarila, EU zajedno s partnerskim zemljama izrađuje strategije za suradnju i mobilizira financijska sredstva za njihovu provedbu. Sredstva EU-a namijenjena razvoju dolaze iz tri izvora: – proračuna EU-a, – Europskog razvojnog fonda, – Europske investicijske banke. Europski razvojni fond (ERF) glavni je instrument kojim EU podupire razvojnu suradnju s afričkim, karipskim i pacifičkim državama (AKP) i prekomorskim zemljama i područjima (PZP). ERF se ne financira iz proračuna EU-a. Uspostavljen je unutarnjim sporazumom predstavnika država članica koji se sastaju u Vijeću, a njime upravlja poseban odbor. Europska komisija (dalje u tekstu „Komisija”) nadležna je za financijsku provedbu aktivnosti koje se financiraju sredstvima ERF-a, a Europska investicijska banka (EIB) upravlja ulagačkim instrumentom. Tijekom razdoblja 2008. – 2013. pomoć koja se državama AKP-a i PZP-ovima dodjeljuje na temelju geografskog kriterija i dalje se financirala uglavnom iz ERF-a. Svaki se ERF obično sklapa na rok od otprilike pet godina. Svaki ERF djeluje u skladu s vlastitom financijskom uredbom kojom se propisuje izrada financijskih izvještaja za svaki pojedinačni ERF. U skladu s tim, financijski izvještaji za dijelove kojima upravlja Komisija izrađuju se odvojeno za svaki ERF. Ti financijski izvještaji prikazuju se i u sažetom obliku kako bi se dobila ukupna slika financijskog stanja sredstava za koje je nadležna Komisija. U okviru Partnerskog sporazuma AKP-EU osnovan je ulagački instrument. Njime upravlja EIB, a upotrebljava se za potporu razvoju privatnog sektora u državama AKP-a financiranjem uglavnom, ali ne isključivo, privatnih ulaganja. Instrument je zamišljen kao obnovljivi fond u kojem se otplate kredita mogu ponovno uložiti u druge aktivnosti, što omogućuje samostalno obnavljanje i financijsku neovisnost instrumenta. Budući da ulagačkim instrumentom ne upravlja Komisija, on se ne konsolidira u prvom dijelu godišnjih financijskih izvještaja – financijskim izvještajima osmog, devetog i desetog Europskog razvojnog fonda i izvještajem o financijskoj provedbi koji se na njih odnosi. Financijski izvještaji ulagačkog instrumenta dodaju se kao zasebni dio godišnjih financijskih izvještaja (dio II.) kako bi se dobila cjelovita slika o razvojnoj pomoći u okviru ERF-a. Desetim ERF-om obuhvaćeno je razdoblje 2008. – 2013., a njegov ukupni proračun iznosi 22 682 milijuna EUR[1]. 2. KAKO SE FINANCIRA ERF? Europsko vijeće na sastanku održanom 15. i 16. prosinca 2005. donijelo je financijske perspektive za razdoblje 2007. – 2013. U tom je kontekstu odlučeno da se geografska suradnja s državama AKP-a neće integrirati (uključiti) u proračun Europske unije, ali će se i dalje financirati postojećim međuvladinim ERF-om za razdoblje 2008. – 2013. Proračun EU-a donosi se za razdoblje od jedne godine te se rashodi i prihodi, u skladu s proračunskim načelom jedne godine, planiraju i odobravaju za jednu godinu. Za razliku od EU-a, ERF je fond koji djeluje u višegodišnjem razdoblju. Za svaki ERF utvrđuje se ukupni fond sredstava za provedbu razvojne suradnje, obično tijekom petogodišnjeg razdoblja Budući da se sredstva dodjeljuju za više godina, dodijeljena sredstva mogu se iskoristiti tijekom razdoblja djelovanja ERF-a. Nepostojanje načela jedne godine u proračunu ističe se u proračunskom izvješćivanju u kojem se izvršenje proračuna ERF-ova uspoređuje s ukupnim sredstvima. Sredstva ERF-a su ad hoc doprinosi država članica EU-a. Otprilike svakih pet godina predstavnici država članica sastaju se na međuvladinoj razini kako bi odlučili o ukupnom iznosu sredstava koja će se dodijeliti fondu i nadzirali njegovo izvršenje. Nakon toga Komisija upravlja fondom u skladu s politikom Unije povezanom s razvojnom suradnjom. Budući da države članice imaju vlastite razvojne politike i politike pomoći, koje se provode paralelno s politikom Unije, one svoje politike moraju usklađivati s EU-om kako bi se osigurala njihova komplementarnost Uz navedene doprinose, države članice mogu sklopiti sporazume o sufinanciranju ili uplatiti dobrovoljne financijske doprinose u ERF. 3. IZVJEŠĆIVANJE NA KRAJU GODINE 3.1. Godišnji financijski izvještaj Računovodstveni službenik nadležan je za pripremu godišnjeg financijskog izvještaja te osigurava da je financijsko stanje ERF-a u izvještaju iskazano na istinit i točan način. Godišnji financijski izvještaj prikazuje se na sljedeći način: Dio I.: Sredstva kojima upravlja Komisija – Financijski izvještaji osmog, devetog i desetog Europskog razvojnog fonda, – Izvještaj o financijskoj provedbi osmog, devetog i desetog Europskog razvojnog fonda Dio II.: Sredstva kojima upravlja Europska investicijska banka – Financijski izvještaji ulagačkog instrumenta Financijski izvještaji ulagačkog instrumenta dodaju se kao zasebni dio godišnjih financijskih izvještaja kako bi se dobila cjelovita slika o razvojnoj pomoći u okviru ERF-a. Nakon revizije Revizorskog suda, Komisija do 31. srpnja sljedeće godine donosi godišnji financijski izvještaj i podnosi ga Europskom Parlamentu i Vijeću za davanje razrješnice. 4. VANJSKA REVIZIJA I RAZRJEŠNICA 4.1. Vanjska revizija Godišnji financijski izvještaji i upravljanje sredstvima ERF-a nadgleda njegov vanjski revizor, Europski revizorski sud, koji izrađuje godišnje izvještaje namijenjene Europskom parlamentu i Vijeću. 4.2 Razrješnica Završna je kontrola razrješnica financijske provedbe sredstava ERF-a za dotičnu financijsku godinu. Europski parlament tijelo je nadležno za davanje razrješnice ERF-u. To znači da nakon revizije i finalizacije godišnjeg financijskog izvještaja Vijeće daje preporuku, a Parlament odlučuje hoće li Komisiji dati razrješnicu za financijsku provedbu sredstava ERF-a za prethodnu financijsku godinu. Ta se odluka temelji na reviziji financijskog izvještaja i godišnjeg izvješća Revizorskog suda (koje sadržava službenu izjavu o jamstvu) i odgovorima Komisije, a nakon što su Komisiji upućena pitanja i zahtjevi za dodatne informacije. DIO I. – GODIŠNJI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ ERF-a: SREDSTVA KOJIMA UPRAVLJA KOMISIJA[2] 1. FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI OSMOG, DEVETOG I DESETOG EUROPSKOG RAZVOJNOG FONDA 1.1. OSMI, DEVETI I DESETI ERF: AGREGIRANA BILANCA STANJA, RAČUN POSLOVNOG REZULTATA, TABLICA NOVČANOG TOKA I IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE AGREGIRANA BILANCA STANJA OSMOG, DEVETOG I DESETOG ERF-a || || || || u milijunima EUR || Bilješka || 31.12.2013. || 31.12.2012. || DUGOTRAJNA IMOVINA || || || || Pretfinanciranje || 2.1 || 424 || 438 || || || || || KRATKOTRAJNA IMOVINA || || || || Pretfinanciranje || 2.2 || 1 286 || 1 334 || Potraživanja || 2.3 || 84 || 70 || Novac i novčani ekvivalenti || 2.5 || 759 || 690 || || || || || UKUPNA IMOVINA || || 2 553 || 2 532 || || || || || DUGOROČNE OBVEZE || || || || Poslovne obveze || 2.6 || (25) || (40) || || || || || KRATKOROČNE OBVEZE || || || || Poslovne obveze || 2.7 || (1 214) || (1 057) || || || || || UKUPNE OBVEZE || || (1 239) || (1 097) || || || || || NETO IMOVINA || || 1 313 || 1 435 || || || || || SREDSTVA I PRIČUVE || || || || Pozvani kapital fonda || 2.8 || 32 529 || 29 579 || Ostale pričuve || 2.9 || 2 252 || 2 252 || Poslovni rezultat prenesen iz prethodnih godina || || (30 396) || (27 374) || Poslovni rezultat za tekuću godinu || || (3 072) || (3 023) || NETO IMOVINA || || 1 313 || 1 435 AGREGIRANI ISKAZ POSLOVNOG REZULTATA OSMOG, DEVETOG I DESETOG EUROPSKOG RAZVOJNOG FONDA || || u milijunima EUR || Bilješka || 2013. || 2012. || || || PRIHOD OD POSLOVANJA || 3.1 || 123 || 124 || || || TROŠKOVI POSLOVANJA || || || Troškovi poslovanja || 3.2 || (3 027) || (3 017) Administrativni troškovi || 3.3 || (167) || (107) || || || MANJAK OD POSLOVNIH AKTIVNOSTI || || (3 072) || (3 001) || || || Financijski prihod || 3.4 || 0 || (22) VIŠAK/ (MANJAK) OD FINANCIJSKIH AKTIVNOSTI || || 0 || (22) || || || POSLOVNI REZULTAT ZA TEKUĆU GODINU || || (3 072) || (3 023) TABLICA AGREGIRANOG NOVČANOG TOKA OSMOG, DEVETOG I DESETOG EUROPSKOG RAZVOJNOG FONDA || || u milijunima EUR || Bilješka || 2013. || 2012. || || || Poslovni rezultat za tekuću godinu || || (3 072) || (3 023) || || || POSLOVNE AKTIVNOSTI || 4.2 || || Obični doprinosi država članica || || 2 961 || 2 606 Doprinosi namijenjeni sufinanciranju || || 18 || 19 (Poništenje) gubitaka od umanjenja vrijednosti potraživanja || || (2) || 4 || || || (Povećanje)/smanjenje dugoročnog pretfinanciranja || || 14 || (58) (Povećanje)/smanjenje kratkoročnog pretfinanciranja || || 48 || (159) (Povećanje)/smanjenje kratkoročnih potraživanja[3] || || (7) || 31 Povećanje/(smanjenje) dugoročnih obveza || || (15) || 40 Povećanje/(smanjenje) kratkoročnih obveza[4] || || 123 || 6 || || || NETO NOVČANI TOK || || 69 || (534) || || || NETO POVEĆANJE / (SMANJENJE) NOVCA I NOVČANIH EKVIVALENATA || || 69 || (534) Novac i novčani ekvivalenti na početku tekuće godine || 2.5 || 690 || 1 224 Novac i novčani ekvivalenti na kraju tekuće godine || 2.5 || 759 || 690 AGREGIRANI IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE OSMOG, DEVETOG I DESETOG EUROPSKOG RAZVOJNOG FONDA || || || || || || || u milijunima EUR || Kapital fonda (a) || Nepozvana sredstva (b) || Pozvani kapital fonda (c)=(a)-(b) || Kumulativne pričuve (d) || Ostale pričuve (e) || Ukupna neto imovina (c)+(d)+(e) STANJE NA DAN 31. PROSINCA 2011. || 45 691 || 18 712 || 26 979 || (27 374) || 2 252 || 1 858 Povećanje kapitala – obični doprinosi || - || (2 600) || 2 600 || - || - || 2 600 Poslovni rezultat za tekuću godinu || - || - || - || (3 023) || - || (3 023) STANJE NA DAN 31. PROSINCA 2012. || 45 691 || 16 112 || 29 579 || (30 396) || 2 252 || 1 435 Povećanje kapitala – obični doprinosi || - || (2 950) || 2 950 || - || - || 2 950 Poslovni rezultat za tekuću godinu || - || - || - || (3 072) || - || (3 072) STANJE NA DAN 31. PROSINCA 2013. || 45 691 || 13 162 || 32 529 || (33 468) || 2 252 || 1 313 1.2 OSMI EUROPSKI RAZVOJNI FOND: BILANCA STANJA, RAČUN POSLOVNOG REZULTATA I IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE BILANCA STANJA OSMOG ERF-a || || || || u milijunima EUR || Bilješka || 31.12.2013. || 31.12.2012. || KRATKOTRAJNA IMOVINA || || || || Pretfinanciranje || 2.2 || 5 || 38 || Potraživanja || 2.3 || 2 || 1 || Povezujući računi || 2.4 || 290 || 345 || || || || || UKUPNA IMOVINA || || 297 || 384 || || || || || KRATKOROČNE OBVEZE || || || || Poslovne obveze || 2.7 || (28) || (22) || || || || || UKUPNE OBVEZE || || (28) || (22) || || || || || NETO IMOVINA || || 270 || 361 || || || || || SREDSTVA I PRIČUVE || || || || Pozvani kapital fonda || 2.8 || 12 840 || 12 840 || Ostale pričuve || 2.9 || (2 456) || (2 354) || Poslovni rezultat prenesen iz prethodnih godina || || (10 125) || (10 132) || Poslovni rezultat za tekuću godinu || || 10 || 7 || NETO IMOVINA || || 270 || 361 RAČUN POSLOVNOG REZULTATA OSMOG EUROPSKOG RAZVOJNOG FONDA || || u milijunima EUR || Bilješka || 2013. || 2012. || || || PRIHOD OD POSLOVANJA || 3.1 || 64 || 58 || || || TROŠKOVI POSLOVANJA || 3.2 || (53) || (49) || || || || || || VIŠAK (MANJAK) OD POSLOVNIH AKTIVNOSTI || || 11 || 9 || || || Financijski prihod || 3.4 || 0 || (2) VIŠAK/ (MANJAK) OD FINANCIJSKIH AKTIVNOSTI || || 0 || (2) || || || POSLOVNI REZULTAT ZA TEKUĆU GODINU || || 10 || 7 IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE OSMOG EUROPSKOG RAZVOJNOG FONDA || || || || || || || u milijunima EUR || Kapital fonda (a) || Nepozvana sredstva (b) || Pozvani kapital fonda (c)=(a)-(b) || Kumulativne pričuve (d) || Ostale pričuve (e) || Ukupna neto imovina (c)+(d)+(e) STANJE NA DAN 31. PROSINCA 2011. || 12 840 || - || 12 840 || (10 132) || (2 276) || 432 Povećanje kapitala – obični doprinosi || - || - || - || - || - || - Prijenosi u 10. ERF i iz njega || - || - || - || - || (78) || (78) Poslovni rezultat za tekuću godinu || - || - || - || 7 || - || 7 STANJE NA DAN 31. PROSINCA 2012. || 12 840 || - || 12 840 || (10 125) || (2 354) || 361 Povećanje kapitala – obični doprinosi || - || - || - || - || - || - Prijenosi u 10. ERF i iz njega || - || - || - || - || (102) || (102) Poslovni rezultat za tekuću godinu || - || - || - || 10 || - || 10 STANJE NA DAN 31. PROSINCA 