EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 26.10.2022. COM(2022) 542 final/2 2022/0347(COD) This document corrects COM(2022) 542 final.

Concerns all languages versions.

Formatting adjustments which do not affect the substance of the text.

The text shall read as follows: Prijedlog DIREKTIVE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o kvaliteti zraka i čišćem zraku za Europu



(preinaka) {SEC(2022) 542}

{SWD(2022) 345, 542, 545}



OBRAZLOŽENJE 1.KONTEKST PRIJEDLOGA Čist zrak neophodan je za zdravlje ljudi i održavanje okoliša. Zahvaljujući zajedničkom radu EU-a i nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela u državama članicama na smanjenju negativnih učinaka onečišćenja zraka u Europskoj uniji su u protekla tri desetljeća postignuta velika poboljšanja u kvaliteti zraka. Međutim, oko 300 000 slučajeva preuranjene smrti godišnje (u usporedbi s do milijun godišnje početkom 1990-ih) i znatan broj nezaraznih bolesti kao što su astma, kardiovaskularna oboljenja i rak pluća i dalje se pripisuju onečišćenju zraka (posebno lebdećim česticama, dušikovu dioksidu i prizemnom ozonu). Ono je još uvijek glavni uzrok prerane smrti u EU-u povezan s okolišem. Nerazmjerno utječe na ranjive skupine, kao što su djeca, starije osobe i osobe s postojećim zdravstvenim poteškoćama, kao i na skupine u nepovoljnom socioekonomskom položaju. Sve je više dokaza da se onečišćenje zraka može povezati s promjenama živčanog sustava, kao što je demencija. Osim toga, onečišćenje zraka ugrožava okoliš, primjerice šume, ekosustave i usjeve, jer dovodi do zakiseljavanja, eutrofikacije i štete od prizemnog ozona. Eutrofikacija koja nastaje taloženjem dušika nadilazi kritično opterećenje u dvije trećine područja ekosustava EU-a, što znatno utječe na bioraznolikost. Pritisak uzrokovan onečišćenjem može pogoršati stanje viška dušika zbog onečišćenja vode. Komisija je u studenome 2019. objavila provjeru primjerenosti direktiva o kvaliteti zraka (direktive 2004/107/EZ i 2008/50/EZ). Zaključeno je da su te direktive bile djelomično djelotvorne u poboljšanju kvalitete zraka i postizanju standarda kvalitete zraka, ali da dosad nisu ispunjeni svi njihovi ciljevi. U prosincu 2019. Europska komisija se u europskom zelenom planu obvezala na dodatno poboljšavanje kvalitete zraka i bolje usklađivanje standarda EU-a za kvalitetu zraka s preporukama Svjetske zdravstvene organizacije (SZO). Preporuke SZO-a posljednji su put revidirane u rujnu 2021. i podliježu periodičnom znanstvenom preispitivanju, obično svakih 10 godina. Taj cilj boljeg usklađivanja s najnovijim znanstvenim saznanjima potvrđen je u akcijskom planu za postizanje nulte stope onečišćenja , koji uključuje viziju za 2050. o smanjenju onečišćenja zraka (i vode i tla) na razine koje se više ne smatraju štetnima za zdravlje i prirodne ekosustave te kojima se poštuju granice s kojima se naš planet može nositi i time stvara netoksičan okoliš. Osim toga, uvedeni su ciljevi za 2030., od kojih dva za zrak: smanjiti učinak onečišćenja zraka na zdravlje (preuranjene smrti) za više od 55 % i smanjiti udio ekosustava EU-a u kojima onečišćenje zraka ugrožava bioraznolikost za 25 %. Stroži standardi kvalitete zraka pridonijeli bi i ciljevima europskog plana za borbu protiv raka. Komisija je u europskom zelenom planu najavila i da će se njime ojačati praćenje, modeliranje i planiranje u području kvalitete zraka. Zbog ruske vojne agresije na Ukrajinu, koja je započela u veljači 2022., čelnici EU-a složili su se da je potrebno hitno ubrzati prelazak na proizvodnju čiste energije kako bi se smanjila ovisnost EU-a o plinu i drugim fosilnim gorivima koja se uvoze iz Rusije. Stoga je 18. svibnja 2022. donesen ambiciozni paket mjera RePowerEU , namijenjen, među ostalim, pomoći državama članicama da ubrzaju uvođenje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora. Ako se brzo provede, kako je utvrđeno u Komunikaciji Komisije, taj bi paket mogao imati znatne dodatne koristi iz perspektive onečišćenja zraka. Direktive o kvaliteti zraka dio su sveobuhvatnog okvira politike za čisti zrak, koji se temelji na tri glavna stupa. Prvi se sastoji od samih direktiva o kvaliteti zraka, kojima se utvrđuju standardi kvalitete za razine koncentracije 12 onečišćujućih tvari u zraku. Drugi je Direktiva o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćujućih tvari (Direktiva o nacionalnim gornjim graničnim vrijednostima emisija), kojom se utvrđuju obveze po državama članicama za smanjenje emisija ključnih onečišćujućih tvari u zraku i njihovih prekursora, djelujući unutar EU-a kako bi se postiglo zajedničko smanjenje prekograničnog onečišćenja. Usto se i na međunarodnoj razini, posebno u okviru Konvencije UNECE-a o zraku, nastoje smanjiti prekogranične emisije iz zemalja izvan EU-a. Treći stup sastoji se od zakonodavstva kojim se utvrđuju standardne vrijednosti emisija za glavne izvore onečišćenja zraka, kao što su vozila za cestovni prijevoz, instalacije za grijanje kućanstava i industrijska postrojenja. Na količinu onečišćenja iz takvih izvora utječu i druge politike koje se odnose na glavne aktivnosti i sektore u područjima kao što su promet, industrija, energetika i klima te poljoprivreda. Niz tih politika dio je novijih inicijativa u okviru europskog zelenog plana , kao što su akcijski plan za postizanje nulte stope onečišćenja , Europski zakon o klimi i paket „Spremni za 55 %” s inicijativama za energetsku učinkovitost i obnovljivu energiju, strategija za metan , strategija za održivu i pametnu mobilnost , povezani novi okvir za gradsku mobilnost iz 2021., strategija za bioraznolikost i inicijativa „od polja do stola” . Nadalje, očekuje se da će donošenje i provedba predstojećeg prijedloga o normama Euro 7 (usp. PLAN/2020/6308) dovesti do znatnog smanjenja emisija onečišćujućih tvari iz automobila, kombija, kamiona i autobusa. Revizijom direktiva o kvaliteti zraka te bi se direktive objedinile i nastojalo bi se: ·bolje uskladiti standarde EU-a za kvalitetu zraka s preporukama Svjetske zdravstvene organizacije, ·dodatno poboljšati zakonodavni okvir (npr. u vezi sa sankcijama i informiranjem javnosti), ·bolje podupirati lokalne vlasti u postizanju čišćeg zraka pojačanim praćenjem, modeliranjem i planovima kvalitete zraka. Procjena učinka pokazuje da su koristi predložene revizije za društvo daleko veće od troškova. Glavne očekivane koristi odnose se na zdravlje (uključujući smanjenje smrtnosti i morbiditeta, smanjene rashode za zdravstvenu skrb, manje izostanaka s posla zbog bolesti i veću produktivnost na radu) i okoliš (uključujući manje gubitaka prinosa usjeva povezanih s prizemnim ozonom). 1.1.Dosljednost u odnosu na druge politike Unije Ova je inicijativa dio programa rada Komisije za 2022. i ključna mjera iz akcijskog plana za postizanje nulte stope onečišćenja. Kao i svim inicijativama u okviru europskog zelenog plana, njome se želi osigurati da se ciljevi ostvare na najučinkovitiji i najmanje opterećujući način te da budu u skladu s načelom „ne nanosi bitnu štetu”. Prijedlogom se pridonosi provedbi cilja nulte stope onečišćenja i ciljeva iz akcijskog plana za postizanje nulte stope onečišćenja za kvalitetu zraka radi zaštite zdravlja i okoliša. Mnoge politike i prioriteti u sklopu europskog zelenog plana važni su za uspješnu provedbu ovog Prijedloga, a ujedno im može koristiti povećana ambicija u okviru predložene direktive. Među njima su sljedeći: ·Zakon o klimi i paket „Spremni za 55 %” s povećanim klimatskim ambicijama potaknut će uvođenje tehnologija s niskim ili nultim emisijama i dodatnim koristima za kvalitetu zraka (kao što su negorivi obnovljivi izvori energije, mjere energetske učinkovitosti, električna mobilnost). Prijedlozi s većim ambicijama uključuju povećanu ambiciju sustava EU-a za trgovanje emisijama (ETS), povećanu ambiciju Uredbe EU-a o raspodjeli tereta te strože standarde za emisije CO2 za automobile i kombije, kojima se zahtijeva da svi novoregistrirani automobili i kombiji od 2035. budu bez emisija. Stroži standardi kvalitete zraka u okviru ovog Prijedloga donijet će dodatne koristi za klimu u obliku smanjenja emisija stakleničkih plinova, posebno emisija CO2, iz izgaranja fosilnih goriva te smanjenja crnog ugljika, klimatskog onečišćivača kratkog vijeka,

·planom REPowerEU predlažu se mjere za brzo smanjenje ovisnosti Europe o ruskim fosilnim gorivima, uključujući ukupno smanjenje potrošnje energije, diversifikaciju uvoza energije, zamjenu fosilnih goriva i ubrzavanje prelaska na obnovljivu energiju u proizvodnji energije, industriji, zgradama i prometu te pametna ulaganja. Ubrzavanje provedbe tih mjera može biti korisno i za kvalitetu zraka, ·povećanom primjenom negorivih obnovljivih izvora energije smanjit će se ovisnost o fosilnim gorivima, a time i emisije onečišćujućih tvari u zraku, čime će se poboljšati kvaliteta zraka. Inicijative kojima se promiču obnovljivi izvori energije uključuju prijedlog iz 2021. o reviziji Direktive o energiji iz obnovljivih izvora (RED II), u kojem se iznose ambiciozniji ciljevi za 2030., kao i Komunikaciju Komisije „RePower EU” iz 2022., u kojoj je naglasak na pojačanom financiranju ulaganja u energiju iz obnovljivih izvora, posebno solarnu energiju i energiju vjetra, te u dizalice topline, koje su sve korisne i za kvalitetu zraka, ·većim ambicijama u pogledu energetske učinkovitosti i uvođenjem obvezujućeg cilja energetske učinkovitosti EU-a u okviru prijedloga revidirane Direktive o energetskoj učinkovitosti općenito će se smanjiti energetske potrebe, uključujući potrebe za fosilnim gorivima, a time i emisije onečišćujućih tvari u zrak, čime će se poboljšati kvaliteta zraka, ·mjere u okviru strategije za održivu i pametnu mobilnost i povezanog novog okvira za gradsku mobilnost iz 2021., kojim se podupire prelazak na prijevoz s nižim razinama emisija i javni prijevoz, donijet će dodatne koristi za kvalitetu zraka. Među mjerama od posebne važnosti za kvalitetu zraka su stroži standardi za emisije onečišćujućih tvari u zrak za vozila s motorom s unutarnjim izgaranjem (u predstojećem prijedlogu o normama Euro 7); prijedlog uredbe o infrastrukturi za alternativna goriva: potrebna je sveobuhvatna infrastrukturna mreža za punjenje i opskrbu kako bi se olakšala povećana uporaba obnovljivih i niskougljičnih goriva, uključujući e-mobilnost, što bi donijelo važne dodatne koristi za kvalitetu zraka; prijedlozi inicijativa „ReFuelEU Aviation” i „FuelEU Maritime”, s mjerama kojima se promiču čišća goriva i kojima bi se mogle smanjiti emisije onečišćujućih tvari u zraku i poboljšati kvaliteta zraka u blizini luka i zračnih luka zahtijevanjem opskrbe električnom energijom s kopna ili energije s nultom stopom emisija na vezu za određene vrste brodova i održivih zrakoplovnih goriva u zrakoplovima. Usto, direktivama o kvaliteti zraka potiče se pojačano djelovanje u gradskim područjima kako bi se prešlo na mobilnost s nižim emisijama, uvođenje zona s niskim emisijama, povećano korištenje javnog prijevoza i aktivnu mobilnost u cilju usklađivanja s graničnim vrijednostima, ·ekologizacija zajedničke poljoprivredne politike i strategija „od polja do stola” mogu pomoći u smanjenju emisija amonijaka iz poljoprivrede, primjerice promicanjem mjera za smanjenje amonijaka putem strateških planova u okviru ZPP-a ili poboljšanjem upravljanja hranjivim tvarima, ·stroži standardi kvalitete zraka u okviru ovog Prijedloga pomoći će u zaštiti raznolikosti u skladu sa strategijom za bioraznolikost, dok se politikama kojima se poboljšava zdravlje ekosustava, kao što je predloženi akt o obnovi prirode, mogu ostvariti i aspekti čistog zraka. 1.2.Pravna osnova Pravna osnova za djelovanje EU-a u području kvalitete zraka članci su 191. i 192. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), koji se odnose na okoliš. Tim se člancima EU ovlašćuje da djeluje u cilju očuvanja, zaštite i poboljšanja kvalitete okoliša, zaštite zdravlja ljudi i promicanja mjera na međunarodnoj razini za rješavanje regionalnih ili svjetskih problema okoliša. Ista pravna osnova temelj je postojećih direktiva o kvaliteti zraka. Budući da je to područje podijeljene nadležnosti između EU-a i država članica, pri djelovanju EU-a mora se poštovati načelo supsidijarnosti. 1.3.Supsidijarnost i proporcionalnost Države članice ne mogu samostalno u dovoljnoj mjeri ostvariti ciljeve ove inicijative. Razlog tomu je, kao prvo, prekogranična priroda onečišćenja zraka: atmosfersko modeliranje i mjerenja onečišćenja zraka nedvojbeno pokazuju da onečišćenje koje se ispušta u jednoj državi članici doprinosi izmjerenom onečišćenju u drugim državama članicama. Kad se onečišćujuće tvari ispuste u zrak ili formiraju u atmosferi, mogu se prenositi tisućama kilometara. Razmjeri tog problema iziskuju djelovanje na razini EU-a kako bi se osiguralo da sve države članice poduzimaju mjere za smanjenje rizika za stanovništvo u svakoj državi članici. Drugo, UFEU-om se zahtijevaju politike usmjerene prema postizanju visokog stupnja zaštite, uzimajući u obzir različitost prilika u različitim dijelovima EU-a. Postojećim direktivama utvrđeni su minimalni standardi kvalitete zraka u cijelom EU-u, ali odabir mjera prepušten je državama članicama kako bi te mjere mogle prilagoditi posebnim nacionalnim, regionalnim i lokalnim okolnostima. To je načelo zadržano u predloženoj direktivi, kojom bi se dvije postojeće direktive o kvaliteti zraka spojile u jednu. Treće, potrebno je osigurati pravednost i jednakost za ljude u cijelom EU-u u pogledu kvalitete zraka i gospodarskih posljedica mjera za kontrolu onečišćenja zraka. 1.4.Načelo proporcionalnosti Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti iz sljedećih razloga: ·objedinjuje dvije direktive, odnosno konsolidira i pojednostavljuje odredbe postojećih direktiva u jednu, ·pojedinosti provedbe prepušta državama članicama, koje poznaju nacionalne, regionalne i lokalne okolnosti te stoga mogu bolje odabrati troškovno najučinkovitije mjere za postizanje standarda kvalitete zraka, ·donosi znatne zdravstvene i gospodarske koristi, za koje se očekuje da će biti nedvojbeno veće od troškova mjera koje treba poduzeti,

