EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 30.9.2020. SWD(2020) 317 final RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE Izvješće o vladavini prava za 2020.

Poglavlje za Maltu priložen dokumentu KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Izvješće o vladavini prava za 2020.

Stanje vladavine prava u Europskoj uniji {COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 301 final} - {SWD(2020) 302 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 306 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 316 final} - {SWD(2020) 318 final} - {SWD(2020) 319 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 322 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Sažetak Parlament je nedavno jednoglasno izglasao niz važnih reformi malteškog pravosudnog sustava. Reformom imenovanja sudaca i disciplinskih postupaka nastoji se poboljšati sustav provjera i ravnoteže tako da se ograniči uloga predsjednika vlade i parlamenta. Te su reforme, kojima se nastoji odgovoriti na neke od preporuka Venecijanske komisije iz prosinca 2018. i preporuke Europske komisije i Vijeća u okviru europskog semestra, usmjerene na jačanje neovisnosti sudstva i sustava diobe vlasti. Venecijanska je komisija općenito pozdravila planove za reforme te trenutačno priprema dodatno mišljenje o zakonodavnim tekstovima tih reformi. Osniva se tužiteljstvo pod nadležnošću Ureda glavnog državnog odvjetnika, potpuno odvojeno od državnog pravobranitelja. I dalje postoje važna pitanja u pogledu učinkovitosti pravosudnog sustava jer su sudski postupci vrlo dugi na svim razinama i u svim kategorijama slučajeva. Otkriveni su duboki obrasci korupcije koji su potaknuli snažne zahtjeve javnosti da se znatno ojačaju kapaciteti za borbu protiv korupcije i prošire reforme vladavine prava. Rezultati u pogledu osiguranih presuda u predmetima korupcije na visokoj razini nisu zadovoljavajući. Pokrenut je širok projekt reformi kako bi se uklonili nedostaci i ojačao institucionalni okvir za borbu protiv korupcije, uključujući kazneni i sudski progon. Reforma uključuje nova pravila za imenovanje ravnatelja policije, prenošenje odgovornosti za kazneni progon (uključujući za slučajeve povezane s korupcijom) s policije na glavnog državnog odvjetnika, reformu Stalne komisije za borbu protiv korupcije i nove odredbe kojima se dopuštaju žalbe protiv odluka glavnog državnog odvjetnika o nepokretanju kaznenog progona. Učinkovito provođenje tih reformi pokazat će do koje se mjere time odgovorilo na preporuke Venecijanske komisije i GRECO-a te preporuke Europske komisije. Malteški Ustav jamči slobodu izražavanja i slobodu medija. Ubojstvo najistaknutije malteške istraživačke novinarke Daphne Caruane Galizije u listopadu 2017. u javnosti je ocijenjen napadom na slobodu izražavanja te je izazvao zabrinutost u pogledu slobode medija i sigurnosti novinara u Malti. Ostala problematična područja uključuju stvarnu neovisnost regulatornog tijela za medije te pravne prijetnje i prijetnje putem interneta istraživačkim novinarima. Činjenica da dvije glavne parlamentarne stranke imaju vlasništvo i kontrolu nad više malteških medijskih i televizijskih kuća te da njima upravljaju još uvijek znatno utječe na malteški medijski prostor. Parlament je nedavno donio niz reformi u pogledu sustava provjera i ravnoteže. To se prije svega odnosi na pravila o izboru i opozivu predsjednika Republike te reforme koje jačaju ulogu pučkog pravobranitelja. Pripremljeni su i drugi nacrti zakonodavstva o ograničavanju uloge predsjednika vlade u imenovanju niza neovisnih povjerenstava. Te su reforme usmjerene na jačanje cjelokupnog sustava provjera i ravnoteže te odgovaranje na neke od preporuka Venecijanske komisije, koja priprema i dodatno mišljenje o zakonodavnim tekstovima tih reformi. Razmatra se potreba za drugim mogućim ustavnim reformama, uključujući one o funkcioniranju parlamenta. Organizacije civilnog društva imaju sve važniju