ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.2.

Partnerstvo s državama članicama i Europskim parlamentom : Stručna skupina Komisije za trgovinu i održivi razvoj ojačala je vezu s državama članicama, no zbog njezine same strukture pritom dolazi do gubitka važnog stručnog znanja i informacija. Njezin rad zaslužuje bolju komunikaciju o rezultatima i preporukama te zahtijeva jaču i redovitu povezanost s unutarnjim savjetodavnim skupinama i EGSO-om. Angažman Glavne uprave za trgovinu mora se proširiti na vodeće odjele u državama članicama u području trgovine i održivog razvoja, po mogućnosti uključivanjem drugih mjerodavnih glavnih uprava kao što su GU EMPL i GU CLIMA za njihove vlastite mreže, te surađivati s međunarodnim organizacijama u okviru tog tijeka informacija i povratnih informacija. Izvješćivanje EP-a o relevantnim pitanjima u području trgovine i održivog razvoja trebalo bi uključivati unutarnje savjetodavne skupine na ravnopravnoj osnovi i ne smije biti zatvoreno za javnost. EP mora imati ulogu u praćenju i provedbi trgovine i održivog razvoja te biti u potpunosti obaviješten o aktivnostima i uključen u odluke Pododbora za trgovinu i održivi razvoj i drugih mjerodavnih zajedničkih upravljačkih tijela. To je posebno važno u kontekstu mehanizma za ostvarenje ravnopravnih uvjeta iz Sporazuma o trgovini i suradnji između EU-a i Ujedinjene Kraljevine.
2.2.

Europska automobilska industrija nalazi se na raskršću radikalne nove paradigme koja je rezultat složene tranzicije prema digitalnom i zelenom gospodarstvu. Komisija je 28. studenoga 2018. donijela dugoročnu viziju klimatski neutralnog gospodarstva do 2050. godine. Utvrđeno je da prometni sektor ima važnu ulogu u toj tranziciji. Europskim zelenim planom iz prosinca 2019. postavlja se strateški okvir za postizanje klimatske neutralnosti. U njemu se poziva na smanjenje emisija iz prometa za 90 % do 2050. godine. U tom je kontekstu EU odlučio revidirati svoj cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. i smanjiti ih za najmanje 55 %. Radi postizanja tog cilja Komisija je 14. srpnja 2021. predstavila svoj „Paket za cilj od 55 %”, kojim se revidiraju Uredba o raspodjeli tereta, Direktiva o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva i Uredba o utvrđivanju standardnih vrijednosti emisija CO 2 .
4.1.2.

Europa ima sve raznolikije stanovništvo koje se često seli te će trebati poduzeti više kako bi se osigurala društvena uključenost. Države članice ne mogu to sve pokriti javnim financiranjem, a i kad bi imale dovoljno sredstava, ne radi se samo o novcu. Istinska uključenost zahtijeva humaniji pristup temeljen na solidarnosti. Za to su potrebni volonteri koji rade iz solidarnosti prema drugima. Potrebno je uložiti veći napor u borbu protiv usamljenosti i osigurati socijalne usluge kada su obitelji raštrkane po zemljama i kontinentu. EGSO smatra da bi javna tijela na razini EU-a, država članica i na lokalnoj razini trebala biti spremna na to i smatra da taj proces mora uključivati stvaranje povoljnih uvjeta za širenje volonterskih aktivnosti.
3.8.

Postojeće regionalne industrijske kompetencije same za sebe nisu potpuno djelotvorne u kontekstu socioekoloških promjena. Bez obzira na to, mora ih se i može dodatno razvijati ulaganjem u znanje, opremu i osoblje kako bi postale produktivne u promijenjenim okolnostima. To će omogućiti stvaranje novih proizvoda, usluga, tehnologija i prilika. Time će se pak u regijama osigurati gospodarski stabilna poduzeća s atraktivnim radnim mjestima. Upravo je to cilj koji europska industrijska strategija treba ostvariti.
2.4.

