Mišljenje Europskog odbora regija – Budućnost regionalnih zračnih luka – izazovi i prilike

(2021/C 440/10)

Izvjestitelj: Władysław ORTYL (PL/ECR), predsjednik Potkarpatskog vojvodstva

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Trenutačno stanje regionalnih zračnih luka

1. naglašava da na razini EU-a ne postoji zajednički dogovorena definicija pojma „regionalna zračna luka”. Za potrebe ovog mišljenja smatra se da se taj pojam odnosi na zračne luke koje nisu čvorišta zračnog prometa i koje uglavnom opslužuju područje koje nije glavni grad predmetne zemlje. Međutim, Europska komisija trebala bi pojasniti taj pojam na temelju kriterija kao što su vrsta ponuđenih veza, broj putnika i broj veza s drugim zračnim lukama. Stoga Odbor poziva Europsku komisiju da utvrdi kriterije kojima se definiraju različite kategorije regionalnih zračnih luka (zračnih luka u određenim perifernim, otočnim, najudaljenijim ili slabije razvijenim regijama) te pravila financiranja i politike tržišnog natjecanja koja bi se trebala primjenjivati na te kategorije;

2. ističe da je zračni promet jedan od sektora koje je pandemija COVID-a 19 najviše pogodila te da je situacija u regionalnim zračnim lukama posebno zabrinjavajuća. Ni devet mjeseci nakon početka krize uzrokovane COVID-om 19 još uvijek nije ponovno uspostavljeno više od 6000 linija koje su europske zračne luke nudile 2019. ( 1 ) . Najveći gubitak izravnih veza, posebno putničkih letova, zabilježile su manje regionalne zračne luke. Na primjer, u Trevisu (Italija) ukinuto je 95 % linija, u Vaasi (Finska) 91 %, Quimperu (Francuska) 87 % i Burgasu (Bugarska) 82 %; međutim, u najvećim europskim zračnim lukama za prijevoz tereta, npr. u Liègeu (Belgija), došlo je do povećanja teretnih letova za 10,7 %;

3. ističe da su prema procjenama organizacija kao što je Eurocontrol ( 2 ) zračni prijevoznici, zračne luke i pružatelji usluga u zračnoj plovidbi 2020. pretrpjeli neto gubitak od 56,2 milijarde eura te da se broj putnika smanjio za 1,7 milijardi, a broj letova za 6,1 milijun (što nerijetko u najboljem slučaju znači smanjenje za 50 %). Osim toga, u Europi je u tom sektoru izravno izgubljena 191 000 radnih mjesta. ACI procjenjuje ( 3 ) da su se zbog naglog pada putničkog prometa prihodi europskih zračnih luka 2020. znatno smanjili, konkretno za 33,6 milijardi eura (-68,8 %). Prema procjenama Eurocontrola zračni će promet u najboljem slučaju dosegnuti razinu iz 2019. tek 2024., a u najgorem slučaju tek 2029.;

4. napominje da analiza koju je proveo ACI Europe pokazuje da bi zračne luke u srednjoročnom razdoblju tijekom 2021. mogle pretrpjeti daljnji gubitak prihoda u iznosu od 25 milijardi eura u odnosu na 2019.;

5. ističe da je nagli pad prihoda doveo određene zračne luke u tako teško stanje da bi bez vanjske potpore mogle postati nesolventne. U listopadu 2020. čak 193 zračne luke u Europi bile su izložene opasnosti od nesolventnosti u predstojećim mjesecima ( 4 ) . To su uglavnom regionalne zračne luke koje služe lokalnom stanovništvu. Te zračne luke zajedno osiguravaju 277 000 radnih mjesta, a njihov doprinos BDP-u iznosi 12,4 milijarde eura. Njihova bi insolventnost imala dramatične posljedice na zapošljavanje i gospodarstvo u područjima u kojima se nalaze;