ulogu u javnoj raspravi. I.Pravosudni sustav Na malteški pravosudni sustav utječu dvije pravne tradicije, kontinentalno i precedentno pravo (engl. common law). Sudovi su podijeljeni na više i niže sudove. Na višim sudovima, koji uključuju Građanski sud, Kazneni sud, Žalbeni sud, Kazneni žalbeni sud i Ustavni sud, djeluju suci. Na nižim sudovima, koji obuhvaćaju Magistratski sud (Malta) i Magistratski sud za otok Gozo, djeluju magistrati. Najvišu dužnost u okviru sudstva obnaša glavni sudac, koji ujedno predsjeda Ustavnim sudom. Neovisnost sudstva i sigurnost mandata sudaca i magistrata zajamčeni su Ustavom. Komisija za pravosuđe nadzire rad sudstva. Brojni specijalizirani sudovi zaduženi su za posebna područja. Osniva se potpuno odvojeno tužiteljstvo. Odvjetnička komora neovisno je i samoupravno stručno tijelo odvjetnika. Parlament je u srpnju 2020. izglasao brojne ustavne reforme u području pravosuđa. Neovisnost Reforma sustava imenovanja sudaca i magistrata donesena je u srpnju 2020. Vlada je u proljeće 2020. dostavila niz prijedloga reformi, uključujući i one koje se odnose na sustav imenovanja sudaca, kako bi odgovorila na preporuke Venecijanske komisije iz prosinca 2018. Parlament je 29. srpnja 2020. donio nacrt zakona o izmjeni Ustava. O svim se prijedlozima razgovaralo s Venecijanskom komisijom te ih je ona analizirala, no njezino se mišljenje o zakonodavnim tekstovima još uvijek očekuje. Prema prethodnom okviru suce i magistrate imenovao je predsjednik Malte „na prijedlog predsjednika vlade”. Odbor za imenovanje sudaca utvrđivao je ispunjavaju li kandidati kriterije za imenovanje, ali nije rangirao kandidate niti izražavao mišljenje o tome koji su kandidati najprikladniji. Uloga je Odbora za imenovanje sudaca bila utvrditi popis kandidata za rad u pravosudnom sustavu na temelju kojeg je predsjednik Vlade imao diskrecijsku ovlast odabrati kandidate koji će biti imenovani za suce ili magistrate, dok je uloga predsjednika bila isključivo formalna. Prema novom zakonu koji je donio Parlament sastav Odbora za imenovanje sudaca je revidiran te sada više od polovine njegovih članova dolazi iz pravosudnog sustava. Bit će objavljeni natječaji za pojedina radna mjesta sudaca. Odbor za imenovanje sudaca predložit će tri najprikladnija kandidata za popunjavanje radnog mjesta izravno predsjedniku Republike, koji će izabrati suce ili magistrate na temelju popisa kandidata koji mu je predočen. Evaluacijski kriteriji utvrđeni su u Ustavu. Te reforme pridonose jačanju neovisnosti sudstva, uzimajući u obzir preporuke Vijeća Europe. Tim pitanjem bavili su se i Europska komisija i Vijeće u posebnoj preporuci za državu u okviru europskog semestra 2020. te Europski parlament. Venecijanska je komisija u svojem mišljenju od 19. lipnja 2020. pozdravila planove za reforme u pogledu imenovanja sudaca te je istovremeno podsjetila na potrebu za daljnjim koracima kako bi se ostvario odgovarajući cjeloviti sustav provjera i ravnoteža u skladu s njezinim mišljenjem iz prosinca 2018. Osim toga, Venecijanska komisija trenutačno priprema dodatno mišljenje o zakonodavnim tekstovima tih reformi. Kad je riječ o glavnom sucu, nakon reforme za njegovo će imenovanje biti potrebna potpora dvije trećine članova parlamenta te u imenovanju neće sudjelovati članovi sudstva niti Odbor za imenovanje sudaca. Uzimajući u obzir razne uloge glavnog suca (predsjednik Ustavnog suda, predsjednik Žalbenog suda, predsjednik oba žalbena vijeća) i važne odgovornosti glavnog suca u upravi pravosudnog sustava (predsjednik Odbora za imenovanje sudaca, član Komisije za pravosuđe odgovorne za pravosudnu disciplinu), Venecijanska je komisija naglasila da je važno da imenovanje glavnog suca bude što je moguće više depolitizirano. Parlament je donio i reformu koja se tiče postupka razrješenja sudaca i magistrata. Prema prethodnom okviru odluke o razrješenju dužnosti sudaca i magistrata bile su u rukama parlamenta. Venecijanska