Tržišta stambenih nekretnina u velikom broju europskih metropola, velikih gradova i prigradskih područja u EU-u karakterizira snažan rast potražnje povezan s mobilnošću kućanstava u potrazi za radnim mjestima, suočenih s ograničenom ponudom stambenih nekretnina zbog nestašice zemljišta, povećanja troškova izgradnje i gustoće naseljenosti te špekulativnih praksi ulagača. Zemljište je oskudan resurs, a njegova je upotreba povezana sa sve većom konkurencijom među različitim namjenama: stanovanje, javna infrastruktura, poljoprivreda, šumarstvo, komercijalno ili industrijsko iskorištavanje, promet, biološka raznolikost, zemljište za navodnjavanje, slobodno vrijeme itd., tako da je cijena zemljišta često glavni faktor nepristupačnosti stanovanja. Poskupljenje stambenog prostora u metropolskim središtima i prigradskim područjima očituje se u sve većoj stambenoj isključenosti, beskućništvu i lošim uvjetima stanovanja, no sada se širi i na mlade, samohrane roditelje, velike obitelji, zaposlene osobe i srednju klasu općenito, te ih prisiljava da se presele iz europskih metropola u ruralna područja zbog prekomjernih troškova stanovanja. To pak, u različitoj mjeri, dovodi do povećanja troškova stanovanja u ruralnim područjima, a time i, među ostalim, do socijalne segregacije, stvaranja isključivo stambenih područja (spavaonica), povećane mobilnosti, promjene krajobraza, prenamjene zemljišta te povećanja infrastrukture i troškova za zajednicu.
3.2.

Posljednjih godina nijedno pitanje nije mobiliziralo veći broj mladih ljudi diljem svijeta od pitanja klimatskih promjena. Mlade osobe u dobi od 15 do 24 godine čine 16 % svjetskog stanovništva, a do 2030. godine njihov će se broj povećati na 1,3 milijarde. Odluke o klimatskim promjenama i drugim pitanjima u pogledu okoliša koje politički čelnici danas donose utjecat će na brojne buduće generacije. To je načelo poznato kao međugeneracijska pravednost.
1.3.

EGSO je uvjeren da će budući europski energetski sustav sadržavati i centralizirane i decentralizirane elemente. Međutim, to ne smije dovesti do voluntarizma. Potrebna je jasna ciljna vizija o tome treba li prvenstveno težiti decentralizaciji ili centralizaciji. To je stoga što je za energetsku tranziciju u Europi prvenstveno potrebna sigurnost ulaganja, kako za javne tako i za privatne aktere. To se može postići samo jasnim temeljnim odlukama.
—

na razini pokrajine i savezne države: Kalifornija, Connecticut, Delaware, Fujian, Guangdong, Hubei, Maine, Maryland, Massachusetts, New Hampshire, New Jersey, New York, Nova Škotska, Quebec, Rhode Island, Vermont,
EGSO smatra da je čvrst, moderan i transparentan zakonodavni i regulatorni okvir ključan za razvoj energetskog tržišta i privlačenje novih ulaganja potrebnih za financiranje nove infrastrukture i kapaciteta. Uloga Energetske zajednice ( 15 ) i prenošenje i provedba pravne stečevine Zajednice osnovni su preduvjet. Isto tako, prekogranične aktivnosti kao što je trgovina električnom energijom mogu dovesti do velike učinkovitosti i ušteda u pogledu energije i troškova pod uvjetom da se svi sudionici na tržištu pridržavaju sličnih pravila o zaštiti okoliša i određivanju cijena ugljika. Stoga je uloga Regulatornog odbora Energetske zajednice od ključne važnosti i trebat će je ojačati, imajući na umu da održivi odabiri zahtijevaju prekogranična tržišta koja dobro funkcioniraju. EU bi trebala podržati tajništvo Energetske zajednice u pružanju pomoći regionalnim vladama oko izrade snažnih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova vođenih ciljevima do 2030. za regiju. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi održavati ambiciju koja je potrebna za dekarbonizaciju gospodarstva, uzimajući u obzir mjere zaštite okoliša. Trebali bi sadržavati politike i mjere povezane sa smanjenjem emisija stakleničkih plinova u svim ključnim sektorima koji ih emitiraju kako bi se dosegli ciljevi do 2030. te njihovi doprinosi u skladu s Pariškim sporazumom, kao i izgledi za postizanje ugljično neutralnog gospodarstva do 2050.
3.6.