2013. || 12 840 || || 12 840 || (10 114) || (2 456) || 270 1.3 DEVETI EUROPSKI RAZVOJNI FOND: BILANCA STANJA, RAČUN POSLOVNOG REZULTATA I IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE BILANCA STANJA DEVETOG EUROPSKOG RAZVOJNOG FONDA || || || || u milijunima EUR || Bilješka || 31.12.2013. || 31.12.2012. || DUGOTRAJNA IMOVINA || || || || Pretfinanciranje || 2.1 || 90 || 119 || || || || || KRATKOTRAJNA IMOVINA || || || || Pretfinanciranje || 2.2 || 259 || 447 || Potraživanja || 2.3 || 58 || 58 || Povezujući računi || 2.4 || 1 323 || 1 919 || Novac i novčani ekvivalenti || 2.5 || - || - || || || || || UKUPNA IMOVINA || || 1 730 || 2 543 || || || || || KRATKOROČNE OBVEZE || || || || Poslovne obveze || 2.7 || (263) || (375) || || || || || UKUPNE OBVEZE || || (263) || (375) || || || || || NETO IMOVINA || || 1 467 || 2 168 || || || || || SREDSTVA I PRIČUVE || || || || Pozvani kapital fonda || 2.8 || 11 699 || 11 699 || Ostale pričuve || 2.9 || 3 756 || 4 126 || Poslovni rezultat prenesen iz prethodnih godina || || (13 658) || (12 830) || Poslovni rezultat za tekuću godinu || || (331) || (827) || NETO IMOVINA || || 1 467 || 2 168 RAČUN POSLOVNOG REZULTATA DEVETOG EUROPSKOG RAZVOJNOG FONDA || || u milijunima EUR || Bilješka || 2013. || 2012. || || || PRIHOD OD POSLOVANJA || 3.1 || 34 || 49 || || || TROŠKOVI POSLOVANJA || || || Troškovi poslovanja || 3.2 || (362) || (856) Administrativni troškovi || 3.3 || 0 || (1) || || || || || || MANJAK OD POSLOVNIH AKTIVNOSTI || || (328) || (809) || || || Financijski prihod || 3.4 || (3) || (18) MANJAK OD FINANCIJSKIH AKTIVNOSTI || || (3) || (18) || || || POSLOVNI REZULTAT ZA TEKUĆU GODINU || || (331) || (827) IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE DEVETOG EUROPSKOG RAZVOJNOG FONDA || || || || || || || u milijunima EUR || Kapital fonda (a) || Nepozvana sredstva (b) || Pozvani kapital fonda (c)=(a)-(b) || Kumulativne pričuve (d) || Ostale pričuve (e) || Ukupna neto imovina (c)+(d)+(e) STANJE NA DAN 31. PROSINCA 2011. || 11 699 || - || 11 699 || (12 830) || 4 227 || 3 096 Povećanje kapitala – obični doprinosi || - || - || - || - || - || - Prijenosi u 10. ERF i iz njega || - || - || - || - || (100) || (100) Poslovni rezultat za tekuću godinu || - || - || - || (827) || - || (827) STANJE NA DAN 31. PROSINCA 2012. || 11 699 || - || 11 699 || (13 657) || 4 126 || 2 168 Povećanje kapitala – obični doprinosi || - || - || - || - || - || - Prijenosi u 10. ERF i iz njega || - || - || - || - || (371) || (371) Poslovni rezultat za tekuću godinu || - || - || - || (331) || - || (331) STANJE NA DAN 31. PROSINCA 2013. || 11 699 || - || 11 699 || (13 988) || 3 756 || 1 467 1.4 DESETI EUROPSKI RAZVOJNI FOND: BILANCA STANJA, RAČUN POSLOVNOG REZULTATA I IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE BILANCA STANJA DESETOG EUROPSKOG RAZVOJNOG FONDA || || || || u milijunima EUR || Bilješka || 31.12.2013. || 31.12.2012. || DUGOTRAJNA IMOVINA || || || || Pretfinanciranje || 2.1 || 334 || 319 || || || || || KRATKOTRAJNA IMOVINA || || || || Pretfinanciranje || 2.2 || 1 021 || 849 || Potraživanja || 2.3 || 24 || 11 || Novac i novčani ekvivalenti || 2.5 || 759 || 690 || || || || || UKUPNA IMOVINA || || 2 138 || 1 869 || || || || || DUGOROČNE OBVEZE || || || || Poslovne obveze || 2.6 || (25) || (40) || || || || || KRATKOROČNE OBVEZE || || || || Poslovne obveze || 2.7 || (923) || (660) || Povezujući računi || 2.4 || (1 613) || (2 264) || || || || || UKUPNE OBVEZE || || (2 561) || (2 963) || || || || || NETO IMOVINA || || (423) || (1 095) || || || || || SREDSTVA I PRIČUVE || || || || Pozvani kapital fonda || 2.8 || 7 990 || 5 040 || Ostale pričuve || 2.9 || 952 || 479 || Poslovni rezultat prenesen iz prethodnih godina || || (6 614) || (4 411) || Poslovni rezultat za tekuću godinu || || (2 751) || (2 203) || NETO IMOVINA || || (423) || (1 095) RAČUN POSLOVNOG REZULTATA DESETOG EUROPSKOG RAZVOJNOG FONDA || || u milijunima EUR || Bilješka || 2013. || 2012. || || || PRIHOD OD POSLOVANJA || 3.1 || 25 || 18 || || || TROŠKOVI POSLOVANJA || || || Troškovi poslovanja || 3.2 || (2 612) || (2 112) Administrativni troškovi || 3.3 || (167) || (106) || || || || || || MANJAK OD POSLOVNIH AKTIVNOSTI || || (2 754) || (2 201) || || || Financijski prihod || 3.4 || 3 || (2) VIŠAK/ (MANJAK) OD FINANCIJSKIH AKTIVNOSTI || || 3 || (2) || || || POSLOVNI REZULTAT ZA TEKUĆU GODINU || || (2 751) || (2 203) IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE DESETOG EUROPSKOG RAZVOJNOG FONDA || || || || || || || u milijunima EUR || Kapital fonda (a) || Nepozvana sredstva (b) || Pozvani kapital fonda (c)=(a)-(b) || Kumulativne pričuve (d) || Ostale pričuve (e) || Ukupna neto imovina (c)+(d)+(e) STANJE NA DAN 31. PROSINCA 2011. || 21 152 || 18 712 || 2 440 || (4 411) || 301 || (1 670) Povećanje kapitala – obični doprinosi || - || (2 600) || 2 600 || - || - || 2 600 Prijenosi iz 8. i 9. ERF-a || - || - || - || - || 178 || 178 Poslovni rezultat za tekuću godinu || - || - || - || (2 203) || - || (2 203) STANJE NA DAN 31. PROSINCA 2012. || 21 152 || 16 112 || 5 040 || (6 614) || 479 || (1 095) Povećanje kapitala – obični doprinosi || - || (2 950) || 2 950 || - || - || 2 950 Prijenosi iz 8. i 9. ERF-a i njih || - || - || - || - || 473 || 473 Poslovni rezultat za tekuću godinu || - || - || - || (2 751) || - || (2 751) STANJE NA DAN 31. PROSINCA 2013. || 21 152 || 13 162 || 7 990 || (9 365) || 952 || (423) 1.5 BILJEŠKE UZ FINANCIJSKE IZVJEŠTAJE OSMOG, DEVETOG i DESETOG EUROPSKOG RAZVOJNOG FONDA 1. BITNE RAČUNOVODSTVENE POLITIKE 1.1. ZAKONSKE ODREDBE I FINANCIJSKA UREDBA Financijski izvještaji pripremaju u skladu s Financijskom uredbom koja se primjenjuje na deseti ERF „FU ERF-a” [5]. U skladu s odredbama članka 121. te Uredbe, financijski izvještaji pripremaju se uz poštovanje načela nastanka poslovnih događaja. Ti financijski izvještaji sastavljeni su u skladu s računovodstvenim pravilima i metodama ERF-a, koja su izrađena na temelju Međunarodnih računovodstvenih standarda za javni sektor (MRSJS), koje izdaje Odbor za međunarodne računovodstvene standarde javnog sektora (OMRSJS). Računovodstvena pravila koja donosi računovodstveni službenik ERF-a primjenjuju se na onaj dio sredstava ERF-a za čije je financijsko upravljanje nadležna Komisija. Računovodstveni službenik ERF-a dužan je Revizorskom sudu dostaviti privremene financijske izvještaje radi revizije do 31. ožujka sljedeće godine. Revizorski sud do 15. lipnja obavješćuje Komisiju o svojim primjedbama na financijske izvještaje (članak 125.). Na temelju tih primjedbi Komisija do 31. srpnja odobrava završni financijski izvještaj i prosljeđuje ga Europskom parlamentu, Vijeću i Revizorskom sudu. Izvještaj se zatim objavljuje u Službenom listu do 15. studenog, zajedno s izjavom o jamstvu koju daje Revizorski sud za onaj dio sredstava ERF-a za čije je financijsko upravljanje nadležna Komisija. 1.2. RAČUNOVODSTVENA NAČELA Svrha je financijskih izvještaja osigurati informacije o financijskom stanju, uspješnosti i novčanom toku subjekta koje je korisno širem krugu korisnika. Za tijela javnog sektora poput ERF-a, konkretnije ti su ciljevi osigurati informacije za potrebe odlučivanja i pokazati odgovornost tog tijela pri upravljanju sredstvima koja su mu povjerena. Kako bi se financijskim izvještajima iskazao istinit i točan prikaz stanja, oni moraju važne informacije kojima se opisuje priroda i opseg djelatnosti organizacije, objašnjenja o načinu njezina financiranja i potpune informacije o njezinu poslovanju uz to prikazati na jasan i razumljiv način kojim se omogućuje usporedba između financijskih godina. Tim su se načelima vodili i sastavljači ovog dokumenta. Računovodstvenim sustavom ERF-a obuhvaćeni su opće računovodstvo i proračunsko računovodstvo. Proračunskim računovodstvom daje se podrobna sliku izvršavanja proračuna. Temelji se na načelu gotovinskog obračuna. Općim računovodstvom omogućuje se priprava financijskih izvještaja jer oni prikazuju sve rashode i prihode tijekom financijske godine temeljene na pravilima nastanka poslovnih događaja, a namijenjeni su utvrđivanju financijskog stanja u obliku bilance stanja na dan 31. prosinca. Člankom 120. Financijske uredbe desetog ERF-a utvrđuju se računovodstvena načela koja treba primjenjivati pri sastavljanju financijskih izvještaja: – osnova vremenske neograničenosti poslovanja, – opreznost, – dosljednost računovodstvenih metoda, – usporedivost podataka, – materijalnost, – načelo bruto iskazivanja, – prevaga biti nad formom, – računovodstvo na temelju nastanka poslovnih događaja. 1.3. OSNOVA ZA PRIPREMU 1.3.1. Funkcionalna i izvještajna valuta Financijski izvještaji iskazuju se u milijunima eura, a euro je funkcionalna i izvještajna valuta ERFa. 1.3.2. Valuta i osnova za konverziju Transakcije u stranim valutama pretvaraju se u eure s pomoću deviznih tečajeva koji se primjenjuju na dan transakcije. Dobitci i gubitci zbog tečajnih razlika nastali pri namiri transakcija u stranoj valuti i pretvaranju novčane imovine i obveze izražene u stranim valutama po deviznom tečaju na kraju godine iskazuju se u računu poslovnog rezultata. Stanja novčane imovine i obveza na kraju godine iskazana u stranim valutama pretvaraju se u eure na temelju sljedećih deviznih tečajeva koji se primjenjuju 31. prosinca: Valuta || 31.12.2013. || 31.12.2012. || Valuta || 31.12.2013. || 31.12.2012. XOF || 655,957 || 655,957 || KES || 117,270 || 113,460 XAF || 655,957 || 655,957 || BIF || 2107,95 || 2037,95 NGN || 212,376 || 206,074 || SLL || 6013,08 || 5709,56 PGK || 3,38524 || 2,76702 || TZS || 2166,71 || 2077,48 HTG || 60,7227 || 56,2987 || UGX || 3423,24 || 3508,51 GNF || 9616,41 || 9250,40 || MGA || 3092,68 || 2981,70 MWK || 595,810 || 439,917 || SZL || 14,5660 || 11,1727 1.3.3. Primjena procjena U skladu s načelima MRSJS-a i općeprihvaćenim računovodstvenim načelima, financijski izvještaji nužno sadržavaju iznose temeljene na procjenama i pretpostavkama uprave koje se pak temelje na najpouzdanijim dostupnim podatcima. Važne procjene između ostalog obuhvaćaju iznose za rezervacije, gubitke od umanjenja vrijednosti potraživanja i obračunanih obveza. Stvarni rezultati mogu se razlikovati od tih procjena. Promjene procjena iskazuju se u razdoblju u kojem su utvrđene. 1.4. BILANCA STANJA 1.4.1 Iznosi pretfinanciranja Pretfinanciranje je plaćanje kojem je svrha da korisniku osigura gotovinski predujam, tj. likvidna sredstva. Može se razdijeliti na više obroka tijekom razdoblja utvrđenog posebnim sporazumom o pretfinanciranju. Likvidna sredstva ili predujam rabe se za namjenu za koju su dobiveni tijekom razdoblja utvrđenog u sporazumu. Ako korisnik nema opravdanih izdataka, dužan je predujam dobiven pretfinanciranjem vratiti ERF-u. Iznos pretfinanciranja smanjuje se (djelomično ili u cijelosti) prihvaćanjem opravdanih troškova i vraćenih iznosa. Na kraju godine nepodmireni iznosi financiranja vrednuju se prema plaćenom izvornom iznosu (iznosima) umanjenim za: vraćene iznose, obračunane opravdane iznose, procijenjene opravdane iznose koji na kraju godine još nisu obračunani i umanjenje vrijednosti. Kamate od pretfinanciranja priznaju se kada se ostvare u skladu s odredbama odgovarajućeg sporazuma. Procjena prihoda od obračunane kamate, temeljena na najpouzdanijim podatcima, izrađuje se na kraju godine. 1.4.2. Potraživanja Potraživanja se iskazuju u izvornom iznosu umanjenom za otpis zbog umanjenja vrijednosti. Otpis zbog umanjenja vrijednosti potraživanja utvrđuje se kada postoje objektivni dokazi da se cjelokupni nepodmireni iznos ne može naplatiti u skladu s izvornim uvjetima potraživanja. Iznos otpisa razlika je između knjigovodstvene vrijednosti imovine i nadoknadivog iznosa, to jest sadašnja vrijednost očekivanih budućih novčanih tokova diskontirana po tržišnoj kamatnoj stopi za slične zajmoprimce. Iskazuje se i opći otpis za otvorene naloge za povrat koji već ne podliježu posebnom otpisu. Opći otpis temelji se na prošlim stopama gubitka. Iznos otpisa iskazuje se u računu poslovnog rezultata. 1.4.3 Novac i novčani ekvivalenti Novac i novčani ekvivalenti financijski su instrumenti i definiraju se kao kratkotrajna imovina. Obuhvaćaju gotovinu u blagajni, pologe po viđenju u bankama i ostala visokolikvidna ulaganja s izvornim dospijećem od tri mjeseca ili kraćim. 