·iziskuje precizniju procjenu kvalitete zraka s pomoću posebnih zahtjeva za praćenje i modeliranje, od kojih se može očekivati da će poticati usmjerenije i troškovno učinkovitije mjere za usklađivanje sa standardima kvalitete zraka. 1.5.Odabir instrumenta Predloženi instrument je direktiva, kao i prije. Drugi instrumenti ne bi bila prikladni jer se predlaže da se nastave postavljati ciljevi na razini EU-a, ali da se odabir mjera za usklađivanje prepusti državama članicama, koje te mjere mogu prilagoditi različitim nacionalnim, regionalnim i lokalnim okolnostima, tj. uzimajući u obzir raznolikost i specifičnost okolnosti u različitim dijelovima EU-a. Kontinuitet u odabiru instrumenta također olakšava spajanje i pojednostavnjenje dviju postojećih direktiva u jedinstven instrument. 2.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA 2.1.Evaluacija/provjera primjerenosti i povezana mišljenja Odbora za nadzor regulative Provjerom primjerenosti direktiva o kvaliteti zraka utvrđeno je da su one usmjeravale uspostavu reprezentativnog visokokvalitetnog praćenja kvalitete zraka, postavile jasne standarde kvalitete zraka i olakšale razmjenu pouzdanih, objektivnih i usporedivih informacija o kvaliteti zraka, uključujući informacije za širu javnost. Bile su manje uspješne u osiguravanju da se poduzmu dostatne mjere kako bi se postigli standardi kvalitete zraka i kako bi trajanje prekoračenja bilo što je moguće kraće. Ipak, prema dostupnim dokazima, direktive o kvaliteti zraka doprinijele su silaznom trendu onečišćenja zraka te smanjile broj i razmjer prekoračenja. Zaključeno je, s obzirom na tu djelomičnu uspješnost, da su direktive o kvaliteti zraka općenito bile svrsishodne, no ujedno je ukazano na mogućnost poboljšanja postojećeg okvira kako bi se postigla dobra kvaliteta zraka u cijelom EU-u. Provjera primjerenosti pokazala je da bi dodatne smjernice ili jasniji zahtjevi iz direktiva o kvaliteti zraka mogli pomoći u povećanju djelotvornosti i učinkovitosti praćenja, modeliranja i odredaba za planove i mjere. Utvrđeno je da su standardi kvalitete zraka bili važni za smanjenje koncentracija i smanjenje razina prekoračenja. Međutim, standardi EU-a za kvalitetu zraka nisu u potpunosti usklađeni s utvrđenim zdravstvenim preporukama pa je došlo te i dalje dolazi do znatnih kašnjenja u poduzimanju odgovarajućih i djelotvornih mjera za ispunjavanje standarda kvalitete zraka. Općenito, utvrđeno je da je mreža za praćenje u velikoj mjeri usklađena s odredbama iz postojećih direktiva o kvaliteti zraka te da osigurava dostupnost pouzdanih i reprezentativnih podataka o kvaliteti zraka. Međutim, izražena je zabrinutost da kriteriji za praćenje ostavljaju previše manevarskog prostora i predstavljaju određene dvojbe za relevantna tijela. Na temelju preporuka Odbora za nadzor regulative u sklopu provjere primjerenosti pružena su dodatna pojašnjenja u nekoliko područja, među ostalim o razlikama između standarda EU-a za kvalitetu zraka i preporuka Svjetske zdravstvene organizacije, trendovima i praćenju kvalitete zraka, djelotvornosti zakonodavstva u postizanju standarda kvalitete zraka, povratnim informacijama dionika i javnoj percepciji kvalitete zraka. 2.2.Savjetovanja s dionicima Cilj savjetovanja s dionicima bio je prikupiti popratne informacije, podatke, znanje i stajališta od širokog raspona dionika, pružiti informacije za različite opcije politike za reviziju direktiva o kvaliteti zraka i pomoći u procjeni izvedivosti njihove provedbe. Otvoreno javno savjetovanje trajalo je 12 tjedana, a provodilo se u obliku internetskog upitnika s 13 uvodnih i 31 posebnim pitanjem, provedenog putem alata EU Survey. Upitnik je uključivao pitanja koja treba obuhvatiti procjenom učinka te su prikupljena početna stajališta o razini ambicije i mogućim učincima određenih opcija za reviziju direktiva o kvaliteti zraka. Primljena su ukupno 934 odgovora i dostavljeno je 116 dokumenata o stajalištu. Na otvorena pitanja zaprimljeno je između 11 i 406 pojedinačnih odgovora – u prosjeku 124. Odgovori su dobiveni iz 23 različite države članice. Ciljana anketa objavljena je na portalu EU Survey u dva dijela (prvi dio o području politike br. 1 – „standardi kvalitete zraka” 13. prosinca 2021. i drugi dio o područjima politike br. 2 i 3 – „upravljanje; planovi za praćenje, modeliranje i kvalitetu zraka” 13. siječnja 2022.), oba s rokom za odgovor 11. veljače 2022. Ciljanom anketom željelo se dobiti detaljna stajališta organizacija koje su zainteresirane za pravila EU-a o kvaliteti zraka ili rade s njima. Stoga je anketa poslana ciljanim dionicima, uključujući relevantna tijela na različitim razinama upravljanja, organizacije iz privatnog sektora, akademsku zajednicu i organizacije civilnog društva u svim državama članicama EU-a. U prvom dijelu ciljane ankete primljeno je ukupno 139 odgovora iz 24 države članice, a u drugom su primljena 93 odgovora iz 22 države članice. Prvi sastanak dionika održan je 23. rujna 2021., a na njemu je sudjelovalo (na licu mjesta ili putem interneta) 315 vanjskih sudionika iz 27 država članica. Cilj prvog sastanka dionika bio je prikupiti stajališta o nedostacima utvrđenima u postojećim direktivama o kvaliteti zraka, kao i o razini ambicije za revidirano zakonodavstvo. Drugi sastanak dionika održan je 4. travnja 2022., a na njemu je sudjelovalo (na licu mjesta ili putem interneta) 257 vanjskih sudionika iz 23 države članice. Cilj sastanka bio je prikupiti povratne informacije od dionika za dovršetak procjene učinka. Provedeni su ciljani razgovori kako bi se dopunile druge aktivnosti savjetovanja, posebno s predstavnicima regionalnih i nacionalnih javnih tijela, civilnog društva i nevladinih organizacija te akademske i istraživačke zajednice. Glavna svrha razgovora bila je dobiti preostale informacije za koje je evaluacijom ciljane ankete među dionicima utvrđeno da nedostaju. Stoga su razgovori bili usmjereni na područje politike br. 2, posebno na izvedivost, načine provedbe i učinke različitih razmatranih opcija. U procjeni učinka uzeto je u obzir i sljedeće: 30 ad hoc doprinosa (dokumenti o stajalištu, znanstvene studije i drugi dokumenti) zaprimljenih od 25 različitih dionika; rasprave na trećem Forumu EU-a za čisti zrak 18. i 19. studenoga 2021.; povratne informacije o početnoj procjeni učinka od 63 dionika iz 12 država članica; i mišljenje platforme „Fit for Future” o zakonodavstvu o kvaliteti zraka. Nadalje, izvješće o konačnom ishodu Konferencije o budućnosti Europe pokazalo je da građani zahtijevaju mjere za smanjenje onečišćenja zraka.

2.3.Primjena stručnog znanja U izradi ovog Prijedloga korištena su sljedeća područja stručnog znanja: 1. analiza poveznica između onečišćenja zraka i zdravlja ljudi, 2. procjena učinaka na zdravlje, uključujući novčanu kvantifikaciju, 4. procjena utjecaja na ekosustave, 5. makroekonomsko modeliranje i 6. procjena kvalitete zraka i upravljanje kvalitetom zraka. To je stručno znanje prikupljeno uglavnom preko ugovora o uslugama i sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava, među ostalim sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom, Europskom agencijom za okoliš, Zajedničkim istraživačkim centrom i različitim savjetnicima. Sva izvješća stručnjaka i ugovori redovito se učitavaju na internet kako bi bili dostupni javnosti. 2.4.Procjena učinka i mišljenje Odbora za nadzor regulative U procjeni učinka analizirano je 19 opcija politike (koje obuhvaćaju 69 mjera politike) za uklanjanje nedostataka utvrđenih u postojećim direktivama o kvaliteti zraka u pogledu okoliša i zdravlja, upravljanja i izvršavanja, praćenja i procjene te informiranja i komunikacije. Svaka od tih opcija politike procijenjena je s obzirom na njezine ekološke, socijalne i gospodarske posljedice, usklađenost s drugim prioritetima politike i očekivani omjer koristi i troškova. Paket politika kojem se daje prednost naveden je u nastavku. 1.O standardima kvalitete zraka: a) postavljanje jasnih standarda EU-a za kvalitetu zraka, definiranih kao granične vrijednosti za 2030., na temelju političkog izbora između opcija politike „potpuno usklađivanje” (I-1), „uže usklađivanje” (I-2) i „djelomično usklađivanje” (I-3), uz ograničen broj privremenih iznimaka ako su one jasno opravdane; b) upućivanje na perspektivu za razdoblje nakon 2030. za potpunu usklađenost sa Smjernicama SZO-a za kvalitetu zraka iz 2021. uz istodobno približavanje budućim smjernicama SZO-a kako bi se do 2050. ostvarila vizija nulte stope onečišćenja; c) mehanizam redovitog preispitivanja kako bi se osiguralo da se buduće odluke vode najnovijim znanstvenim spoznajama o kvaliteti zraka. 2.O upravljanju i izvršavanju: a) ažuriranje minimalnih zahtjeva za planove za kvalitetu zraka; b) uvođenje graničnih vrijednosti za onečišćujuće tvari u zraku koje trenutačno podliježu ciljnim vrijednostima kako bi se omogućilo djelotvornije smanjenje njihovih koncentracija; c) dodatno pojašnjavanje kako treba riješiti problem neusklađenosti sa standardima kvalitete zraka, kako ih unaprijed spriječiti i kad ažurirati planove za kvalitetu zraka; d) dodatno definiranje vrste mjera koje nadležna tijela moraju poduzeti kako bi razdoblja prekoračenja bila što kraća te proširenje odredaba o sankcijama u slučaju neusklađenosti sa standardima kvalitete zraka; e) jačanje obveza suradnje država članica kada prekogranično onečišćenje uzrokuje kršenje standarda kvalitete zraka; f) poboljšanje provedivosti direktiva novim odredbama o pristupu pravosuđu i naknadi te poboljšanim odredbama o sankcijama.

