OBRAZLOŽENJE

1.KONTEKST PRIJEDLOGA

•Razlozi i ciljevi prijedloga

Svrha je ovog prijedloga direktive o izmjeni Direktive Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (dalje u tekstu „Direktiva o PDV-u”) produljiti sljedeće: 1. mogućnost da države članice primjenjuju mehanizam prijenosa porezne obveze za borbu protiv prijevare u isporuci roba i usluga uključen u članku 199.a stavku 1. Direktive o PDV-u te 2. mogućnost upotrebe mehanizma brze reakcije („MBR”) utvrđenu u članku 199.b Direktive o PDV-u za borbu protiv prijevare s pomoću primjene mehanizma prijenosa porezne obveze u posebnim slučajevima.

Člankom 193. Direktive o PDV-u propisuje se kao opće pravilo da je porezni obveznik koji isporučuje robu ili usluge odgovoran za plaćanje PDV-a. Kao odstupanje, mehanizam prijenosa porezne obveze omogućuje da se odredi da je primatelj isporuke osoba odgovorna za plaćanje PDV-a. U okviru tog mehanizma prijenosa porezne obveze dobavljač ne naplaćuje PDV, nego ga kupac (porezni obveznik) obračunava u svojoj prijavi PDV-a. Taj se PDV zatim odbija u istoj prijavi PDV-a i stoga, ako ta osoba ima puno pravo na odbitak, rezultat je nula.

Mehanizam prijenosa porezne obveze upotrebljava se za borbu protiv prijevara, a posebno prijevara s nepostojećim trgovcem unutar Zajednice (MTIC). Ta se vrsta prijevara izvodi tako da trgovac nabavlja robu, prevezenu ili otpremljenu iz druge države članice i izuzetu od plaćanja PDV-a te zatim tu robu prodaje naplaćujući kupcu iznos PDV-a. Nakon što je primio iznos PDV-a od kupca takav trgovac nestaje prije plaćanja PDV-a poreznim tijelima. Djelujući u dobroj vjeri, kupac istodobno može uredno na svojoj prijavi PDV-a odbiti PDV koji je platio dobavljaču. Stoga se u okviru mehanizma prijenosa porezne obveze PDV zapravo ne plaća dobavljaču.

Primjena mehanizma prijenosa porezne obveze na temelju članka 199.a Direktive o PDV-u nije obvezna za države članice. Omogućuje im da se bore protiv te vrste prijevara u unaprijed definiranim osjetljivim područjima u kojima se obično pojavljuju na njihovu državnom području. Nakon što je dobavljačima uvedena obveza upotrebe mehanizma prijenosa porezne obveze oni za takve domaće isporuke ne mogu obračunati PDV na svojoj fakturi. Stoga neće primiti iznos PDV-a od svojih kupaca, pa takvi trgovci ne mogu nestati s iznosom PDV-a koji prime. Mehanizam brze reakcije iz članka 199.b iznimna je mjera koja državama članicama omogućuje da u slučajevima iznimne hitnosti brzo uvedu privremeni mehanizam prijenosa porezne obveze za isporuku roba i usluga u sektorima u kojima je došlo do iznenadne prijevare velikih razmjera, a koji nisu navedeni u članku 199.a Direktive o PDV-u. Taj se iznimni postupak treba provesti vrlo brzo jer Komisija mora reagirati u roku od mjesec dana, odnosno dati negativno mišljenje ili u pisanom obliku potvrditi dotičnoj državi članici da se ne protivi mjeri. Država članica može donijeti posebnu mjeru MBR-a od dana primitka te potvrde. Primjenom tog mehanizma države članice mogu premostiti razdoblje potrebno za odobravanje zahtjeva za uobičajeno odstupanje na temelju članka 395. Direktive o PDV-u, što može potrajati do šest mjeseci. Za takvo odstupanje potreban je prijedlog Komisije i jednoglasno donošenje u Vijeću.

Članak 199.a Direktive o PDV-u uveden je za razdoblje od 2010. do 30. lipnja 2015., a prvi je put s izmjenama produljen do 31. prosinca 2018. Članak 199.b Direktive o PDV-u uveden je za razdoblje od 2013. do 31. prosinca 2018. I članak 199.a i članak 199.b Direktive o PDV-u naknadno su produljeni do 30. lipnja 2022. kako bi se podudarali s prvotno predviđenim datumom stupanja na snagu konačnog sustava PDV-a (vidjeti više pojedinosti u nastavku).