1.4.4 Poslovne obveze Značajan udjel poslovnih obveza ERF-a ne odnosi se na kupnju roba ili usluga – riječ je o neisplaćenim zahtjevima za povrat upućenim korisnicima bespovratnih sredstava ili ostalih vrsta financiranja. Iskazuju se kao poslovne obveze za zahtijevani iznos nakon što se zaprimi zahtjev za povrat te ih mjerodavni financijski zastupnici nakon provjere prihvate kao opravdane troškove. U toj se fazi vrednuju u visini prihvaćenog i opravdanog iznosa. Poslovne obveze koje proizlaze iz kupnje robe i usluga iskazuju se po primitku računa u visini izvornog iznosa te se odgovarajući rashodi knjiže u knjigama nakon isporuke i prihvaćanja roba i usluga. 1.4.5. Rezervacije Rezervacije se iskazuju kada ERF ima postojeću zakonsku ili izvedenu obvezu prema trećim osobama koje su posljedica prošlih događaja, pri čemu postoji veća vjerojatnost da će podmirenje te obveze zahtijevati odljev resursa, a iznos se može pouzdano utvrditi. Iznos rezervacije najbliža je procjena očekivanih rashoda potrebnih za podmirenje postojeće obveze na datum izvještavanja. 1.4.6. Obračunati i odgođeni prihodi i obveze Ključan je čimbenik računovodstva na temelju nastanka poslovnih događaja osigurati bilježenje transakcija u računovodstvenoj godini na koju se odnose. Taj se postupak naziva postupkom razdvajanja računovodstvenih razdoblja. Posebno je važno procijeniti opravdane izdatke koje su imali korisnici ERF-ovih sredstava, ali koji još nisu prijavljeni ERF-u (obračunate obveze). Za razliku od toga, neka plaćanja izvršena u tekućoj godini odnose se na buduća razdoblja (odgođene obveze) i ona se trebaju utvrditi i uvrstiti u budućem razdoblju (razdobljima). Prema računovodstvenim pravilima ERF-a, transakcije i događaji iskazuju se u financijskim izvještajima u razdoblju na koje se odnose. Na kraju računovodstvenog razdoblja, obračunati rashodi iskazuju se na temelju procjene iznosa obveza prijenosa za to razdoblje. Izračun obračunatih rashoda obavlja se u skladu s podrobnim operativnim i praktičnim smjernicama Komisije, a svrha im je osigurati iskazivanje istinitog i točnog prikaza stanja u financijskim izvještajima. I prihodi se obračunavaju u razdoblju na koje se odnose. Ako na kraju godine račun još nije izdan, ali je ERF već isporučio robu ili uslugu ili o tome postoji ugovorni sporazum (tj. upućivanjem na ugovor), obračunani prihod iskazuje se u financijskim izvještajima. Osim toga, ako se na kraju godine izda račun, ali roba ili usluga još nisu isporučeni, prihod se odgađa i iskazuje u budućem računovodstvenom razdoblju. 1.5. RAČUN POSLOVNOG REZULTATA 1.5.1. Prihod U proračunu ERF-a nisu predviđeni prihodi. Obični doprinosi država članica smatraju se kapitalom fonda. Prihode čine povrat troškova i prihod od kamata. Povrat troškova U poslovima koji su rezultirali nadoknadom troškova koje je ERF prethodno platio krajnjem korisniku ili trećoj zemlji, utvrđuju se nalozi za povrat i odbici od kasnijih plaćanja, a iskazuju se na sljedeći način: – povrat troškova: izdani nalog za povrat sredstava rezultira potraživanjem, a odgovarajući unos je prihod u računu poslovnog rezultata za tu godinu ili – povrat iznosi pretfinanciranja: u tom se slučaju iznos bilježi u stavci pretfinanciranja u bilanci stanja. Prihod od kamata Prihod od kamata iskazuje se u računu poslovnog rezultata metodom efektivne kamatne stope. Prihod od kamata čine primljene kamate ili potraživanja na osnovi kamata za gotovinske iznose i uloge po viđenju u komercijalnim bankama te zatezne kamate povezane s dodijeljenim pravima ERF-u. Prihod od kamata iskazuje se nakon što se obračuna. 1.5.2. Trošak Troškovi tečajnih razlika koji proizlaze iz kupnje robe i usluga iskazuju se nakon isporuke i prihvaćanja roba i usluga. Vrednuju se po iznosu iz izvornog računa. Većinu rashoda ERF-a čine troškovi koji nisu povezani s tečajnim razlikama. Odnose se na prijenose korisnicima i mogu se svrstati u tri skupine: prava, prijenosi u okviru ugovora te bespovratna sredstva na diskrecijskoj osnovi ili doprinosi i donacije. Prijenosi se iskazuju kao troškovi u razdoblju u kojem je nastao događaj koji je rezultirao prijenosom, uz uvjet da je ta vrsta prijenosa dopuštena uredbom (Financijskom ili drugom uredbom) ili je sklopljen ugovor kojim se taj prijenos odobrava, da je korisnik ispunio sve kriterije prihvatljivosti i da se iznos može razumno procijeniti. Svi zaprimljeni zahtjevi za plaćanje ili zahtjevi za povrat troškova koji ispunjavaju kriterije prihvatljivosti iskazuju se kao rashod u visini prihvatljivog iznosa. Na kraju godine nastali opravdani izdatci koji su dospjeli korisnicima, ali još nisu uknjiženi, procjenjuju se i knjiže kao obračunati rashodi. Troškovi za kamate Troškovi za kamate iskazuju se u računu poslovnog rezultata metodom efektivne kamatne stope. Rashode za kamate čine plaćene ili dospjele kamate, a iskazuju se nakon što se obračunaju. 1.6. NEPREDVIĐENA IMOVINA I NEPREDVIĐENE OBVEZE 1.6.1. Nepredviđena imovina Nepredviđena imovina potencijalna je imovina koja proizlazi iz prošlih događaja, a čije će se postojanje potvrditi isključivo nastankom ili izostankom najmanje jednog neizvjesnog budućeg događaja koji nije u potpunosti pod nadzorom ERF-a. Nepredviđena imovina objavljuje se kada priljev imovinske koristi ili mogućih usluga postanu vjerojatni. Nepredviđena imovina procjenjuje se na svaki datum bilance stanja kako bi se osiguralo primjereno prikazivanje promjena u financijskim izvještajima. Ako je gotovo sigurno da će doći do priljeva imovinske koristi ili mogućih usluga, a vrijednost imovine može se pouzdano izmjeriti, imovina i s njom povezani prihodi iskazuju se u financijskom izvještaju razdoblja u kojem je do promjene došlo. Jamstva su moguća imovina koja proizlazi iz prošlih događaja, a čije će se postojanje potvrditi nastankom ili izostankom predmeta jamstva. Jamstva se stoga mogu svrstati u nepredviđenu imovinu. Jamstvo je namireno kada više ne postoji predmet jamstva. Realizira se kada su ispunjeni uvjeti da se od jamca zatraži plaćanje. 1.6.2. Nepredviđene obveze Nepredviđena obveza potencijalna je obveza koja proizlazi iz prošlih događaja, a čije će se postojanje potvrditi isključivo nastankom ili izostankom najmanje jednog neizvjesnog budućeg događaja koji nije u potpunosti pod nadzorom ERF-a ili postojeća obveza koja proizlazi iz prošlih događaja, ali nije iskazana zato što nije vjerojatno da će za namiru obveze trebati odljev sredstava koji uključuju imovinsku korist ili moguće usluge ili, u rijetkim okolnostima, kada se iznos obveze ne može dovoljno pouzdano izmjeriti. Nepredviđena obveza objavljuje se osim ako je mogućnost odljeva sredstava koji uključuju imovinsku korist ili moguće usluge malena. Nepredviđene obveze procjenjuju se na svaki datum bilance stanja kako bi se utvrdilo je li odljev sredstava koji uključuju imovinsku korist ili moguće usluge postao vjerojatan. Ako postane vjerojatno da će za stavku koja se smatra nepredviđenom obvezom biti potreban odljev sredstava koji uključuju imovinsku korist ili moguće usluge, u financijskom izvještaju za razdoblje u kojem dolazi do promjene vjerojatnosti iskazuje se rezervacija. 2. BILJEŠKE UZ BILANCU STANJA DUGOTRAJNA IMOVINA 2.1 PRETFINANCIRANJE || || || || u milijunima EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 31.12.2013. || UKUPNO 31.12.2012. Pretfinanciranje || - || 90 || 334 || 424 || 438 UKUPNO || - || 90 || 334 || 424 || 438 Mnogim je ugovorima predviđena isplata predujma prije početka radova, isporuke robe ili pružanja usluga. Ponekad se rasporedom plaćanja ugovora predviđaju plaćanja na temelju izvještaja o napretku radova. Pretfinanciranje se obično plaća u valuti države ili područja na kojem se projekt izvodi. Vrijeme predviđeno za povrat ili upotreba pretfinanciranja određuje hoće li se pretfinanciranje iskazati kao kratkotrajna ili dugotrajna imovina pretfinanciranja. Upotreba se definira ugovorom na temelju kojeg se projekt izvodi. Sva plaćanja ili upotreba koji dospijevaju u roku od dvanaest mjeseci od datuma izvještavanja iskazuju se kao kratkoročno pretfinanciranje. Budući da su mnogi ERF-ovi projekti po svojoj prirodi dugoročni, potrebno je odgovarajuće predujme učiniti dostupnima na rok dulji od jedne godine. Stoga se ti iznosi pretfinanciranja iskazuju kao dugotrajna imovina. KRATKOTRAJNA IMOVINA 2.2. PRETFINANCIRANJE || || || || u milijunima EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 31.12.2013. || UKUPNO 31.12.2012. Pretfinanciranje (bruto) || 39 || 832 || 3 059 || 3 931 || 3 593 Umanjeno za procijenjeni obračun pretfinanciranja || (34) || (573) || (2 038) || (2 645) || (2 259) UKUPNO || 5 || 259 || 1 021 || 1 286 || 1 334 2.2.1. Primljena jamstva u vezi s pretfinanciranjem Jamstvima se osigurava pretfinanciranje, a vraćaju se nakon isplate završnog potraživanja u okviru projekta. Jamstvo ima dvije različite vrijednosti, tj. „nominalnu” vrijednost i „tekuću” vrijednost. Kod „nominalne” vrijednosti događaj koji aktivira jamstvo povezan je postojanjem jamstva. Kod „tekuće” vrijednosti događaj koji aktivira jamstvo plaćanje je pretfinanciranja i/ili naknadna poravnanja. Na dan 31. prosinca 2013. „nominalna” vrijednost jamstava koja je u vezi s pretfinanciranjem primio ERF iznosila je 566 milijuna EUR. „Tekuća” vrijednost tih jamstava iznosila je 391 milijuna EUR. Dubinski pregled jamstava objavljen je 2013. Nakon tog pregleda jamstva „nominalne” vrijednosti od 333 milijuna EUR otpisana su iz ERF-a. Da su ažurirani usporedni podatci iz 2012. „nominalna” vrijednost smanjila bi se s 566 milijuna EUR na 349 milijuna EUR, a „tekuća” vrijednost smanjila bi se s 391 milijun EUR na 185 milijuna EUR. 2.3. POTRAŽIVANJA || || || || || u milijunima EUR || Bilješka || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 31.12.2013. || UKUPNO 31.12.2012. Potraživanja od korisnika, javnih tijela i trećih država || 2.3.1 || 2 || 9 || 12 || 24 || 10 Potraživanja od država članica || 2.3.2 || - || - || 3 || 3 || 3 Obračunani prihod i odgođeni troškovi || 2.3.3 || - || 48 || 9 || 57 || 57 UKUPNO || || 2 || 58 || 24 || 84 || 70 2.3.1. Potraživanja od korisnika, javnih tijela i trećih država || || || || u milijunima EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 31.12.2013. || UKUPNO 31.12.2012. Potraživanja od korisnika, javnih tijela i trećih država || 6 || 19 || 13 || 38 || 26 - Otpis || (3) || (10) || (1) || (14) || (16) UKUPNO || 2 || 9 || 12 || 24 || 10 Kretanja po računu otvorenih naloga za povrat tijekom razdoblja navedena su u tablici u nastavku: || || || || u milijunima EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 2013. || UKUPNO 2012. Otvoreni nalozi za povrat na početku godine || 5 || 19 || 3 || 26 || 25 Izdani nalozi za povrat || 3 || 40 || 133 || 176 || 139 Zatvoreni nalozi za povrat || (2) || (40) || (123) || (165) || (138) Unovčeni || (1) || (27) || (103) || (131) || (97) Odricanje od povrata || (0) || (1) || (0) || (1) || (1) Poništeni || (0) || (6) || (0) || (6) || (4) Prijeboj || (1) || (7) || (19) || (27) || (36) Otvoreni nalozi za povrat na kraju godine || 6 || 19 || 13 || 38 || 26 2.3.2. Potraživanja od država članica Potraživanjem od država članica u iznosu od 3 milijuna EUR u desetom ERF-u obuhvaćeni su doprinosi Ujedinjene Kraljevine, Danske i Švedske. 2.3.3. Obračunani prihod i odgođeni troškovi Obračunani prihod i odgođeni troškovi uključuju uglavnom obračunane kamate na iznose pretfinanciranja. U taj se naslov uključuje i prihod od obračunanih zateznih kamata na plaćanje doprinosa. 