3.O procjenama kvalitete zraka: a) dodatno poboljšanje, pojednostavnjenje i donekle širenje praćenja i procjene kvalitete zraka, uključujući: i. praćenje onečišćujućih tvari koje izazivaju zabrinutost; ii. ograničavanje premještanja točaka uzorkovanja kvalitete zraka na one u kojima se granične vrijednosti poštuju najmanje tri godine; iii. dodatno pojašnjenje i pojednostavnjenje kriterija za određivanje lokacije za točke uzorkovanja; vi. ažuriranje najvećih dopuštenih nesigurnosti pri mjerenju u skladu s predloženim strožim standardima kvalitete zraka; b. bolja primjena modeliranja kvalitete zraka: i. radi otkrivanja kršenja standarda kvalitete zraka, pružanja informacija za planove za kvalitetu zraka i postavljanja točaka uzorkovanja; ii. radi poboljšanja kvalitete i usporedivosti modeliranja kvalitete zraka. 4.O javnom objavljivanju informacijama o kvaliteti zraka: a) izvješćivanje o svim dostupnim ažuriranim mjerenjima kvalitete zraka s obzirom na glavne onečišćujuće tvari svaki sat te osiguravanje pristupačnosti tih informacija građanima u obliku indeksa kvalitete zraka; b) obavješćivanje javnosti o mogućim učincima na zdravlje i davanje preporuka za postupanje u slučaju kršenja standarda kvalitete zraka. Općenito se očekuje da će glavne koristi biti u obliku smanjene smrtnosti i morbiditeta, smanjenih rashoda za zdravstvenu skrb, smanjenog gubitka prinosa usjeva povezanih s prizemnim ozonom, smanjenog izostajanja s posla zbog bolesti i povećane produktivnosti na radu. Opcije politike koje se odnose na različite razine usklađenosti sa Smjernicama SZO-a za kvalitetu zraka utječu na okoliš, gospodarstvo, društvo i zdravlje. Sve tri opcije, tj. „potpuno usklađivanje” (I-1), „uže usklađivanje” (I-2) i „djelomično usklađivanje” (I-3), donijele bi znatne koristi za zdravlje i okoliš, iako u različitoj mjeri. Međutim, za sve tri opcije politike procjena učinka pokazuje da koristi za društvo znatno nadmašuju troškove. Godišnji troškovi i koristi izračunani su za 2030. kao središnja procjena jer je to godina u kojoj bi se prvi put trebala postići većina novih standarda kvalitete zraka. Troškovi ublažavanja nastali bi već prethodnih godina kako bi se osiguralo da se novi standardi postignu 2030., ali nakon 2030. vjerojatno bi se smanjili jer bi se već provela jednokratna ulaganja potrebna za postizanje ciljeva. Opcija politike I-3 („djelomično usklađivanje” sa Smjernicama SZO-a za kvalitetu zraka iz 2021. do 2030.) ima najveći omjer koristi i troškova (između 10:1 i 28:1). Može se očekivati da bi većina točaka uzorkovanja kvalitete zraka u EU-u uz malo dodatnih napora ispunila odgovarajuće standarde kvalitete zraka. Prema središnjoj procjeni neto koristi iznose više od 29 milijardi EUR, u usporedbi s odgovarajućim troškovima mjera ublažavanja u iznosu od 3,3 milijarde EUR u 2030. Za opciju politike I-2 („uže usklađivanje” sa Smjernicama SZO-a za kvalitetu zraka iz 2021. do 2030.) očekuje se da će omjer koristi i troškova biti nešto niži (između 7,5:1 i 21:1). Prema procjenama na oko 6 % točaka uzorkovanja ne bi se postigli odgovarajući standardi kvalitete zraka bez dodatnih napora na lokalnoj razini (ili bi možda bili potrebni dulji rokovi ili iznimke). Prema glavnoj procjeni neto koristi iznose više od 36 milijardi EUR, tj. 25 % više nego opcija politike I-3. Procjenjuje se da će odgovarajuće mjere ublažavanja i povezani administrativni troškovi 2030. iznositi 5,7 milijardi EUR. Opcija politike I-1 („potpuno usklađivanje” sa Smjernicama SZO-a za kvalitetu zraka iz 2021. do 2030.) također ima pozitivan omjer koristi i troškova (između 6:1 i 18:1). Međutim, očekuje se da se na 71 % točaka uzorkovanja ne bi postigli odgovarajući standardi kvalitete zraka bez dodatnih napora na lokalnoj razini (a u mnogim slučajevima ti se standardi uopće ne bi mogli postići samo tehnički izvedivim smanjenjima). Prema glavnoj procjeni neto koristi iznose više od 38 milijardi EUR, tj. 5 % više nego opcija politike I-2. Odgovarajući troškovi ublažavanja procjenjuju se na 7 milijardi EUR u 2030. Administrativni troškovi prema procjenama bi 2030. iznosili od 75 milijuna EUR do 106 milijuna EUR godišnje. To uključuje troškove izrade planova za kvalitetu zraka, procjena kvalitete zraka i dodatnih točaka uzorkovanja. Konkretno, očekuje se da će se troškovi izrade planova za kvalitetu zraka s vremenom smanjiti jer se njima rješava problem prekoračenja u području kvalitete zraka i postaju suvišni. Slično tome, zahtjevi u pogledu sustava procjene kvalitete zraka postaju blaži jer se poboljšava kvaliteta zraka, uz očekivano smanjenje troškova povezanih s praćenjem kvalitete zraka. Međutim, prethodno navedene procjene, uključujući jednokratna ulaganja, u izračunima su iskazane na godišnjoj razini. Napominjemo da sve te troškove snose javna tijela. Važno je napomenuti da se direktivama o kvaliteti zraka ne nameću nikakvi izravni administrativni troškovi potrošačima i poduzećima .. Mogući troškovi za njih uglavnom proizlaze iz mjera koje nadležna tijela država članica poduzimaju kako bi postigla standarde kvalitete zraka utvrđene u direktivama. Oni su dio navedenih ukupnih troškova ublažavanja/prilagodbe.

Očekuje se da će se predloženim spajanjem postojećih direktiva o kvaliteti zraka, 2008/50/EZ i 2004/107/EZ, u jedinstvenu direktivu smanjiti administrativno opterećenje za javna tijela, posebno relevantna tijela u državama članicama, pojednostavnjenjem pravila, povećanjem dosljednosti i jasnoće te povećanjem učinkovitosti provedbe. U procjeni učinka također je provjerena dosljednost s klimatskom politikom, posebno s Europskim zakonom o klimi . S obzirom na mnoge zajedničke izvore emisija stakleničkih plinova i onečišćujućih tvari, predloženom revizijom standarda EU-a za kvalitetu zraka podupirat će se klimatski ciljevi jer će mjere za postizanje čistog zraka dovesti i do smanjenja emisija stakleničkih plinova. Procijenjeni učinci Prijedloga na kvalitetu zraka u skladu su i s akcijskim planom za postizanje nulte stope onečišćenja , posebno s ciljem da se do 2030. učinci onečišćenja zraka na zdravlje (preuranjene smrti) smanje za više od 55 % te s vizijom iz akcijskog plana za 2050. za smanjenje onečišćenja zraka, vode i tla na razine koje se više ne smatraju štetnima za zdravlje. Postoje i važne sinergije s politikama koje se bave emisijama onečišćujućih tvari na izvoru i koje su također dio akcijskog plana. To se, na primjer, odnosi na nedavni prijedlog revizije Direktive o industrijskim emisijama i predstojeći prijedlog o emisijskim normama Euro 7 za cestovna vozila , kojima će se poduprijeti postizanje strožih standarda kvalitete zraka. Nakon mišljenja Odbora za nadzor regulative procjena učinka poboljšana je dodatnom analizom i pojašnjenjima: 1. interakcije Prijedloga s drugim inicijativama, kao što su učinak predložene revizije Direktive o industrijskim emisijama, 2. različitih parametara analiziranih za različite opcije politike, uključujući njihovu izvedivost, i 3. razloga za probleme utvrđene u provedbi postojećih direktiva o kvaliteti zraka. Usporedno s procjenom učinka provedenom za ovaj Prijedlog provedena je šira analiza konteksta čistog zraka i izgleda za budućnost u tom pogledu te će se objaviti kao redovito izvješće o izgledima za čisti zrak i kao dio izvješća o praćenju i izgledima za postizanje nulte stope onečišćenja koje se planira za kraj 2022. Trećim izvješćem „Izgledi za čisti zrak” dopunit će se analiza provedena za procjenu učinka za reviziju direktiva te će se razjasniti dodatni elementi, kao što su: regionalni učinak mjera predloženih u paketu REPowerEU na čisti zrak; pozitivni izgledi za postizanje ciljeva nulte stope onečišćenja do 2030. u okviru paketa politika kojem se daje prednost za reviziju direktiva; i učinak uključivanja netehnoloških (npr. prehrambenih) mjera na predviđanja o čistom zraku za 2030. Riječ je o dodatnom učincima uz moguće veće dugoročne pozitivne učinke. 2.5.Primjerenost i pojednostavnjenje propisa (REFIT) S obzirom na svoju agendu za bolju regulativu (i program REFIT), Komisija predlaže spajanje Direktive 2008/50/EZ i Direktive 2004/107/EZ u jednu direktivu kojom bi se regulirale sve relevantne onečišćujuće tvari u zraku. Kada je donesena Direktiva 2008/50/EZ, njome je zamijenjen niz zakonodavnih akata: Direktiva Vijeća 96/62/EZ o procjeni i upravljanju kvalitetom zraka, Direktiva Vijeća 99/30/EZ o graničnim vrijednostima za sumporov dioksid, dušikov dioksid i dušikove okside, lebdeće čestice i olovo u zraku, Direktiva 2000/69/EZ o graničnim vrijednostima za benzen i ugljikov monoksid u zraku, Direktiva 2002/3/EZ o ozonu u zraku i Odluka Vijeća 97/101/EZ o uspostavljanju uzajamne razmjene informacija i podataka iz mreža i pojedinačnih postaja za mjerenje onečišćenja zraka unutar država članica. Radi jasnoće, pojednostavnjenja i administrativne učinkovitosti spojene su u jedinstvenu direktivu. Tada su Europski parlament i Vijeće također odredili da bi trebalo razmotriti spajanje Direktive 2004/107/EZ s Direktivom 2008/50/EZ nakon što se stekne dovoljno iskustva u vezi s provedbom Direktive 2004/107/EZ. Nakon više od desetljeća paralelne provedbe Direktive 2008/50/EZ i Direktive 2004/107/EZ, revizija direktiva o kvaliteti zraka prilika je za uključivanje najnovijih znanstvenih spoznaja i iskustava iz provedbe njihovim spajanjem u jedinstvenu direktivu. Time će se konsolidirati zakonodavstvo o kvaliteti zraka, uz pojednostavnjenje pravila koja se primjenjuju na relevantna tijela te poboljšanje sveukupne dosljednosti i jasnoće, čime će se povećati učinkovitost provedbe. Prijedlogom se pojednostavnjuje i racionalizira niz odredaba, posebno u pogledu praćenja kvalitete zraka s obzirom na različite onečišćujuće tvari, vrsta standarda kvalitete zraka za te onečišćujuće tvari i zahtjeva koji iz njih proizlaze, kao što je izrada planova za kvalitetu zraka. Tijekom procjene učinka razmatrani su prijedlozi iz Mišljenja platforme „Fit for Future” od 12. studenoga 2021. o zakonodavstvu o kvaliteti zraka, uključujući, na primjer, preporuke o standardima kvalitete zraka, provedbi, praćenju, spajanju postojećih direktiva u jednu, usklađenosti s povezanim politikama. 2.6.Temeljna prava U okviru predložene direktive poštuju se temeljna prava i načela, posebno priznata u Povelji Europske unije o temeljnim pravima. Prijedlogom se nastoje izbjeći, spriječiti i smanjiti štetni učinci onečišćenja zraka na zdravlje ljudi i okoliš, u skladu s člankom 191. stavkom 1. UFEU-a. Stoga se njime nastoji u politike Unije uključiti visoka razina zaštite okoliša te poboljšanje kvalitete okoliša u skladu s načelima održivog razvoja iz članka 37. Povelje Europske unije o temeljnim pravima. Usto se na konkretan način utvrđuje obveza zaštite prava na život i na integritet osobe utvrđena u člancima 2. i 3. Povelje. Detaljnim odredbama o pristupu pravosuđu, naknadama i sankcijama pridonosi se i pravu na djelotvoran pravni lijek, kako je utvrđeno u članku 47. Povelje, u pogledu zaštite zdravlja ljudi. 3.UTJECAJ NA PRORAČUN Financijski izvještaj koji se odnosi na utjecaj na proračun te ljudske i administrativne resurse potrebne za ovaj Prijedlog uključen je u zakonodavni financijski izvještaj za paket za nultu stopu onečišćenja, koji je predstavljen kao dio prijedloga za reviziju popisa onečišćujućih tvari koje utječu na površinske i podzemne vode. Prijedlog će utjecati na proračun Komisije, Zajedničkog istraživačkog centra (JRC) i Europske agencije za okoliš (EEA) u smislu potrebnih ljudskih i administrativnih resursa.