Predlaže se uspostava sveobuhvatne strategije koja od politika i institucija zahtijeva da ne djeluju izolirano, a za to su institucionalna koordinacija, integracija i usklađenost od ključne važnosti. Pri osmišljavanju strategija i djelovanja nužno je uzeti u obzir mogućnosti koje proizlaze iz trenutačnog institucionalnog konteksta, uključujući Program održivog razvoja do 2030. i ciljeve održivog razvoja iz globalne i europske perspektive: — europski zeleni plan, koji uključuje niz strategija koje će služiti kao referentna točka u predstojećim godinama, neke od kojih će (strategija „od polja do stola” i strategija za biološku raznolikost) imati velik utjecaj na ruralna područja; — višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. i Instrument Europske unije za oporavak, kojim će se utvrđivati raspoloživi proračun; — predanost EU-a napretku prema postizanju ugljične neutralnosti u drugoj polovici 21. stoljeća; — novi akcijski plan za kružno gospodarstvo; — kao i strategije pametne specijalizacije; kohezijska politika, jedinstveno digitalno tržište itd.
2.2.

Ako se ne dogode neke velike pravne promjene, uz starenje stanovništva doći će do stalnog porasta broja osoba koje zbog invaliditeta nemaju stvarno biračko pravo. To se odnosi i na osobe koje žive u vlastitom domu i na one koje žive u ustanovama za dugotrajnu skrb. Taj nedostatak mogućnosti glasanja tiče se i mnogih drugih, primjerice osoba koje su na kratkotrajnoj skrbi u bolnicama, osoba na liječenju ili rehabilitaciji kod kuće i osoba koje su zbog epidemioloških rizika u izolaciji ili karanteni.
2.7.

Europska komisija najavila je 9. travnja 2020. opsežan paket instrumenata u vrijednosti od 540 milijardi EUR, čiji je cilj ublažiti posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19. To uključuje novi instrument potpore u pogledu krize uzrokovane pandemijom putem ESM-a u iznosu do 240 milijardi EUR, koji je ograničen na 2 % BDP-a svake zemlje u 2019. Svrha je tog instrumenta pružiti potporu državama članicama europodručja u domaćem financiranju izravnih i neizravnih troškova zdravstvene zaštite, liječenja i prevencije uzrokovanih krizom izazvanom bolešću COVID-19. Taj paket uključuje i privremene zajmove u iznosu od 100 milijardi EUR za financiranje nacionalnih programa skraćenog radnog vremena i sličnih mjera za zaštitu radnih mjesta u državama članicama EU-a u okviru inicijative SURE, za koju jamstva osiguravaju države članice EU-a. Povrh toga, Europska investicijska banka (EIB) osigurat će potporu za likvidnost u iznosu do 200 milijardi EUR za poduzeća u cijeloj Europi, s naglaskom na MSP-ovima. Nadalje, Europsko vijeće postiglo je 27. travnja 2020. načelni dogovor o uspostavi fonda za oporavak EU-a u ukupnom iznosu od najmanje 1 bilijun EUR te je pozvalo Komisiju da izradi prijedlog o tome kako bi se taj fond osmislio i koristio.
ILO je 2015. objavio Guidelines for a just transition towards environmentally sustainable economies and societies for all (Smjernice za pravednu tranziciju na okolišno održiva gospodarstva i društva za sve). EGSO predlaže veću primjenu tih smjernica u svim službama Komisije pri radu na utvrđivanju normi. Osim toga, ažuriranje tih smjernica trebalo bi biti na dnevnom redu Upravnog tijela ILO-a.
5.4.

Ključna je bolja i intenzivnija upotreba postojećih materijala, posebice postojećih platformi kao što je odličan Kutak za učenje ( 19 ) EU-a, u kojemu je prezentacija materijala izvanredna. Ta internetska stranica sadržava popularne teme za osnovne i srednje škole s materijalima na temelju dobnih skupina, ispitima znanja i puno posebnih skupova alata, od radnih bilježnica, informativnih članaka, igara i paketa za podučavanje do videozapisa. Dobne skupine obuhvaćaju sve generacije: od djece mlađe od 9 do one starije od 15 godina. Učenici mogu pronaći igre, natjecanja i radne bilježnice koje će im pomoći otkriti EU na zabavan način. Učitelji isto tako mogu pronaći izvore nastavnih materijala za sve dobne skupine kako bi učenicima pomogli da uče o EU-u i načinu na koji on funkcionira. Također mogu crpiti inspiraciju za nastavne planove i otkriti mogućnosti umrežavanja s ostalim školama i učiteljima diljem EU-a. Potrebna je bolja razmjena informacija, zajedno s državama članicama, o tome kako se ti materijali mogu koristiti.
2.6.