2.4. POVEZUJUĆI RAČUNI || || || || u milijunima EUR || || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 31.12.2013. Povezujući računi || 290 || 1 323 || (1 613) || 0 UKUPNO || 290 || 1 323 || (1 613) || 0 Desetom ERF-u je radi učinkovitosti dodijeljena jedinstvena riznica kojom su obuhvaćeni svi ERF-ovi, što rezultira operacijama između različitih ERF-ova koje se poravnavaju u povezujućim računima između različitih bilanca stanja ERF-ova. 2.5. NOVAC I NOVČANI EKVIVALENTI[6] || || || || || u milijunima EUR || Bilješka || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 31.12.2013. || UKUPNO 31.12.2012. Posebni računi – financijske institucije država članica || - || - || - || 719 || 719 || 633 Tekući računi – komercijalne banke || - || - || - || 39 || 39 || 54 Sigurnosni računi instrumenta STABEX || 2.5.1 || - || - || - || - || 2 Posebni fond za Demokratsku Republiku Kongo[7] || - || - || - || 1 || 1 || 1 UKUPNO || || - || - || 759 || 759 || 690 2.5.1. Sigurnosni računi instrumenta STABEX || u milijunima EUR || Saldo na dan 31.12.2013. || Saldo na dan 31.12.2012. Côte d’Ivoire || - || 2 Ostale države || - || 0 UKUPNO || - || 2 STABEX je kratica za sustav za kompenzacijsko financiranje EU-a kojim se stabiliziraju izvozni prihodi država AKP-a. Uz ta sredstva države korisnice AKP-a raspolažu i drugim sredstvima STABEX-a. Nakon što Komisija i država korisnica (AKP-a) postignu dogovor o načinu upotrebe sredstava STABEX-a, obje strane potpisuju ugovor o prijenosu. U skladu s odredbama članka 211. Četvrte konvencije iz Loméa[8] (revidirane), sredstva se prenose na račun koji donosi kamatu s dva potpisnika (Komisija i država korisnica) otvoren na ime dotične države AKP-a. Sredstva ostaju na tim računima s dva potpisnika sve dok se Okvirom međusobnih obveza ne omogući prijenos za određeni projekt. Nakon likvidacije instrumenta za pomoć STABEX tijekom 2013. zatvoreni su preostali sigurnosni računi STABEX-a. Dužnosnik za ovjeravanje Komisije zadržava pravo potpisa na računu kako bi se zajamčilo da se sredstva isplaćuju na planirani način. Sredstva na računima s dva potpisnika vlasništvo su države AKP-a pa se slijedom toga ne knjiže kao imovina na računima ERF-a. Prijenosi na te račune knjiže se kao plaćanja u okviru STABEX-a. Za više informacija vidjeti i bilješku 3.1.2. DUGOROČNE OBVEZE 2.6. POSLOVNE OBVEZE || || || || u milijunima EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 31.12.2013. || UKUPNO 31.12.2012. Sufinanciranje – Poslovne obveze || - || - || 25 || 25 || 40 UKUPNO || - || - || 25 || 25 || 40 Poslovne obveze u vezi sa sufinanciranjem na kraju 2013. odnose se na 10. ERF. Primljeni doprinosi za sufinanciranje iskazuju se kao obveze prema državama članicama i državama nečlanicama jer one ispunjuju kriterije za uvjetne prihode iz transakcija koje nisu povezane s tečajnim razlikama. ERF je dužan rabiti doprinose u svrhu pružanja usluga trećim stranama, a u suprotnom je tu imovinu (primljene doprinose) dužan vratiti državama članicama. Nepodmirene obveze u okviru sporazuma o sufinanciranju predstavljaju primljene doprinose za sufinanciranje umanjene za troškove nastale u vezi s projektom. One ne utječu na neto imovinu. Povećanje ukupnih poslovnih obveza u vezi sa sufinanciranjem objašnjeno je u bilješci 2.7.1.2. KRATKOROČNE OBVEZE 2.7. POSLOVNE OBVEZE || || || || || u milijunima EUR || Bilješka || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 31.12.2013. || UKUPNO 31.12.2012. Kratkoročne poslovne obveze || 2.7.1 || 1 || 61 || 260 || 322 || 209 Obračunane obveze || 2.7.2 || 26 || 202 || 359 || 588 || 555 Odloženi doprinos kapitalu fonda || 2.7.3 || - || - || 304 || 304 || 293 UKUPNO || || 28 || 263 || 923 || 1 214 || 1 057 2.7.1. Kratkoročne poslovne obveze || || || || || u milijunima EUR || Bilješka || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 31.12.2013. || UKUPNO 31.12.2012. Dobavljači i ostalo || 2.7.1.1 || 1 || 61 || 182 || 244 || 152 Poslovne obveze u vezi sa sufinanciranjem || 2.7.1.2 || - || 0 || 75 || 75 || 46 Razne obveze iz poslovanja || 2.7.1.3 || 0 || 0 || 3 || 3 || 12 UKUPNO || || 1 || 61 || 260 || 322 || 209 Poslovne obveze uključuju troškovnike koje je ERF primio u okviru aktivnosti dodjele bespovratnih sredstava. Knjiže se u zahtijevanom iznosu od trenutka kada je zahtjev zaprimljen. Isti se postupak primjenjuje za račune i financijska odobrenja primljene u okviru aktivnosti nabave. Predmetni zahtjevi za povrat troškova uzimaju se u obzir u postupku razdvajanja računovodstvenih razdoblja na kraju godine. Nakon unosa zaključnih podataka u račun poslovnog rezultata unose se procijenjeni prihvatljivi iznosi. 2.7.1.1. Dobavljači i ostalo U ovaj naslov uključeni su iznosi obveza prema dobavljačima kao i iznosi obveza prema javnim tijelima i trećim zemljama. Povećanje od 93 milijuna EUR u odnosu na prethodno izvještajno razdoblje uglavnom se odnosi na povećanje poslovnih obveza prema trećim zemljama u iznosu od 74 milijuna EUR Najviši iznosi obveza su oni prema Gani (64 milijuna EUR) i Zambiji (33 milijuna EUR). 2.7.1.2. Poslovne obveze u vezi sa sufinanciranjem Ukupne dugoročne i kratkoročne obveze sufinanciranja povećale su se za 14 milijuna EUR. Tijekom 2013. novi doprinosi za sufinanciranje dobiveni su od Švedske (9 milijuna EUR), Francuske (5 milijuna EUR), Australije (2 milijuna EUR), Ujedinjene Kraljevine (2 milijuna EUR) i drugih zemalja. Obveze sufinanciranja smanjene su za 8 milijuna EUR radi iskazivanja prihoda povezanih s projektima sufinanciranja (vidi 3.1.3. i 3.2.2.). 2.7.1.3. Razne obveze iz poslovanja Raznim obvezama iz poslovanja uglavnom su obuhvaćeni neraspoređeni gotovinski primitci i vraćeni iznosi. 2.7.2. Obračunane obveze || || || || u milijunima EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 31.12.2013. || UKUPNO 31.12.2012. Obračunane obveze || 26 || 202 || 359 || 588 || 555 UKUPNO || 26 || 202 || 359 || 588 || 555 Na kraju godine procjenjuju se opravdani izdatci koje su imali korisnici sredstava ERF-a, ali koji još nisu prijavljeni. Nakon izračuna vrijednosti za granične datume iznosi procijenjenih opravdanih izdataka bilježe se kao obračunane obveze. Procijenjena upotreba iznosa pretfinanciranja iskazuje se kao procijenjeni prijeboj pretfinanciranja (vidi 2.2.). 2.7.3. Odloženi doprinos kapitalu fonda || || || u milijunima EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 31.12.2013. || UKUPNO 31.12.2012. Ujedinjena Kraljevina || - || - || 296 || 296 || 274 Irska || - || - || 5 || 5 || 9 Litva || - || - || 2 || 2 || - Mađarska || - || - || - || - || 10 UKUPNO || - || - || 304 || 304 || 293 Uključeni su i doprinosi država članica plaćeni unaprijed na kraju godine. NETO IMOVINA 2.8. POZVANI KAPITAL FONDA || || u milijunima EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO Kapital fonda || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Nepozvani kapital fonda || - || - || (16 112) || (16 112) Pozvani kapital fonda na dan 31.12.2012. || 12 840 || 11 699 || 5 040 || 29 579 || || || || Kapital fonda || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Nepozvani kapital fonda || - || - || (13 162) || (13 162) Pozvani kapital fonda na dan 31.12.2013. || 12 840 || 11 699 || 7 990 || 32 529 Kapital fonda ukupni je iznos doprinosa država članica odgovarajućem fondu ERF-a kako je utvrđeno u svakom od unutarnjih sporazuma. Nepozvana sredstva početna su dodijeljena sredstva za koja još nije upućen poziv državama članicama. Pozvani kapital fonda iznos je početnih dodijeljenih sredstava za koji je državama članicama upućen poziv za prijenos u račune riznice u skladu s postupkom utvrđenim u članku 16. Financijske uredbe desetog ERF-a. Kapital osmog i devetog ERF-a u cijelosti je pozvan i primljen. Pozvani i nepozvani kapital fonda po državama članicama || || || || u milijunima EUR Doprinosi || % || Nepozvani kapital 10. ERF-a 31.12.2012. || pozvan u 2013. || Nepozvani kapital 10. ERF-a 31.12.2013. Austrija || 2,41 || (388) || 71 || (317) Belgija || 3,53 || (569) || 104 || (465) Bugarska || 0,14 || (23) || 4 || (18) Cipar || 0,09 || (15) || 3 || (12) Češka || 0,51 || (82) || 15 || (67) Danska || 2,00 || (322) || 59 || (263) Estonija || 0,05 || (8) || 1 || (7) Finska || 1,47 || (237) || 43 || (193) Francuska || 19,55 || (3 150) || 577 || (2 573) Njemačka || 20,50 || (3 303) || 605 || (2 698) Grčka || 1,47 || (237) || 43 || (193) Mađarska || 0,55 || (89) || 16 || (72) Irska || 0,91 || (147) || 27 || (120) Italija || 12,86 || (2 072) || 379 || (1 693) Latvija || 0,07 || (11) || 2 || (9) Litva || 0,12 || (19) || 4 || (16) Luksemburg || 0,27 || (44) || 8 || (36) Malta || 0,03 || (5) || 1 || (4) Nizozemska || 4,85 || (781) || 143 || (638) Poljska || 1,30 || (209) || 38 || (171) Portugal || 1,15 || (185) || 34 || (151) Rumunjska || 0,37 || (60) || 11 || (49) Slovačka || 0,21 || (34) || 6 || (28) Slovenija || 0,18 || (29) || 5 || (24) Španjolska || 7,85 || (1 265) || 232 || (1 033) Švedska || 2,74 || (441) || 81 || (361) Ujedinjena Kraljevina || 14,82 || (2 388) || 437 || (1 951) UKUPNO || 100,00 || (16 112) || 2 950 || (13 162) 2.9. OSTALE PRIČUVE u milijunima EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO Saldo na dan 31.12.2011. || (2 276) || 4 227 || 301 || 2 252 Prijenos opozvanih iznosa iz 8. i 9. ERF-a u 10. ERF || (78) || (300) || 378 || 0 Prijenos iz 10. ERF-a u 9. ERF radi dodjele sredstava Južnom Sudanu nakon Odluke Vijeća 2010/406/EU || - || 200 || (200) || 0 Saldo na dan 31.12.2012. || (2 354) || 4 126 || 479 || 2 252 Prijenos opozvanih iznosa iz 8. i 9. ERF-a u 10. ERF || (102) || (371) || 473 || 0 Saldo na dan 31.12.2013. || (2 456) || 3 756 || 952 || 2 252 Saldo na dan 31.12.2013. uključuje: || || || || - sredstva dodijeljena Južnom Sudanu || - || 350 || - || 350 Od stupanja na snagu desetog ERF-a u 2008., sva opozvana sredstva prethodnih ERF-ova prenose se u pričuvu desetog ERF-a. Ta se pričuva može rasporediti samo uz uvjete utvrđene člankom 1. stavkom 4. Unutarnjeg sporazuma za deseti ERF. U 2013. u pričuvu za postignute rezultate desetog ERF-a preneseno je 102 milijuna EUR opozvanih sredstava iz osmog ERF-a i 371 milijun EUR opozvanih sredstava iz devetog ERF-a. 3. BILJEŠKE UZ RAČUN POSLOVNOG REZULTATA 3.1. PRIHOD OD POSLOVANJA u milijunima EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 2013. || UKUPNO 2012. Povrat izdataka || 1 || 11 || 1 || 13 || 17 Povrat sredstava STABEX-a || 61 || - || - || 61 || 49 Dobici zbog tečajnih razlika || 2 || 23 || 16 || 41 || 51 Prihodi od poslovanja – sufinanciranje || - || - || 8 || 8 || 8 UKUPNO || 64 || 34 || 25 || 123 || 124 3.1.1. Povrat izdataka U ovom naslovu iskazani su nalozi za povrat koje je izdao ERF i odbitci od budućih plaćanja knjiženih u računovodstvenom sustavu ERF-a radi povrata prethodno isplaćenih rashoda na temelju kontrola, revizija ili analize prihvatljivosti. Potrebno je napomenuti da se povrat iznosa pretfinanciranja ne ubraja u prihode, nego se knjiži u korist stavke pretfinanciranja u bilanci stanja. Povrat neopravdanih plaćanja Tijekom 2013. izdano je naloga za povrat neopravdanih plaćanja u iznosu od 23 milijuna EUR, u usporedbi s 27 milijuna EUR u 2012. Od toga se 6 milijuna EUR odnosi na povrat izdataka i stoga su uknjiženi kao prihod od poslovanja. Iskazanih 17 milijuna EUR predstavlja povrat plaćenih iznosa pretfinanciranja, a uknjiženi su u korist imovine poslovanja u bilanci stanja. Vrste povrata neopravdanih plaćanja mogu se sažeto prikazati na sljedeći način: u milijunima EUR || || Prihod || Pretfinanciranje || UKUPNO 2013. || Prihod || Pretfinanciranje || UKUPNO 2012. Pogreška || 2 || 4 || 6 || 1 || 1 || 2 Nepravilnost || 4 || 12 || 16 || 9 || 15 || 25 Prijava ureda OLAF || - || 1 || 1 || 1 || - || 1 UKUPNO || 6 || 17 || 23 || 11 || 16 || 27 3.1.2. Povrat sredstava instrumenta STABEX Tijekom 2012. u EFR je vraćeno 61 milijun EUR s računâ s dva potpisnika u državama AKP-a. Ta su sredstva prenesena uglavnom iz Sudana (36 milijuna EUR), Côte d’Ivoire (7 milijuna EUR), Solomonskih Otoka (5 milijuna EUR), Papue Nove Gvineje (3 milijuna EUR), Sierra Leonea (2 milijuna EUR), Zimbabvea (2 milijuna EUR) i Mauricijusa (2 milijuna EUR). Ti su prihodi uknjiženi u prihode od poslovanja (povrat sredstava instrumenta STABEX) u računu poslovnog rezultata osmog ERF-a. 3.1.3. Prihodi poslovanja – sufinanciranje Prihodi poslovanja koji se odnose na sufinanciranje predstavljaju upotrijebljene doprinose (vidi 3.2.2.). Budući da ti doprinosi ispunjuju kriterije za uvjetne prihode koji nisu povezani s tečajnim razlikama, doprinosi se iskazuju u skladu s provedbom projekta sufinanciranja. 