Objava jedinstvenog dokumenta iz članka 94. stavka 1. točke (d) Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te upućivanja na objavu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina

(2020/C 58/09)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od dva mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„DELLE VENEZIE”/„BENEŠKIH OKOLIŠEV”

PDO-IT-02360

Datum početka primjene: 10. travnja 2017.

1. Naziv koji je potrebno upisati u registar

„delle Venezie”/„Beneških okolišev”

2. Država članica

Italija

3. Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI

4. Kategorije proizvoda od vinove loze

1. Vino

4. Pjenušavo vino

5. Kvalitetno pjenušavo vino

8. Biser vino

5. Opis vina

„delle Venezie”/„Beneških okolišev” Pinot Grigio – kategorija: Vino

Boja: od slamnato žute do zlatno žute, a katkad može biti bakrena ili ružičasta

Miris: karakterističan za Pinot Grigio, koji je voćan s natruhama voća s bijelim mesom, primjerice u rasponu od kruške i jabuke do tropskog voća, intenzivan, katkad s blagim aromatičnim notama bijelog cvijeća

Okus: svjež i skladan, od suhog do polusuhog

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): 11 %

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera (g/l): 15 g/l

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„delle Venezie”/„Beneških okolišev” Pinot Grigio Frizzante (biser vino)

Boja: od slamnato žute do zlatno žute, a katkad može biti bakrena ili ružičasta

Pjena: fina i brzo prolazna

Miris: karakterističan za Pinot Grigio, koji je voćan s natruhama voća s bijelim mesom, primjerice u rasponu od kruške i jabuke do tropskog voća, intenzivan, katkad s blagim aromatičnim notama bijelog cvijeća

Okus: svjež, s uravnoteženom kiselom komponentom, skladan, od suhog do polusuhog

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): 11 %

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera (g/l): 15 g/l

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„delle Venezie”/„Beneških okolišev” Pinot Grigio Spumante (pjenušavo vino)

Boja: od slamnato žute do zlatno žute, a katkad može biti bakrena ili ružičasta

Pjena: fina i postojana

Miris: karakterističan za Pinot Grigio, koji je voćan s natruhama voća s bijelim mesom, kao što su kruška i jabuka ili čak tropsko voće, intenzivan, katkad s blagim aromatičnim notama bijelog cvijeća i orašastih plodova zbog postupka u autoklavu

Okus: svjež, s uravnoteženom kiselom komponentom, skladan, u rasponu od dosaggio zero do suhih verzija

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): 11,00 %

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera (g/l): 14,0 g/l

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„delle Venezie”/„Beneških okolišev” Pinot Grigio „Kvalitetno pjenušavo vino”

Boja: od slamnato žute do zlatno žute, a katkad može biti bakrena ili ružičasta

Pjena: fina i postojana

Miris: karakterističan za Pinot Grigio, koji je voćan s natruhama voća s bijelim mesom, kao što su kruška i jabuka ili čak tropsko voće, intenzivan, katkad s blagim aromatičnim notama bijelog cvijeća i orašastih plodova zbog postupka u autoklavu

Okus: svjež, s uravnoteženom kiselom komponentom, skladan, u rasponu od dosaggio zero do suhih verzija

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): 11,00 %

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera (g/l): 14,0 g/l

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„delle Venezie”/„Beneških okolišev” Bianco (bijelo vino) – kategorija: Vino

Boja: od zelenkasto-žute do zlatno žute

Miris: voćan, s natruhama voća s bijelim mesom i zrelog voća, ovisno o sortnom sastavu, intenzivan, katkad s blagim aromatičnim notama bijelog cvijeća

Okus: od suhog do polusuhog, skladan, strukturiran, katkad sa svježim notama koje proizlaze iz kisele komponente

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): 11,00 %

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera (g/l): 14,0 g/l

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

6. Enološki postupci

a. Osnovni enološki postupci

Ne postoje.

