Klimatske promjene i uništavanje okoliša zahtijevaju hitno djelovanje. Europa se u 2021. suočavala s intenzivnim toplinskim valovima, šumskim požarima i poplavama koji su jasno i bolno pokazali utjecaj klimatskih promjena na naše živote i sredstva za život. Osim toga, ukupne gospodarske posljedice povezane s klimatskim promjenama sve su veće i zaslužuju posebnu pozornost. Ako ne poduzmemo ništa, to će nas koštati znatno više od ispunjavanja naših klimatskih ambicija. Stoga je presudno osigurati da se gospodarski oporavak odvija usporedo s ubrzanjem zelene tranzicije i usmjeriti gospodarstvo prema ispunjavanju obveze EU-a da postane prvi klimatski neutralan kontinent do 2050.

Unija je predložila ambiciozan program politika za usmjeravanje održivog, pravednog i uključivog oporavka i povećanje otpornosti gospodarstva EU-a na buduće šokove, uz istodobnu preobrazbu naših gospodarstava i društava u skladu s ambicijama dvostruke tranzicije. U odnosu na prošlogodišnju godišnju strategiju održivog rasta Unija ima još veće ambicije u području zelenih, digitalnih i socijalnih pitanja kako bismo se bolje nosili sa sve većim izazovima koje ona predstavljaju. Komisija je u srpnju 2021. predstavila prve prijedloge paketa mjera „Spremni za 55 %” kako bi politike u području klime, energetike, korištenja zemljišta, prometa i oporezivanja bile adekvatne za smanjenje neto emisija stakleničkih plinova za najmanje 55 % do 2030., što je cilj utvrđen u europskom propisu o klimi. Komisija je donijela akcijski plan za nultu stopu onečišćenja i nastavit će provoditi program europskog zelenog plana kako bi se zaštitio, očuvao i povećao prirodni kapital, a rast BDP-a učinio manje ovisnim o iskorištavanju prirodnih resursa. Nadalje, Komisija je u rujnu 2021. predložila novi okvir upravljanja da bi se osiguralo da EU ostvari svoj cilj digitalne transformacije europskog društva i gospodarstva. U tom prijedlogu predviđa se izrada nacionalnih strateških planova za ostvarenje svih pojedinačnih ciljeva digitalnog desetljeća, kao i alati za ubrzavanje i olakšavanje digitalnih projekata u kojima sudjeluje više država. Kako bi se ublažile negativne posljedice pandemije, pridonijelo postizanju uzlazne socijalne i gospodarske konvergencije, ali i osnažilo Uniju na putu prema digitalnoj, zelenoj i pravednoj tranziciji, na sastanku na vrhu o socijalnim pitanjima u Portu u svibnju 2021. ponovno je potvrđena zajednička predanost daljnjoj provedbi europskog stupa socijalnih prava te su pozdravljeni novi glavni ciljevi EU-a u pogledu radnih mjesta, vještina i smanjenja siromaštva. Stabilno gospodarstvo koje omogućuje dugoročne politike i tranzicija koje je pravedna za one koji su najviše pogođeni preobrazbom preduvjeti su za postizanje tih velikih ambicija.

Socijalna dimenzija u središtu je ambicioznog europskog zelenog plana. Zelenom tranzicijom stvorit će se goleme prilike za otvaranje radnih mjesta, inovacije i veću otpornost na šokove. Istodobno će to značiti korjenitu promjenu, posebno za one u najnepovoljnijem položaju, kao i za neke regije i sektore poput rudarskih regija i sektora pogođenih industrijskom tranzicijom i povezanim procesima restrukturiranja, što često podrazumijeva gubitak radnih mjesta i prihoda. Zbog toga se europskim zelenim planom nastoji osigurati pravedna raspodjela napora koje je potrebno uložiti, pri čemu svi sektori gospodarstva i društva daju svoj doprinos, a onima kojima je to potrebno pomagat će se posebnim mjerama. Komisija je predložila novi Socijalni fond za klimatsku politiku da bi se pružila potpora ugroženim kućanstvima s niskim i srednjim dohotkom, korisnicima prijevoza i mikropoduzećima koji bi bili najviše pogođeni određivanjem cijena ugljika u cestovnom prometu i zgradama. U okviru europskog semestra pomno ćemo pratiti socijalne učinke i, prema potrebi, predložiti ciljane preporuke kako nitko ne bi bio zapostavljen. Prioritet će biti komplementarnost s mjerama koje se podupiru u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost. Kako bi usmjerila države članice u iskorištavanju prilika i smanjenju socioekonomskih rizika zelene tranzicije, Komisija će do kraja godine predložiti preporuku Vijeća o rješavanju problema zapošljavanja i socijalnih aspekata klimatske tranzicije.