Radno opterećenje Komisije u pogledu provedbe i izvršenja neznatno će se povećati zbog uvrštavanja novih standarda i više tvari koje treba pratiti te potrebe za preispitivanjem i ažuriranjem postojećih smjernica i provedbenih odluka, kao i izradom nacrta novih smjernica. Nadalje, Komisija će trebati veću potporu JRC-a kako bi pojačala praćenje i modeliranje kvalitete zraka. Konkretno, to će uključivati izradu smjernica, predsjedanje dvjema ključnim mrežama stručnjaka i izradu normi povezanih s praćenjem i modeliranjem kvalitete zraka u suradnji s Europskim odborom za normizaciju (CEN). Ta bi se znanstvena potpora dobila na temelju administrativnih dogovora. EEA će imati povećano radno opterećenje zbog: potrebe za proširenjem infrastrukture i podupiranjem stalnog izvješćivanja, koje bi obuhvaćalo i onečišćujuće tvari u zraku koje izazivaju zabrinutost i obveze smanjenja prosječne izloženosti koje se odnose na onečišćujuće tvari PM2,5 i NO2; potrebe za proširenjem infrastrukture za izvješćivanje za ažurirane informacije iz dodatnih točaka uzorkovanja, podataka o modeliranju i planova za kvalitetu zraka; potrebe za povećanjem potpore za pouzdane procjene dostavljenih podataka o kvaliteti zraka; te potrebe za jačanjem veza između analize i potpore politikama koje se odnose na onečišćenje zraka, klimatske promjene, zdravlje ljudi i ekosustava. Za to će biti potrebni jedan novi dodatni zaposlenik u ekvivalentu punog radnog vremena i dva preraspoređena zaposlenika, uz trenutačni tim kolega iz EEA-e koji već podupire politiku EU-a za čisti zrak. 4.DRUGI ELEMENTI Postojećim okvirom uspostavljenim na temelju direktiva o kvaliteti zraka već se omogućuje visokokvalitetno reprezentativno praćenje kvalitete zraka, kako je pokazano u provjeri primjerenosti direktiva. U cijelom EU-u države članice uspostavile su mrežu za praćenje kvalitete zraka s oko 16 000 točaka uzorkovanja za određene onečišćujuće tvari (od kojih su mnoge grupirane, na više od 4 000 mjernih postaja), pri čemu se uzorkovanje temelji na zajedničkim kriterijima definiranima u direktivama. Općenito, mreža za praćenje uglavnom je usklađena s direktivama i osigurava dostupnost pouzdanih i reprezentativnih podataka o kvaliteti zraka. Okvir za praćenje dodatno će se poboljšati ovim Prijedlogom, kako je detaljnije objašnjeno u nastavku. Postojeće odredbe o izvješćivanju utvrđene u Odluci Komisije 2011/850 usmjeravale su razvoj djelotvornog i učinkovitog digitalnog sustava e-izvješćivanja, za koji EEA pruža usluge smještaja na poslužitelju. Osim toga, ovaj Prijedlog uključuje praćenje onečišćujućih tvari koje izazivaju zabrinutost. Time će se omogućiti promatranje nekoliko onečišćujućih tvari u zraku za koje još ne postoji usklađeno praćenje kvalitete zraka na razini EU-a. Poboljšanja sustava praćenja, modeliranja i procjene kvalitete zraka također su dio ovog Prijedloga. Pružit će dodatne usporedive i objektivne informacije koje će omogućiti redovito praćenje i ocjenjivanje razvoja kvalitete zraka u EU-u. Uz preciznije zahtjeve za informiranje koje treba uključiti u planove za kvalitetu zraka, kako je predviđeno ovim Prijedlogom, time će se omogućiti stalno preispitivanje djelotvornosti posebnih (često lokalnih) mjera za kvalitetu zraka. Jasnijim posebnim zahtjevima u pogledu javnog informiranja javnosti će se olakšati i ubrzati pristup rezultatima praćenja i evaluacije podataka o kvaliteti zraka i povezanih mjera politike. Sve će to biti korisno za buduće evaluacije revidirane Direktive o kvaliteti zraka. 5.DETALJNO OBRAZLOŽENJE POSEBNIH ODREDABA PRIJEDLOGA Cilj je izmjena iz Prijedloga za spajanje postojećih direktiva o kvaliteti zraka (2008/50/EZ i 2004/107/EZ) konsolidirati i pojednostavniti zakonodavstvo. Sljedeća objašnjenja usmjerena su na promjene u odnosu na postojeće direktive. Numeriranje navedenih članaka odgovara Prijedlogu. Člankom 1. uvodi se cilj nulte stope onečišćenja do 2050. za kvalitetu zraka kako bi se osiguralo da se do 2050. kvaliteta zraka poboljša u tolikoj mjeri da se onečišćenje više ne smatra štetnim za zdravlje ljudi i okoliš. Člankom 3. predviđa se redovito preispitivanje znanstvenih dokaza kako bi se provjerilo jesu li standardi kvalitete zraka koji su na snazi još uvijek dovoljni za zaštitu zdravlja ljudi i okoliša te treba li regulirati dodatne onečišćujuće tvari u zraku. Preispitivanje će poslužiti kao temelj za izradu planova za usklađivanje sa Smjernicama SZO-a za kvalitetu zraka do 2050. na temelju mehanizma redovitog preispitivanja kako bi se u obzir uzela najnovija znanstvena saznanja. Članak 4. uključuje ažuriranja i dodaje nove definicije elemenata koji se mijenjaju ili dodaju Direktivi. Člankom 5. od država članica se zahtijeva da osiguraju točnost aplikacija za modeliranje kako bi se omogućila veća i bolja upotreba modeliranja za procjenu kvalitete zraka. Člankom 7. pojednostavnjuju se pravila za pragove procjene. Pragovi upućuju na to koje bi se tehnike procjene kvalitete zraka trebale primjenjivati pri različitim razinama onečišćenja. Prijedlogom se postojeći donji i gornji prag zamjenjuju jedinstvenim pragom procjene za pojedinu onečišćujuću tvar. Člankom 8. osigurava se da se kvaliteta zraka prati s pomoću fiksnih točaka uzorkovanja kad god razine onečišćenja zraka prijeđu preporuke SZO-a. Kad se prekorače granične vrijednosti ili ciljna vrijednost za prizemni ozon iz ove Direktive, kvaliteta zraka mora se procijeniti i primjenom modeliranja. Modeliranje će pomoći i u otkrivanju mogućih dodatnih lokacija na kojima se prekoračuju granične vrijednosti ili ciljna vrijednost za prizemni ozon. Time se želi iskoristiti napredak u aplikacijama za modeliranje u cilju usmjeravanja djelotvornih, ciljanih i troškovno učinkovitih mjera za kvalitetu zraka kako bi se što prije okončalo kršenje standarda kvalitete zraka. Člankom 9. ažuriraju se i pojašnjavaju pravila o broju i lokaciji točaka uzorkovanja, uključujući stroža pravila za premještanje točaka uzorkovanja. Revidiranim pravilima objedinjuju se i pojednostavnjuju zahtjevi u pogledu točaka uzorkovanja za različite onečišćujuće tvari u zraku i standarde kvalitete zraka, koji su trenutačno raspoređeni u više dijelova dvaju direktiva.

Člankom 10. uvode se nadređene lokacije za praćenje te se uređuje njihov broj i lokacija. Te nadređene lokacije za praćenje kombiniraju više točaka uzorkovanja kako bi se prikupili dugoročni podaci o onečišćujućim tvarima u zraku obuhvaćenima ovom Direktivom, kao i o onečišćujućim tvarima u zraku koje izazivaju zabrinutost te o drugim relevantnim parametrima. Kombiniranjem više točaka uzorkovanja u nadređenu lokaciju za praćenje umjesto njihova zasebnog postavljanja u nekim se slučajevima mogu uštedjeti troškovi. Uvođenje dodatnih točaka uzorkovanja za neregulirane onečišćujuće tvari u zraku koje izazivaju zabrinutost, kao što su ultrasitne čestice, crni ugljik, amonijak (NH3) ili oksidativni potencijal lebdećih čestica, poduprijet će znanstveno razumijevanje njihovih učinaka na zdravlje i okoliš. Prema potrebi države članice mogu uspostaviti zajedničke nadređene lokacije za praćenje, čime se mogu smanjiti troškovi. U članku 11. pojašnjavaju se ciljevi kvalitete podataka za mjerenje kvalitete zraka i uvode ciljevi kvalitete za modeliranje. Dodaje se novi zahtjev da se svi podaci dostavljaju i upotrebljavaju za potrebe procjene usklađenosti, čak i ako ne ispunjavaju ciljeve kvalitete podataka. Odredbe o procjeni prizemnog ozona integrirane su s odredbama o procjeni drugih onečišćujućih tvari kako bi se pojednostavnile i racionalizirale. Člankom 12. objedinjuju se postojeći zahtjevi o zadržavanju razina onečišćujućih tvari u zraku ispod graničnih vrijednosti i uvode se novi zahtjevi za prosječne razine izloženosti. Člankom 13. standardi kvalitete zraka EU-a bolje se usklađuju s preporukama SZO-a iz 2021., uzimajući u obzir izvedivost i troškovnu učinkovitost analizirane u procjeni učinka priloženoj ovom Prijedlogu. Usto se uvode granične vrijednosti za sve onečišćujuće tvari u zraku koje trenutačno podliježu ciljnim vrijednostima, osim za prizemni ozon (O3). Iskustvo s postojećim direktivama pokazuje da će se time povećati djelotvornost u smanjenju koncentracija onečišćujućih tvari u zraku. Ozon se izuzima iz te promjene zbog složenih značajki njegova nastajanja u atmosferi, koje kompliciraju zadatak procjene izvedivosti pridržavanja strogih graničnih vrijednosti. Revidirane granične i ciljne vrijednosti stupit će na snagu 2030., čime će se potreba za brzim poboljšanjem uravnotežiti s potrebom da se osigura dovoljno vremena za pripremu i koordinaciju s ključnim povezanim politikama koje će ostvariti rezultate do 2030., kao što je paket politika za ublažavanje klimatskih promjena „Spremni za 55 %”. Kako bi se EU usmjerio na put koji će mu omogućiti da ostvari viziju nulte stope onečišćenja zraka do 2050., uvodi se nova odredba kojom se zahtijeva smanjenje prosječne izloženosti javnosti sitnim česticama (PM2,5) i dušikovu dioksidu (NO2) na regionalnoj razini (teritorijalne jedinice NUTS 1) na razinu koju preporučuje Svjetska zdravstvena organizacija. Time se dopunjuje obveza poštovanja graničnih i ciljnih vrijednosti primjenjivih u područjima kvalitete zraka. Kako bi se pridonijelo politici za čisti zrak na razini EU-a, države članice dužne su brzo obavijestiti Komisiju ako uvedu standarde kvalitete zraka koji su stroži od standarda EU-a. Članak 14. skraćuje se jer su zahtjevi u pogledu točke uzorkovanja isti kao oni u članku 7. Sadržaj nekoliko članaka (bivši članci od 15. do 18. Direktive 2008/50/EZ) o standardima kvalitete zraka i povezanim zahtjevima za sitne lebdeće čestice (PM2,5) i prizemni ozon (O3) integriran je u standarde za druge onečišćujuće tvari iz članaka 12., 13. i 23., a zahtjevi u pogledu točaka uzorkovanja uključeni su u članak 7. Člankom 15. uvode se, uz već postojeće pragove upozorenja za dušikov dioksid (NO2) i sumporov dioksid (SO2), pragovi upozorenja i za uvođenje kratkoročnih mjera za najviše razine onečišćenja lebdećim česticama (PM10 i PM2,5) s obzirom na znatne učinke onečišćenja tim česticama na zdravlje. Člankom 16. proširuju se pravila o oduzimanju doprinosa iz prirodnih izvora za prekoračenja standarda kvalitete zraka kako bi se obuhvatila prekoračenja obveza smanjenja prosječne izloženosti. Upravljanje kvalitetom zraka ne može utjecati na onečišćenje zraka iz prirodnih izvora, kao što je prašina iz Sahare. Zbog toga se člancima 19. i 20. osigurava da se prekoračenja kvalitete zraka koja proizlaze iz tih izvora ne smatraju neusklađenošću sa standardima kvalitete zraka, uključujući obveze smanjenja prosječne izloženosti, te da za to nisu potrebni planovi za kvalitetu zraka. Članak 17. o oduzimanju onečišćenja zbog zimskog posipavanja cesta pijeskom ili solju proširen je kako bi obuhvatio sitne čestice (PM2,5). Zimsko posipanje pijeskom ili solju važno je za sigurnost na cestama, iako resuspenzija čestica iz tih mjera može pridonijeti i onečišćenju zraka lebdećim česticama različitih veličina. Neusklađenost sa standardima kvalitete zraka koja proizlazi samo iz tih izvora neće dovesti do zahtjeva za izradu planova za kvalitetu zraka u skladu s člankom 19. U članku 18. o odgodi rokova za dostizanje graničnih vrijednosti za lebdeće čestice (PM10 i PM2,5) i dušikov dioksid (NO2) utvrđuju se dodatni uvjeti za odgodu kako bi se povećala učinkovitost mjera za kvalitetu zraka koje se poduzimaju radi poštovanja graničnih vrijednosti. Na primjer, u planovima za kvalitetu zraka mora se navesti kako će se tražiti dodatna sredstva za brže postizanje usklađenosti te kako će javnost biti obaviještena o posljedicama odgode za zdravlje ljudi i okoliš. Osim toga, bit će moguće odgoditi usklađivanje s graničnom vrijednošću samo ako je obveza smanjenja prosječne izloženosti za relevantnu onečišćujuću tvar u zraku ispunjena najmanje tri godine prije početka odgode. Time se osigurava da se odgoda odobrava samo u slučajevima lokaliziranih prekoračenja graničnih vrijednosti zbog uvjeta specifičnih za lokaciju, a da se ne koristi za odgađanje lokalnih, regionalnih ili nacionalnih mjera za kvalitetu zraka. Člankom 19. povećava se djelotvornost planova za kvalitetu zraka kako bi se što prije osigurala usklađenost sa standardima kvalitete zraka. To će se postići: a) zahtijevanjem izrade planova za kvalitetu zraka prije stupanja na snagu standarda kvalitete zraka u slučajevima neusklađenosti prije 2030., b) određivanjem da je cilj planova za kvalitetu zraka da razdoblje prekoračenja bude što je moguće kraće, a u svakom slučaju ne dulje od tri godine za granične vrijednosti i c) propisivanjem redovitih ažuriranja planova za kvalitetu zraka ako se njima ne postigne usklađenost. Planovi za kvalitetu zraka obvezni su ako se prekorače granične vrijednosti, ciljna vrijednost za prizemni ozon ili obveze smanjenja prosječne izloženosti. Planovi će biti obvezni i kad se očekuje da će ti standardi biti prekoračeni. Time će se osigurati da razdoblja prekoračenja budu što kraća. Poticat će se i sinergije između upravljanja različitim onečišćujućim tvarima u zraku i među mjerama za postizanje različitih standarda. Na primjer, mjere za ispunjenje obveze smanjenja prosječne izloženosti za sitne čestice (PM2,5) pomoći će i u usklađivanju s graničnom vrijednošću za PM2,5. Završnom izmjenom zahtijevat će se da se u planovima za kvalitetu zraka analizira rizik od prekoračenja pragova upozorenja. To će dovesti do veće integracije kratkoročnih akcijskih planova, potrebnih za rješavanje problema prekoračenja praga upozorenja, s dugoročnim akcijskim planovima, te time do uštede resursa i poboljšanja poduzetih mjera. Člankom 20. od država članica se zahtijeva da dokažu zašto kratkoročni akcijski plan ne bi bio djelotvoran ako odluče ne donijeti ga unatoč riziku od prekoračenja praga upozorenja za prizemni ozon. Uvodi se i obveza javnog savjetovanja o kratkoročnim akcijskim planovima kako bi se osiguralo da se pri njihovoj izradi uzmu u obzir sve relevantne informacije. Člankom 21. dodatno se pojašnjavaju i jačaju mehanizmi suradnje država članica radi rješavanja kršenja standarda kvalitete zraka uzrokovanih prekograničnim onečišćenjem zraka, za što je potrebna brza razmjena informacija među državama članicama i s Komisijom. Člankom 22. javnost se bolje senzibilizira o onečišćenju zraka jer se uvodi obveza da države članice uspostave indeks kvalitete zraka koji svaki sat pokazuje ažurirano stanje kvalitete zraka s obzirom na najštetnije onečišćujuće tvari u zraku. Člankom 23. propisuje se da će Komisija donijeti provedbene akte o izvješćivanju o podacima o kvaliteti zraka i upravljanju kvalitetom zraka. Ti će se provedbeni akti uskladiti s revidiranom Direktivom. Člankom 27. utvrđuju se detaljne odredbe kojima se osigurava pristup pravosuđu za one koji žele osporiti provedbu ove Direktive, primjerice kad plan za kvalitetu zraka nije izrađen unatoč prekoračenjima relevantnih standarda kvalitete zraka. Člankom 28. nastoji se uspostaviti ostvarivo pravo na naknadu štete za osobe kojima je zdravlje u cijelosti ili djelomično narušeno zbog posljedica kršenja propisanih pravila o graničnim vrijednostima, planovima za kvalitetu zraka, kratkoročnim akcijskim planovima ili u vezi s prekograničnim onečišćenjem. Pogođene osobe imaju pravo tražiti i dobiti naknadu za štetu koja im je nanesena. To uključuje mogućnost kolektivne tužbe.