komisija predložila je depolitizaciju tog postupka. Prema reformama odluke o razrješenju dužnosti sudaca i magistrata bit će u nadležnosti Komisije za pravosuđe, koja je većinski sastavljena od pravosudnih službenika. Parlament više neće biti uključen u odluke o razrješenju dužnosti sudaca i magistrata. Reformom je osim toga predviđena mogućnost žalbe Ustavnom sudu protiv razrješenja. Te reforme ojačavaju neovisnost pravosuđa, uzimajući u obzir preporuke Vijeća Europe . Venecijanska je komisija u svojem mišljenju iz lipnja 2020. pozdravila planove za reforme te trenutačno priprema dodatno mišljenje o zakonodavnim tekstovima tih reformi. Razina percepcije neovisnosti pravosuđa je prosječna. To se odnosi i na percepciju neovisnosti pravosuđa u široj javnosti (52 % ispitanika smatra da je dobra ili vrlo dobra) te među poduzećima (48 % ih smatra da je dobra ili vrlo dobra). Osniva se potpuno odvojeno tužiteljstvo. Donedavno je većinu kaznenih progona poduzimala policija, dok je Ured glavnog državnog odvjetnika izravno kazneno gonio samo najteža kaznena djela. Osim toga, glavni državni odvjetnik je osim funkcije tužitelja imao i ulogu pravnog savjetnika vlade te je zastupao državu u sudskim postupcima, što je izazvalo zabrinutosti u pogledu diobe vlasti. Vlada je 2019. najavila da namjerava stvoriti zasebno Tužiteljstvo kao odgovor na preporuke Venecijanske komisije. Kao prvi korak stvoren je Ured državnog pravobranitelja koji će preuzeti funkcije koje nisu povezane s kaznenim progonom koje je prije obavljao glavni državni odvjetnik. Državni pravobranitelj pravni je savjetnik vlade. Glavni državni odvjetnik bit će odgovoran za kazneni progon svih kaznenih djela. Vlada planira u listopadu 2020. parlamentu podnijeti prijedlog zakona kojim bi se tužiteljske ovlasti glavnog državnog odvjetnika proširile i na lakša kaznena djela. Prijenos predmeta iz nadležnosti policije u nadležnost Tužiteljstva počet će postepeno u ljeto 2020. te bi s vremenom svi kazneni progoni trebali prijeći u nadležnost glavnog državnog odvjetnika. Stoga će biti potrebno neko vrijeme da se reforma Tužiteljstva u potpunosti provede. Kad je riječ o glavnom državnom odvjetniku, parlament je u srpnju 2019. donio zakon kojim se utvrđuje novi postupak imenovanja. Tim se zakonom zahtijeva da predsjednik vlade pri odlučivanju o tome koga će predsjedniku preporučiti za glavnog državnog odvjetnika na temelju članka 91. Ustava uzme u obzir preporuke Odbora za imenovanja. U skladu s novim postupkom, predsjednik Vlade je 8. rujna 2020. prihvatio kandidata kojega je Odbor za imenovanja preporučio za malteškog glavnog državnog odvjetnika. Te promjene osiguravaju uspostavu sustava provjera i ravnoteže u usporedbi s prethodnim postupkom imenovanja. Imenovanje glavnog državnog odvjetnika u praksi je još uvijek u velikoj mjeri u nadležnosti predsjednika vlade, što je već istaknuto kao problem. Velik broj specijaliziranih sudova djeluje u različitim područjima. Ti sudovi uključuju Odbor za žalbe izbjeglica, Sud za preispitivanje odluka iz područja okoliša i prostornog uređenja, Žalbeni sud za zaštitu potrošača, Žalbeni sud za zaštitu tržišnog natjecanja i potrošača, Industrijski sud, Žalbeni sud za informacije i zaštitu podataka, Sud za mentalno zdravlje, Sud za patente, Policijski žalbeni sud, odbori Suda za administrativno preispitivanje i Prizivni zatvorski sud. Venecijanska je komisija istaknula probleme u pogledu specijaliziranih sudova, uzimajući u obzir da oni ne uživaju istu razinu neovisnosti kao redovno sudstvo. Kvaliteta Donesene su određene mjere za poboljšanje kvalitete pravosudnog sustava. Riječ je prije svega o sljedećim mjerama usmjerenima na još bolju uporabu informatičkih alata na sudovima: (i) podnošenje zahtjeva elektroničkim putem i elektroničko plaćanje pristojba proširuje se na više građanskih sudova, (ii) građanima i pravnim stručnjacima omogućen je besplatan internetski pristup aktima koji se odnose na