b. Najveći prinosi

Bianco (kategorija: „vino”); Pinot Grigio (kategorije: „vino”, „pjenušavo vino”, „kvalitetno pjenušavo vino”, „biser vino”)

18 000 kg grožđa po hektaru

Bianco (kategorija: „vino”); Pinot Grigio (kategorije: „vino”, „pjenušavo vino”, „kvalitetno pjenušavo vino”, „biser vino”)

126 hektolitara po hektaru

7. Razgraničeno zemljopisno područje

Razgraničeno područje za proizvodnju vina sa zaštićenom oznakom izvornosti (ZOI) „delle Venezie”/„Beneških okolišev” sastoji se od autonomne pokrajine Trento i regija Furlanija-Julijska krajina i Veneto.

8. Glavne sorte vinove loze

Chardonnay B.

Pinot Bianco B. – Pinot

Garganega B. – Garganego

Müller Thurgau B. – Riesling x Sylvaner

Verduzzo Friulano B. – Verduzzo

Verduzzo Trevigiano B. – Verduzzo

Tocai Friulano B. – Friulano

Tocai Friulano B. – Tai

Pinot Grigio – Pinot

Pinot Grigio – Pinot Gris

9. Opis povezanosti

„delle Venezie”/„Beneških okolišev” – kategorije: „vino”, „pjenušavo vino”, „kvalitetno pjenušavo vino”, „biser vino”

Prirodni čimbenici koji su relevantni za povezanost: područje ZOI-ja „delle Venezie”/„Beneških okolišev” obuhvaća upravna područja autonomne pokrajine Trento i regija Furlanija-Julijska krajina i Veneto. To područje karakterizira planinski lûk na sjeveru koji okružuje i omeđuje područje proizvodnje i štiti ga od hladnih zračnih strujanja sa sjevera i sjeveroistoka. Osim toga, njime teče mnogo važnih rijeka i potoka postojanog toka, što ga čini kolijevkom vinogradarstva. Najvažnije su sljedeće rijeke: Adige, Brenta, Piave, Tagliamento i Soča. Klimu karakteriziraju prosječne godišnje temperature od 10 do 14 °C. Najhladniji su mjeseci prosinac i siječanj, dok su najtopliji srpanj i kolovoz s prosječnim rasponom temperature od 20 do 25 °C. Prosječna godišnja količina padalina na tom području iznosi od 700 do 1 300 mm. Unatoč obilnim padalinama tla imaju primjeren kapacitet drenaže. Zahvaljujući oborinama i dobrom raspoloživom vodenom kapacitetu, na tom području ne dolazi do nestašice vode. Drugi čimbenici koji karakteriziraju klimu na području ZOI-ja „delle Venezie”/„Beneških okolišev” uključuju kombinirano djelovanje ublažavajućih učinaka iz alpske regije i predalpskog područja na sjeveru i Jadranskog mora na jugu, koje znatno utječe na temperaturu tako što umanjuje ekstremne ljetne i zimske temperature. Zračne mase koje prolaze pod utjecajem su Jadranskog mora i zajedno sa sustavom planina reguliraju tok, a time i oborine koje pritom nastaju. Točnije, u kolovozu i rujnu tijekom dana dolazi do promjene smjera vjetra zbog čega nastaju temperaturna kretanja koja su optimalna za proces dozrijevanja grožđa. Dakle, zahvaljujući trima sastavnicama (alpskoj regiji i predalpskom području, Jadranskom moru i mreži rijeka koje presijecaju cijelo to područje od sjevera prema jugu) cijelo je razgraničeno zemljopisno područje homogeno.

Kad je riječ o tlu, predalpsko područje i brežuljci uglavnom se sastoje od vapnenačkih ili vapnenačko-dolomitnih formacija iz razdoblja mezozoika te imaju teksturu tla koja je primjerena za drenažu vode.