Rezultati koje su europske zemlje ostvarile tijekom protekle krize vrlo su raznoliki sa stajališta otpornosti. Gospodarski i socijalni učinak krize razlikuje se od države članice do države članice. U gotovo svim državama članicama došlo je do znatnog smanjenja BDP-a; u nekoliko njih recesija je dovela do velikog gubitka radnih mjesta u razdobljima različitog trajanja. Kako bi se iz velike recesije izvukle odgovarajuće pouke koje će doprinijeti jačanju otpornosti i održivosti europskog gospodarstva i društava, potrebno je analizirati strukturne čimbenike koji utječu na osjetljivost i sposobnost oporavka, kao i politike koje su se primjenjivale (iznimno stroga štednja od 2010. i selektivna fleksibilnost od 2014.). To se mora učiniti uz pomoć glavnih ekonomskih parametara, ali i socijalnih i okolišnih pokazatelja.
8.1.

Demografski razvoj utječe i na turizam: dobna piramida sa znatnim udjelom još pokretnih starijih osoba s uglavnom sigurnim prihodima dovela je do povećanja broja putovanja starijih osoba. Ta putovanja starijih osoba u međuvremenu čine posebno velik udio u grupnim putovanjima te su u određenim područjima dovela do izmjena u strukturi turističkih ponuda zbog toga što starije osobe često rezerviraju dugotrajna putovanja, i to uglavnom neovisno o sezoni. Tu je činjenicu u obzir uzela i Svjetska turistička organizacija na svojem sastanku na vrhu te je posebnu pozornost posvetila turizmu za starije osobe.
4.9.

Kao kod svih novih tehnologija i poslovnih modela koji se temelje na tehnologiji, bilo bi primjereno i relevantno analizirati učinke i moguće posljedice po radna mjesta , uvjete rada, prava i zaštitu radnika te socijalni dijalog. U okviru analize trebalo bi ocijeniti i posljedice koje to ima za posredničke organizacije. Vještine u području STEM-a vjerojatno će postajati sve važnije u industrijama koje koriste lance blokova. S obzirom na to da građani nisu u dovoljnoj mjeri upoznati s funkcioniranjem i potencijalnim ograničenjima lanca blokova, EGSO poziva na to da se za njih organizira cjeloživotno učenje , koje će im omogućiti da stječu vještine i da se prekvalificiraju i usavršavaju kako bi bolje iskoristili mogućnosti i izazove koje pružaju lanci blokova.
2.4.

Osim toga, ubrzane tehničke promjene dovode i do toga da proizvodi gube tipični komercijalni karakter te pokreću postupak postupne dekomercijalizacije, premda do toga dolazi u različitoj mjeri u različitim industrijama. Sve to trenutačno ponovno stavlja uporabnu vrijednost u središte tržišnog natjecanja, što bi moglo poslužiti kao osnova za održiv oporavak europske proizvodnje u svim sektorima.
1.5.

Održiv rast znači da se rast ne bi trebao temeljiti samo na kvantiteti nego i u još većoj mjeri na kvaliteti, a to podrazumijeva: (i) neeksploataciju okoliša i radne snage, (ii) pravedne životne uvjete, (iii) gospodarski rast koji se mjeri ne samo godišnjim prometom već i prikupljenim bogatstvom i njegovom distribucijom, (iv) zadovoljavanje potreba svih bića u okvirima mogućnosti planeta, (v) razvijanje gospodarstava koja nam omogućuju prosperitet bez obzira na to rastu li ili ne i (vi) zatvoren tok prihoda između kućanstava, poduzeća, banaka, vlada i trgovine, u okviru kojeg se uvažavaju potrebe društva i okoliša. Energija, materijali, prirodni svijet, ljudsko društvo, moć i bogatstvo koje dijelimo – sve to nedostaje u postojećem modelu. Neplaćeni rad njegovatelja – uglavnom žena – zanemaruje se iako nijedno gospodarstvo bez njih ne bi moglo funkcionirati. znači da se rast ne bi trebao temeljiti samo na kvantiteti nego i u još većoj mjeri na kvaliteti, a to podrazumijeva: (i) neeksploataciju okoliša i radne snage, (ii) pravedne životne uvjete, (iii) gospodarski rast koji se mjeri ne samo godišnjim prometom već i prikupljenim bogatstvom i njegovom distribucijom, (iv) zadovoljavanje potreba svih bića u okvirima mogućnosti planeta, (v) razvijanje gospodarstava koja nam omogućuju prosperitet bez obzira na to rastu li ili ne i (vi) zatvoren tok prihoda između kućanstava, poduzeća, banaka, vlada i trgovine, u okviru kojeg se uvažavaju potrebe društva i okoliša. Energija, materijali, prirodni svijet, ljudsko društvo, moć i bogatstvo koje dijelimo – sve to nedostaje u postojećem modelu. Neplaćeni rad njegovatelja – uglavnom žena – zanemaruje se iako nijedno gospodarstvo bez njih ne bi moglo funkcionirati. ( 2 )
3.9.