Prelazak na čistu energiju naš je najbolji način da se zaštitimo od cjenovnih šokova. Nagli porast cijena energije s kojima se EU trenutačno suočava, uglavnom zbog povećane globalne potražnje za energijom i plinom, izaziva veliku zabrinutost kod svih europskih građana, poduzeća i gospodarstva u cjelini. Porast cijena energije relativno više utječe na kućanstva s niskim i nižim srednjim dohotkom te postoji rizik od pogoršanja energetskog siromaštva. Komisija je predstavila paket mjera za koordinirano suočavanje s izazovima i ublažavanje učinka privremenog povećanja cijena energije. U kratkom roku tom ublažavanju mogu pridonijeti vremenski ograničena hitna potpora dohotku za ugrožena kućanstva, mjere za zaštitu poslovanja i ciljana smanjenja poreza. Kako bi se u budućnosti osigurale prihvatljive cijene energije na strukturnoj razini važno je poboljšati energetsku učinkovitost, elektrificirati potražnju za energijom i nastaviti ulaganja u energiju iz obnovljivih i niskougljičnih izvora, uz olakšavanje njezina uvođenja. Zelenom tranzicijom potiče se korištenje energije iz lokalnih, obnovljivih izvora, smanjuje naša ovisnost o stranim izvorima energije i istodobno povećava energetska učinkovitost, čime se smanjuju naše energetske potrebe. Ublažavanje negativnih učinaka iznenadnog naglog rasta cijena i osiguravanje cjenovne pristupačnosti bez fragmentacije jedinstvenog europskog energetskog tržišta presudno je kako bi se izbjeglo ugrožavanje ulaganja u zelenu tranziciju energetskog i industrijskog sektora.

Zelena tranzicija osmišljena je za zaštitu našeg blagostanja i dobrobiti uz istodobno stvaranje novih prilika. Ulaganjima i reformama za smanjenje onečišćenja zraka, vode i tla na izvoru ostvarit će se znatne uštede u gospodarstvu, kao što su troškovi zdravstvene skrbi, izgubljeni radni dani, oštećenja zgrada i gubitci usjeva. Poboljšanjem okolišne infrastrukture (na primjer za vodu i otpad), zaštitom i obnovom bioraznolikosti i prirodnih ekosustava te osiguravanjem održivih prehrambenih sustava ojačat će se naša otpornost, stvoriti nove poslovne prilike i poboljšati javno zdravlje. Dodatni poticaji i financijska sredstva za zelenu tranziciju pružit će se postupnim ukidanjem subvencija štetnih za okoliš i primjenom gospodarskih instrumenata za provedbu načela „onečišćivač plaća”.

Digitalizacija može uvelike doprinijeti zelenoj tranziciji. Zelena i digitalna tranzicija neodvojivo su povezane i ne mogu uspjeti jedna bez druge. Digitalizacija društva doprinijet će smanjenju ugljičnog otiska, primjerice učinkovitijim korištenjem energije i resursa. Istovremeno digitalne tehnologije moraju postati čišće i energetski učinkovitije. Planovi za oporavak i otpornost sadržavaju nekoliko mjera za osiguravanje pametne i održive upotrebe resursa, uključujući ekologizaciju digitalnih tehnologija za koju je, među ostalim, potreban razvoj odgovarajućih vještina. EU usto istražuje dobrovoljne i obvezujuće mjere za klimatsku neutralnost privatnog sektora i veću upotrebu obnovljivih resursa, jedna od kojih je Europska zelena digitalna koalicija.

2.2Produktivnost

Osiguravanje budućeg blagostanja građana uvelike će ovisiti o sposobnosti Europe da poveća produktivnost i inovacije. Za to će biti potrebna dobro usklađena kombinacija reformi te privatnih i javnih ulaganja kojima se podupiru konkurentnost i otvaranje radnih mjesta. Rast produktivnosti izuzetno je važan pokretač dugoročnog gospodarskog blagostanja, dobrobiti i konvergencije. Međutim, rast produktivnosti u EU-u posljednjih je desetljeća usporen, a taj se trend nastavlja. Sposobnost poduzeća iz EU-a da usvoje nove tehnologije, posebno one digitalne, prošire svoje aktivnosti i moderniziraju načine proizvodnje imat će bitnu ulogu u poticanju njihove produktivnosti i konkurentnosti na jedinstvenom tržištu i na globalnoj razini. Preduvjet za to je usavršavanje i prekvalifikacija radne snage kako bi se uspješno ovladalo budućim proizvodnim modelima. To ovisi i o omogućivanju reformi kojima se stvara okvir poticajan za takve tehnološke prilagodbe i inovacije, kao što su bolja koordinacija politika istraživanja i inovacija, poboljšanje prijenosa i veća valorizacija znanja te potpora razvoju i uvođenju tehnologija u poduzećima, prvenstveno u MSP-ovima i novoosnovanim poduzećima. U tom je smislu neophodno potaknuti veća privatna ulaganja ciljanim mjerama javne potpore.