Članak 29. mijenja se kako bi se detaljnije pojasnilo kako države članice trebaju uspostaviti djelotvorne, proporcionalne i odvraćajuće sankcije za one koji krše mjere donesene u državi članici radi provedbe ove Direktive, uključujući odvraćajuće financijske sankcije, ne dovodeći u pitanje Direktivu 2008/99/EZ o zaštiti okoliša putem kaznenog prava. Prilog I. u vezi s člancima 13. i 15. objedinjuje standarde kvalitete zraka za različite onečišćujuće tvari utvrđujući: a) granične vrijednosti za zaštitu zdravlja ljudi; b) ažurirane ciljne vrijednosti i dugoročne ciljeve za prizemni ozon; c) nove pragove upozorenja za lebdeće čestice (PM10 i PM2,5); i d) obvezu smanjenja prosječne izloženosti sitnim česticama (PM2,5) i dušikovu dioksidu (NO2) radi približavanja obvezi koja se odnosi na prosječnu razinu izloženosti iz preporuka Svjetske zdravstvene organizacije. U Prilogu II. utvrđuju se pragovi procjene za praćenje i modeliranje kvalitete zraka. U Prilogu III. u vezi s člankom 9. pojednostavnjuju se kriteriji za određivanje minimalnog broja točaka uzorkovanja za mjerenja na stalnim mjestima i ti se kriteriji objedinjuju za sve onečišćujuće tvari u zraku, na koje se primjenjuju različiti standardi kvalitete zraka (granične vrijednosti, ciljna vrijednost za prizemni ozon, obveze smanjenja prosječne izloženosti, pragovi upozorenja i kritične razine). U Prilogu IV. objedinjuju se kriteriji za lokaciju točaka uzorkovanja za sve onečišćujuće tvari u zraku, koje podliježu različitim standardima kvalitete zraka. U Prilogu V. ažuriraju se i pojačavaju zahtjevi u pogledu kvalitete i nesigurnosti podataka za stalna i indikativna mjerenja, modeliranje i objektivnu procjenu kvalitete zraka kako bi se osigurala precizna procjena s obzirom na predložene strože standarde kvalitete zraka i tehnički napredak od donošenja postojećih direktiva. U Prilogu VI. ažuriraju se pravila za metode koje se moraju upotrebljavati za procjenu koncentracija različitih onečišćujućih tvari u zraku, kao i za procjenu kojom brzinom određene onečišćujuće tvari ulaze u ekosustave. Prilogom VII. uvodi se praćenje ultrasitnih čestica na lokacijama na kojima bi se mogle nalaziti u visokim koncentracijama, kao što su zračne luke, luke, ceste, industrijska postrojenja ili instalacije za grijanje kućanstava, ili mjesta u njihovoj blizini. Zajedno s informacijama koje se zahtijevaju člankom 10., a dobivaju se praćenjem pozadinskih koncentracija ultrasitnih čestica na nadređenim lokacijama za praćenje, to će pomoći u razumijevanju doprinosa različitih izvora koncentracijama ultrasitnih čestica. Prilogom VII. ažurira se i popis hlapivih organskih spojeva (HOS) preporučenih za mjerenja kojima se nastoji poboljšati razumijevanje nastajanja prizemnog ozona i upravljanja njime. U Prilogu VIII. u vezi s člankom 19. objedinjuju se zahtjevi za planove za kvalitetu zraka koji se odnose na prekoračenja graničnih vrijednosti, ciljanu vrijednost za prizemni ozon i obveze smanjenja prosječne izloženosti. Pojednostavnjenjem tih zahtjeva potaknut će se sinergije između upravljanja različitim onečišćujućim tvarima u zraku i postizanja različitih standarda kvalitete zraka. Prilogom VIII. zahtijeva se i da planovi za kvalitetu zraka sadržavaju precizniju analizu očekivanih učinaka mjera za kvalitetu zraka. To će pridonijeti većoj djelotvornosti planova za kvalitetu zraka. Prilogom IX. poboljšavaju se informacije o kvaliteti zraka koje treba dostaviti javnosti, uključujući obvezna ažuriranja svaki sat za mjerenja glavnih onečišćujućih tvari u zraku na stalnim mjestima i ažurirane rezultate modeliranja ako su dostupni. 🡻 2008/50 (prilagođeno) 2022/0347 (COD) Prijedlog DIREKTIVE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o kvaliteti zraka i čišćem zraku za Europu



(preinaka) EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor ⌦o funkcioniranju Europske unije ⌫ o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak ⌦ 192. ⌫ 175. , uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija, u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, budući da: ⇩ novo (1)Direktiva 2004/107/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktiva 2008/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća značajno su izmijenjene. S obzirom na daljnje izmjene te bi direktive radi jasnoće trebalo preinačiti. (2)U prosincu 2019. Europska komisija utvrdila je u svojoj Komunikaciji „Europski zeleni plan” ambiciozan plan za preobrazbu Unije u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom, s ciljem zaštite, očuvanja i povećanja prirodnog kapitala Unije te zaštite zdravlja i dobrobiti građana od rizika i učinaka povezanih s okolišem. U europskom zelenom planu navedene su obveze u pogledu čistog zraka, konkretno da će se kvaliteta zraka dodatno poboljšavati, a standardi EU-a za kvalitetu zraka još više uskladiti s preporukama Svjetske zdravstvene organizacije (SZO). Najavljene su i strože odredbe o praćenju, modeliranju i planiranju u području kvalitete zraka. (3)Komisija je u svibnju 2021. donijela Komunikaciju o utvrđivanju akcijskog plana za postizanje nulte stope onečišćenja u kojem se, među ostalim, razmatraju aspekti onečišćenja iz europskog zelenog plana i preuzima dodatna obveza da će se do 2030. učinak onečišćenja zraka na zdravlje smanjiti za više od 55 %, a broj ekosustava EU-a u kojima onečišćenje zraka ugrožava bioraznolikost za 25 %. (4)U akcijskom planu za postizanje nulte stope onečišćenja utvrđuje se i vizija za 2050., u kojoj se onečišćenje zraka smanjuje na razine koje se više ne smatraju štetnima za zdravlje i prirodne ekosustave. U tu bi svrhu trebalo težiti postupnom pristupu utvrđivanju sadašnjih i budućih standarda EU-a za kvalitetu zraka, kojim bi se uspostavili prijelazni standardi kvalitete zraka za 2030. i kasnije te razvila perspektiva za usklađivanje sa Smjernicama SZO-a za kvalitetu zraka najkasnije do 2050. na temelju mehanizma redovitog preispitivanja, čime bi se u obzir uzele najnovije znanstvene spoznaje. S obzirom na povezanost smanjenja onečišćenja i dekarbonizacije, dugoročni cilj postizanja cilja nulte stope onečišćenja trebao bi se ostvarivati usporedno sa smanjenjem emisija stakleničkih plinova kako je utvrđeno Uredbom (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća. (5)Pri poduzimanju relevantnih mjera na razini Unije i na nacionalnoj razini radi postizanja cilja nulte stope onečišćenja zraka, države članice, Europski parlament, Vijeće i Komisija trebali bi se voditi načelom opreznosti i načelom „onečišćivač plaća” utvrđenima u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije te načelom „nenanošenja štete” iz europskog zelenog plana. Oni bi, među ostalim, trebali uzeti u obzir: doprinos poboljšane kvalitete zraka javnom zdravlju, kvaliteti okoliša, dobrobiti građana, blagostanju društva, zapošljavanju i konkurentnosti gospodarstva; energetsku tranziciju, jačanje energetske sigurnosti i borbu protiv energetskog siromaštva; sigurnost i cjenovnu pristupačnost opskrbe hranom; razvoj održivih i pametnih rješenja za mobilnost i promet; utjecaj promjena u ponašanju; pravednost i solidarnost među državama članicama i unutar država članica s obzirom na njihove gospodarske kapacitete, okolnosti na nacionalnoj razini, kao što su posebnosti otokâ, i potrebu za postupnom konvergencijom; potrebu da se provedbom odgovarajućih programa obrazovanja i osposobljavanja osigura poštena i socijalno pravedna tranzicija; najbolje dostupne i najnovije znanstvene dokaze, posebno nalaze o kojima je izvijestio SZO; potrebu da se rizici povezani s onečišćenjem zraka uključe u odluke o ulaganju i planiranju; troškovnu učinkovitost i tehnološku neutralnost u postizanju smanjenja emisija onečišćujućih tvari u zraku; i napredak u pitanjima integriteta okoliša i razine ambicija tijekom vremena. (6)U Osmom Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2030., donesenom Odlukom (EU) 2022/591 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. travnja 2022., utvrđuje se cilj postizanja netoksičnog okoliša, čime se štiti zdravlje i dobrobit ljudi, životinja i ekosustava od rizika povezanih s okolišem i negativnih učinaka, i navodi se potreba za daljnjim poboljšanjem metoda praćenja, boljim informiranjem javnosti i pristupom pravosuđu u tu svrhu. Ciljevi utvrđeni u ovoj Direktivi zasnivaju se na tome. (7)Komisija bi trebala redovito preispitivati znanstvene dokaze povezane s onečišćujućim tvarima, njihovim učincima na zdravlje ljudi i okoliš te tehnološkim razvojem. Na temelju preispitivanja Komisija bi trebala procijeniti jesu li primjenjivi standardi kvalitete zraka i dalje primjereni za postizanje ciljeva ove Direktive. Prvo preispitivanje trebalo bi provesti do 31. prosinca 2028. kako bi se procijenilo je li potrebno ažurirati standarde kvalitete zraka na temelju najnovijih znanstvenih informacija. 🡻 2008/50 uvodna izjava 5. (prilagođeno) (8)U skladu sa zajedničkim kriterijima procjene, tTrebalo bi slijediti zajednički pristup pri procjeni kvalitete zraka ⌦ primjenom zajedničkih kriterija procjene ⌫ . Kod procjene kvalitete zraka, trebalo bi voditi računa o veličini stanovništva i ekosustava koji su izloženi onečišćenju zraka. Stoga je prikladno klasificirati područje svake države članice u zone ili aglomeracije koje odražavaju gustoću stanovništva. 🡻 2008/50 uvodna izjava 14. (prilagođeno)

⇨ novo (9)Mjerenja na stalnom mjestu trebala bi biti obvezna u zonama i aglomeracijama u kojima su prekoračeni dugoročni ciljevi za prizemni ozon ili pragovi procjene za ostale onečišćujuće tvari . Informacije dobivene mjerenjima na stalnom mjestu mogu se dopuniti tehnikama modeliranja i/ili indikativnim mjerenjima, kako bi ⌦Aplikacije za modeliranje i indikativno mjerenje, uz informacije dobivene mjerenjima na stalnom mjestu, omogućuju da ⌫ se podaci s točke uzorkovanja mogli protumačeiti sa stajališta geografske distribucije koncentracija. Upotreba⌦ takvih ⌫ dodatnih tehnika procjene trebala bi omogućiti smanjenje minimalno potrebnog broja stalnih točaka uzorkovanja. ⇨ u zonama u kojima nisu premašeni pragovi procjene. U zonama u kojima su premašene granične vrijednosti ili ciljne vrijednosti, mjerenja na stalnim mjestima i korištenje aplikacija za modeliranje trebali bi biti obvezni. Trebalo provesti i dodatno praćenje pozadinskih koncentracija i taloženja onečišćujućih tvari u zraku kako bi se omogućilo bolje razumijevanje razina onečišćenja i disperzije⇦. 🡻 2008/50 uvodna izjava 6. (prilagođeno) ⇨ novo (10)Gdje je to moguće, tTrebalo bi primijeniti tehnike modeliranja ⇨ aplikacije za modeliranje ⇦ kako bi se podaci s točke uzimanja uzorka mogli protumačiti sa stajališta geografske distribucije koncentracije ⇨ tako da pomognu u otkrivanju kršenja standarda kvalitete zraka i budu izvor informacija za planove kvalitete zraka i smještaj točaka uzorkovanja ⇦. To bi moglo poslužiti kao podloga za izračunavanje kolektivne izloženosti stanovništva koje živi u tom području. ⇨ Osim zahtjeva za praćenje kvalitete zraka utvrđenih u ovoj Direktivi, za potrebe praćenja države članice potiču se da upotrebljavaju informacijske proizvode i dodatne alate (npr. redovita izvješća o evaluaciji i procjeni kvalitete, internetske aplikacije za politike) koje pruža komponenta za promatranje Zemlje svemirskog programa EU-a, a posebno usluga praćenja stanja atmosfere u okviru programa Copernicus (CAMS). ⇦ ⇩ novo (11)Važno je pratiti onečišćujuće tvari koje izazivaju zabrinutost, kao što su ultrasitne čestice, crni ugljik i elementarni ugljik, kao i amonijak i oksidativni potencijal lebdećih čestica, kako bi se poduprlo znanstveno razumijevanje njihovih učinaka na zdravlje i okoliš, u skladu s preporukama SZO-a. 🡻 2008/50 uvodna izjava 8. (prilagođeno) ⇨ novo (12)Kako bi se bolje shvatio utjecaj ovih onečišćujućih tvari i razvile odgovarajuće politike, trebalo bi obaviti detaljna mjerenja sitnih lebdećih čestica na ruralnim pozadinskim lokacijama. Takva bi mjerenja trebalo obaviti na način koji je u skladu s programom suradnje za praćenje i ocjenjivanje dalekosežnog prijenosa onečišćujućih tvari u zraku u Europi (EMEP), koji je uspostavljen u okviru Konvencije o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979. ⌦ Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) ⌫ , odobrene Odlukom Vijeća 81/462/EEZ od 11. lipnja 1981. ⇨ , i njezinih protokola, uključujući Protokol o suzbijanju zakiseljavanja, eutrofikacije i prizemnog ozona iz 1999., koji je revidiran 2012. ⇦ 🡻 2008/50 uvodna izjava 7. (prilagođeno) (13)Kako bi se osiguralo da prikupljene informacije o onečišćenju zraka budu dovoljno reprezentativne i usporedive ⌦ u cijeloj Uniji ⌫ širom Zajednice, važno je da se prilikom procjene kvalitete zraka koriste standardizirane tehnike mjerenja i zajednički kriteriji za broj i smještaj mjernih postaja. Za procjenu kvalitete zraka mogu se koristiti i druge tehnike osim mjerenja, te je stoga potrebno utvrditi kriterije za korištenje takvih tehnika, kao i točnost koja se od njih zahtjeva. 🡻 2004/107 uvodna izjava 12. ⇨ novo (14)Standardizirane točne tehnike mjerenja i zajednički kriteriji za smještanje mjernih postaja važni su u procjenjivanju kvalitete zraka kako bi se dobiveni podaci mogli uspoređivati u cijeloj Zajednici. Iznalaženje referentnih mjernih metoda opće je priznato kao važno pitanje. Komisija je već odredila mandat za pripremu CEN standardâ za mjerenje ⇨ policikličkih aromatskih ugljikovodika i za ocjenu rada senzorskih sustava za utvrđivanje koncentracija plinovitih onečišćujućih tvari u zraku ⇦ onih sastavnica zraka za koje su definirane ciljne vrijednosti (arsen, kadmij, nikal i benzo(a)piren) kao i za taloženje teških metala , s ciljem skorog razvoja i prihvaćanja tih standarda. U nedostatku CEN standardnih metoda trebalo bi dopustiti primjenu međunarodnih ili nacionalnih standardnih referentnih metoda mjerenja.