3.2. RASHODI POSLOVANJA || u milijunima EUR || Bilješka || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 2013. || UKUPNO 2012. Rashodi poslovanja – instrumenti za pomoć || 3.2.1 || 49 || 330 || 2 578 || 2 957 || 2 938 Rashodi poslovanja – sufinanciranje || 3.2.2 || - || - || 8 || 8 || 8 Gubitci zbog tečajnih razlika || - || 4 || 31 || 25 || 60 || 66 Otpis potraživanja || - || 0 || 1 || 1 || 1 || 6 UKUPNO || || 53 || 362 || 2 612 || 3 027 || 3 017 3.2.1. Rashodi poslovanja – instrumenti za pomoć || || || || u milijunima EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 2013 || UKUPNO 2012 Programabilna potpora || 42 || (2) || 1 678 || 1 719 || 1 476 Makroekonomska potpora || - || 21 || - || 21 || 8 Sektorska politika || 0 || 225 || (2) || 222 || 326 Subvencija za kamate || 0 || - || - || 0 || 5 Projekti u okviru AKP-a || - || 57 || 588 || 645 || 720 Pomoć u nuždi || - || 17 || 253 || 270 || 333 Pomoć za izbjeglice || 1 || - || - || 1 || 6 Rizični kapital || 0 || - || - || 0 || 1 STABEX || (1) || - || - || (1) || 4 Ostali programi potpore povezani s prethodnim ERF-ovima || - || 5 || - || 5 || 10 Institucionalna potpora || - || 1 || 61 || 62 || 32 Naknada za prihode od izvoza || 7 || 6 || - || 13 || 18 Ukupno || 49 || 330 || 2 578 || 2 957 || 2 938 Rashodima poslovanja ERF-a obuhvaćeni su različiti instrumenti za potpore i različitih su oblika, ovisno o načinu isplate novčanih sredstva i načinu na koji se njima upravlja. 3.2.2. Rashodi poslovanja – sufinanciranje Riječ je o rashodima nastalima pri sufinanciranju projekata tijekom 2013. Budući da ti primljeni doprinosi za financiranje ispunjuju kriterije za uvjetne prihode koji nisu povezani s tečajnim razlikama, odgovarajući iznos doprinosa iskazuje kao prihod od poslovanja (vidi 3.1.3.). 3.3. ADMINISTRATIVNI TROŠKOVI u milijunima EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 2013. || UKUPNO 2012. Administrativni troškovi || - || 0 || 167 || 167 || 107 UKUPNO || - || 0 || 167 || 167 || 107 U ovom naslovu nalaze se rashodi za potporu, tj. administrativni troškovi povezani s programiranjem i provedbom ERF-ova. Njime su obuhvaćeni troškovi za pripremu, praćenje, nadzor i ocjenjivanje projekata te troškovi za računalne mreže, tehničku pomoć itd. 3.4. FINANCIJSKI PRIHODI u milijunima EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 2013. || UKUPNO 2012. Prihod od kamata – europske banke || - || 0 || 0 || 0 || 9 Kamate od pretfinanciranja || 0 || (3) || 3 || 0 || (32) UKUPNO || 0 || (3) || 3 || 0 || (22) Viši iznos prihoda od kamata u 2012. objašnjen je prihodom na računima Europske investicijske banke. Kamate od pretfinanciranja iskazuju se u skladu s odredbama članka 7. stavka 3. i članka 8. Financijske uredbe desetog ERF-a. Poništenje obračunanih kamata od pretfinanciranja za prethodnu godinu rezultiralo je negativnim prihodom od kamata za 2012. Negativni prihod od kamata za 2013. u 9. ERF-u uglavnom je posljedica fluktuacija deviznog tečaja između USD-a i EUR-a. 4. BILJEŠKE UZ IZVJEŠTAJ O NOVČANIM TOKOVIMA 4.1. NAMJENA I IZRADA IZVJEŠTAJA O NOVČANIM TOKOVIMA Podatci o novčanim tokovima rabe se kao osnova za procjenu sposobnosti ERF-a da stvori novac i novčane ekvivalente i njegovih potreba za korištenjem tim sredstvima. Izvještaj o novčanim tokovima izrađuje se neizravnom metodom. To znači da se neto višak ili manjak za dotičnu financijsku godinu usklađuje za učinke nenovčanih transakcija i svih odgođenih ili obračunanih prošlih ili budućih gotovinskih primitaka ili plaćanja povezanih s poslovanjem. Novčani tokovi koji proizlaze iz transakcija u stranoj valuti knjiže se izvještajnoj valuti ERF-a (euro) tako da se na iznos u stranoj valuti primijeni devizni tečaj između eura i dotične strane valute na datum novčanog toka. 4.2. POSLOVNE DJELATNOSTI U izvještaju o novčanom toku ERF-a prikazani su samo novčani tokovi od poslovnih djelatnosti jer se ERF ne bavi ulagačkim ili financijskim djelatnostima. Namjena je poslovnih djelatnosti sudjelovanje u ostvarivanju rezultata koji su predviđeni politikama. 5. NEPREDVIĐENA IMOVINA I NEPREDVIĐENE OBVEZE TE OSTALI PODATCI KOJE JE POTREBNO OBJAVITI 5.1. NEPREDVIĐENA IMOVINA u milijunima EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 31.12.2013. || UKUPNO 31.12.2012. Jamstva za izvršenje || 4 || 63 || 49 || 116 || 304 Jamstva za zadržane iznose || 2 || 40 || 14 || 56 || 188 UKUPNO || 6 || 103 || 62 || 171 || 492 5.1.1. Jamstva za izvršenje Jamstva za izvršenje zahtijevaju se u nekim slučajevima kako bi se osiguralo da korisnici sredstava ERF-a ispune svoje obveze iz ugovora s ERF-om. U 2013. obavljen je dubinski pregled jamstava. Nakon tog pregleda jamstva u vrijednosti od 188 milijuna EUR otpisana su iz ERF-a. Da su usporedne vrijednosti iz 2012. ažurirane, vrijednost bi se smanjila s 304 milijuna EUR na 177 milijuna EUR. 5.1.2. Jamstva za zadržane iznose Jamstva za zadržane iznose odnose se samo na ugovore o radovima. Obično se zadržava 10 % privremenih plaćanja korisnicima kao jamstvo da će izvođač radova ispuniti svoje obveze. Ti se zadržani iznosi iskazuju kao dospjeli iznosi. Ovisno o odobrenju javnog naručitelja, izvođač radova može umjesto toga dostaviti jamstvo za zadržane iznose kojim se zamjenjuju iznosi zadržani od privremenih plaćanja. Primljena jamstva iskazuju se kao nepredviđena imovina. 2013. obavljen je dubinski pregled jamstava. Nakon tog pregleda jamstva u vrijednosti od 105 milijuna EUR otpisana su iz ERF-a. Da su usporedne vrijednosti iz 2012. ažurirane, vrijednost bi se smanjila s 188 milijuna EUR na 98 milijuna EUR. 5.1.3 Jamstva u vlasništvu drugih tijela koja nisu Komisija Jamstva u vlasništvu drugih tijela koja nisu Komisija obuhvaćaju jamstva koja daje Nacionalno tijelo za davanje ovlaštenja (ugovorno tijelo treće zemlje) kako bi zaštitilo sredstva EU-a. Ta se jamstva čuvaju u delegacijama EU-a i ona nisu nepredviđena imovina ERF-a, objavljuju se samo radi informiranja. u milijunima EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 31.12.2013. Jamstva za pretfinanciranje Jamstva za izvršenje || 2 2 || 54 44 || 278 142 || 333 188 Jamstva za zadržane iznose || 1 || 34 || 70 || 105 UKUPNO || 4 || 131 || 491 || 626 5.2. OSTALI PODATCI KOJE JE POTREBNO OBJAVITI 5.2.1. Proračunske obveze koje još nisu uknjižene kao rashodi u milijunima EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 31.12.2013. || UKUPNO 31.12.2012. Nepodmirene proračunske obveze koje još nisu plaćene || 74 || 611 || 5 340 || 6 025 || 5 642 Povezani iznosi iskazani u računu poslovnog rezultata || (28) || (215) || (540) || (782) || (714) UKUPNO || 47 || 396 || 4 800 || 5 243 || 4 928 Nepodmirene proračunske obveze otvorene su obveze za koja još uvijek nisu izvršena plaćanja i/ili opozivi. To je uobičajena posljedica postojanja višegodišnjih programa. Na dan 31. prosinca 2013. nepodmirene proračunske obveze iznosile su ukupno 6 025 milijuna EUR. Iznos naveden kao buduća obveza za koju treba osigurati sredstva nepodmirena je proračunska obveza umanjena za povezane iznose koji su u računu poslovnog rezultata za 2013. iskazani kao troškovi, čime se dobiva ukupni iznos od 5 243 milijuna EUR. 6. UPRAVLJANJE FINANCIJSKIM RIZIKOM Sljedeće objave povezane s upravljanjem financijskim rizikom ERF-a odnose se na operacije riznice koje izvršava Komisija u ime ERF-a u izvršavanju sredstava Fonda. 6.1. POLITIKE UPRAVLJANJA RIZIKOM I AKIVNOSTI OMEĐIVANJA RIZIKA Pravila i načela za upravljanje operacijama riznice ERF-a utvrđeni su Financijskom uredbom koja se primjenjuje na deseti ERF te Unutarnjim sporazumom. Na temelju navedene Uredbe primjenjuju se sljedeća načela: – države članice doprinose za ERF uplaćuju na posebne račune otvorene pri emisijskoj banci svake države članice ili financijske institucije koju ta država članica odredi. Iznosi doprinosa ostaju na tim posebnim računima sve dok ne treba izvršiti isplate ERF-a, – države članice doprinose za ERF uplaćuju u eurima, a plaćanja ERF-a iskazuju se u eurima i drugim valutama, uključujući i one manje poznate, – na bankovnim računima koje Komisija otvori u ime ERF-a ne može doći do prekoračenja. Uz posebne račune Komisija u ime ERF-a u financijskim institucijama (središnje banke i komercijalne banke) otvara i druge bankovne račune za potrebe izvršavanja plaćanja i primanja primitaka, osim za doprinose država članica proračunu. Operacije riznice i plaćanja visoko su automatizirane i koriste se suvremenim informatičkim sustavima. Kako bi se jamčila sigurnost sustava i osiguralo razdvajanje dužnosti u skladu s Financijskom uredbom, standardima interne kontrole Komisije i revizijskim načelima, primjenjuju se posebni postupci. Upravljanje operacijama riznice i plaćanja uređeno je pisanim smjernicama i postupcima kojima je cilj ograničiti operativni i financijski rizik i osigurati odgovarajući razinu kontrole. Njima su obuhvaćena različita područja djelovanja, a poštovanje smjernica i postupaka redovito se provjerava. 6.2. TRŽIŠNI RIZIK 6.2.1. Rizik od promjene tečaja Svi doprinosi drže se u eurima, a druge se valute kupuju samo kada su potrebne za izvršavanje plaćanja. Zbog toga operacije riznice ERF-a nisu izložene riziku od promjene tečaja. 6.2.2. Kamatni rizik ERF ne posuđuje novac, stoga nije izložen kamatnom riziku. ERF međutim ostvaruje kamate na sredstva koja drži na svojim bankovnim računima. Stoga je Komisija u ime ERF-a uvela mjere kojima se osigurava redovita usklađenost ostvarene kamate s tržišnim kamatnim stopama kao i za njihove eventualne fluktuacije. Za depozite preko noći na računima u komercijalnim bankama kamata se obračunava svakodnevno. Obračun kamate za sredstva na tim računima temelji se na promjenjivim tržišnim kamatnim stopama na koje se primjenjuje (pozitivna ili negativna) ugovorna marža. Za većinu računa izračun kamata povezan je s EONIA-om (prekonoćni prosječni indeks eura), a prilagođava se svim fluktuacijama te stope. Za druge je račune izračun kamata povezan s marginalnom stopom ESB-a (stopa koju ESB koristi za aktivnosti refinanciranja). Zbog toga ERF nije izložen riziku da bi za svoja sredstva mogao dobiti kamatu nižu od tržišne. 6.3. KREDITNI RIZIK (RIZIK DRUGE UGOVORNE STRANE) Većina sredstava riznice ERF-a drži se, u skladu s Financijskom uredbom koja se primjenjuje na deseti ERF, na "posebnim računima" koje su države članice otvorile radi plaćanja svojih doprinosa. Većina tih računa drže riznice država članica ili njihove nacionalne središnje banke. Te institucije nose najmanji rizik druge ugovorne strane za ERF (izloženost je na državama članicama kojima te institucije pripadaju). Nadopuna računa na kojima se nalaze sredstva riznice ERF-a koja se drže u komercijalnim bankama radi pokrivanja poslova plaćanja obavlja se neposredno prije roka i njime automatski upravlja sustav za upravljanje gotovinom riznice Komisije. Na svakom računu drži se najmanja količina gotovine razmjerna prosječnom obujmu dnevnih plaćanja koja se s njih izvršavaju. Zbog toga su iznosi koji se na tim računima drže preko noći stalno na niskoj razini, čime se ograničava izloženost ERF-a riziku. Uz to se pri odabiru komercijalnih banaka primjenjuju posebne smjernice kako bi se dodatno smanjio rizik druge ugovorne strane kojem je izložen ERF. Sve komercijalne banke odabiru se na javnom natječaju. Najniži je kratkoročni kreditni rejting potreban za sudjelovanje u postupku nadmetanja P-1 agencije Moody ili jednakovrijedna ocjena (A-1 agencije S&P ili F1 agencije Fitch). U posebnim i opravdanim okolnostima može se zahtijevati niža razina. 6.4. RIZIK LIKVIDNOSTI Proračunskim načelima koja se primjenjuju na ERF osigurava se da su ukupna gotovinska sredstva za proračunsko razdoblje uvijek dovoljna za izvršavanje svih povezanih plaćanja. Ukupan iznos doprinosa država članica jednak je ukupnom iznosu odobrenih sredstava za plaćanje za odgovarajuće proračunsko razdoblje. Godišnji doprinosi država članica u ERF plaćaju se međutim u tri obroka, a plaćanja podliježu određenim sezonskim varijacijama. Kako bi se osiguralo da sredstva riznice uvijek budu dovoljna za plaćanja za svaki pojedinačni mjesec, riznica Komisije i odgovarajuće službe koje izvršavaju plaćanja redovito izmjenjuju informacije o stanju riznice kako bi se osiguralo da izvršena plaćanja ni u jednom razdoblju ne prekorače dostupna sredstva riznice. U okviru dnevnih operacija riznice ERF-a dnevna količina likvidnosti na svakom od bankovnih računa ERF-a svakodnevno se, uz navedene mehanizme, osigurava i automatiziranim alatima za upravljanje gotovinom. 