njihove predmete i (iii) stvorena je platforma e-Courts, koja široj javnosti i pravnim stručnjacima nudi niz usluga povezanih s pravosuđem. Vlada priprema digitalnu strategiju i akcijski plan za jačanje upotrebe tehnologije u pravosudnom sustavu. Kad je riječ o pravosudnoj izobrazbi, povećan je proračun Odbora za pravosudne studije, što će omogućiti širenje opsega i kvalitete usluga izobrazbe. Kad je riječ o važnim pravosudnim vještinama, u 2018. nije zabilježena nikakva pravosudna izobrazba. Nedostatak izobrazbe o pravosudnoj etici i dalje je problem. Revidira se sustav dodjeljivanja predmeta. Prema trenutačnom okviru tajnik dodjeljuje predmete prema uputama glavnog suca. Cilj je revizije uspostaviti novi sustav koji će odražavati složenost evidentiranih predmeta i tako omogućiti bolju raspodjelu radnog opterećenja te povećati razinu učinkovitosti. Učinkovitost Trajanje sudskih postupaka i dalje je jedno od najduljih u EU-u. Usprkos određenim poboljšanjima prethodnih godina, postupci na svim razinama i u svim kategorijama predmeta i dalje su vrlo dugotrajni. Za prvostupanjske građanske i trgovačke parnične predmete sudovima je 2018. trebalo u prosjeku 440 dana da zaključe predmet, što je jedno od najduljih vremena za to u EU-u . Situaciju dodatno pogoršavaju dugi drugostupanjski postupci (u prosjeku 1 120 dana). Slično tome, duljina postupaka na upravnim sudovima i dalje predstavlja problem (u prosjeku 1 057 dana) usprkos određenim poboljšanjima prethodnih godina. Na to da su sudovi trenutačno na granici svojih kapaciteta upućuju i stope rješavanja predmeta , a Malta je jedna od država članica koje imaju najmanji broj sudaca po stanovniku. Ističe se i problem prosječne duljine trajanja prvostupanjskih predmeta povezanih s pranjem novca (više od 2 000 dana), što se nastavilo pogoršavati 2018. Sudovi su temeljem rješenja načelnika za javno zdravlje bili zatvoreni od 16. ožujka 2020. zbog izvanrednih mjera za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 te su rokovi suspendirani. To je rješenje 5. lipnja 2020. stavljeno izvan snage.

II. Okvir za borbu protiv korupcije Institucijski okvir za borbu protiv korupcije sastoji se od nekoliko tijela. Stalna komisija za borbu protiv korupcije odgovorna je za sprečavanje korupcije i provođenje upravnih istraga korupcije. Povjerenik za standarde u javnom životu može razmatrati jesu li ministri, parlamentarni tajnici ili drugi članovi parlamenta postupali na nezakonite načine te prekršili bilo koju etičku ili neku drugu obvezu ili zloupotrijebili svoje ovlasti. Istrage i kazneni progon kaznenog djela korupcije dosada su pretežno bili u nadležnosti policije (Odjela za gospodarski kriminal). No kao rezultat reformi koje se provode (vidjeti odjeljak I.) glavni će državni odvjetnik preuzeti kazneni progon za kaznena djela za koje je propisana kazna zatvora dulja od dvije godine, uključujući gospodarski kriminal, korupciju i pranje novca. Ostala tijela uključena u borbu protiv korupcije su Financijsko-obavještajna jedinica (FIAU) i Odjel za unutarnju reviziju i istrage. Potonji provodi unutarnje revizije i istrage u svim vladinim odjelima i agencijama. Kaznena djela korupcije regulirana su Kaznenim zakonikom. Parlament je u srpnju 2020. donio niz reformi u pogledu okvira za borbu protiv korupcije. Aktualna istraga i zasebna javna istraga ubojstva istraživačke novinarke Daphne Caruane Galizije razotkrile su duboke obrasce korupcije i pojačale snažne zahtjeve društva za znatnim jačanjem kapaciteta za rješavanje problema korupcije i širom reformom vladavine prava. Malta s 54/100 bodova prema indeksu percepcije korupcije organizacije Transparency International zauzima 14. mjestu u Europskoj uniji i 50. u svijetu . 