🡻 2008/50 uvodna izjava 2. (prilagođeno) ⇨ novo (15)Kako bi se zaštitilo ljudsko zdravlje i okoliš u cjelini, posebno je važno boriti se protiv emisija onečišćujućih tvari na njihovom izvoru, te identificirati i primijeniti najučinkovitije mjere smanjenja emisije na lokalnoj i nacionalnoj razini, te na razini ⌦ Unije ⌫ Zajednice ⇨ , posebno kad je riječ o emisijama iz poljoprivrede, industrije, prometa i proizvodnje energije ⇦ . Stoga bi trebalo izbjegavati, spriječiti ili smanjiti emisije štetnih onečišćujućih tvari u zraku, te postaviti odgovarajuće ⇨ standarde ⇦ ciljeve za kvalitetu zraka, vodeći računa o relevantnim normama, smjernicama i programima Svjetske zdravstvene organizacije. 🡻 2004/107 uvodna izjava 3. (prilagođeno) ⇨ novo (16)Rezultati znanstvenih istraživanja pokazuju da ⇨ sumporov dioksid, dušikov dioksid i dušikovi oksidi, lebdeće čestice, olovo, benzen, ugljikov monoksid, ⇦ arsen, kadmij, nikal, i neki policiklički aromatski ugljikovodici ⇨ i prizemni ozon ⇦ imaju ⇨ značajan negativan utjecaj na zdravlje ljudi ⇦ genotoksični kancerogeni utjecaj na ljudski organizam te da nije moguće odrediti prag ispod kojeg te tvari ne predstavljaju opasnost za zdravlje ljudi. Posljedice za zdravlje ljudi i za okoliš nastaju putem koncentracija u zraku i taloženja. Uzimajući u obzir isplativost troškova, u određenim područjima nije moguće postići koncentracije arsena, kadmija, nikla i policikličkih aromatskih ugljikovodika u zraku koje ne bi predstavljale značajnu opasnost za zdravlje ljudi. 🡻 2004/107 uvodna izjava 11. (prilagođeno) ⇨ novo (17)Učinci ⇨ olova, ⇦ arsena, kadmija, žive, nikla i policikličkih aromatskih ugljikovodika na ljudsko zdravlje, uključujući one putem hranidbenog lanca, te na okoliš kao cjelinu, nastaju ⌦ među ostalim ⌫ putem koncentracija u zraku i taloženjem; trebalo bi uzeti u obzir akumulaciju tih tvari u tlu i zaštitu kopnenih voda. Kako bi se olakšalo preispitivanje ove Direktive 2010. godine, Komisija i države članice trebale bi razmotriti promicanje istraživanja učinaka arsena, kadmija, žive, nikla i policikličkih aromatskih ugljikovodika na zdravlje ljudi i okoliš, posebno putem taloženja. ⇩ novo (18)Prosječna izloženost stanovništva onečišćujućim tvarima s najvećim dokumentiranim utjecajem na ljudsko zdravlje, sitnim lebdećim česticama (PM2,5) i dušikovu dioksidu (NO2), trebala bi se smanjiti u skladu s preporukama SZO-a. Stoga bi uz granične vrijednosti trebalo uvesti i obvezu smanjenja prosječne izloženosti za te onečišćujuće tvari. 🡻 2004/107 uvodna izjava 4. ⇨ novo (19)⇨ Pri provjeri primjerenosti direktiva o kvaliteti zraka (direktiva 2004/107/EZ i 2008/50/EZ) pokazalo se da su granične vrijednosti djelotvornije u smanjenju koncentracija onečišćujućih tvari od ciljnih vrijednosti. ⇦ S ciljem minimiziranja štetnih učinaka na ljudsko zdravlje, a posebno obraćajući pažnju na ⇨ ranjive skupine i ⇦ osjetljivoe skupine stanovništvoa i okoliš kao cjelinu, trebalo bi odrediti ciljne vrijednosti za arsen, kadmij i nikal te policikličke aromatske ugljikovodike ⇨ granične vrijednosti za koncentraciju sumporova dioksida, dušikova dioksida, lebdećih čestica, olova, benzena, ugljikova monoksida, arsena, kadmija, nikla i policikličkih aromatskih ugljikovodika ⇦ u zraku , koje bi trebalo postići u što je moguće većoj mjeri. Benzo(a)[a]piren bi trebalo koristiti kao pokazatelj za opasnost od kancerogenih učinaka policikličkih aromatskih ugljikovodika u zraku.

⇩ novo (20)Kako bi se državama članicama omogućilo da se pripreme za revidirane standarde kvalitete zraka utvrđene ovom Direktivom i kako bi se osigurao pravni kontinuitet, granične vrijednosti za prijelazno razdoblje trebale bi biti jednake onima utvrđenima u direktivama stavljenima izvan snage do početka primjene novih graničnih vrijednosti. 🡻 2008/50 uvodna izjava 13. (prilagođeno) ⇨ novo (21)Prizemni ozon je prekogranična onečišćujuća tvar koja nastaje u atmosferi iz emisije primarnih onečišćujućih tvari obuhvaćenih Direktivom 2016/2284/EU Direktivom 2001/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2001. o nacionalnim emisijskim kvotama za određene onečišćujuće tvari u atmosferi . Napredak u smjeru ostvarivanja ciljeva kvalitete zraka i dugoročnih ciljeva za prizemni ozon postavljenih u ovoj Direktivi trebalo bi odrediti na temelju ciljeva i emisijskih kvota ⇨ obveza smanjenja emisija ⇦ predviđenih u Direktivi 2016/2284/EUDirektivi 2001/81/EZ i , ako je prikladno, provedbom ⇨ troškovno učinkovitih mjera i ⇦ planova za kvalitetu zraka predviđenih u ovoj Direktivi. 🡻 2008/50 uvodna izjava 12. (prilagođeno) ⇨ novo (22)Postojeće cCiljne vrijednosti ⇨ za prizemni ozon ⇦ i dugoročni ciljevi za osiguranje učinkovite zaštite od štetnog djelovanja prizemnog ozona na zdravlje ljudi, vegetaciju i ekosustave trebali bi ostati nepromijenjene ⇨ trebali bi biti ažurirani u skladu s najnovijim preporukama Svjetske zdravstvene organizacije ⇦ . (23)Za zaštitu cjelokupnog stanovništva i osjetljivih ⇨ i ranjivih ⇦ skupina od kratkotrajne izloženosti povećanim koncentracijama prizemnog ozona trebalo bi uspostaviti prag upozorenja ⇨ za sumporov dioksid, dušikov dioksid, lebdeće čestice (PM10 i PM2,5) i prizemni ozon ⇦i prag obavješćivanja za prizemni ozon. Kada se dostignu vrijednosti tih pragova, trebalo bi obavijestiti javnost o rizicima izlaganja prizemnom ozonu, a ako je prekoračen prag upozorenja, primijeniti, gdje je to prikladno, kratkoročne mjere za smanjenje razine prizemnog ozona ⇨ onečišćenja ⇦. 🡻 2004/107 uvodna izjava 7. (prilagođeno) (24)U skladu s člankom⌦ 193. ⌫ 176. Ugovora, države članice mogu zadržati ili uvesti strože mjere zaštite za arsen, kadmij, živu, nikal i policikličke aromatske ugljikovodike ako su one u skladu s Ugovorom i ako se o njima obavijesti Komisija. 🡻 2008/50 uvodna izjava 9. ⇨ novo (25)Tamo gdje je stanje kvalitete zraka dobro, trebalo bi ga održati ili poboljšati. Ako ciljevi ⇨ postoji rizik da standardi ⇦ za kvalitetu zraka postavljeni u ovoj Direktivi nisu ostvareni ⇨ ne budu postignuti ili ako nisu postignuti ⇦, države članice trebale bi ⇨ odmah ⇦ poduzeti mjere kako bi zadovoljile granične vrijednosti ⇨ , obveze smanjenja prosječne izloženosti ⇦ i kritične razine, a gdje je to moguće, kako bi postigle ciljne vrijednosti i dugoročne ciljeve ⇨ za prizemni ozon ⇦. 🡻 2004/107 uvodna izjava 9.

(26)Živa je vrlo opasna tvar za zdravlje ljudi i okoliš. Prisutna je u okolišu te se može nakupljati u organizmima, pogotovo u onima koji pripadaju višim razinama hranidbenog lanca, u obliku metil-žive. Živa ispuštena u atmosferu može se prenositi na velike udaljenosti. 🡻 2004/107 uvodna izjava 10. (prilagođeno) ⇨ novo (27)Komisija namjerava 2005. iznijeti jasnu strategiju koja bi sadržavala mjere za zaštitu ⌦ Cilj Uredbe 2017/852 Europskog parlamenta i Vijeća je zaštita ⌫ ljudskog zdravlja i okoliša od ispuštanja žive, utemeljenau na pristupu životnog ciklusa,te uzimajući u obzir proizvodnju, uporabu, obradu otpada i emisije. U tom kontekstu, Komisija bi također trebala razmotriti sve prikladne mjere s ciljem smanjenja količine žive u kopnenim i vodenim ekosustavima, a time i unošenja žive u organizam putem hrane i izbjegavanja žive u određenim proizvodima. ⇨ Odredbe o praćenju žive u ovoj Direktivi dopunjuju tu uredbu i osiguravaju informacije za njezinu provedbu.⇦ 🡻 2008/50 uvodna izjava 10. ⇨ novo (28)Rizik koji za vegetaciju i prirodne ekosustave predstavlja onečišćenje zraka najveći je u krajevima daleko od gradskih sredina. Stoga procjenu takvih rizika i sukladnosti s kritičnim vrijednostima za zaštitu vegetacije trebalo bi usmjeriti na mjesta koja su daleko od izgrađenih područja. ⇨ U toj bi se procjeni trebali uzeti u obzir i dopuniti zahtjevi iz Direktive (EU) 2016/2284 da se prate učinci onečišćenja zraka na kopnene i vodne ekosustave i da se izvješćuje o njima. ⇦ 🡻 2008/50 uvodna izjava 15. ⇨ novo (29)Doprinosi iz prirodnih izvora mogu se procijeniti, ali se ne mogu kontrolirati. Stoga, ako se doprinos iz prirodnih izvora onečišćujućim tvarima u zraku može utvrditi s određenom sigurnošću i ako su prekoračenja u cijelosti ili djelomično uzrokovana doprinosom iz prirodnih izvora, ti se doprinosi pod uvjetima iz ove Direktive mogu odbiti prilikom procjene sukladnosti s graničnim vrijednostima kvalitete zraka ⇨ i obveze smanjenja prosječne izloženosti ⇦ . Doprinos prekoračenju graničnih vrijednosti lebdećih čestica PM10 koji se pripisuje zimskom posipavanju cesta pijeskom ili solju može se također odbiti prilikom procjene sukladnosti s graničnim vrijednostima kvalitete zraka, pod uvjetom da su poduzete razumne mjere za smanjenje koncentracija. 🡻 2008/50 uvodna izjava 16. (30)Za zone i aglomeracije u kojima su uvjeti posebno teški trebalo bi omogućiti odgodu krajnjeg roka za postizanje sukladnosti s graničnim vrijednostima kvalitete zraka u slučajevima kada, bez obzira na provedbu odgovarajućih mjera za smanjenje onečišćenja, postoje akutni problemi u postizanju sukladnosti u specifičnim zonama i aglomeracijama. Svako odgađanje roka za zonu ili aglomeraciju mora pratiti sveobuhvatni plan koji bi trebala odobriti Komisija, a kojim se osigurava usklađenost s novim krajnjim rokom. Dostupnost potrebnih mjera Zajednice koje odražavaju željenu razinu smanjenja emisija na izvoru, što je navedeno u Tematskoj strategiji o onečišćenju zraka, bit će važna za učinkovito smanjenje emisije u vremenskom okviru koji je utvrđen u ovoj Direktivi za postizanje sukladnosti s graničnim vrijednostima pa bi je trebalo uzeti u obzir prilikom procjene zahtjeva za odgodu krajnjeg roka. 🡻 2008/50 uvodna izjava 18. ⇨ novo (31)Trebalo bi izraditi i ažurirati planove za kvalitetu zraka za zone i aglomeracije u kojima koncentracije onečišćujućih tvari u zraku prelaze relevantne ciljne ili granične vrijednosti kvalitete zraka ⇨ , ciljne vrijednosti za prizemni ozon ili obveze smanjenja prosječne izloženosti ⇦ plus, gdje je primjenjivo, eventualne privremene granice tolerancije. Onečišćujuće tvari emitiraju se iz mnogo različitih izvora i aktivnosti. Kako bi se osigurala povezanost različitih politika, takvi planovi za kvalitetu zraka trebali bi, gdje je izvedivo, biti dosljedni i integrirani s planovima i programima koji su pripremljeni u skladu s Direktivom 2010/75/EU 2001/80/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2001. o ograničenju emisija određenih onečišćujućih tvari u zrak iz velikih uređaja za loženje , Direktivom (EU) 2016/2284Direktivom 2001/81/EZ, i Direktivom 2002/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2002. o procjeni i upravljanju bukom iz okoliša . Prilikom izdavanja dozvola za obavljanje industrijskih aktivnosti u skladu s Direktivom 2008/1/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o integriranom sprečavanju i kontroli onečišćenja, također će se voditi briga o ciljevima kvalitete zraka predviđenim u ovoj Direktivi .