Nizinska područja čine aluvijalne naslage od materijala koje su nanijele različite rijeke koje presijecaju cijelo to područje i imaju tla čija je tekstura u rasponu od pjeskovite ilovače do pjeskovite muljevite ilovače, a katkad sadržavaju i duboke glineno-muljevite sedimente. Općenito ih karakterizira dobar kapacitet drenaže i posebno su pogodna za vinogradarstvo.

Povijesni i ljudski čimbenici koji su relevantni za povezanost: prvi vinogradi na sjeveroistoku Italije potječu iz sedmog i petog stoljeća prije nove ere. Međutim, u povijesti proizvodnje vina s oznakom „delle Venezie”/„Beneških okolišev” središnju je ulogu imala Mletačka Republika. Temelji modernog vinogradarstva udareni su zahvaljujući školama u San Michele all’Adigeu i Coneglianu koje provode edukacije i šire nove vinogradarske i enološke metode. Ključan su doprinos dali vinogradari na razgraničenom zemljopisnom području, koji su uveli inovativne postupke i metode upravljanja kojima se kombiniraju ekološka i gospodarska održivost. Važno je i postojanje zadruga za poboljšanje zemljišta, koje već dugo upravljaju važnim mrežama distribucije vode čime se rješava nedostatak vode u iznimnim razdobljima s manje padalina.

Krajem 19. stoljeća počele su se uzgajati sorte Chardonnay i razne varijante Pinota zbog čega je taj kraj postao glavno područje uzgoja i proizvodnje nepjenušavog vina, biser vina i pjenušavog vina u cijeloj državi. Naime, na području ZOI-ja „delle Venezie”/„Beneških okolišev” postoje idealni uvjeti za Pinot Grigio, s obzirom na to da kvalitativna svojstva tog grožđa i njegove specifične enološke značajke najbolje dolaze do izražaja upravo u tom okolišu. Vinogradari su predmetna vina od 1977. do danas uglavnom stavljali na tržište s oznakom zemljopisnog podrijetla „delle Venezie”, a slovenska se manjina koristila oznakom „Beneških okolišev”.

„delle Venezie”/„Beneških okolišev” – kategorije: „pjenušavo vino” (4), „kvalitetno pjenušavo vino” (5), „biser vino” (8)

Informacije o kvaliteti/značajkama vina koje se u osnovi mogu pripisati zemljopisnom okruženju:

Boja vina „delle Venezie” Pinot Grigio u kategorijama pjenušavog vina, kvalitetnog pjenušavog vina i biser vina uglavnom varira od slamnato žute do zlatno žute, a katkad ima odsjaj u rasponu od bakrenog do ružičastog (u tonu koji je tipičan za određenu sortu). Pjena biser vina uglavnom je fina i brzo prolazna, dok je u pjenušavom vinu fina i postojana, što je povezano i s različitim pritiskom.

Miris vina karakterističan je za sortu i ujedno je voćan s natruhama voća s bijelim mesom, kao što su kruška i jabuka ili čak tropsko voće, intenzivan, katkad s blagim aromatičnim notama bijelog cvijeća i orašastih plodova zbog postupka u autoklavu.

I pjenušavo vino i biser vino imaju skladan okus sa svježim notama i uravnoteženom kiselom komponentom. Nadalje, sadržaj šećera vina u kategoriji pjenušavog vina varira od dosaggio zero do „suhog”, dok u kategoriji biser vina varira od „suhog” do „polusuhog”.

Uzročno-posljedična veza između elemenata zemljopisnog područja i kvalitete/značajki proizvoda koje se u osnovi pripisuju zemljopisnom okruženju:

Specifične značajke pjenušavog, kvalitetnog pjenušavog i biser vina koje su prethodno opisane proizlaze iz kombiniranog djelovanja tla i klimatskih uvjeta na području proizvodnje i ljudskih čimbenika koji su utjecali na enološki potencijal grožđa i na tehnologije prerade u prošlosti i sve do danas.