89 % malteških ispitanika u anketi Eurobarometra smatra da je korupcija u Malti rasprostranjena (prosjek EU-a je 71 %), a 54% ljudi osjeća da korupcija utječe na njih osobno u svakodnevnom životu (prosjek EU-a: 26 %). Kad je riječ o poduzećima, 76 % poduzeća smatra da je korupcija rasprostranjena (prosjek EU-a je 63 %), a 60 % ih smatra da se korupcija javlja kao problem u poslovanju (prosjek EU-a: 37 %). Istovremeno 37 % ispitanika smatra da postoji dovoljno uspješnih slučajeva kaznenih progona da bi se ljude odvratilo od korupcije (prosjek EU-a: 36 %), dok 45 % poduzeća smatra da su ljudi i poduzeća za koje se otkrilo da su podmitili višeg dužnosnika kažnjeni na odgovarajući način (prosjek EU-a: 31 %) . Donesene su promjene kad je riječ o Stalnoj komisiji za borbu protiv korupcije (PCAC-a) kojima se nastoji riješiti problem strukturne slabosti te se umanjuje uloga predsjednika vlade u imenovanju njezinih članova. PCAC je odgovoran za sprečavanje korupcije i administrativne istrage prijava povezanih s korupcijom. Provodi istragu na vlastitu inicijativu ili nakon što zaprimi prijavu. U prethodnom je sustavu PCAC nalaze istraga podnosio ministru pravosuđa te zakonodavstvom nije bila propisana obveza daljnjeg postupanja ili kaznenog progona. Kao problem je istaknuta i transparentnost u pogledu slučajeva koje PCAC istražuje i danih preporuka. Europska komisija, Venecijanska komisija i GRECO izrazili su zabrinutost u pogledu ograničene učinkovitosti kad je riječ o istragama i činjenici da je imenovanje članova PCAC-a u nadležnosti predsjednika vlade. Vlada je u proljeće 2020. predstavila prijedloge za izmjenu postupka imenovanja. Te je prijedloge parlament prihvatio 29. srpnja 2020. Prema novom će postupku predsjednika PCAC-a imenovati predsjednik države u skladu s rezolucijom parlamenta koju je podržala dvotrećinska većina. Preostala dva člana PCAC-a imenovat će predsjednik, jednog na prijedlog predsjednika vlade, a drugog na prijedlog vođe oporbe. Prema novim pravilima, istražne nadležnosti PCAC-a proširene su kako bi obuhvaćale širi opseg koruptivnih praksi. Novim zakonodavstvom osobito je predviđeno da se izvješće o rezultatima istrage prosljeđuje glavnom državnom odvjetniku ako PCAC smatra da su radnje koje je istraživao koruptivne, povezane s korupcijom ili da potiču korupciju. Promjenama će se PCAC-u, pučkom pravobranitelju, povjereniku za standarde u javnom životu i glavnom revizoru omogućiti da podnesu žalbu protiv odluke glavnog državnog odvjetnika o odustajanju od kaznenog progona. No sredstva kojima raspolaže PCAC i dalje su ograničena te dovode u pitanje njegov kapacitet za provođenje učinkovitih istraga. Venecijanska komisija u svojem Mišljenju iz lipnja 2020. pozdravila je planove za reforme te trenutačno priprema dodatno mišljenje o zakonodavnim tekstovima tih reformi. Postoje nedostaci u pogledu postupanja kad je riječ o slučajevima korupcije na visokoj razini. Osobito kaznene prijave podnesene protiv osoba koje obavljaju najviše izvršne funkcije navodno ostaju u ranim fazama kaznenog postupka. Usprkos dostavljanju novih dokaza u takvim slučajevima, ostaje nejasno jesu li pokrenuti relevantni istražni postupci . Kaznene progone u pogledu kaznenih djela povezanih s korupcijom provodi Odjel za gospodarski kriminal u okviru izvršne policije Malte. Kako je istaknuto u izvješću za državu u okviru europskog semestra 2020. i rezolucijama Europskog parlamenta, policijske istrage smatrale su se nepotpunima, a za kaznena djela povezana s korupcijom i zlouporabom ovlasti nije se poduzimao odgovarajući kazneni progon. Vlasti tvrde da je 2019. zabilježeno sedam tekućih istraga u vezi s korupcijom koje su uključivale javne dužnosnike, a dvije od njih odnosile su se na slučajeve korupcije na visokoj razini. Iako već postoji mogućnost žalbe protiv odluka policije o nepokretanju kaznenog progona, uvedena je nova odredba prema kojoj se dopuštaju takve žalbe i protiv odluka glavnog državnog odvjetnika o nepokretanju kaznenog progona . Reformiran je postupak odabira i imenovanja ravnatelja policije, koji je Venecijanska komisija istaknula kao problem u svojem Mišljenju iz prosinca 2018. Parlament