⇩ novo (32)Prije 2030. trebalo bi izraditi i planove za kvalitetu zraka ako postoji rizik da države članice do tog datuma neće postići granične vrijednosti ili ciljnu vrijednost za prizemni ozon kako bi se osiguralo odgovarajuće smanjenje razina onečišćujućih tvari. 🡻 2008/50 uvodna izjava 19. ⇨ novo (33)Trebalo bi izraditi akcijske planove u kojima se navode kratkoročne mjere koje treba poduzeti u slučaju rizika od prekoračenja jednog ili više pragova upozorenja, kako bi se taj rizik smanjio i kako bi se ograničilo njegovo trajanje. Ako se rizik odnosi na jednu ili više graničnih vrijednosti ili ciljnih vrijednosti, država članica može, gdje je prikladno, izraditi takve kratkoročne akcijske planove. Ako se radi o prizemnom ozonu, u takvim kratkoročnim akcijskim planovima trebalo bi voditi računa o odredbama Odluke Komisije 2004/279/EZ od 19. ožujka 2004. o smjernicama za provedbu Direktive 2002/3/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o prizemnom ozonu u zraku. 🡻 2008/50 uvodna izjava 20. ⇨ novo (34)Države članice trebale bi se međusobno dogovarati ⇨ surađivati ⇦ u slučaju da, radi ako zbog značajnog onečišćenja koje dolazi iz druge države članice, razina onečišćenja prekorači, ili je vjerojatno da će prekoračiti, relevantne ciljeve kvalitete zraka ⇨ bilo koju graničnu vrijednost, ciljnu vrijednost za prizemni ozon, obvezu smanjenja prosječne izloženosti ⇦ i granicu tolerancije gdje je primjenjivo ili , ovisno o slučaju, prag upozorenja. Prekogranična narav određenih onečišćujućih tvari, kao što su prizemni ozon i lebdeće čestice, može zahtijevati koordinaciju između susjednih država članica u izradi i provedbi planova za kvalitetu zraka i kratkoročnih akcijskih planova, te u obavješćivanju javnosti. Gdje je prikladno, države članice trebale bi surađivati s trećim zemljama, s osobitim naglaskom na rano uključivanje država kandidatkinja. ⇨ Komisiju bi trebalo pravodobno obavijestiti o svakoj takvoj suradnji i pozvati je da pomogne. ⇦ 🡻 2008/50 uvodna izjava 21. ⇨ novo (35)Države članice i Komisija trebale bi prikupiti, razmijeniti i proširiti informacije o kvaliteti zraka kako bi bolje razumjele utjecaj onečišćenja zraka i izradile odgovarajuće politike. Javnosti bi također trebale biti dostupne sve najnovije informacije o koncentracijama svih onečišćujućih tvari u zraku ⇨ te planovima za kvalitetu zraka i kratkoročnim akcijskim planovima ⇦. 🡻 2008/50 uvodna izjava 22. ⇨ novo (36)⇨ Podatke o koncentracijama i taloženju reguliranih onečišćujućih tvari trebalo bi prosljeđivati Komisiji kao temelj za redovna izvješća. ⇦ Kako bi se olakšalo rukovanje i usporedba informacija o kvaliteti zraka, informacije bi trebale Komisiji biti dostupne u standardiziranom obrascu.

🡻 2008/50 uvodna izjava 23. (37)Postupke za prikupljanje podataka, ocjenjivanje i izvješćivanje o kvaliteti zraka potrebno je prilagoditi kako bi se mogla koristiti elektronička sredstva i internet kao glavni alati za dobivanje informacija, te ih je potrebno uskladiti s Direktivom 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2007. o uspostavljanju infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici (INSPIRE). 🡻 2008/50 uvodna izjava 24. (38)Prikladno je predvidjeti mogućnost prilagodbe kriterija i tehnika korištenih za procjenu kvalitete zraka, kao i informacija koje se dostavljaju, znanstvenim i tehničkim dostignućima. ⇩ novo (39)Kako je pojašnjeno u sudskoj praksi Suda, države članice ne smiju ograničiti procesnu legitimaciju za osporavanje odluke javnog tijela na one pripadnike zainteresirane javnosti koji su sudjelovali u prethodnom upravnom postupku za donošenje te odluke. Kako je pojašnjeno u sudskoj praksi Suda, djelotvoran pristup pravosuđu u pitanjima okoliša i djelotvornim pravnim lijekovima zahtijeva, među ostalim, da pripadnici zainteresirane javnosti imaju pravo zatražiti od suda ili nadležnog neovisnog i nepristranog tijela da odredi privremene mjere kako bi se spriječio određeni slučaj onečišćenja. Stoga je potrebno odrediti da procesna legitimacija ne smije biti uvjetovana ulogom koju je pripadnik zainteresirane javnosti imao u fazi sudjelovanja u postupcima donošenja odluka na temelju ove Direktive. Osim toga, postupak preispitivanja trebao bi biti pošten, pravičan i pravodoban, ne bi smio biti preskup, a trebao bi osiguravati odgovarajuće i djelotvorne mehanizme pravne zaštite, uključujući prema potrebi mjere zabrane. 🡻 2008/50 uvodna izjava 30. ⇨ novo (40)Ovom Direktivom poštuju se temeljna prava i načela, prvenstveno načela iz Povelje Europske unije o temeljnim pravima. Ova Direktiva ima za cilj posebno promoviranje uključivanja visoke razine zaštite okoliša u politike Unije, te poboljšanje kvalitete okoliša u skladu s načelima održivog razvoja iz članka 37. Povelje Europske unije o temeljnim pravima. ⇨ Ako je šteta za zdravlje ljudi nastala kao posljedica kršenja članaka 19., 20. i 21. ove Direktive, države članice trebale bi osigurati da pojedinci pogođeni takvim kršenjima mogu od relevantnog nadležnog tijela zatražiti i dobiti naknadu štete. Pravilima o naknadi štete, pristupu pravosuđu i sankcijama utvrđenima u ovoj Direktivi nastoje se izbjeći, spriječiti i smanjiti štetni učinci onečišćenja zraka na zdravlje ljudi i okoliš u skladu s člankom 191. stavkom 1. UFEU-a. Time se u politike Unije nastoji integrirati visoka razina zaštite okoliša i poboljšanje kvalitete okoliša u skladu s načelom održivog razvoja kako je utvrđeno u članku 37. Povelje i konkretno utvrđuje obveza zaštite prava na život i integritet osobe utvrđena u člancima 2. i 3. Povelje. Pridonosi se i pravu na djelotvoran pravni lijek, kako je utvrđeno u članku 47. Povelje, u pogledu zaštite zdravlja ljudi. ⇦ 🡻 2008/50 uvodna izjava 28. (prilagođeno) Obvezu prenošenja ove Direktive u nacionalno pravo trebalo bi ograničiti na one odredbe koje predstavljaju bitnu promjenu u usporedbi s ranijim Direktivama. 🡻 2008/50 uvodna izjava 29. (prilagođeno) U skladu s točkom 34. Međuinstitucionalnog sporazuma o boljem zakonodavstvu , države članice potiču se da za sebe i u interesu Zajednice izrade i objave vlastite tablice iz kojih se može, koliko je to moguće, vidjeti veza između Direktive i mjera za prenošenje u nacionalno pravo. ⇩ novo

(41)Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu zahtjeva država članica o prijenosu informacija i izvješćivanju o kvaliteti zraka u skladu s ovom Direktivom, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti u pogledu i. utvrđivanja pravila koja se odnose na informacije o kvaliteti zraka koje države članice trebaju dostaviti Komisiji te rokova u kojima se te informacije trebaju dostavljati i ii. pojednostavnjenja načina izvješćivanja o podacima i uzajamne razmjene informacija i podataka dobivenih iz mreža i pojedinačnih točaka uzorkovanja na kojima se mjeri onečišćenje zraka unutar država članica. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća. (42)Kako bi se osiguralo da ova Direktiva i dalje ispunjava svoje ciljeve, posebno kako bi se izbjegli, spriječili i smanjili štetni učinci kvalitete zraka na ljudsko zdravlje i okoliš, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije o izmjenama prilogâ ovoj Direktivi kako bi se uzeo u obzir tehnički i znanstveni razvoj povezan s onečišćujućim tvarima u zraku, njihovom procjenom i upravljanjem njima, njihovim utjecajem na zdravlje ljudi i okoliš te odgovarajućim informiranjem javnosti. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. (43)Obvezu prenošenja ove Direktive u nacionalno pravo trebalo bi ograničiti na one odredbe koje predstavljaju suštinsku izmjenu u usporedbi s prijašnjim direktivama. Obveza prenošenja nepromijenjenih odredaba proizlazi iz prijašnjih direktiva. (44)Ovom Direktivom ne bi se trebale dovoditi u pitanje obveze država članica u pogledu rokova za prenošenje u nacionalno pravo direktiva navedenih u dijelu B Priloga X. 🡻 2004/107 uvodna izjava 1. (prilagođeno) Na temelju načela utvrđenih u članku 175. stavku 3. Ugovora, u Šestom programu djelovanja Zajednice za okoliš usvojenom Odlukom br. 1600/2002/EZ Europskog parlamenta i Vijeća utvrđuje se potreba smanjenja onečišćenja do razina koje umanjuju štetne učinke na zdravlje ljudi, uz obraćanje posebne pažnje na osjetljive skupine stanovništva i na okoliš kao cjelinu, za unapređivanjem praćenja i procjene kvalitete zraka uključujući taloženje onečišćujućih tvari te za pružanje informacija javnosti. 🡻 2004/107 uvodna izjava 2. (prilagođeno) Članak 4. stavak 1. Direktive Vijeća 96/62/EZ od 27. rujna 1996. o procjeni i upravljanju kvalitetom zraka obvezuje Komisiju da dostavi prijedloge za reguliranje onečišćujućih tvari popisanih u Prilogu I. toj Direktivi, uzimajući u obzir odredbe utvrđene u stavcima 3. i 4. tog članka. 🡻 2004/107 uvodna izjava 5. Ciljne vrijednosti ne bi zahtijevale uvođenje nikakvih mjera koje bi obuhvaćale prevelike troškove. Što se tiče industrijskih postrojenja, u njima se ne bi uvodile mjere veće od uporabe najboljih raspoloživih tehnika (BAT) propisanih Direktivom Vijeća 96/61/EZ od 24. rujna 1996. o integriranom sprečavanju i kontroli onečišćenja okoliša te posebno ne bi došlo do zatvaranja postrojenja. Države bi članice, međutim, morale poduzeti sve isplative mjere za smanjenje koncentracija u relevantnim sektorima. 🡻 2004/107 uvodna izjava 6. Ciljne vrijednosti iz ove Direktive nikako se ne smiju smatrati standardima kvalitete okoliša definiranima u članku 2. stavku 7. Direktive 96/61/EZ, a koji, prema članku 10. te Direktive, zahtijevaju strože uvjete od uvjeta dostižnih upotrebom BAT tehnika. 🡻 2004/107 uvodna izjava 8. Kada koncentracije prekorače određene pragove procjene, praćenje arsena, kadmija, nikla i benzo(a)pirena trebalo bi biti obvezno. Dodatna sredstva procjenjivanja mogu smanjiti potrebni broj točaka uzorkovanja za mjerenja na stalnom mjestu. Očekuje se daljnje praćenje pozadinskih koncentracija u zraku i taloženja.

🡻 2004/107 uvodna izjava 13. Podatke o koncentracijama i taloženju reguliranih onečišćujućih tvari trebalo bi prosljeđivati Komisiji kao temelj za redovna izvješća. 🡻 2004/107 uvodna izjava 14. Ažurirani podaci o koncentracijama i taloženju reguliranih onečišćujućih tvari u zraku trebali bi odmah biti dostupni javnosti. 🡻 2004/107 uvodna izjava 15. Države članice trebale bi propisati pravila o sankcijama za kršenje odredaba ove Direktive te osigurati njihovo izvršavanje. Te bi sankcije trebale biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće. 🡻 2004/107 uvodna izjava 16. Mjere potrebne za primjenu ove Direktive trebalo bi usvojiti u skladu s Odlukom Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji . 🡻 2004/107 uvodna izjava 17. Izmjene potrebne za prilagodbu ove Direktive znanstvenom i tehničkom napretku trebale bi se odnositi samo na kriterije i tehnike procjene koncentracija i taloženja reguliranih onečišćujućih tvari ili na detaljno opisane postupke prosljeđivanja podataka Komisiji. Dotične izmjene ne bi smjele ni izravno ni neizravno utjecati na promjene ciljnih vrijednosti, 🡻 2008/50 uvodna izjava 1. (prilagođeno) Šestim programom djelovanja Zajednice za okoliš usvojenim Odlukom br. 1600/2002/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. srpnja 2002. utvrđuje se potreba za smanjenjem onečišćenja do razina na kojima su štetni učinci na zdravlje ljudi minimalni, vodeći računa posebno o osjetljivim skupinama stanovništva i okolišu u cjelini, potreba za poboljšanjem praćenja i procjene kvalitete zraka, uključujući i taloženje onečišćujućih tvari, te potreba za informiranjem javnosti. 🡻 2008/50 uvodna izjava 2. Kako bi se zaštitilo ljudsko zdravlje i okoliš u cjelini, posebno je važno boriti se protiv emisija onečišćujućih tvari na njihovom izvoru, te identificirati i primijeniti najučinkovitije mjere smanjenja emisije na lokalnoj i nacionalnoj razini, te na razini Zajednice. Stoga bi trebalo izbjegavati, spriječiti ili smanjiti emisije štetnih onečišćujućih tvari u zraku, te postaviti odgovarajuće ciljeve za kvalitetu zraka, vodeći računa o relevantnim normama, smjernicama i programima Svjetske zdravstvene organizacije.