7. OBJAVLJIVANJE POVEZANIH STRANAKA U okviru ovog naslova nisu utvrđene transakcije s povezanim strankama koje zahtijevaju zasebno objavljivanje. 8. DOGAĐAJI NAKON ZAKLJUČNOG DATUMA BILANCE STANJA Na datum slanja ovih računa računovodstveni službenik ERF-a nije otkrio nikakva bitna pitanja koja bi u okviru ovog odjeljka nalagala zasebno objavljivanje niti su mu takva pitanja prijavljena. Godišnji financijski izvještaj i s njim povezane bilješke izrađeni su na temelju najnovijih dostupnih podataka što se odražava u prethodno iskazanim podatcima. 9. USKLAĐIVANJE POSLOVNOG REZULTATA I IZVRŠENJA PRORAČUNA Poslovni rezultat za dotičnu godinu izračunava se na temelju načela nastanka poslovnih događaja. Realizacija proračuna temelji se međutim na pravilima gotovinskog obračuna. Budući da su poslovni rezultat i realizacija proračuna rezultat istih transakcija, u smislu provjere korisno je osigurati mogućnost njihova usklađivanja. U sljedećoj tablici prikazano je njihovo usklađivanje uz isticanje ključnih iznosa usklađivanja razdijeljenih između stavki prihoda i rashoda. || || u milijunima EUR || 2013. || 2012. || || POSLOVNI REZULTAT ZA TEKUĆU GODINU || (3 072) || (3 023) || || PRIHODI || || Prava koja ne utječu na realizaciju proračuna || (68) || (47) Prava utvrđena u tekućoj godini koja još nisu prikupljena || (6) || (8) Prava utvrđena u prethodnim godinama prikupljena u tekućoj godini || 10 || 14 Neto učinak pretfinanciranja || 71 || 62 Neto obračunani prihodi || 19 || (40) || || RASHODI || || Rashodi tekuće godine koji još nisu plaćeni || 90 || 38 Rashodi prethodnih godina plaćeni u tekućoj godini || (53) || (101) Ukinuta plaćanja || 13 || 7 Neto učinak pretfinanciranja || (431) || (316) Neto obračunani rashodi || 464 || 204 || || REALIZACIJA PRORAČUNA ZA TEKUĆU GODINU || (2 963) || (3 209) 9.1. Stavke usklađivanja – Prihodi Proračunski prihodi za financijsku godinu odgovaraju prihodima prikupljenima na temelju prava utvrđenih tijekom godine i iznosa prikupljenih na temelju prava utvrđenih u prethodnim godinama. Prava koja ne utječu na realizaciju proračuna knjiže se u poslovnom rezultatu, ali se u proračunskoj perspektivi ne mogu smatrati prihodima jer se unovčeni iznos prenosi u pričuve i ne može se preraspodijeliti u druge svrhe bez odluke Vijeća. Prava utvrđena u tekućoj godini koja još nisu prikupljena trebaju se zbog usklađivanja odbiti od poslovnog rezultata jer još nisu postala dijelom proračunskih prihoda. Nasuprot tome, prava utvrđena u prethodnim godinama prikupljena u tekućoj godini moraju se zbog usklađivanja dodati poslovnom rezultatu. Neto učinak pretfinanciranja predstavlja poravnanje iznosa pretfinanciranja za koje je izvršen povrat. Riječ je o gotovinskom primitku koji ne utječe na poslovni rezultat. Neto obračunani prihodi uglavnom se sastoje od stavki usklađivanja namijenjenih razdvajanju računovodstvenih razdoblja na kraju godine. U obzir se uzima samo neto učinak, tj. obračunani prihodi tekuće godine umanjeni za poništene obračunane prihode prethodne godine. 9.2. Stavke usklađivanja – Rashodi Rashode tekuće godine koji još nisu plaćeni treba dodati zbog usklađivanja jer su uključeni u poslovni rezultat, ali nisu dijelom proračunskih rashoda. Nasuprot tome, rashodi prethodnih godina plaćeni u tekućoj godini moraju se zbog usklađivanja odbiti od poslovnog rezultata jer čine dio proračunskih rashoda tekuće godine, ali nemaju nikakva učinka na poslovni rezultat ili, u slučaju ispravaka, smanjuju rashode. Gotovinski primitci od ukinutih plaćanja ne utječu na poslovni rezultat, ali utječu na realizaciju proračuna. Neto učinak pretfinanciranja kombinacija je novih iznosa pretfinanciranja plaćenih u tekućoj godini (koji se iskazuju kao proračunski rashodi predmetne godine) i prijeboja pretfinanciranja plaćenog u tekućoj godini ili prethodnih godina prihvaćanjem opravdanih troškova. Potonji predstavljaju izdatak u smislu računovodstva na temelju nastanka poslovnih događaja, ali ne i u smislu proračunskog računovodstva jer se plaćanje početnog pretfinanciranja u vrijeme njegova plaćanja već uzelo u obzir kao proračunski rashod. Neto obračunani rashodi uglavnom se sastoje od stavki usklađivanja namijenjenih razdvajanju računovodstvenih razdoblja na kraju godine, tj. opravdanih izdataka koje su imali korisnici sredstava ERF-a, ali koji još nisu prijavljeni ERF-u. U obzir se uzima samo neto učinak, tj. obračunani rashodi tekuće godine umanjeni za poništene obračunane rashode prethodne godine. 2. IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOJ PROVEDBI UVODNA NAPOMENA Prethodni ERF-ovi · Budući da je šesti ERF zaključen 2006., a sedmi ERF 2008., godišnji financijski izvještaj više ne sadržava tablice o izvršavanju proračuna za te ERF-ove. Međutim izvršavanje prenesenih salda uključeno je u deveti ERF. · Kako bi se osigurala transparentnost financijskog izvještavanja za 2013., u sljedećim se tablicama, kao i prošlih godina, za osmi ERF razdvojeno navode dio upotrijebljen za programiranje u okviru Konvencije iz Loméa i dio upotrijebljen za programiranje u okviru Sporazuma iz Cotonoua. · U skladu s člankom 1. stavkom 2. točkom (b) Unutarnjeg sporazuma za deveti ERF salda ERF-ova koja su prethodila devetom ERF-u prenesena su na deveti ERF i tijekom trajanja devetog ERF-a raspoređuju se kao sredstva devetog ERF-a. Deseti ERF Sporazum o partnerstvu AKP-a i EZ-a koji su 23. lipnja 2000. u Cotonouu potpisale države članice Europske zajednice i afričke, karipske i pacifičke države (države AKP-a) stupio je na snagu 1.travnja 2003. Sporazum iz Cotonoua izmijenjen je dva puta, prvo sporazumom potpisanom 25. lipnja 2005. u Luxembourgu, a drugi puta sporazumom potpisanim u Ouagadougouu 22. lipnja 2010. Odlukom Vijeća EU-a od 27. studenoga 2001. (2001/822/EZ) o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja (PZP) Europskoj uniji stupio je na snagu 2. prosinca 2001. Ta je Odluka izmijenjena 19. ožujka 2007. (Odluka 2007/249/EZ). Unutarnji sporazum o financiranju pomoći Zajednice na temelju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2008. – 2013. u skladu s revidiranim Sporazumom iz Cotonoua, koji su 17. srpnja 2006. donijeli predstavnici vlada država članica Europske zajednice, stupio je na snagu 1. srpnja 2008. U skladu sa Sporazumom iz Cotonoua, drugo razdoblje (2008. – 2013.) pomoći Zajednice državama AKP-a i PZP-ovima financira se iz desetog ERF-a u iznosu od 22 682 milijuna EUR na sljedeći način: · 21 966 milijuna EUR dodjeljuje se državama AKP-a u skladu s višegodišnjim financijskim okvirom utvrđenim u Prilogu I.b revidiranom Sporazumu iz Cotonoua, pri čemu Komisija upravlja dijelom od 20 466 milijuna EUR, · 286 milijuna EUR dodjeljuje se prekomorskim zemljama i područjima (PZP) u skladu s Prilogom II.Aa revidiranoj Odluci Vijeća o pridruživanju PZP-ova Europskoj zajednici, pri čemu Europska komisija upravlja dijelom od 256 milijuna EUR, · 430 milijuna EUR namijenjeno je Komisiji za financiranje troškova nastalih u vezi s programiranjem i izvršavanjem sredstava desetog ERF-a, u skladu s člankom 6. Unutarnjeg Sporazuma. Od datuma stupanja na snagu desetog ERF-a početnom iznosu dodijeljenom desetom ERF-u dodana su sredstva oslobođena iz prethodnih ERF-ova, prihod od kamata i neupotrijebljeni gotovinski iznosi koji proizlaze iz sustava kojim se jamči stabiliziranje izvoznih prihoda od primarnih poljoprivrednih proizvoda (STABEX) u okviru fondova koji prethode 9. ERF-u. Svim sredstvima upravlja se u skladu s posebnim pravilima kako je predviđeno revidiranim Sporazumom iz Cotonoua i Unutarnjim sporazumom. Dan 31. prosinca 2013. bio je važan cilj, stupanje na snagu odredbe o ukidanju desetog ERF-a. Tom se odredbom utvrđuje jasan završni datum za raspodjelu sredstava u okviru desetog ERF-a (članak 1. stavci 4. i 5. Unutarnjeg sporazuma o desetom ERF-u). Tijekom čitave godine ulagani su napori da se rasporedi najveći mogući iznos sredstava dostupnih u desetom ERF-u. - Deseti ERF: pričuva za postignute rezultate koja se ne može mobilizirati Budući da je deseti ERF stupio na snagu 1. srpnja 2008., preostala salda i opozvana sredstva iz projekata u okviru devetog ERF-a i prethodnih ERF-ova prenose se u pričuvu za postignute rezultate desetog ERF-a, uz iznimku sredstava instrumenta Stabex i omotnice za administrativna sredstva devetog ERF-a. (u milijunima EUR) AKP, deseti ERF: pričuva za postignute rezultate koja se ne može mobilizirati na dan 31.12.2013. || 924,1 PZP-ovi, deseti ERF: pričuva za postignute rezultate koja se ne može mobilizirati na dan 31.12.2013. || 14,1 Ukupno, deseti ERF: pričuva za postignute rezultate koja se ne može mobilizirati na dan 31.12.2013. || 938,2 U skladu s člankom 1. stavkom 4. Unutarnjeg sporazuma o desetom ERF-u, Vijeće je 12. prosinca 2013. odlučilo koristiti se tim sredstvima kao instrumentom premošćivanja. - Neupotrijebljena sredstva iz desetog ERF-a Dana 31.12.2013. ukupni iznos neupotrijebljenih sredstava bio je: (u milijunima EUR) AKP (bilateralne, regionalne raspodjele unutar AKP-a, pričuve za NOP/ROP) || 74,5 PZP-ovi || 0,08 Ukupna neupotrijebljena sredstva desetog ERF-a na dan 31.12.2013. || 74,6 I ta su sredstva prenesena u instrument premošćivanja. - Instrument premošćivanja Unutarnji sporazum o uspostavi 11. ERF-a potpisale su države članice koje su se sastale u okviru Vijeća u lipnju 2013. Taj će Unutarnji sporazum stupiti na snagu tek kada ga ratificiraju sve države članice. U očekivanju stupanja na snagu 11. ERF-a Komisija je predložila prijelazne mjere, „instrument premošćivanja”, kako bi osigurala dostupnost sredstava za suradnju s državama AKP-a i s PZP-ovima i za rashode potpore između siječnja 2014. i stupanja na snagu Unutarnjeg sporazuma o uspostavi 11. ERF-a. Instrument premošćivanja donesen je 12. prosinca 2013. (Odluka 2013/759/EU) i financira se iz sljedećih izvora: - sredstva opozvana iz 8. i 9. ERF-a do 31.12.2013., - neupotrijebljeni saldo iz 10. ERF-a na dan 31.12.2013., - sredstva opozvana iz 10. i prethodnih ERF-ova od 1.1.2014. Na dan 31.12.2013. ukupna sredstva dostupna za instrument premošćivanja iznosila su 998,6 milijuna EUR za AKP i 14,2 milijuna EUR za PZP-ove ne uzimajući u obzir kamate. Ta se sredstva računaju sredstvima u okviru 11. ERF-a. - Deseti ERF: pričuva za Stabex Nakon zatvaranja računa sustava Stabex, neupotrijebljena/opozvana sredstva prenesena su u pričuvu desetog ERF-a iz omotnice A Stabex-a (članak 1. stavak 4. Unutarnjeg sporazuma o desetom ERF-u), a zatim u nacionalne indikativne programe dotičnih država. Od dana 31. prosinca 2013. ukupni iznos opozvanih sredstava Stabexa, prenesenih u 10. ERF za 33 zemlje dosegao je 165,3 milijuna EUR. - Deseti ERF: sufinanciranje U okviru desetog ERF-a potpisani su sporazumi o prijenosu radi sufinanciranja od strane država članica i otvorena odobrena sredstva u iznosu od 134,4 milijuna EUR te su otvorena odobrena sredstva za plaćanje za unovčene iznose (ukupno 110,6 milijuna EUR). Stanje odobrenih sredstava za sufinanciranje na dan 31.12.2013. prikazano je u sljedećoj tablici (u milijunima EUR): || Odobrena sredstva za preuzimanje obveza || Odobrena sredstva za plaćanje Sufinanciranje – omotnica A || 118,1 || 95,3 Sufinanciranje – u okviru AKP-a || 12,1 || 12,1 Sufinanciranje – administrativni troškovi || 4,2 || 3,2 || 134,4 || 110,6 U sljedećim tablicama navedeni su iznosi o kojima je donesena odluka i sklopljen ugovor i koji su isplaćeni (neto iznosi). Tablice u kojima je prikazano stanje po zemljama i po instrumentu nalaze se u prilogu. 