Preporuka za

PREPORUKU VIJEĆA

u cilju okončanja stanja prekomjernog državnog deficita u Rumunjskoj

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 126. stavak 7.,

uzimajući u obzir preporuku Komisije,

budući da:

(1)U skladu s člankom 126. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) države članice trebaju izbjegavati prekomjerne državne deficite.

(2)Pakt o stabilnosti i rastu temelji se na cilju zdravih državnih financija kao sredstvu jačanja uvjeta za stabilnost cijena i snažan održiv rast koji dovodi do otvaranja novih radnih mjesta.

(3)Vijeće je [17. ožujka] 2020. u skladu s člankom 126. stavkom 6. UFEU-a odlučilo da u Rumunjskoj postoji prekomjerni deficit.

(4)U skladu s člankom 126. stavkom 7. UFEU-a i člankom 3. stavkom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 Vijeće mora donijeti preporuke za dotičnu državu članicu u cilju okončanja stanja prekomjernog deficita u određenom roku. U preporuci se mora utvrditi rok od najviše šest mjeseci u kojem dotična država članica treba poduzeti učinkovite mjere kako bi ispravila prekomjerni deficit. Nadalje, u preporuci za ispravak prekomjernog deficita Vijeće bi trebalo zahtijevati ostvarivanje godišnjih proračunskih ciljeva koji su, na osnovi prognoze na kojoj se temelji preporuka, u skladu s minimalnim godišnjim poboljšanjem strukturnog salda, tj. ciklički prilagođenog salda bez jednokratnih i drugih privremenih mjera, od najmanje 0,5 % BDP-a kao referentnim mjerilom.

(5)Prema Komisijinoj zimskoj prognozi 2020., proširenoj fiskalnim varijablama do 2022., predviđa se da je rast realnog BDP-a u 2019. iznosio 3,9 %. Uz pretpostavku da se politika neće mijenjati, Komisija predviđa umjeren i stabilan rast realnog BDP-a od 3,8 % u 2020. te 3,5 % u 2021. i 2022. S jedne strane, znatna fiskalna stimulacija koja proizlazi iz postojećih politika nastavila bi u određenoj mjeri poticati privatnu potrošnju. S druge strane, kontinuirano povećanje fiskalnog deficita narušilo bi povjerenje potrošača i ulagača u održivost rasta gospodarstva. Kao posljedica toga, očekuje se pad ulaganja kako privatni ulagači budu postajali svjesniji rastućih makroekonomskih neravnoteža. Očekuje se da će tijekom razdoblja obuhvaćenog prognozom doprinos neto izvoza ostati negativan jer na izvoz i dalje utječe slaba vanjska potražnja, dok privatna potrošnja potiče uvoz. To bi međutim dodatno pogoršalo deficit tekućeg računa, koji je već visok.

(6)Vlada je 10. prosinca 2019. donijela i parlamentu dostavila fiskalno-proračunsku strategiju za razdoblje 2020.–2022. (Fiskalna strategija), s revidiranim ciljem deficita opće države od 3,8 % BDP-a u 2019., što je iznad referentne vrijednosti od 3 % BDP-a. Ta revizija, kojom je prvotno planirani niži iznos od 2,8 % BDP-a u 2019. revidiran naviše, temeljila se na podacima o izvršenju proračuna za tekuću godinu. Fiskalna strategija proglašena je zakonom 18. prosinca 2019.

(7)U Komisijinoj zimskoj prognozi 2020., proširenoj fiskalnim varijablama do 2022., predviđa se da će tijekom cijelog razdoblja prognoze deficit opće države ostati iznad referentne vrijednosti od 3 % BDP-a. Uz pretpostavku da se politika neće mijenjati, Komisija predviđa deficit opće države od 4,0 % BDP-a u 2019., 4,9 % u 2020., 6,9 % u 2021. i 7,7 % u 2022. Predviđa se pogoršanje strukturnog deficita za 1,0 % BDP-a u 2019., daljnjih 1,9 % BDP-a u 2021. i još 0,8 % u 2022. Povećanje deficita koje predviđa Komisija uglavnom se temelji na znatnim povećanjima mirovina koja su donesena u ljeto 2019. Veći rashodi za mirovine imali bi za posljedicu rast deficita za 0,9 postotnih bodova BDP-a u 2020., 1,7 postotnih bodova BDP-a u 2021. i 1,1 postotna boda BDP-a u 2022. Procjenjuje se da će udvostručenje doplatka za djecu, koje će stupiti na snagu u kolovozu 2020., rezultirati godišnjim proračunskim rashodima od 0,6 % BDP-a. Vlada u Fiskalnoj strategiji predviđa deficit opće države od 3,6 % BDP-a u 2020., 3,4 % u 2021. i 2,8 % u 2022. Prema procjenama vlade to bi dovelo do strukturne prilagodbe od 0,3 % u 2020., 0,2 % u 2021. i 0,6 % u 2022. U Fiskalnoj strategiji prilagodba se uglavnom temelji na rashodima. Konkretno, predviđa se da će se rashodi za zaposlenike, za robu i usluge te za kapitalnu potrošnju koju ne sufinancira EU smanjiti kao udio u BDP-u. Predviđanje nižeg deficita u Fiskalnoj strategiji u odnosu na prognozu Komisije proizlazi iz optimističnijih temeljnih makroekonomskih predviđanja u Fiskalnoj strategiji i činjenice da se u njoj ne uzima u obzir fiskalni učinak nekih donesenih mjera, dok donesene ili vjerodostojno najavljene mjere ne podupiru u potpunosti planirano smanjenje tekućih rashoda, te se ono stoga nije moglo potpuno uzeti u obzir u prognozi Komisije.

(8)Dug opće države u Rumunjskoj u 2018. iznosio je 34,7 % BDP-a. Prema Komisijinoj prognozi predviđa se da će dug opće države narasti na 46,6 % BDP-a u 2022., tj. zadržat će se ispod referentne vrijednosti iz Ugovora.

(9)U skladu s člankom 3. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1467/97, ispravak prekomjernog deficita trebalo bi dovršiti u godini nakon što je otkriven (u ovom slučaju do 2021.), osim ako postoje posebne okolnosti. Kretanje prilagodbe trebalo bi utvrditi u skladu s Uredbom (EZ) br. 1467/97, uzimajući u obzir gospodarski i fiskalni položaj države članice.

(10)U sadašnjoj situaciji u Rumunjskoj postoje takve posebne okolnosti. Za ispravak prekomjernog deficita do 2021. bila bi potrebna prenagla fiskalna prilagodba, što bi rezultiralo znatnim gubitkom outputa. Sporijim kretanjem prilagodbe, iako to i dalje zahtijeva znatne godišnje prilagodbe, ostvario bi se postupan učinak na rast i uzela u obzir činjenica da je proračunska godina 2020. već započela. Strukturne reforme koje se provode paralelno s fiskalnom konsolidacijom doprinijet će osiguravanju trajnog ispravka prekomjernog deficita. S obzirom na to i uzimajući u obzir gospodarsku i fiskalnu situaciju u Rumunjskoj, opravdano je da se za ispravak prekomjernog deficita odredi rok do 2022.