Naime, zemljopisno područje proizvodnje karakteriziraju umjerena, svježa i vjetrovita klima i dobro drenirana tla s dostatnim i ravnomjerno raspoređenim dotokom vode, što omogućava pravilno dozrijevanje grozdova. Nadalje, zahvaljujući znatnim razlikama između dnevnih i noćnih temperatura tijekom dozrijevanja grozdova pojačava se i zadržava kisela i aromatska struktura grožđa, ali i svježina vina koja od njega nastaje.

Nadalje, osjetljivost sorte Pinot Grigio na kriptogamne bolesti, ali i na okolišne i klimatske čimbenike, kao što su prekomjerna vrućina i neravnomjeran dotok vode, zahtijeva posebnu predanost proizvođača kako bi se proizvelo grožđe koje je prije svega zdravo i koje ima odgovarajuću ravnotežu između šećera i aromatskih komponenti. Pritom se mora uzeti u obzir naknadna prerada u pjenušavo, kvalitetno pjenušavo i biser vino s odgovarajućim indeksima kiselosti. Način na koji proizvođači upravljaju vinogradima, od odabira podloge do metoda uzgoja i od rezanja lišća do regulacije zaliha vode, čini ključan doprinos tom procesu.

Sve je to neophodno kako bi se proizvelo grožđe koje je pogodno za dobivanje serija vina koje će biti prerađene u pjenušavo, kvalitetno pjenušavo ili biser vino radi proizvodnje vina s organoleptičkim svojstvima tipičnima za sortu.

Pjenušava, kvalitetna pjenušava i biser vina s oznakom „delle Venezie”/„Beneških okolišev” ujedno su i rezultat tehnoloških inovacija primijenjenih na postupak u autoklavu kojima je omogućen učinkovitiji postupak transformacije kvasca. Time je poboljšan aromatski profil i ugodan karakter proizvedenih vina. Na taj način mogu doći do izražaja specifična organoleptička svojstva vina, a posebno se pojačavaju svježe i cvjetne note koje prije svega proizlaze iz grožđa i odražavaju idealno okruženje za proizvodnju vina sorte Pinot Grigio.

Jedinstvenost i prepoznatljivost pjenušavog i biser vina sorte Pinot Grigio s područja obuhvaćenog ZOI-jem stoga proizlaze iz pH vrijednosti i ravnoteže kiselosti, čime se pojačava ugodan miris i općenita elegancija vina, što je krajnji rezultat odgovarajućih postupaka proizvodnje vina.

„delle Venezie”/„Beneških okolišev” – kategorija: Vino

Informacije o kvaliteti/značajkama vina koje se u osnovi mogu pripisati zemljopisnom okruženju:

Boja vina „delle Venezie”/„Beneških okolišev” Pinot Grigio varira od blijede slamnato žute do nijansi koje katkad mogu imati bakrene i ružičaste odsjaje (u tonu tipičnom za sortu), što je rezultat procesa fermentacije. Miris vina karakterističan je za sortu i odlikuje se voćnim notama koje, među ostalim, podsjećaju na voće s bijelim mesom kao što su kruška i jabuka, pa čak i tropsko voće. Usto je intenzivan i može imati blage aromatične note bijelog cvijeća. Okus vina svjež je i skladan, a njegove verzije variraju od suhih do polusuhih. Ističe se po ugodnoj svježini koju karakterizira nota kiselosti tipična za tu sortu.

Kad je riječ o tlu i klimatskim uvjetima područja proizvodnje, vina odražavaju tipične „svježe” note koje uglavnom proizlaze iz znatne kisele komponente i uravnotežene aromatske komponente grožđa i vina koje se od njega proizvodi.