2.1. DODIJELJENA SREDSTVA || (1) Sva smanjenja jesu opozvana sredstva prenesena u pričuvu za postignute rezultate 10. ERF-a koja se ne može mobilizirati. || || || || || || || || (2) Nakon Odluke Vijeća br. 2010/406/EU, iz pričuve za postignute rezultate 10. ERF-a koja se ne može mobilizirati dodano je 150 milijuna za Sudan (147 milijuna za posebnu dodjelu sredstava za Sudan i 3 milijuna za troškove provedbe). || || (3) Nakon Odluke Vijeća br. 2011/315/EU, iz pričuve za postignute rezultate 10. ERF-a koja se ne može mobilizirati dodano je 200 milijuna za Sudan (194 milijuna za posebnu dodjelu sredstava za Južni Sudan i 6 milijuna za troškove provedbe). || || 2.2. AGREGIRANI RAČUNI DIO II. – GODIŠNJI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ ERF-a: FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ ULAGAČKOG INSTRUMENTA EUROPSKA INVESTICIJSKA BANKA || CA/472/14 || 13. ožujka 2014. || Dokument 14/108 || || UPRAVA Ulagački instrument Financijski izvještaji na dan 31. prosinca 2013. || || || - Izvještaj o financijskom stanju - Izvještaj o dobiti ili gubitku i ostalim sveobuhvatnim prihodima - Izvještaj o promjeni sredstava davatelja - Izvještaj o novčanim tokovima - Bilješke uz financijske izvještaje - Izvještaj neovisnog revizora || ORG.: E || 3. FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI ULAGAČKOG INSTRUMENTA 3.1. IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM STANJU NA DAN 31. PROSINCA 2013. (u tisućama EUR) || Bilješke || 31.12.2013. || 31.12.2012. || || || IMOVINA || || || Novac i novčani ekvivalenti || 5 || 599 515 || 466 568 Izvedeni financijski instrumenti || 6 || 1 024 || 115 Zajmovi i potraživanja || 7 || 1 222 199 || 1 146 280 Financijska imovina raspoloživa za prodaju || 8 || 331 699 || 333 001 Iznosi potraživanja od davatelja || 9.15 || - || 87 310 Financijska imovina koja se drži do dospijeća || 10 || 102 562 || 99 029 Ostala imovina || 11 || 148 || 224 || || || Ukupna imovina || || 2 257 147 || 2 132 527 || || || || || || OBVEZE I SREDSTVA DAVATELJA || || || || || || OBVEZE || || || Izvedeni financijski instrumenti || 6 || 3 545 || 7 035 Odgođeni prihodi || 12 || 35 083 || 37 808 Obveze prema trećim osobama || 13 || 331 235 || 312 086 Ostale obveze || 14 || 2 572 || 1 153 || || || Ukupne obveze || || 372 435 || 358 082 || || || SREDSTVA DAVATELJA || || || Pozvani doprinosi država članica || 15 || 1 661 309 || 1 561 309 Rezerva poštene vrijednosti || || 78 191 || 68 434 Zadržana dobit || || 145 212 || 144 702 || || || Ukupna sredstva davatelja || || 1 884 712 || 1 774 445 || || || Ukupne obveze i sredstva davatelja || || 2 257 147 || 2 132 527 Pripadajuće bilješke sastavni su dio ovih financijskih izvještaja. 3.2. IZVJEŠTAJ O DOBITI I GUBITKU I OSTALIM SVEOBUHVATNIM PRIHODIMA ZA GODINU KOJA JE ZAVRŠILA 31. PROSINCA 2013. (u tisućama EUR) || Bilješke || Od 1.1.2013. || Od 1.1.2012. || || do 31.12.2013. || do 31.12.2012. || || || || || Kamate i slični prihodi || 17 || 68 270 || 67 503 || Kamate i slični izdaci || 17 || – 1 175 || – 1 114 || || || || || Neto kamate i slični prihodi || || 67 095 || 66 389 || || || || || Prihod od naknada i provizija || 18 || 4 051 || 1 934 || Izdatci za naknade i provizije || 18 || – 43 || – 292 || || || || || Neto prihod od naknada i provizija || || 4 008 || 1 642 || || || || || Promjena poštene vrijednosti izvedenih financijskih instrumenata || || 4 399 || 5 348 || Neto ostvarena dobit od financijske imovine raspoložive za prodaju || 19 || 5 294 || 1 045 || Neto gubitak zbog tečajnih razlika || || – 6 925 || – 10 575 || || || || || Neto rezultat financijskog poslovanja || || 2 768 || – 4 182 || || || || || Promjena umanjenja vrijednosti potraživanja, bez poništenja || 7 || – 27 334 || 597 || Umanjenje vrijednosti financijske imovine raspoložive za prodaju || 8 || – 8 176 || – 8 927 || Umanjenje vrijednosti ostale imovine || 20 || - || – 337 || Opći administrativni troškovi || 21 || – 37 851 || – 36 202 || || || || || Dobit za tekuću godinu || || 510 || 18 980 || || || || || Ostala sveobuhvatna imovina: || || || || Stavke koje su razvrstane ili se mogu razvrstati kao dobit ili gubitak: || || || || Financijska imovina raspoloživa za prodaju – rezerva poštene vrijednosti || 8 || || || 1. Neto promjena poštene vrijednosti financijske imovine raspoložive za prodaju || || 12 350 || 18 551 || 2. Neto iznos prenesen u dobitak ili gubitak || || -2 593 || 8 133 || Ukupna financijska imovina raspoloživa za prodaju || || 9 757 || 26 684 || || || || || Ukupno ostali sveobuhvatni prihodi: || || 9 757 || 26 684 || || || || || Ukupni sveobuhvatni prihodi za tekuću godinu || || 10 267 || 45 664 || Pripadajuće bilješke sastavni su dio ovih financijskih izvještaja. 3.3. IZVJEŠTAJ O PROMJENI SREDSTAVA DAVATELJA ZA GODINU KOJA JE ZAVRŠILA 31. PROSINCA 2013. (u tisućama EUR) || Pozvani doprinosi || Rezerva poštene vrijednosti || Zadržana dobit || Ukupno Na dan 1. siječnja 2013. Bilješke || 1 561 309 || 68 434 || 144 702 || 1 774 445 || || || || Doprinosi država članica pozvani tijekom tekuće godine 15. || 100 000 || - || - || 100 000 || || || || Dobit za 2013. || - || - || 510 || 510 || || || || Ukupni ostali sveobuhvatni prihodi za tekuću godinu || - || 9 757 || - || 9 757 || || || || Promjene sredstava davatelja || 100 000 || 9 757 || 510 || 110 267 || || || || Na dan 31. prosinca 2013. || 1 661 309 || 78 191 || 145 212 || 1 884 712 || || || || || Pozvani doprinosi || Rezerva poštene vrijednosti || Zadržana dobit || Ukupno Na dan 1. siječnja 2012. Bilješke || 1 281 309 || 41 750 || 125 722 || 1 448 781 || || || || Doprinosi država članica pozvani tijekom tekuće godine 15. || 280 000 || - || - || 280 000 || || || || Dobit za 2012. || - || - || 18 980 || 18 980 || || || || Ukupni ostali sveobuhvatni prihodi za tekuću godinu || - || 26 684 || - || 26 684 || || || || Promjene sredstava davatelja || 280 000 || 26 684 || 18 980 || 325 664 || || || || Na dan 31. prosinca 2012. || 1 561 309 || 68 434 || 144 702 || 1 774 445 || || || || || || || || Pripadajuće bilješke sastavni su dio ovih financijskih izvještaja. 3.4. IZVJEŠTAJ O NOVČANIM TOKOVIMA ZA GODINU KOJA JE ZAVRŠILA 31. PROSINCA 2013. (u tisućama EUR) || Bilješke || Od 1.1 2013. do 31.12.2013. || Od 1.1.2012. do 31.12.2012. POSLOVNE AKTIVNOSTI || || || Dobit za financijsku godinu || || 510 || 18 980 Prilagodbe za: || || || Umanjenje vrijednosti financijske imovine raspoložive za prodaju || || 8 176 || 8 927 Neto promjena umanjenja vrijednosti danih zajmova i potraživanja || || 27 334 || – 597 Kapitalizirane kamate od zajmova i potraživanja || 7 || – 10 363 || – 9 622 Promjene obračunane kamate i amortiziranih troškova za zajmove i potraživanja || || – 249 || – 1 407 Promjene obračunane kamate i amortiziranih troškova za financijsku imovinu koja se drži do dospijeća || || 733 || – 751 Promjene odgođenih prihoda || || – 2 725 || 4 805 Učinak tečajnih razlika na zajmove || || 30 402 || 16 044 Učinak tečajnih razlika na financijsku imovinu raspoloživu za prodaju || || – 1 154 || – 1 204 Učinak tečajnih razlika na čuvanu gotovinu || || – 378 || – 389 Profit od poslovnih djelatnosti prije promjena imovine i obveza poslovanja || || 52 286 || 34 786 Isplate zajmova || 7 || – 242 203 || – 233 018 Otplate zajmova || 7 || 119 160 || 115 480 Promjene obračunane kamate na novac i novčane ekvivalente || || – 1 || 389 Promjena poštene vrijednosti izvedenica || || – 4 399 || – 5 348 Povećanje financijske imovine koja se drži do dospijeća || 10 || – 680 635 || – 98 278 Dospijeće financijske imovine koja se drži do dospijeća || 10 || 676 369 || Povećanje financijske imovine raspoložive za prodaju || 8 || – 34 700 || – 81 981 Otplate/Prodaja financijske imovine raspoložive za prodaju || 8 || 38 737 || 19 601 Smanjenje ostale imovine || || 76 || 192 Povećanje ostalih obveza || || 1 419 || 40 (Smanjenje)/Povećanje iznosa obveza prema Europskoj investicijskoj banci || || – 6 539 || 6 876 Neto novčani tokovi od financijskih djelatnosti || || – 80 430 || – 241 261 FINANCIJSKE DJELATNOSTI || || || Doprinosi od država članica || || 187 310 || 236 345 Iznosi primljeni od država članica vezani uz subvencije za kamate || || 50 000 || 43 655 Iznosi plaćeni u ime država članica vezani uz subvencije za kamate || || – 24 312 || – 24 450 Neto novčani tokovi od financijskih djelatnosti || || 212 998 || 255 550 Neto povećanje novca i novčanih ekvivalenata || || 132 568 || 14 289 Sažeti izvještaj o novčanim tokovima: || || || Novac i novčani ekvivalenti na početku financijske godine || || 466 561 || 451 882 Neto novac od: || || || poslovnih djelatnosti || || – 80 430 || – 241 261 financijskih djelatnosti || || 212 998 || 255 550 Učinak promjene deviznog tečaja na novac i novčane ekvivalente || || 378 || 389 Novac i novčani ekvivalenti na kraju financijske godine || || 599 507 || 466 561 Novac i novčane ekvivalente čine: || || || Gotovina u blagajni || || 194 107 || 10 588 Oročeni depoziti (osim obračunanih kamata) || || 405 400 || 455 973 || || 599 507 || 466 561 Pripadajuće bilješke sastavni su dio ovih financijskih izvještaja. 3.5. BILJEŠKE UZ FINANCIJSKE IZVJEŠTAJE NA DAN 31. PROSINCA 2013. 1 Opće informacije Ulagački instrument („Instrument” ili „UI”) uspostavljen je u okviru Sporazuma iz Cotonoua („Sporazum”) o suradnji i razvojnoj pomoći između afričkih, karipskih i pacifičkih država („države AKP-a”) i Europske unije i njezinih država članica od 23. lipnja 2000., koji je revidiran 25. lipnja 2005. i 23. lipnja 2010. Instrument nije poseban pravni subjekt, a Europska investicijska banka („EIB”) upravlja doprinosima u ime država članica („donatori”) u skladu s odredbama Sporazuma i djeluje kao upravitelj Instrumenta. Financiranje na temelju Sporazuma osigurava se iz proračuna država članica EU-a i isplaćuje se u skladu s financijskim protokolima određenima za uzastopna petogodišnja ili šestogodišnja razdoblja. U okviru Sporazuma i nakon stupanja na snagu drugog financijskog protokola 1. srpnja 2008. (kojim se obuhvaća razdoblje 2008. – 2013.) pod nazivom Deseti europski razvojni fond („ERF”), Europskoj investicijskoj banci („EIB” Ili „Banka”) povjereno je upravljanje: - instrumentom, obnovljivim fondom rizičnog kapitala u visini 3 185,5 milijuna EUR usmjerenog na poticanje ulaganja u privatni sektor u državama AKP-a, od čega je 48,5 milijuna EUR dodijeljeno prekomorskim zemljama i područjima („PZP”), - bespovratnim sredstvima za financiranje subvencija za kamate u vrijednosti od 400 milijuna EUR za države AKP-a i 1,5 milijuna EUR za PZP-ove. Najviše 15 % (10 % do kraja 2012.) tih subvencija može se upotrijebiti za financiranje tehničke pomoći povezane s projektima. Ovim financijskim izvještajem obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2013. do 31. prosinca 2013. Na prijedlog Upravnog odbora EIB-a uprava EIB-a donijela je 13. ožujka 2014. financijski izvještaj, a 29. travnja 2014. odobrila njegovo podnošenje Odboru guvernera na odobrenje. 2 Bitne računovodstvene politike 2.1 Osnova za izradu – Izjava o usklađenosti Financijski izvještaji Instrumenta izrađeni su u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima (MRS) kako ih je donijela Europska unija. 