Zračni promet i europski zeleni plan

6. 2 u zračnom prometu, čiji je cilj do 2050. smanjiti emisije stakleničkih plinova iz prometa za 90 %. Zračni promet i zračne luke moraju doprinijeti postizanju ciljeva Unije u pogledu smanjenja emisija CO 2 . U europskom zelenom planu naglašava se da bi se kvaliteta zraka u blizini zračnih luka trebala poboljšati rješavanjem problema emisija onečišćujućih tvari iz zrakoplova i uslijed operacija u zračnim lukama, primjerice postupnim povećanjem udjela klimatski neutralnih alternativnih goriva, preobrazbom zračnih luka u čvorišta za multimodalnu mobilnost i postizanjem nulte stope emisija zračnih luka; Regionalne zračne luke mogle bi biti idealni predvodnici zelenih inovacija jer su manje, fleksibilnije i prilagodljivije novijim i zelenijim vrstama zrakoplova; napominje da je Europska komisija u strategiji za održivu i pametnu mobilnost ( 5 ) iznijela svoju viziju smanjenja emisija COu zračnom prometu, čiji je cilj do 2050. smanjiti emisije stakleničkih plinova iz prometa za 90 %. Zračni promet i zračne luke moraju doprinijeti postizanju ciljeva Unije u pogledu smanjenja emisija CO. U europskom zelenom planu naglašava se da bi se kvaliteta zraka u blizini zračnih luka trebala poboljšati rješavanjem problema emisija onečišćujućih tvari iz zrakoplova i uslijed operacija u zračnim lukama, primjerice postupnim povećanjem udjela klimatski neutralnih alternativnih goriva, preobrazbom zračnih luka u čvorišta za multimodalnu mobilnost i postizanjem nulte stope emisija zračnih luka; Regionalne zračne luke mogle bi biti idealni predvodnici zelenih inovacija jer su manje, fleksibilnije i prilagodljivije novijim i zelenijim vrstama zrakoplova;

7. naglašava da će zbog dodatnih troškova koje donosi izoliranost izgradnja infrastrukture za postizanje nulte stope emisija zračnih luka na otocima biti mnogo skuplja u usporedbi s istom vrstom projekta u nekoj kontinentalnoj regiji; poziva države članice da osiguraju posebnu financijsku potporu za regionalna tijela i/ili poduzeća kako bi se na otocima potaknule promjene potrebne za zračne luke s nultom stopom emisija;

8. napominje da su zračne luke neravnomjerno raspoređene među državama članicama i regijama. U nekim regijama, kao što su zemlje Beneluksa, Njemačka ili sjeverna Italija, one su vrlo gusto raspoređene, dok u drugima, kao što su središnja i istočna Europa, posluje relativno mali broj regionalnih zračnih luka. To je dio šireg problema nejednakog pristupa uslugama prijevoza, i za građane i građanke i za poduzeća izvan središnjih područja Europske unije. Stoga je potrebno poduzeti korake kako bi se smanjile te razlike i broj regija bez regionalnih zračnih luka;

9. 2 nego i ispuštanjem drugih tvari (npr. vodene pare i sulfata na velikim visinama). Procjenjuje se da to ima jednako snažne posljedice kao i emisije samog CO 2 ukazuje na to da je zračni promet nakon cestovnoga drugi najveći izvor emisija stakleničkih plinova u sektoru prometa te da štetno utječe na klimu ne samo ispuštanjem COnego i ispuštanjem drugih tvari (npr. vodene pare i sulfata na velikim visinama). Procjenjuje se da to ima jednako snažne posljedice kao i emisije samog CO ( 6 ) . Iako je u posljednje vrijeme postignut napredak u učinkovitosti goriva, koristi za okoliš nadmašene su stalnim porastom zračnog prometa (koji se između 2005. i 2017. povećao za 60 %, a predviđa se da će se do 2050. utrostručiti). Očekuje da će izrazito naglo smanjenje obujma prometa uslijed krize izazvane COVID-om 19 biti samo privremeno;

10. istodobno naglašava da, prema komunikaciji Europskog sveučilišnog instituta (EUI) ( 7 ) , zračne luke svojim poslovanjem izravno utječu na samo oko 2 % ukupnih globalnih emisija iz zračnog prometa;