je 1. travnja 2020. usvojio prijedlog zakona kojim se mijenja postupak izbora i imenovanja ravnatelja policije. Komisija za javne službe bit će zadužena potpuno neovisno i samostalno provesti javni natječaj te će predložiti dva kandidata za Kabinet ministara. Kabinet zatim mora odabrati jednog od dvoje kandidata koji su ušli u uži izbor. Tom se novopredloženom metodom predviđa i da kandidati koji su ušli u uži izbor trebaju proći parlamentarnu provjeru pred Odborom Parlamenta za javna imenovanja. Povećat će se resursi i kapaciteti policijskog Odjela za gospodarski kriminal. U razdoblju od prosinca 2019. do rujna 2020. u Odjelu za gospodarstvo i kriminal zabilježen je znatan porast broja policijskih službenika: s 58 na 98. Odjel će se usredotočiti na područja u kojima policija u prošlosti nije mogla djelovati zbog nedovoljnih kapaciteta, uključujući gospodarski i financijski kriminal. Ostala područja u kojima se očekuje da će se povećati kapaciteti su mogućnosti za analizu lanca blokova, poboljšavanje alata za analizu obavještajnih podataka i pristup dodatnim bazama podataka. Zakon o zaštiti zviždača stupio je na snagu 2013. On sadrži odredbe za postupke prijavljivanja nepoštenih praksi u privatnom sektoru i javnoj upravi. Svaki poslodavac, uključujući i sva ministarstva, mora odrediti službenikakoji će primati informacije od zviždača , zaposlenika koji bi htjeli razotkrili informacije o nepoštenim praksama i ostati zaštićeni. Službenik nadležan za zviždačenje zatim poduzima mjere ili, ako je riječ o kaznenom djelu, prijavljuje slučaj policiji u razumnom roku. Zviždači mogu prijavljivati slučajeve do kojih je došlo i prije i nakon stupanja zakona na snagu. Taj zakon pruža zaštitu onima koji postupaju u dobroj vjeri. No broj pritužbi zviždača dosad je prilično ograničen. Podneseni su prijedlozi u pogledu imenovanja osoba koje obavljaju najviše izvršne funkcije. Predložene su izmjene kako bi se osiguralo da prijedlozi za imenovanje i razrješenje stalnih tajnika koje Komisija za javne službe kao neovisno ustavno tijelo daje predsjedniku Republike budu temeljeni na jasnim i unaprijed utvrđenim zahtjevima. Kad je riječ o osobama od povjerenja, predložene su izmjene Zakona o javnoj upravi i Zakona o standardima u javnom životu koji utvrđuju jasnu pravnu osnovu za njihovo imenovanje. To je u skladu s preporukama Venecijanske komisije i GRECO-a o stalnim tajnicima i osobama od povjerenja . Venecijanska komisija priprema dodatno mišljenje o zakonodavnim tekstovima podnesenih parlamentu. Pokrenuto je javno savjetovanje kako bi se uveli propisi o lobiranju, koji trenutačno ne postoje. Povjerenik za standarde u javnom životu objavio je savjetodavni dokument s prijedlozima za propise o lobiranju. Povjerenik namjerava izdati preporuke za promjene etičkog kodeksa za ministre i članove parlamenta, kako su utvrđeni u Zakonu o standardima u javnom životu. Ministarstvo okoliša, klimatskih promjena i planiranja uspostavilo je platformu registra transparentnosti, koja je već u operativnoj fazi, kao pilot-projekt. Povjerenik za standarde u javnom životu izrazio je zabrinutost zbog sukoba interesa članova parlamenta. Otkako je povjerenik za standarde u javnom životu 2018. počeo obnašati svoju dužnost imovinske kartice članova parlamenta detaljno se pregledavaju. To je rezultat Zakona o standardima u javnom životu koji je stupio na snagu 30. listopada 2018. Povjerenik će proučiti sadržaj imovinskih kartica i predložiti reviziju informacija koje se trebaju dostaviti. No objavljuju se samo imovinske kartice ministara i parlamentarnih tajnika. Kad je riječ o sukobima interesa, povjerenik je donio odluku o pritužbi koju je podnio član parlamenta u srpnju 2019. povezanoj s mogućim sukobom interesa članova parlamenta koji obnašaju dužnost u javnom sektoru ili javnom sektoru pružaju ugovorne usluge. U svom izvješću povjerenik navodi da dvije trećine zastupnika u parlamentu obnaša dužnosti u javnom