Jedinstveno tržište koje dobro funkcionira i na kojem je osigurano pošteno i učinkovito tržišno natjecanje, samo je po sebi važan čimbenik produktivnosti za gospodarstvo EU-a. Tehnološki napredak brže se širi na zajedničkom tržištu, a funkcionalna i konkurentna tržišta proizvoda i usluga ključan su pokretač rasta produktivnosti jer omogućuju učinkovitiju raspodjelu resursa. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 istaknula je potrebu za očuvanjem slobodnog kretanja osoba, robe, usluga i kapitala na jedinstvenom tržištu. Za jačanje njegove otpornosti bit će ključne konkretne mjere najavljene u Godišnjem izvješću o jedinstvenom tržištu , kao što su strukturno rješenje za osiguravanje četiriju sloboda u slučaju budućih kriza (instrument jedinstvenog tržišta za hitne slučajeve) i analiza mogućih načina za uklanjanje utvrđenih nedostataka u opskrbi. Poštovanje vladavine prava, posebno neovisni, kvalitetni i učinkoviti pravosudni sustavi, djelotvorne strukture za suzbijanje korupcije te okviri za borbu protiv pranja novca i prijevara važni su čimbenici poslovnog okruženja i funkcioniranja jedinstvenog tržišta. Osim europskog semestra, Izvješće Komisije o vladavini prava u jednom od svojih stupova obuhvaća i funkcioniranje pravosudnih sustava.

U planovima država članica za oporavak i otpornost predviđen je čitav niz reformi usmjerenih na poboljšanje poslovnog okruženja i poticanje uvođenja digitalnih i zelenih tehnologija. Te će se reforme dopuniti znatnim mjerama za digitalizaciju strateških sektora javne uprave i pravosuđa. Te mjere izravan su odgovor na preporuke upućene državama članicama prethodnih godina u područjima kao što su provedba reformi za jačanje tržišnog natjecanja, povećanje dinamičnosti i transparentnosti javne nabave, jačanje pravosudnog sustava, veća učinkovitost javne uprave, uključujući poreznu upravu, poticanje pojednostavnjenja zakonodavstva, daljnji razvoj usluga e-uprave i e-pravosuđa te promicanje funkcionalnih okvira za nesolventnost. Očekuje se da će se potpunom provedbom tih reformi poboljšati poslovno okruženje u cijelom EU-u, uz istodobno poticanje daljnjih digitalnih inovacija s pozitivnim učinkom na produktivnost. To će imati i šire pozitivne učinke, npr. otvaranje kvalitetnih radnih mjesta i jačanje fiskalne održivosti.

Ulaganje u uvođenje naprednih digitalnih tehnologija te istraživanje i inovacije važno je za ostvarivanje digitalne tranzicije. U europskom privatnom sektoru postoji znatan investicijski jaz u odnosu na druge jurisdikcije kad je riječ o digitalnim tehnologijama. Donesenim planovima za oporavak i otpornost želi se pružiti potpora digitalnoj transformaciji iznosom od 117 milijardi EUR. Potpora je, primjerice, usmjerena na digitalne inovacije, istraživanje i inovacije te napredne digitalne tehnologije (17 milijardi EUR), uključujući razvoj umjetne inteligencije ili superračunalstva. Osim toga, znatna sredstva namijenjena su za potporu digitalnoj transformaciji javnih usluga (43 milijarde EUR) i poduzeća (24 milijarde EUR), većinom u korist malih i srednjih poduzeća. Mjere povezivosti, npr. uvođenje 5G mreža, uključene su u nekoliko planova (13 milijardi EUR). Očekuje se da će se i programima u okviru fondova kohezijske politike EU-a, kao i drugim programima u proračunu EU-a, u velikoj mjeri povećati ulaganja u aktivnosti istraživanja i inovacija u digitalnom sektoru u usporedbi s prethodnim programima.