11. napominje da je cilj revidirane Bijele knjige iz 2011., koja je ključan dokument za prometnu politiku EU-a, smanjiti ovisnost europskog prometnog sektora o uvozu nafte, povećati njegovu učinkovitost i smanjiti emisije CO 2 iz prometa. U tom se dokumentu ističe i važnost intermodalnosti i komodalnosti koja se postiže učinkovitim korištenjem raznih načina prijevoza (bilo pojedinačnim ili kombiniranim) u cilju optimizacije i održive uporabe resursa; u tom kontekstu naglašava potrebu za kontinuiranom razmjenom iskustava između država članica i lokalnih i regionalnih vlasti u pogledu veće integracije raznih vrsta prijevoza, osobito zračnog i željezničkog prijevoza, na primjer o uvođenju kombiniranih avionskih i željezničkih karata ili predaji i registriranju prtljage na željezničkom kolodvoru, prije samog dolaska u zračnu luku; dugoročno bi trebalo razmotriti je li prikladno napustiti letove na kratke udaljenosti i zamijeniti ih ulaganjima u željezničke veze i vlakove velikih brzina;

12. naglašava da je u cilju olakšavanja intermodalnosti i komodalnosti u bližoj budućnosti potrebno sustavno graditi korisne željezničke veze, uključujući vlakove velikih brzina i teretne vlakove do zračnih luka; osim toga, zračni, željeznički i autobusni prijevoznici morali bi prodavati zajedničke putne karte kako bi putnici mogli kupiti jednu kartu za kombinirano putovanje; pitanja u vezi s propuštenim vezama moraju se rješavati u okviru uredbe o pravima putnika;

13. ističe pozitivan učinak zrakoplovstva na gospodarski razvoj regija, uključujući turizam; upućuje na svoje mišljenje iz 2020. „Prema održivijem turizmu za gradove i regije EU-a”, u kojem traži da se ispita kako optimirati prometnu povezanost europskih gradova i regija, promicati rješenja koja su manje štetna za okoliš i poboljšati intermodalnost u skladu s konačnim ciljem zelenog plana;

14. preporučuje da se ocijene iskustva stečena tijekom pandemije i procijeni utjecaj smanjenog zračnog prometa na okoliš i klimu, ali i na gospodarski razvoj regija i gradova, čime bi se prikupili dokazi za daljnje rasprave i odluke o budućim strategijama održivog turizma i budućnosti regionalnih zračnih luka;

15. kako bi smanjile svoje emisije, zračne luke mogu prilagoditi naknade koje naplaćuju zračnim prijevoznicima na temelju ekoloških kriterija, na primjer njihovim smanjenjem za zrakoplove koji proizvode manje buke i ispuštaju manje onečišćujućih tvari u zrak. Mogu i davati prednost zračnim prijevoznicima s višim faktorima popunjenosti kako bi se smanjile emisije po putniku. Osim toga, zračne luke mogu koristiti poticaje kako bi se poduprla uporaba novih goriva ili smanjenje buke zabranom polijetanja navečer nakon određenog vremena ili uvođenjem noćnih zabrana za zrakoplove koji nisu najnovije generacije. Naposljetku, mogu uvesti ograničenja slotova na temelju vrste zrakoplova i drugih ciljeva;

16. ustraje u tome da bi uvjet za javna ulaganja u regionalne zračne luke (europskim sredstvima ili programima državnih potpora) trebao biti u skladu s ciljevima europskog zelenog plana i načelom „bez štete za okoliš”;

17. pozdravlja povećane napore koje Europska komisija ulaže u smanjenje emisija iz zračnog prometa i potporu država članica Programu za neutralizaciju i smanjenje emisija ugljika u međunarodnom zračnom prometu (CORSIA);

Važnost regionalnih zračnih luka

18. ističe da je 2018. udio europskog zrakoplovstva u svjetskom putničkom prometu iznosio 25,9 %, što je izravno i neizravno osiguralo više od 13,5 milijuna radnih mjesta i gospodarstvu EU-a donijelo dobit od 991 milijarde eura. Prema procjenama, operatori zračnih luka i organizacije ili poduzeća koja rade sa zračnim lukama izravno su zapošljavali oko 1,7 milijuna osoba ( 8 )

19. naglašava da regionalne zračne luke imaju važnu ulogu u prometnoj povezanosti u regijama koje su daleko od glavnih prometnih čvorišta, koje su gospodarski relativno slabo razvijene i koje su periferne i otočne i stoga te zračne luke znatno doprinose gospodarskom razvoju i otvaranju radnih mjesta u tim regijama. Potiču razvoj i time olakšavaju postizanje ciljeva politike teritorijalne, gospodarske i socijalne kohezije;