Informirani građani poduzimaju mjere kako bi poboljšali svoje zdravlje. To dovodi do odabira zdravijeg načina života, porasta primjene cjepiva, zdravog starenja, boljeg pridržavanja liječenja i veće primjene mjera za prevenciju rizičnih ponašanja. Digitalni alati bi stoga mogli biti korisni za informiranje o terapiji, odnosno doveli bi do boljeg upoznavanja osoba s kroničnim oboljenjima s postupkom liječenja.
6.1.7

Neaktivno stanovništvo tradicionalno nije ciljna skupina javnih službi za zapošljavanje, iako znatan dio neaktivnog stanovništva želi raditi. Europska mreža javnih službi za zapošljavanje objavila je studiju po nazivom The role of PES in outreach to the inactive population („Uloga javnih službi za zapošljavanje u dopiranju do neaktivnog stanovništva”) kojom se pruža pregled mjera za dopiranje do neaktivnih osoba, s posebnim osvrtom na ulogu javnih službi za zapošljavanje. EGSO poziva Komisiju i države članice da preoblikuju politike ponovnog aktiviranja usmjerene na taj dio stanovništva.
5.3.2.

Poljoprivredni je sektor EU-a zbog svoje heterogene prirode drukčije reagirao na cjenovni šok iz 2008. godine; mnogi mali i srednji poljoprivrednici bili su prisiljeni oslanjati se samo na izravna plaćanja ZPP-a kako bi održali svoje aktivnosti na životu, ali to nije bilo dovoljno da zajamči gospodarsku održivost njihovih poljoprivrednih gospodarstava. Kad je riječ o izvozu iz EU-a, glavni trgovinski partner EU-a u poljoprivrednim proizvodima je SAD (16 % ukupnog izvoza poljoprivrednih proizvoda, u neto vrijednosti od 33,3 milijarde EUR u 2017. godini). S takvom koncentracijom izvoza na jedno jedinstveno tržište poljoprivredni sektor EU-a izložen je političkim odlukama trećih strana, što bi moglo dovesti do ozbiljnih fluktuacija u cijenama (odnosno primjene zabrana izvoza ili visokih carina). Jedinstveno tržište EU-a najotvorenije je i najpristupačnije tržište u svijetu, zbog čega su poljoprivrednici iz EU-a prisiljeni nositi se s konkurencijom uvoznih poljoprivrednih proizvoda koji su usklađeni s drukčijim proizvodnim standardima. Međutim, sljedivost prehrambenih proizvoda koji dolaze iz trećih zemalja još bi se trebala poboljšati i mogla bi dovesti do do brojnih nesuglasica u pogledu kvalitete i označivanja hrane povezanih s uvezenim proizvodima (tj. prehrambeni proizvodi razvijeni novim tehnikama uzgoja, primjenom sredstava za zaštitu bilja, poštovanje standarda dobrobiti životinja itd.). Taj je uvoz vrlo konkurentan na tržištu EU-a zbog različitog standarda proizvodnje, čime se poljoprivrednici EU-a ‚koji već poštuju najviše standarde proizvodnje u svijetu, izlažu pritisku.
2.7.

U svim tim kontekstima potrebno je osigurati zajedničko funkcioniranje i integriranje različitih oblika poduzeća, no svako od tih područja zaslužuje posebnu pozornost u smislu zakonodavnih mjera i javnih ulaganja. Iz tog je razloga važno da europski zakonodavni prijedlozi i gospodarski propisi koji se odnose na poduzeća, gospodarstvo i unutarnje tržište ne budu u cijelosti homologirani te da se ne vode univerzalnim pristupom (eng. one size fits all ).
2.4.