Ta ulaganja u tehnologiju moraju se dopuniti ulaganjem u ljude i vještine, osobito jačanje digitalnih vještina, reforme sustava obrazovanja i osposobljavanja te programe usavršavanja i prekvalifikacije. S ubrzavanjem digitalne tranzicije potražnja za digitalnim vještinama sve je veća. Vještine u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) ključne su za razvoj i uvođenje naprednih digitalnih tehnologija u našim gospodarstvima. Da bi se osigurao dovoljan broj visokokvalificiranih radnika, potrebno je napraviti više za potporu mladima, posebno ženama i djevojčicama. To bi trebalo biti popraćeno povećanjem barem osnovnih razina digitalnih i softverskih vještina u cijelom stanovništvu. Radno sposobnim osobama potreban je jednostavan pristup cjenovno pristupačnom i relevantnom osposobljavanju koje zadovoljava njihove potrebe. To je važno u svim gospodarskim sektorima i poduzećima, posebno MSP-ovima. Digitalne vještine usto su bitan pokretač zelene tranzicije. Znatni iznosi za razvoj vještina financirat će se Mehanizmom za oporavak i otpornost (u donesenim planovima osigurava se 47 milijardi EUR za mjere kojima se podupiru obrazovanje, osposobljavanje i vještine u svim dobnim skupinama), s posebnim naglaskom na digitalnim vještinama (20 milijardi EUR).

Nadalje, odgovoran pristup resursima, učinkovitost resursa i produktivnost važni su ne samo za dobrobit okoliša, nego i za gospodarsko blagostanje. EU treba ubrzati prelazak na gospodarski sustav u kojem se resursi iskorištavaju na pametniji i održiviji način radi smanjenja otiska potrošnje. Oslanjajući se na jedinstveno tržište i potencijal digitalnih tehnologija kružnim gospodarstvom može se ojačati industrijska baza EU-a i poticati osnivanje novih poduzeća i poduzetništvo MSP-ova, uz istodobno jačanje otpornosti i otvorene strateške autonomije EU-a. Kružno gospodarstvo građanima će donijeti visokokvalitetne, funkcionalne i sigurne proizvode koji su učinkoviti, cjenovno pristupačni, dugotrajniji i osmišljeni za ponovnu uporabu, popravak i visokokvalitetno recikliranje. Čitavim nizom novih održivih usluga, modela „proizvod kao usluga” i digitalnih rješenja unaprijedit će se kvaliteta života građana, otvoriti inovativna radna mjesta te modernizirati znanje i vještine.

Otpornost gospodarstva EU-a ovisi o stabilnim lancima opskrbe. Brza provedba industrijske strategije i njezino ažuriranje u 2021. ključni su za ograničavanje strateških ovisnosti i ublažavanje privremenih ili trajnih uskih grla u međunarodnim lancima opskrbe ključnim sirovinama za europske industrijske ekosustave. EU je važan svjetski uvoznik i izvoznik te je u velikoj mjeri otvoren za trgovinu i ulaganja. Globalne logističke krize, kao one s kojima se EU suočava kada je riječ o računalnim čipovima i određenim sirovinama, utječu na razne industrijske ekosustave, uključujući procikličke industrije kao što su automobilska i građevinska industrija. Uska grla u lancima opskrbe negativno utječu na razine produktivnosti poduzeća, zaposlenost, promet i stope ulaska/izlaska te se mogu odraziti na sposobnost EU-a da odgovori na zdravstvenu krizu. Povećane ambicije EU-a u pogledu zelene i digitalne tranzicije zahtijevaju promjenu politike kako bi se ublažile sadašnje ili buduće strateške ovisnosti o proizvodima i tehnologijama koji će potaknuti industrijsku transformaciju Europe, čime će se riješiti i temeljni problemi povezani sa sigurnosti opskrbe. Komisija će predstaviti europski akt o čipovima kako bi se bolje koordinirala djelovanja EU-a u području istraživanja i projektiranja poluvodiča te olakšala njihova proizvodnja u Europi.