20. napominje da regionalne zračne luke također pružaju profesionalne i složene zemaljske usluge za potrebe letova u općem zračnom prometu, što ima posebno važnu ulogu u osposobljavanju u području zrakoplovstva;

21. ističe da su regionalne zračne luke iznimno važan dio kritične infrastrukture koja je od presudne važnosti za sigurnost države i njezinih građana. One su ključne za usluge zračnog medicinskog prijevoza (u hitnim ili planiranim situacijama), letove za praćenje i gašenje požara, ali i u izvanrednim situacijama (prirodne i druge katastrofe, poplave) te time pridonose pravilnom funkcioniranju spasilačkih službi, javne uprave, institucija i poduzeća;

Povezanost regija kao preduvjet za njihov održivi razvoj

22. osim toga, ističe da brzina razvoja regija uvelike ovisi o kvaliteti njihove povezanosti i da regionalne zračne luke imaju važnu ulogu u teritorijalnoj koheziji EU-a, posebno u slučaju otočja, gdje su regionalne zračne luke, u nedostatku alternativa kao što su željeznice ili ceste, ključne za unutarnju koheziju regije, kao i u slučaju rijetko naseljenih, perifernih i najudaljenijih ili slabije razvijenih regija koje ne raspolažu drugim prikladnim i ekološki prihvatljivim prijevoznim sredstvima;

23. podsjeća da je teritorijalna kohezija Ugovorom iz Lisabona prepoznata kao treća dimenzija EU-ova cilja kohezije, uz gospodarsku i socijalnu koheziju;

24. s tim u vezi pozdravlja dogovor o budućoj uredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj da će se, u skladu s preporukama Europskog odbora regija iznesenima u mišljenju o EFRR-u ( 9 ) , uzeti u obzir posebna situacija udaljenih regija i regionalnih zračnih luka. Uredbom se neće dopustiti ulaganja EU-a u infrastrukturu zračnih luka, uz iznimku udaljenih regija i već postojećih regionalnih zračnih luka, pod uvjetom da se ulaganja odnose na ciljane mjere u području ublažavanja utjecaja na okoliš, sigurnosti ili obrane;

Budućnost regionalnih zračnih luka

25. smatra da je sada trenutak za procjenu važnosti europskih regionalnih zračnih luka. U procjeni je potrebno uzeti u obzir njihovu ulogu u pogledu povezanosti koju nude svojim građanima, regionalnog gospodarskog razvoja, uključujući turizam i prijevoz robe, kao i iskustva i posljedice pandemije COVID-a 19 te njihov doprinos ambicioznoj klimatskoj politici EU-a;

26. očekuje usklađeno djelovanje Europske komisije, država članica, regija, znanstvene zajednice i poduzeća, koje bi trebalo biti usmjereno na to da se predloži nov sveobuhvatan prometni sustav u Europi, pri čemu bi se zračni prijevoz očuvao i usmjerio prema održivom rastu. Te bi mjere trebale dovesti do otpornijeg zrakoplovnog sektora u kriznim situacijama, tješnje povezanosti između njega i drugih vrsta prijevoza, posebno željezničkog, i njegova uključivanja u napore za ispunjavanje obveza koje proizlaze iz Pariškog sporazuma;

27. naglašava važnost postizanja ravnoteže između usklađenosti s ekološkim zahtjevima usmjerenima na dekarbonizaciju sektora zrakoplovstva i ovisnosti određenih perifernih, otočnih ili najudaljenijih regija o njihovim regionalnim zračnim lukama, za koje nema prihvatljivih alternativa;

Potpore na nacionalnoj i europskoj razini

28. smatra da bi Europska komisija najprije mogla zahtijevati od država članica da predstave kratkoročne i dugoročne strateške planove za regionalne zračne luke te da u tom kontekstu razviju posebne instrumente kojima će se ublažiti utjecaj zrakoplovnog sektora na klimu i podupirati njegova ekološka tranzicija;

29. smatra da države članice pod određenim uvjetima mogu pružati potporu poduzećima pogođenima pandemijom, uključujući regionalne zračne luke, u skladu sa smjernicama Europske komisije o državnim potporama i obvezama javnih usluga te pravilima koja se primjenjuju na zračni promet tijekom pandemije COVID-a 19;