sektoru ili ima ugovore s javnim sektorom te je zaključio da je to da vlada angažira zastupnike apsolutno pogrešno te je pozvao na prekid te prakse. Razmatra se moguća reforma statuta zastupnika parlamenta u kontekstu procesa ustavnih reformi. Kad je riječ o osobama kojima su povjerene najviše izvršne funkcije, kao što su stalni tajnici i osobe od povjerenja, oni ne podliježu istim obvezama prijavljivanja imovine kao parlamentarni zastupnici. Oni moraju dostaviti osnovne informacije u skladu s Etičkim kodeksom za javne službenike priloženom Zakonu o javnoj upravi . Osobe od povjerenja podliježu nadzoru povjerenika za standarde u javnom životu . III.Medijski pluralizam Malteški ustav i Zakon o Europskoj konvenciji (poglavlje 319. zakonodavstva Malte) štite slobodu izražavanja. Zakonom o medijima i kleveti od 14. svibnja 2018. stavljen je izvan snage Zakon o tisku iz 1974. te je izvršena revizija zakonodavstva o kleveti. Ustav jamči neovisnost Nadzornog tijela za komunikacije. Činjenica da dvije glavne političke stranke imaju vlasništvo ili uredničku kontrolu nad više malteških medijskih kuća i dalje karakterizira malteški medijski prostor. Ubojstvo najistaknutije malteške istraživačke novinarke Daphne Caruane Galizije u listopadu 2017. u javnosti se smatrao napadom na slobodu izražavanja te je izazvao zabrinutosti u pogledu slobode medija i sigurnosti novinara u Malti. Ustav štiti neovisnost Nadzornog tijela za komunikacije. U Ustavu su utvrđeni kriteriji prihvatljivosti i kriteriji za isključenje članova Nadzornog tijela za komunikacije i način njihovog imenovanja. Kako je pobliže utvrđeno u sekundarnom zakonodavstvu, Nadzorno tijelo je korporativno tijelo koje ima zasebnu pravnu osobnost te je pravno i funkcionalno neovisno o vladi i bilo kojim drugim privatnim ili javnim tijelima. Odluke Nadzornog tijela mogu se osporiti pred Žalbenim sudom i Ustavnim sudom. Nadzorno se tijelo financira iz državnog konsolidiranog fonda, koji pokriva plaće zaposlenika. Ostale troškove Nadzorno tijelo financira prikupljanjem naknada za licenciju i novčanih kazni koje određuje televizijskim kućama. Članove Nadzornog tijela za komunikacije imenuje predsjednik na temelju prijedloga koji mu predsjednik vlade dostavi nakon savjetovanja s vođom oporbe. U okviru Alata za praćenje medijskog pluralizma za 2020. ocjenjuje se da za neovisnost i učinkovitost Nadzornog tijela za komunikacije postoji srednji rizik s obzirom na to da je svih pet članova odbora imenovano na političkoj osnovi. Članove i voditelja obično biraju zajedničkim dogovorom dvije glavne malteške političke stranke. U okviru Alata za praćenje medijskog pluralizma za 2020. istaknuto je da Nadzorno tijelo uglavnom prati i regulira javne medije (odnosno Public Broadcasting Services, PBS) dok de facto dopušta da se ostale dvije glavne medijske kuće (od kojih je jedne vlasnik Stranka laburista, a druge Nacionalistička stranka) „međusobno uravnoteže u pogledu uredničke politike”. Revidirana Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama (AVMSD) utvrđuje niz posebnih jamstava za neovisnost i učinkovitost nacionalnih regulatornih tijela za medije. Parlament trenutačno raspravlja o prijedlogu zakona kojim se ta direktiva prenosi u malteško zakonodavstvo. Institut malteških novinara (IGM) osnovan je 1989. kao udruženje medijskih praktičara. IGM je donio Novinarski etički kodeks i nadgledao osnivanje Povjerenstva za novinarsku etiku (PEC) koja će se baviti pritužbama protiv novinara koje se temelje na tom kodeksu. IGM je imao ključnu ulogu u donošenju izmjena malteškog Zakona o tisku koji danas uključuje povjerljivost izvora, kvalificirani imunitet, pravo na informiranje i pravo odgovora. U okviru Alata za praćenje medijskog pluralizma za 2020. istaknuto je da se Institut malteških novinara, koji je jedina profesionalna novinarska organizacija u zemlji, općenito ne smatra učinkovitim u očuvanju uredničke neovisnosti te se čini da nema