Boja „delle Venezie”/„Beneških okolišev” bijelog vina varira od zelenkasto-žute do zlatno žute. To vino ima voćnu aromu s natruhama voća s bijelim mesom i zrelog voća, ovisno o sortnom sastavu. Miris mu je intenzivan i katkad može imati blage aromatične note bijelog cvijeća. Okus je skladan i varira od suhog do polusuhog, a samo je vino strukturirano i katkad ima svježe note koje proizlaze iz kisele komponente.

Uzročno-posljedična veza između elemenata zemljopisnog područja i kvalitete i značajki proizvoda koje se u osnovi pripisuju zemljopisnom okruženju:

Specifične značajke vina „delle Venezie”/„Beneških okolišev” Pinot Grigio i Bianco koje su prethodno opisane proizlaze iz kombiniranog djelovanja tla i klimatskih uvjeta na području proizvodnje i ljudskih čimbenika koji su utjecali na enološki potencijal grožđa i na tehnologije prerade u prošlosti i sve do danas.

Naime, zemljopisno područje proizvodnje karakteriziraju umjerena, svježa i vjetrovita klima i dobro drenirana tla s dostatnim i ravnomjerno raspoređenim dotokom vode, što omogućava pravilno dozrijevanje grozdova i proizvodnju grožđa znatne kiselosti. Zahvaljujući znatnim razlikama između dnevnih i noćnih temperatura tijekom dozrijevanja grozdova pojačava se i zadržava kisela i aromatska struktura grožđa, ali i svježina vina koja od njega nastaje.

Osim toga, budući da su sorte koje se upotrebljavaju za proizvodnju predmetnih vina osjetljive na kriptogamne bolesti, ali i na klimatske i okolišne čimbenike, način na koji proizvođači upravljaju vinogradima, od odabira podloge do metoda uzgoja i rezanja lišća, neophodan je za krajnji rezultat, a to je dobivanje zdravog grožđa i odgovarajuće ravnoteže šećera, kiselih komponenti i aromatskih komponenti.

Specifične vještine vinogradara imaju važan utjecaj sve do ulaska grožđa u podrum i provođenja postupaka proizvodnje vina, koji su ključni za očuvanje specifičnih organoleptičkih svojstava vina. Na taj se način proizvode skladna vina s tipičnim svježim notama po kojima su vina s razgraničenog zemljopisnog područja „delle Venezie”/„Beneških okolišev” prepoznatljiva.

Pinot Grigio nije široko zastupljena sorta; štoviše, u okruženjima s duljim razdobljima visokih temperatura i nedostatka vode tijekom sezone uzgoja ne može doći do potpunog razvoja organoleptičkih svojstava koja su tipična za tu sortu.

Kad je riječ o posebnim organoleptičkim svojstvima grožđa, bilo sorte Pinot Grigio ili neke druge sorte koja čini cuveé vrste Bianco, ciklusima tiještenja grožđa, ali i temperaturom i duljinom fermentacije, nastoje se proizvesti vina s prethodno opisanim svojstvima.

Naime, organoleptička svojstva vina „delle Venezie”/„Beneških okolišev” Pinot Grigio, koja su se ustalila kao referentni organoleptički stil, a time i čimbenik koji ga čini jedinstvenim i prepoznatljivim u odnosu na vina sorte Pinot Grigio s drugih područja, proizlaze iz interakcije tih okolišnih čimbenika i kombinacije ljudskih čimbenika koji su rezultat iskustva i znanja koje su vinogradari s vremenom stekli.

Čak i u slučaju vina „delle Venezie”/„Beneških okolišev” Bianco posebna kvalitativna i organoleptička svojstva te uravnoteženi profil kiselosti i aromatski profil, koji pojačavaju ugodan miris i stoga sveukupnu eleganciju vina, rezultat su interakcije okolišnih čimbenika i kombinacije ljudskih čimbenika.

10. Osnovni dodatni uvjeti

Ne postoje.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/12853

(1) SL L 347, 20.12.2013., str. 671.