30. međutim, naglašava da se regionalne zračne luke, posebno na otocima i u rijetko naseljenim, perifernim i najudaljenijim ili slabije razvijenim regijama, suočavaju sa znatnim strukturnim poteškoćama pri pokrivanju troškova financiranja i operativnih troškova te da su im stoga potrebna dodatna sredstva. Takve zračne luke posluju u nepovoljnim uvjetima tržišnog natjecanja u kojima zbog uskog opsega svojih djelatnosti ne uspijevaju pokrivati fiksne troškove;

31. u tom kontekstu poziva Europsku komisiju da u okviru svojeg zakonodavnog rada razvije još fleksibilnija i djelotvornija pravila o državnim potporama kako bi se državama članicama omogućilo da regionalnim zračnim lukama pružaju financijsku potporu u skladu s odgovarajućim odredbama Europskog fonda za regionalni razvoj i Mehanizma za oporavak i otpornost za ulaganja u regionalne zračne luke u perifernim, otočnim i najudaljenijim ili slabije razvijenim regijama u kojima ne postoji učinkovitija i održivija alternativa (npr. željeznica);

32. također predlaže da se državama članicama omogući primjena sveobuhvatnog pristupa ekološkim zahtjevima za regionalne zračne luke, uzimajući u obzir mjere koje poduzimaju same regionalne zračne luke i mjere aktera koji s njima izravno surađuju na terenu;

Zrakoplovni sektor u novoj financijskoj perspektivi EU-a za razdoblje 2021. – 2027.

33. traži od Europske komisije da se u okviru kohezijske politike EU-a za razdoblje 2021. – 2027. dopusti, uz navedena ograničenja, da se regionalnim zračnim lukama dodjeljuju financijska sredstva za ulaganja u obliku državnih potpora kako bi se izravno podupirali postupci povezani s dekarbonizacijom ili s modelom niskougljičnog kružnog gospodarstva;

34. također poziva Europsku komisiju da uvede nova pravila o državnim potporama za male regionalne zračne luke koje nisu u tržišnom natjecanju s drugim zračnim lukama i s prosječnim godišnjim prometom do 1 milijun putnika, čime bi ih se oslobodilo obveze prijave javne potpore za ulaganja (ako ne mogu ostvariti 25 % vlastitog doprinosa) i operativne potpore;

35. poziva Europsku komisiju da osigura odgovarajuća financijska sredstva EU-a za razvoj infrastrukture za siguran rad i zaštitu od opasnosti, kao i za upotrebu inovativnih tehnologija i digitalizaciju zračnih luka kako bi se postigli ciljevi europskog zelenog plana;

36. smatra da je za povećanje ekološke prihvatljivosti zračnog prometa potrebno sredstvima EU-a podržati uvođenje i primjenu rezultata istraživanja i razvoja, posebno u pogledu smanjenja buke zrakoplova i emisija iz zrakoplovnih motora korištenjem alternativnih goriva;

37. naglašava da se Mehanizmom za oporavak i otpornost ( 10 ) predviđaju područja intervencije koja se odnose na „sustave za zaštitu i sigurnost zračnog prometa te upravljanje njime za postojeće zračne luke” i „potporu zračnim lukama u najudaljenijim regijama” pod uvjetom da se tim mjerama „u potpunosti poštuju klimatski i okolišni standardi i prioriteti Unije te načelo ‚ne nanosi bitnu štetu’ u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852”. Države članice, zajedno s Europskom komisijom, trebale bi stoga temeljito razmotriti mogućnosti pružanja potpore regionalnim zračnim lukama u kontekstu nacionalnih planova za oporavak i otpornost;

38. uz to, očekuje da će se Europska komisija pobrinuti da se regionalne zračne luke u najudaljenijim regijama potakne na korištenje sredstava EU-a putem nacionalnih ili regionalnih programa koji se provode u okviru nove financijske perspektive za razdoblje 2021. – 2027. za ulaganja povezana sa zaštitom okoliša ili popraćena ulaganjima potrebnima za ublažavanje ili smanjenje negativnog utjecaja na okoliš;