2.3Pravednost

Pravednost mora biti u središtu oporavka od gospodarskog pada uzrokovanog pandemijom bolesti COVID-19. Kriza je nejednako utjecala na različite skupine stanovništva, sektore i regije. Njome su osobito nerazmjerno pogođeni mladi i niskokvalificirani radnici te osobe migrantskog podrijetla. Drukčije se odrazila na žene nego na muškarce. Privremena potpora radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE)uspješno je doprinijela rješavanju negativnih gospodarskih i socijalnih posljedica pandemije. S oporavkom gospodarstva vjerojatno ćemo uočiti daljnje promjene u raspodjeli radnih mjesta. Pandemija je uzrokovala ili ubrzala promjene u potražnji, obrascima potrošnje i poslovnim modelima. U svim granama gospodarstva otvaraju se nova radna mjesta, a istodobno neke radne funkcije postaju sve manje tražene. To podrazumijeva velik broj prelazaka s jedno radnog mjesta na drugo i pojavu nedostatka radne snage u nekim državama članicama i sektorima. U tom bi kontekstu trebalo posvetiti veću pozornost poboljšanju sposobnosti tržišta rada da predvidi promjene i prilagodi im se, a da pritom nitko ne bude zapostavljen. Reforme poreznih olakšica mogu pomoći u smanjenju nejednakosti i potaknuti sudjelovanje na tržištu rada.

Pandemija bolesti COVID-19 imala je asimetričan učinak na europske regije zbog njihove različite gospodarske specijalizacije. Posebno su pogođene regije koje ovise o turizmu, ali i druge uslužne djelatnosti koje uključuju fizički kontakt. U drugim sektorima je učinak pandemije bio manji, no svejedno je zabilježen pad aktivnosti, posebno u proizvodnji i građevinarstvu. U razdoblju od 2019. do 2020. broj radnih sati najviše se smanjio u Grčkoj, Španjolskoj, Portugalu i Italiji i to posebno u regijama s razvijenim turizmom. Naposljetku, gospodarski razvijenije regije EU-a bile su manje pogođene od slabije razvijenih ili onih u tranziciji.

Ubuduće će za potporu radnicima tijekom zelene i digitalne tranzicije biti ključne dobro osmišljene i učinkovite aktivne politike tržišta rada u kombinaciji s odgovarajućom potporom javnih službi za zapošljavanje i sustavâ socijalne zaštite. U tom se pogledu u Preporuci Komisije o učinkovitoj aktivnoj potpori zapošljavanju (EASE) ističe važnost razvoja i provedbe usklađenih paketa politika, uključujući poticaje za zapošljavanje i prelazak s jednog radnog mjesta na drugo, usavršavanje i prekvalifikaciju, te pojačane potpore javnih službi za zapošljavanje. Pozornost bi posebno trebalo posvetiti mladima koji su osobito snažno pogođeni pandemijom bolesti COVID-19. Trebalo bi poduzeti i mjere za rješavanje dugotrajnih problema povezanih sa starenjem radne snage i sudjelovanjem žena i osoba s invaliditetom na tržištu rada.

Potrebno je ojačati ulogu obrazovanja, osposobljavanja i vještina kao ključnih čimbenika socijalne uključenosti i gospodarskog rasta, uzimajući u obzir izazove i mogućnosti koje pruža dvostruka tranzicija. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 dovela je do poremećaja, djelomično zbog nejednakog pristupa učenju na internetu, te se negativno odrazila na mentalno zdravlje učenika. To može imati dugoročne posljedice, među ostalim niske razine osnovnih vještina i neoptimalne obrazovne rezultate, i time produbiti postojeće nejednakosti u obrazovanju. Države članice morat će pojačati napore za poboljšanje rezultata učenja u svojim sustavima obrazovanja i osposobljavanja. Usporedo s time treba poticati cjeloživotno učenje znatnim povećanjem sudjelovanja odraslih u usavršavanju i prekvalifikaciji kako bi se riješio problem neusklađenosti postojećih i novih vještina, posebno onih povezanih s dvostrukom tranzicijom. Ispunjavanjem ciljeva na razini EU-a u području obrazovanja, osposobljavanja i razvoja vještina olakšat će se uspjeh digitalne i zelene tranzicije i doprinijeti uklanjaju s time povezanih problema u pogledu potreba za prilagodbom vještina. Konkretno, bit će potrebne reforme za smanjenje nejednakosti u obrazovanju, premošćivanje jaza između urbanih i ruralnih područja, među ostalim u pogledu digitalne povezivosti, smanjenje rizika od ranog napuštanja školovanja i slabih obrazovnih rezultata te omogućivanje razvoja vještina svim odraslim osobama bez obzira na njihovu razinu kvalifikacija. Jednako je važno ojačati i ulogu sveučilišta u poboljšanju kvalitete visokog obrazovanja i njegove relevantnosti za tržište rada te promicanju uključenosti, raznolikosti i rodne ravnopravnosti.