🡻 2008/50 uvodna izjava 3. (prilagođeno) Direktivu Vijeća 96/62/EZ od 27. rujna 1996. o procjeni i upravljanju kvalitetom zraka , Direktivu Vijeća 1999/30/EZ od 22. travnja 1999. o graničnim vrijednostima za sumporov dioksid, dušikov dioksid i dušikove okside , lebdeće čestice i olovo u zraku, Direktivu 2000/69/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2000. o graničnim vrijednostima za benzen i ugljikov monoksid u zraku , Direktivu 2002/3/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2002. o prizemnom ozonu u zraku i Odluku Vijeća 97/101/EZ od 27. siječnja 1997. o uspostavljanju uzajamne razmjene informacija i podataka iz mreža i pojedinačnih postaja za mjerenje onečišćenja zraka unutar država članica treba bitno revidirati kako bi sadržavale najnovija zdravstvena i znanstvena dostignuća i iskustvo iz država članica. Stoga je prikladno, radi jasnoće, pojednostavljenja i administrativne učinkovitosti, da se tih pet akata zamijene jedinstvenom Direktivom, i gdje je prikladno, provedbenim mjerama. 🡻 2008/50 uvodna izjava 4. (prilagođeno) Nakon što je stečeno dovoljno iskustva u vezi provedbe Direktive 2004/107/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 2004. o arsenu, kadmiju, živi, niklu i policikličkim aromatskim ugljikovodicima u zraku , može se razmotriti mogućnost spajanja odredaba te Direktive s odredbama ove Direktive. 🡻 2008/50 uvodna izjava 11. Sitne lebdeće čestice (PM2,5) odgovorne su za značajne negativne učinke na ljudsko zdravlje. Pored toga, još nije utvrđen prag ispod kojeg PM2,5 ne bi predstavljale rizik. Za takvu onečišćujuću tvar ne bi trebala važiti ista pravila kao za druge onečišćujuće tvari u zraku. Cilj takvog pristupa trebao bi težiti ka općem smanjenju koncentracija u gradskim pozadinskim područjima, kako bi veliki dio stanovništva imao koristi od poboljšane kvalitete zraka. Ipak, kako bi se svugdje osigurala minimalna zaštita zdravlja, taj pristup trebalo bi povezati s graničnom vrijednošću kojoj u prvoj fazi treba prethoditi ciljna vrijednost. 🡻 2008/50 uvodna izjava 17. Sve uključene institucije moraju prioritetno i detaljno proučiti potrebne mjere Zajednice za smanjenje emisija na izvoru, posebno mjere za poboljšanje učinkovitosti zakonodavstva Zajednice o industrijskim emisijama, mjere za ograničenje ispušnih emisija motora ugrađenih u teška vozila, mjere za daljnje smanjenje dozvoljenih emisija glavnih onečišćujućih tvari u državama članicama i emisija povezanih s opskrbom gorivom vozila s benzinskim motorima na benzinskim crpkama, i mjere za rješavanje pitanja sadržaja sumpora u gorivu, uključujući i marine. 🡻 2008/50 uvodna izjava 18. Trebalo bi izraditi planove za kvalitetu zraka za zone i aglomeracije u kojima koncentracije onečišćujućih tvari u zraku prelaze relevantne ciljne ili granične vrijednosti kvalitete zraka plus, gdje je primjenjivo, eventualne privremene granice tolerancije. Onečišćujuće tvari emitiraju se iz mnogo različitih izvora i aktivnosti. Kako bi se osigurala povezanost različitih politika, takvi planovi za kvalitetu zraka trebali bi, gdje je izvedivo, biti dosljedni i integrirani s planovima i programima koji su pripremljeni u skladu s Direktivom 2001/80/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2001. o ograničenju emisija određenih onečišćujućih tvari u zrak iz velikih uređaja za loženje, Direktivom 2001/81/EZ, i Direktivom 2002/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2002. o procjeni i upravljanju bukom iz okoliša . Prilikom izdavanja dozvola za obavljanje industrijskih aktivnosti u skladu s Direktivom 2008/1/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o integriranom sprečavanju i kontroli onečišćenja, također će se voditi briga o ciljevima kvalitete zraka predviđenim u ovoj Direktivi . 🡻 2008/50 uvodna izjava 25. (prilagođeno) Budući da se zbog prekogranične naravi onečišćujućih tvari u zraku ciljevi iz ove Direktive mogu bolje postići na razini Zajednice nego na razini država članica, Zajednica može usvojiti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. 🡻 2008/50 uvodna izjava 26.

Države članice trebale bi donijeti pravila o sankcijama za povredu odredaba ove Direktive i osigurati njihovu primjenu. Sankcije bi trebale biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće. 🡻 2008/50 uvodna izjava 27. (prilagođeno) Određene odredbe akata stavljenih izvan snage ovom Direktivom trebale bi ostati na snazi kako bi se osiguralo da i dalje važe postojeće granične vrijednosti kvalitete zraka za dušikov dioksid, do 1. siječnja 2010., kada će biti zamijenjene, da i dalje važe odredbe izvješćivanja o kvaliteti zraka dok se ne usvoje nove provedbene mjere, te da i dalje važe obveze koje se odnose na prethodne procjene kvalitete zraka, koje se zahtijevaju u skladu s Direktivom 2004/107/EZ. 🡻 2008/50 uvodna izjava 31. Mjere potrebne za primjenu ove Direktive trebalo bi usvojiti u skladu s Odlukom Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji . 🡻 2008/50 uvodna izjava 32. Komisiju bi trebalo ovlastiti da izmijeni priloge I. do VI., priloge VIII. do X. i Prilog XV. Kako su te mjere općeg područja primjene i služe za izmjenu elemenata ove Direktive koji nisu ključni, te se mjere moraju usvojiti u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom predviđenim u članku 5.a Odluke 1999/468/EZ. 🡻 2008/50 uvodna izjava 33. (prilagođeno) Klauzula o prenošenju zahtijeva od država članica da osiguraju da se gradska pozadinska mjerenja obave pravovremeno radi određivanja pokazatelja prosječne izloženosti, kako bi se osiguralo ispunjenje zahtijeva vezanih uz procjenu ciljanog smanjenja izloženosti na nacionalnoj razini i uz izračunavanje pokazatelja prosječne izloženosti, 🡻 2008/50 DONIJELI SU OVU DIREKTIVU: POGLAVLJE I. OPĆE ODREDBE

🡻 2004/107 Članak 1. Ciljevi Ciljevi su ove Direktive: (a) uspostaviti ciljnu vrijednost za koncentraciju arsena, kadmija, nikla i benzo(a)pirena u zraku u svrhu izbjegavanja, sprečavanja ili smanjenja štetnih učinaka arsena, kadmija, nikla i policikličkih aromatskih ugljikovodika na zdravlje ljudi i na okoliš kao cjelinu; (b) osiguravati, s obzirom na arsen, kadmij, nikal i policikličke aromatske ugljikovodike, održavanje kvalitete zraka kada je ona dobra i poboljšanje u drugim slučajevima; (c) određivati zajedničke metode i kriterije za procjenjivanje koncentracija arsena, kadmija, žive, nikla i policikličkih aromatskih ugljikovodika u zraku kao i za taloženje arsena, kadmija, žive, nikla i policikličkih aromatskih ugljikovodika; (d) osigurati prikupljanje odgovarajućih podataka o koncentracijama arsena, kadmija, žive, nikla i policikličkih aromatskih ugljikovodika u zraku kao i o taloženju arsena, kadmija, žive, nikla i policikličkih aromatskih ugljikovodika te osigurati njihovu dostupnost javnosti. ⇩ novo Članak 1. Ciljevi 1.Ovom se Direktivom utvrđuje cilj nulte stope onečišćenja za kvalitetu zraka kako bi se kvaliteta zraka unutar Unije postupno poboljšavala do razina koje se više ne smatraju štetnima za zdravlje ljudi i prirodne ekosustave, kako su definirane prema znanstvenim dokazima, doprinoseći time postizanju cilja netoksičnog okoliša najkasnije do 2050. 2.Ovom se Direktivom utvrđuju prijelazne granične vrijednosti, ciljne vrijednosti, obveze smanjenja prosječne izloženosti, ciljane prosječne razine izloženosti, kritične razine, pragovi obavješćivanja i pragovi upozorenja te dugoročni ciljevi („standardi kvalitete zraka”) koje treba postići ili ispuniti do 2030. i nakon toga redovito preispitivati u skladu s člankom 3. 3.Nadalje, ova Direktiva doprinosi postizanju ciljeva Unije u pogledu smanjenja onečišćenja i u pogledu bioraznolikosti i ekosustava u skladu s Osmim programom djelovanja za okoliš, kako je utvrđen u Odluci (EU) 2022/591 Europskog parlamenta i Vijeća. 🡻 2008/50 (prilagođeno) ⇨ novo Članak 2.

⌦ Predmet ⌫ Ovom Direktivom utvrđuju se ⌦ sljedeće ⌫ mjere čiji je cilj: 1.⌦ mjere za ⌫ definiranje i utvrđivanje ciljeva za kvalitetu zraka kako bi se izbjegli, spriječili ili umanjili štetni učinci na ljudsko zdravlje i okoliš kao cjelinu; 2.⌦ mjere za utvrđivanje zajedničkih metoda i kriterija za procjenu ⌫ procjena kvalitete zraka u državama članicama na temelju zajedničkih metoda i kriterija; 3.⇨ mjere za praćenje dugoročnih trendova ⇦ dobivanje informacija o kvalitetei zraka kako bi se pomoglo u suzbijanju onečišćenja zraka i štetnih utjecaja, te radi nadzora dugoročnih trendova i poboljšanja koji su rezultat ⇨ učinaka ⇦ nacionalnih mjera i mjera Zajednice ⌦ mjera Unije i nacionalnih mjera ⌫ ⇨ na kvalitetu zraka ⇦ ; 4.⌦ mjere koje ⌫ omogućujuiti da takve informacije o kvaliteti zraka budu dostupne javnosti; 5.⌦ mjere za ⌫ održavanjeti kvaliteteu zraka ako je dobra i njezino poboljšavanjeti je u ostalim slučajevima; 6.⌦ mjere za ⌫ promicanjeti povećaneu suradnjeu između država članica u smanjenju onečišćenja zraka. ⇩ novo Članak 3. Redovito preispitivanje 1. Do 31. prosinca 2028. i svakih pet godina nakon toga, a češće ako značajne nove znanstvene spoznaje upućuju na potrebu za tim, Komisija preispituje znanstvene dokaze povezane s onečišćujućim tvarima u zraku i njihovim učincima na zdravlje ljudi i okoliš relevantnima za postizanje cilja iz članka 1. i podnosi Europskom parlamentu i Vijeću izvješće s glavnim nalazima. 2. Preispitivanjem se procjenjuje jesu li primjenjivi standardi kvalitete zraka i dalje primjereni za postizanje cilja izbjegavanja, sprečavanja ili smanjenja štetnih učinaka na zdravlje ljudi i okoliš i treba li obuhvatiti dodatne onečišćujuće tvari u zraku. U svrhu postizanja ciljeva iz članka 1. preispitivanjem se procjenjuje je li ovu Direktivu potrebno revidirati kako bi se osigurala usklađenost sa smjernicama Svjetske zdravstvene organizacije (SZO) za kvalitetu zraka i najnovijim znanstvenim informacijama. Za potrebe tog preispitivanja Komisija uzima u obzir, među ostalim, sljedeće: (a)najnovije znanstvene informacije dobivene od SZO-a i drugih relevantnih organizacija; (b)tehnološke novosti koje utječu na kvalitetu zraka i njezinu procjenu; (c)stanja kvalitete zraka i s njima povezane učinke na zdravlje ljudi i okoliš u državama članicama; (d)napredak u provedbi nacionalnih mjera i mjera Unije za smanjenje onečišćujućih tvari i poboljšanje kvalitete zraka.

3. Europska agencija za okoliš pomaže Komisiji u provedbi preispitivanja. 4. Ako to smatra primjerenim, Komisija na temelju preispitivanja podnosi prijedlog za reviziju standarda kvalitete zraka ili za obuhvaćanje drugih onečišćujućih tvari u zraku. 🡻 2008/50 (prilagođeno) ⇨ novo Članak 4.2. Definicije Za potrebe ove Direktive ⌦ primjenjuju se sljedeće definicije ⌫ : (1)„zrak” znači zrak u troposferi, osim kod radnih mjesta izuzev mjesta rada kako su definirana ⌦ člankom 2. ⌫ Direktiveom ⌦ Vijeća ⌫ 89/654/EEZ kada se primjenjuju odredbe o zdravlju i sigurnosti na radu i kojima javnost nema redovan pristup; (2)„onečišćujuća tvar” znači svaka tvar prisutna u zraku koja može imati štetan učinak na ljudsko zdravlje i/ ili okoliš u cjelini; (3)„razina” znači koncentracija onečišćujuće tvari u zraku ili njezino taloženje na površini, u danom vremenu; 🡻 2004/107 (prilagođeno) Članak 2. Definicije Za potrebe ove Direktive primjenjuju se definicije iz članka 2. Direktive 96/62/EZ, s iznimkom definicije „ciljne vrijednosti”. Ciljevi su ove Direktive: (a)„ciljna vrijednost” znači koncentracija u zraku, utvrđena s ciljem izbjegavanja, sprečavanja ili smanjenja štetnih učinaka na ljudsko zdravlje i na okoliš kao cjelinu, koja se mora postići kada je to moguće unutar zadanog razdoblja; (4)(b) „ukupni ili glavni dio taloga” znači ukupna masa onečišćujuće tvari koja se iz atmosfere prenosi na površine ⌦ , primjerice ⌫ (npr. tlo, biljke, vodu, zgrade itd.) na određenom području unutar zadanog razdoblja;

🡻 2008/50 (5)18.„PM10” znači frakcija lebdećih čestica koja prolazi kroz ulazni otvor sakupljača koji je moguće podesiti po ve