Uloga regionalnih i lokalnih vlasti

39. napominje da su lokalne i regionalne vlasti nadležne za planiranje i provedbu usluga javnog prijevoza na svojem području te za promicanje regionalnog gospodarskog razvoja. Mnoge jedinice lokalne i regionalne samouprave vlasnici su ili operatori regionalnih zračnih luka, pružaju potrebnu infrastrukturu i druge usluge relevantne za njihovo funkcioniranje te ponekad znatno doprinose njihovu financiranju;

40. naglašava da lokalne i regionalne vlasti moraju neprestano ulagati napore u poboljšanje obrazaca mobilnosti i odabir najprikladnijih načina prijevoza, vodeći računa i o prednostima i nedostacima povezanosti regionalnih zračnih luka. Kad je riječ o klimatski neutralnom prijevozu, u tu se svrhu moraju promicati prije svega javni, ali i individualni prijevoz s niskim emisijama ili bez emisija, infrastruktura za nemotorizirani promet i inovativne punionice za vozila javnog prijevoza te integracija javnog prijevoza. Konkretno, kada je moguće, zračne luke moraju biti povezane sa željeznicom, čime će se smanjiti i ukupne emisije gospodarskih djelatnosti;

41. napominje da lokalne i regionalne vlasti zajedno sa sektorom zrakoplovstva mogu imati ključnu ulogu u osmišljavanju zajedničkih regionalnih komunikacijskih kampanja za osvješćivanje javnosti o sigurnosti zračnog prometa, ekološki prihvatljivim inovacijama za zrakoplove i sigurnost zračnih luka, ali i o prednostima multimodalnosti temeljene na zračnom, željezničkom, cestovnom i pomorskom prometu;

42. smatra da operatori zračnih luka moraju bez odgode revidirati svoje razvojne strategije, ne samo kako bi ih prilagodili uvjetima zrakoplovnog tržišta koje se mijenja uslijed pandemije COVID-a 19 nego kako bi prije svega uzeli u obzir potrebu za ulaganjem u održivi razvoj i doprinos klimatski neutralnog prijevoza;

43. ističe da se u strategiji za osobe s invaliditetom za razdoblje 2021. – 2030. koju je Europska komisija donijela u ožujku 2021. navodi potreba za uključivanjem prava osoba s invaliditetom u sve politike i područja, a time i u promet; u tom pogledu naglašava koliko je važno da operatori regionalnih zračnih luka u potpunosti prilagode takve zračne luke kako bi se osobama s invaliditetom omogućio neograničen pristup svim ponuđenim uslugama;

Brzo i koordinirano djelovanje kao ključ gospodarskog oporavka

44. poziva Europsku komisiju da provede rješenja za osiguravanje slobode kretanja unutar Europske unije tijekom pandemije. Jedinstvena pravila kao što su EU digitalne COVID potvrde nesumnjivo će pridonijeti revitalizaciji mobilnosti, među ostalim i zračnog prometa i s njime usko povezanog turizma, ali ne smiju ni na koji način biti diskriminirajuća za putnike i njihovim se uvođenjem ne bi se smjele opterećivati samo regionalne zračne luke, uključujući u financijskom smislu;

Bruxelles, 1. srpnja 2021. Predsjednik Europskog odbora regija Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) Međunarodno udruženje zračnih luka (ACI): Airport Industry Connectivity Report 2020 (Izvješće o povezanosti u sektoru zračnih luka za 2020.).

(2) EUROCONTROL Think Paper br. 8: Impact of COVID-19 on European Aviation in 2020 and Outlook 2021 (Posljedice COVID-a 19 na europski zračni promet 2020. i izgledi za 2021.).

(3) ACI-Bulletin: The impact of COVID-19 on the airport business (Posljedice COVID-a 19 na poslovanje zračnih luka), 8. prosinca 2020.

(4) Predviđanje Međunarodnog udruženja zračnih luka (ACI) od 27. listopada 2020.: ACI Europe – Media (aci-europe.org).

(5) Strategija održive i pametne mobilnosti.

(6) Studija Europske agencije za sigurnost zračnog prometa (EASA), studeni 2020.

(7) Komunikacija 2021/02, siječanj 2021.

(8) Akcijska skupina za zračni promet (ATAG), Aviation: Benefits Beyond Borders (Zrakoplovstvo: prekogranične koristi), listopad 2020.

(9) COTER-VI-046, Mišljenje Europskog odbora regija „Europski fond za regionalni razvoj i Kohezijski fond”.

(10) Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021.