Biogospodarstvom se istodobno pružaju prilike za smanjenje emisija CO 2 i smanjenje ovisnosti o uvezenim fosilnim resursima. Na primjer, šume EU-a vežu količinu ugljika koja odgovara 10 % godišnjih emisija u EU-u i istodobno pružaju održivu i stalnu opskrbu biomasom kao obnovljivim izvorom energije. Nadalje, prema procjenama, 100 000 kemikalija koje su trenutačno u proizvodnji teoretski se mogu dobiti iz obnovljivih sirovina. To ne znači da bi se sve te kemikalije trebale dobivati na taj način, ali to je teoretski moguće. Time će se omogućiti ne samo proizvodnja svakodnevnih kućanskih proizvoda lokalno i na obnovljiv način nego i stvaranje radnih mjesta i rast u Europi, gdje su tehnološke prednosti i dalje primjetne.
3.1.

EGSO je čvrsto predan Programu održivog razvoja do 2030. Ujedinjenih naroda i Pariškom sporazumu. Međutim, ako se nastave trenutačna kretanja, porast temperature u najboljem bi se slučaju mogao ograničiti na 3 C ili više, što uvelike nadilazi odredbe iz Pariškog sporazuma. Pomak prema održivosti zahtijevat će ulaganje velikog truda i znatna financijska sredstva. Prema specijalnom izvješću IPCC-a o posljedicama globalnog zagrijavanja na 1,5 o C iznad razine predindustrijskog doba, ukupna prosječna godišnja ulaganja namijenjena ublažavanju klimatskih posljedica povezanih s energijom i ograničavanju zagrijavanja na 1,5 o C za razdoblje od 2015. do 2050. procjenjuju se na oko 900 milijardi USD.
4.4.2.

Primjena biometrije (prepoznavanje lica, otisci prstiju, skeniranje šarenice oka) odlična je ako sustav dobro funkcionira. Međutim, često je vrlo teško ispraviti pogreške za ljude koje sustav pogrešno identificira kao sumnjive. Primjena biometrije može dovesti do pogrešne kategorizacije i stigmatizacije automatskim svrstavanjem osobe u određenu kategoriju, npr. terorista, kriminalca ili nepouzdanog pojedinca. To može dovesti do ukidanja pretpostavke nevinosti. Također se čini da biometriju nije moguće upotrijebiti na svima. Na primjer, 2 % otisaka prstiju ljudi ne može se „pročitati”jer se radi o starijim građanima ili zbog određenih zanimanja ili liječenja kemoterapijom. Digitalni sustavi kojima se koristi naše društvo trebaju biti osmišljeni na način da ne isključuju ili diskriminiraju ljude koji ne ispunjavaju određene standardizirane kriterije. Sustavi koji automatski klasificiraju osobe kao sumnjive uvijek bi trebali raditi u bliskoj interakciji s ljudima i uz temeljite provjere.
3.1.8.

Komisija se ne smije skrivati iza načela supsidijarnosti. Kad države članice iznesu primjedbu u pogledu supsidijarnosti, uglavnom to čine kako bi izbjegle izmjene svojeg nacionalnog prava zbog neke mjere Unije. Međutim, Komisija se kao čuvar općeg interesa ne smije apstraktno pozivati na načelo supsidijarnosti jer bi u tom smislu to bilo jednako autocenzuri, koja je još ozbiljnija kad je riječ o temeljnim pravima. S obzirom na to da Komisija nije iznijela nacrt zakonodavnog akta, članak 6. Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti ne može u cijelosti dati očekivani učinak. Zapravo, osim Vijeća, „svaki nacionalni parlament ili svaki dom nacionalnog parlamenta može u roku od osam tjedana od dana prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta na službenim jezicima Unije uputiti predsjednicima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije obrazloženo mišljenje u kojem navodi zašto smatra da dotični nacrt nije u skladu s načelom supsidijarnosti”. Takvo očitovanje demokracije, koji se može razlikovati od demokracije koja se izražava u Vijeću, neuspješno je svaki put kad se raspravom između Komisije i Vijeća onemogući eventualno usvajanje zakonodavnog akta.
1.7.

„Bijela golubica” prijevod je imena Kolumban, koje je nosio irski hodočasnik opisan kao zaštitnik europskog jedinstva. On je ujedno i zaštitnik motociklista. Slijedeći njegov izvorni put od Irske do Francuske, Švicarske, Austrije i Italije, Put bijele golubice prolazit će kroz mjesta nekadašnjih ratova i sukoba, kao što su Zapadna fronta, južni Tirol i Balkan. Uključivat će i „virtualnu” stazu u obliku visokotehnološkog povijesnog udžbenika o putu EU-a od rata do mira, kojim se potiče način života i učenja koji počiva na vrijednostima EU-a – poštovanju, toleranciji i uzajamnom razumijevanju.