U trenutku kad se razdoblje primjene članaka 199.a i 199.b Direktive o PDV-u trebalo produljiti do 30. lipnja 2022. Komisija je predstavila izvješće o učincima mehanizama uključenih u te članke i na temelju doprinosa poreznih uprava i poslovnih dionika zaključila da su mjere iz tih članaka bile korisne u borbi protiv prijevara.

Kako bi se pronašlo sustavnije rješenje za problem prijevara s nepostojećim trgovcem unutar Zajednice, Komisija je iznijela prijedlog za uvođenje takozvanog konačnog sustava PDV-a, jednostavnijeg sustava za trgovinu robom unutar Unije koji je otporan na prijevare. Ti aranžmani, koji bi prema prijedlogu Komisije trebali stupiti na snagu 1. srpnja 2022., omogućuju temeljit odgovor na prijevare s nepostojećim trgovcem unutar Zajednice.

Međutim, trenutačno stanje pregovora u Vijeću upućuje na to da konačni sustav PDV-a neće moći stupiti na snagu 1. srpnja 2022. Kako bi se omogućio nastavak pregovora o konačnom sustavu, bez ugrožavanja dostupnih alata za borbu protiv prijevara u vezi s PDV-om, primjereno je produljiti mjere za borbu protiv prijevara sadržane u navedenim člancima za još jedno ograničeno razdoblje.

Produljenjem razdoblja primjene članaka 199.a i 199.b omogućio bi se i razvoj dodatnih alata za borbu protiv utaje poreza. U tu svrhu i u skladu s poreznim paketom Komisija priprema prijedlog za modernizaciju postojećih pravila o PDV-u, uzimajući u obzir mogućnosti koje nude digitalne tehnologije. Pod naslovom „PDV u digitalnom dobu” Komisija će procijeniti obveze izvješćivanja o PDV-u, a ta će tema vjerojatno uključiti izvješćivanje na temelju transakcija (TBR) i poboljšani sustav elektroničkog izdavanja računa. Time bi se poreznim upravama trebale pružiti brže i detaljnije informacije o pojedinačnim transakcijama i time smanjiti rizik od prijevare. Na temelju takvih zakonodavnih promjena u budućnosti bi trebalo ponovno procijeniti potrebu za daljnjim produljenjem članaka 199.a i 199.b.

•Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

Ovim se prijedlogom mjere utvrđene u člancima 199.a i 199.b Direktive o PDV-u produljuju na ograničeno razdoblje, dok se nastavljaju pregovori u Vijeću o prijedlogu konačnog sustava PDV-a, koji uključuje izmjene članaka 199.a i 199.b Direktive o PDV-u kako bi ih se uskladilo s funkcioniranjem tog konačnog sustava. Budući da je konačni sustav PDV-a povezan s robom, članci 199.a i 199.b bili bi ograničeni na usluge. Produljenje je u skladu i s vremenskim rasporedom priprema Komisije za nova pravila o izvješćivanju kao mjeri za borbu protiv prijevara, što bi moglo dovesti do toga da primjena mehanizma prijenosa porezne obveze više nije potrebna. Međutim, čak i ako se ta nova pravila o izvješćivanju donesu prilično brzo, poreznim bi obveznicima bilo potrebno određeno vrijeme za prilagodbu novim pravilima; stoga se produljenje do kraja 2025. čini primjerenim.

•Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

Prema članku 199.a Direktive o PDV-u mehanizam prijenosa porezne obveze obuhvaća, među ostalim, trgovanje emisijskim jedinicama stakleničkih plinova u EU-u (Sustav EU-a za trgovanje emisijama, ETS). Kako bi se poduprli ciljevi zelenog plana, posebno u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova za 55 % do 2030., ključno je da se ETS dodatno zaštiti od (kružnih) prijevara kako bi se izbjegli financijski gubici, ali i narušavanje vjerodostojnosti sustava.

2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

•Pravna osnova