2.2 Bitne računovodstvene prosudbe i procjene Pri izradi financijskih izvještaja potrebno je koristiti se računovodstvenim procjenama, a uprava Europske investicijske banke pri primjeni računovodstvenih politika Ulagačkog instrumenta treba donositi prosudbe. Zahtjevnija područja ili ona područja u kojima su potrebne složene prosudbe, odnosno područja u kojima su pretpostavke i procjene bitne za financijske izvještaje objavljuju se kasnije u tekstu. Najznačajniji primjeri u kojima je potrebno donositi prosudbe i procjene su sljedeći: § Mjerenje poštene vrijednosti financijskih instrumenata Poštena vrijednost financijske imovine i financijskih obveza kojim se trguje na aktivnim tržištima temelji se na kotiranim tržišnim cijenama ili kotacijama burzovnih cijena. Ako se poštena vrijednost ne može odrediti iz aktivnih tržišta, utvrđuje se nizom metoda procjene u kojima se upotrebljavaju matematički modeli. Ako je moguće, ulazni podatci za te modele preuzimaju se s dostupnih tržišta, ali kada to nije moguće, pri utvrđivanju poštene vrijednosti potrebno je u određenoj mjeri donositi prosudbe. Procjene se kategoriziraju na različite razine u hijerarhiji poštene vrijednosti koja se temelji na podatcima korištenima u metodama procjene opisanim i objavljenim u Bilješkama 2.4.3. i 4. Te metode procjene mogu uključivati neto sadašnju vrijednost i modele diskontiranih novčanih tokova, usporedbu sa sličnim instrumentima za koje postoje cijene na tržištu, model Black-Scholes i model polinomnog određivanja cijena opcija te druge modele procjene. Pretpostavke i podatci koji se koriste u metodama procjene uključuju nerizične i referentne kamatne stope, kreditne marže koje se koriste u procjenjivanju diskontnih stopa, cijene obveznica i dionica, devizni tečaj, kapital i cijenu kapitala te očekivanu volatilnost cijena i korelacija. Cilj metoda procjene je postići mjerenje poštene vrijednosti koje odražava cijenu koja bi bila postignuta pri prodaji imovine ili plaćena pri prijenosu obveze u uobičajenoj transakciji između tržišnih sudionika na datum mjerenja. U okviru Instrumenta koriste se općepriznati modeli procjene za utvrđivanje poštene vrijednosti uobičajenih i nešto jednostavnijih financijskih instrumenata poput kamatne stope i valutne razmjene koje se koriste samo tržišnim podatcima koji se mogu promatrati na tržištu i zahtijevaju ograničenu prosudbu i procjenu uprave. Bitne cijene i modeli ulaznih podataka obično su dostupni na tržištu izlistanih dužničkih vrijednosnih papira i dionica, izvedenica kojima se trguje na burzi i jednostavnih izvanburzovnih izvedenica poput razmjene kamatnih stopa. Dostupnost bitnih tržišnih cijena i modela ulaznih podataka smanjuje potrebu za prosudbom i procjenom uprave kao i nesigurnost koja se povezuje s određivanjem poštenih vrijednosti. Dostupnost bitnih tržišnih cijena i ulaznih podataka varira ovisno o proizvodima i tržištima i sklona je promjenama uslijed posebnih događaja i općih uvjeta koji vladaju na financijskim tržištima. Za složenije instrumente, UI se koristi vlastitim modelima procjene koji su razvijeni iz priznatih modela procjene. Neki ili svi bitni ulazni podatci za te modele ne moraju biti vidljivi na tržištu, a izvode se iz tržišnih cijena ili stopa ili se procjenjuju na temelju pretpostavki. Primjer instrumenata koji uključuju značajne ulazne podatke koji se ne mogu iščitati s tržišta obuhvaćaju određena zajmove i jamstva za koje ne postoji aktivno tržište. Modeli procjene koji uključuju značajnije ulazne podatke koji se ne mogu iščitati s tržišta zahtijevaju viši stupanj prosudbe i procjene uprave u utvrđivanju poštene vrijednosti. Prosudba i procjena uprave obično su potrebni za odabir odgovarajuće metode procjene, utvrđivanje očekivanih budućih novčanih tokova na financijskom instrumentu koji se procjenjuje, utvrđivanje vjerojatnosti od neispunjavanja obveza i prijevremene uplate druge ugovorne strane i odabir odgovarajućih diskontiranih stopa. U okviru Instrumenta uspostavljen je okvir za kontrolu mjerenja poštenih vrijednosti. Taj okvir obuhvaća funkcije EIB-a za upravljanje rizikom i upravljanje tržišnim podatcima. Te su funkcije neovisne od dijelova poslovanja povezanih s klijentima i odgovorne su za provjeru bitnih mjerenja poštene vrijednosti. Posebne kontrole obuhvaćaju: - provjeru određivanja cijena koje je moguće utvrditi, - postupak ponovnog pregleda i odobravanja novih modela procjene i izmjena postojećih modela, - kalibraciju i retroaktivno testiranje (engl. back testing) modela u odnosu na tržišne transakcije, - analizu i proučavanje bitnih kretanja procjena, - ponovni pregled bitnih ulaznih podataka koji se ne mogu utvrditi i korekcija procjena. Ako se za mjerenje poštene vrijednosti upotrebljavaju podatci treće strane poput kotacija tržišnih posrednika ili servisa za određivanje cijena, u okviru instrumenta provjerava se ispunjavaju li takve procjene zahtjeve Međunarodnih standarda financijskog izvješćivanja. To uključuje sljedeće: - utvrđivanje je li kotacija tržišnog posrednika ili cijena servisa za određivanje cijena odgovarajuća, - ocjenjivanje jesu li određena kotacija tržišnog posrednika ili servis za određivanje cijena pouzdani, - utvrđivanje na koji je način određena poštena vrijednost i odražava li ona stvarne tržišne transakcije, - kada se za mjerenje poštene vrijednosti upotrebljavaju cijene za slične instrumente, utvrđivanje kako su te cijene korigirane da bi odrazile obilježja instrumenta koji se mjeri. § Gubitci od umanjenja vrijednosti zajmova i potraživanja Zajmovi i potraživanja u okviru Instrumenta analiziraju se za svaki datum izvještavanja kako bi se utvrdilo treba li u izvještaj o sveobuhvatnom prihodu uključiti rezervacije za umanjenje vrijednosti. To se posebno odnosi na Europsku investicijsku banku koja pri određivanju iznosa potrebne rezervacije treba donijeti prosudbu o iznosu i dinamici budućih novčanih tokova. Takve se procjene temelje na pretpostavkama o brojnim čimbenicima pa se konkretni rezultati mogu razlikovati, što rezultira promjenama rezervacija. Uz posebne rezervacije za pojedinačne važne zajmove i potraživanja, u okviru Instrumenta moguće je uknjižiti i zajedničku rezervaciju za umanjenje vrijednosti zbog izloženosti za koje nije pojedinačno utvrđeno da im je vrijednost umanjena i koje nose veći rizik neplaćanja od izvorno utvrđenog. U načelu se smatra da je zajmu umanjena vrijednost kada isplata kamata i glavnice kasne najmanje 90 ili više dana od dospijeća, a uprava Europske investicijske banke istovremeno smatra da postoji objektivni pokazatelj umanjenja vrijednosti. § Vrednovanje vlasničkih ulaganja raspoloživih za prodaju koja ne kotiraju na burzi Vrednovanje vlasničkih ulaganja raspoloživih za prodaju koja ne kotiraju na burzi obično se temelji na jednom od sljedećih kriterija: - nedavne transakcije izvršene pod tržišnim uvjetima, - sadašnje poštene vrijednosti drugog, u osnovi jednakog, instrumenta, - očekivanim novčanim tokovima diskontiranim po trenutačno primjenjivim stopama za instrumente sa sličnim uvjetima i karakteristikama rizika, - metode ispravka neto imovine, - drugih modela vrednovanja. Kako bi se utvrdili novčani tokovi i diskontne stope za vlasnička ulaganja raspoloživa za prodaju koja ne kotiraju na burzi potrebna je opsežna procjena. U okviru Instrumenta metode vrednovanja periodično se umjeravaju i ispituje im se valjanost upotrebom cijena iz dostupnih tekućih tržišnih transakcija za isti instrument ili na temelju drugih dostupnih tržišnih podataka. § Umanjenje vrijednosti financijske imovine raspoložive za prodaju U okviru Instrumenta smatra se da je vrijednost financijske imovine raspoložive za prodaju umanjena ako postoji znatan ili dugotrajan pad poštene vrijednosti ispod njezina troška nabave ili ako postoji drugi objektivni dokaz umanjenja vrijednosti. Definiranje termina „znatan” ili „produljen” zahtijeva prosudbu. U okviru Instrumenta „znatnim” se općenito smatra vrijednost od 30 % ili veća, a „produljenim” razdoblje dulje od 12 mjeseci. U okviru Instrumenta vrednuju se i ostali čimbenici, primjerice uobičajena volatilnost cijena dionica za dionice koje kotiraju na burzi, budući novčani tokovi i diskontni čimbenici za dionice koje ne kotiraju na burzi. 2.3 Promjena računovodstvene politike Osim promjena navedenih u nastavku, u okviru Instrumenta za sva razdoblja predstavljena u ovim financijskim izvještajima dosljedno se primjenjuju računovodstvene politike utvrđene u Bilješci 2.4. Instrument je donio sljedeće nove standarde i izmjene standarda Doneseni standardi Prilikom izrade ovih financijskih izvještaja doneseni su sljedeći standardi, izmjene standarda i tumačenja: Izmjene standarda IAS 1 Iskazivanje stavki u točki Ostali sveobuhvatni prihodi Zbog izmjene standarda iAS 1, u okviru Instrumenta došlo je do preinake predstavljanja stavaka Ostali sveobuhvatni prihodi u njegovom izvještaju o dobiti ili gubitku i ostalim sveobuhvatnim prihodima kako bi se zasebno predstavile stavke koje bi bile razvrstane u dobit ili gubitak od onih koji nikada ne bi bile tako razvrstane. U skladu s tim predstavljeni su komparativni podatci. IFRS 13 Mjerenje poštene vrijednosti Tim standardom uspostavlja se jedinstveni okvir za mjerenje poštene vrijednosti i objavu podataka o postupku mjerenja poštene vrijednosti kada se takva mjerenja zahtijevaju ili dopuštaju u okviru ostalih IFRS-ova. Njime se objedinjuje definicija poštene vrijednosti kao cijene koja bi bila postignuta pri prodaji imovine ili plaćena pri prijenosu obveze u uobičajenoj transakciji između tržišnih sudionika na datum mjerenja. Njime se zamjenjuju i proširuju zahtjevi u pogledu objave mjerenja poštene vrijednosti u drugim IFRS-ovima, uključujući IFRS 7. Zbog toga su u okviru Instrumenta uključene dodatne objave u tom pogledu. U skladu s prijelaznim odredbama IFRS 13, u okviru Instrumenta prospektivno su primijenjene nove smjernice za mjerenje poštene vrijednosti i nisu dani komparativni podatci za nove objave. IFRS 13 odnosi se na niz prilagodbi procjena koje je Instrument razmatrao u procjenama svojih izvedenica, odnosno na: - prilagodbu kreditnog vrednovanja (CVA) koja odražava kreditni rizik drugih ugovornih strana uključen u poštenu vrijednost izvedenica, - prilagodbu debitnog vrednovanja (DVA) koja odražava vlastiti kreditni rizik Instrumenta koji je uključen u poštenu vrijednost izvedenica. Prilagodba kreditnog vrednovanja za drugu ugovornu stranu računa se temeljem mjera potencijalne buduće izloženosti (PFE) i očekivane pozitivne izloženosti (EPE) po neto izloženosti druge ugovorne strane. Vjerojatnosti neispunjavanja obveza po drugoj ugovornoj strani potom se modelira korištenjem na tržištu dostupnih premija za rizik (engl. CDS spreads). Za druge ugovorne strane bez dostupnih premija za rizik, koriste se premije banaka slične veličine i rejtinga u sličnim jurisdikcijama. Donošenje ovog standarda dovelo je do iskazivanja gubitka od 184 000 EUR u izvještaju o dobiti ili gubitku i ostalim sveobuhvatnim prihodima za tekuće razdoblje kako je opisano u Bilješci 5. Izdani standardi koji još nisu na snazi Sljedeći standardi, izmjene standarda i tumačenja vrijede za godišnja razdoblja koja počinju nakon 1. siječnja 2013. i nisu primijenjeni u izradi ovih financijskih izvještaja. Oni koji bi mogli biti relevantni za instrument navedeni su u nastavku. U okviru Instrumenta ne planira se rano donošenje tih standarda. IFRS 9 Financijski instrumenti Prvi korak u trodjelnom projektu Odbora za međunarodne računovodstvene standarde (OMRS) je zamijeniti IAS 39 Financijske instrumente; tim se standardom redefiniraju kategorije financijske imovine i obveza i njihov računovodstveni tretman. Taj standard ostaje „u fazi razvoja” i na kraju će u potpunosti zamijeniti IAS 39. Trenutni datum stupanja na snagu tog standarda nije prije 1. siječnja 2017. Europska unija još uvijek nije prenijela standard IFRS 9. U okviru Instrumenta ne planira se rano donošenje tog standarda i još uvijek nije utvrđen razmjer njegova utjecaja. Sljedeća tri standarda izdana su 2012., a Europska unija ih je odobrila i vrijede za godišnja razdoblja koja počinju nakon 1. siječnja 2014. I dalje nije utvrđen utjecaj donošenja tih standarda na financijske izvještaje Instrumenta. IFRS 10 Konsolidirani financijski izvještaji Ovim se standardom uspostavljaju načela za predstavljanje i izradu konsolidiranih financijskih izvještaja kada subjekt kontrolira jedan ili više drugih subjekata. IFRS 11 Zajednički aranžmani Ovim se standardom utvrđuje okvir za određivanje vrste zajedničkog aranžmana koje subjekt ima s drugim subjektom. IFRS 12 Objava angažmana u drugim društvima Cilj je standarda zahtijevati objavu informacija koje omogućuju korisnicima financijskih izvještaja da procijene prirodu svojeg angažmana u drugim subjektima i rizike povezane s njim te učinke tih angažmana na njihovu financijsku poziciju, financijsku uspješnost i novčane tokove. 2.4 Sažetak bitnih računovodstvenih politika U izvještaju o financijskom stanju imovina i obveze navode se redoslijedom od najlikvidnijih do najnelikvidnijih i ne postoji razlikovanje kratkotrajne i dugotrajne imovine. 2.4.1 Pretvaranje stranih valuta Za prikazivanje financijskih izvještaja u okviru Instrumenta upotrebljava se euro (EUR), koji je i funkcionalna valuta. Osim ako je drugačije navedeno, financijski podatci iskazani u eurima zaokruženi su na najbližu tisućicu. Transakcije u stranim valutama pretvaraju se s pomoću deviznih tečajeva koji se primjenjuju na dan transakcije. Novčana imovina i obveze iskazane u drugim valutama pretvaraju se u eure po deviznom t