dovoljno snažan glas u osiguravanju opće dobrobiti svojih članova. Nadzorno tijelo za komunikacije prikuplja podatke o vlasništvu medijskih kuća, ali ne postoje obveze prema kojima bi ti podaci trebali biti lako dostupni javnosti. To uključuje radijske i televizijske postaje čiji su vlasnici političke stranke, koji se smatraju komercijalnim medijskim kućama. U slučaju promjene u pogledu dioničkog udjela medijske kuće, Nadzorno tijelo o tome mora biti obaviješteno, nakon čega obavlja dubinsko ispitivanje. Registracija društava i informacije o vlasništvu dostupne su u internetskom registru koji vodi Registar trgovačkih društava Malte. Ne postoje posebne pravne obveze koje nalažu medijskim poduzećima da objave svoju vlasničku strukturu na način da te informacije budu lako dostupne javnosti. Nadalje, iako Nadzorno tijelo za komunikacije ima pravo od nositelja licencije dobiti sve informacije za koje smatra da su nužne, ono ih ne objavljuje. Stoga iako se navodi da je javnost uglavnom svjesna toga tko je vlasnik medijskih poduzeća u zemlji, u izvješću o praćenju medijskog pluralizma iz 2020. stoji da u pogledu transparentnosti vlasništva nad medijima postoji srednji rizik. Političkim je strankama izričito dopušteno da budu vlasnici, kontroliraju ili snose uredničku odgovornost za nacionalne usluge televizije i radija. To je utvrđeno u Zakonu o emitiranju. Dvije glavne parlamentarne stranke u stvarnosti imaju vlasništvo nad više malteških medijskih i televizijskih kuća te ih kontroliraju ili njima upravljaju. Zato se u izvješću o praćenju medijskog pluralizma za 2020. smatra da za političku neovisnost medija postoji visok akutni rizik te se navodi da „ne postoje zajedničke regulatorne zaštitne mjere kad je riječ o imenovanju ili razrješenju urednika te iz toga proizlazi da je politički utjecaj na takva imenovanja ili razrješenja neizbježan jer političke stranke imaju vlasništvo nad više medijskih kuća”. Ne postoji pravni okvir za regulaciju državnog oglašavanja. To stvara određene opasnosti od zlouporabe koju mogu počiniti vlada i pojedinačni političari. Vlada upotrebljava državno oglašavanje tijekom cijele godine, ali osobito u mjesecima prije izbora, kao oblik neizravnog političkog oglašavanja. Nedavna istraga malteškog povjerenika za standarde u javnom životu pokazala je da je raširena praksa da ministri upotrebljavaju javne resurse za stvaranje sadržaja za svoje osobne stranice na društvenim medijima. Povjerenik je stoga predložio smjernice za ministre i parlamentarne tajnike o korištenju društvenih medija za koje se, kako stoji u njegovu izvješću, vlada obvezala da će ih slijediti. Na temelju tih činjenica, u izvješću o praćenju medijskog pluralizma za 2020. istaknuto je da postoji srednji rizik u pogledu državne regulacije resursa i potpore za medijski sektor. Zakonom o slobodi informiranja utvrđen je pravni okvir za pristup informacijama koje su u posjedu tijela javne vlasti. Zakonom je utvrđeno da malteški građani, građani EU-a i osobe koje su boravile u Malti tijekom razdoblja duljeg od pet godina imaju pravo zatražiti pristup tim informacijama. Svako odbijanje pristupa informacijama mora biti obrazloženo te se protiv njega može uložiti žalba. No široka definicija razloga za odbijanje te administrativni troškovi postupka otežavaju pristup javnim informacijama. Novinari su izvijestili da su u nekim slučajevima naišli na probleme kada su zatražili pristup informacijama jer bi odgovor dobili kasno ili ga uopće ne bi dobili.. Zbog toga je u izvješću o praćenju medijskog pluralizma za 2020. ocijenjeno da za pristup informacijama postoji srednji rizik. To je posebno zabrinjavajuće uzimajući u obzir važnost toga prava. Vlada trenutačno razmatra moguće daljnje korake prema uklanjanju uskog tumačenja objavljivanja informacija od javnog interesa kako bi se odgovorilo na preporuke GRECO-a.

Trenutačno traje javna istraga zbog ubojstva novinarke Daphne Garuane Galizije, koju vodi jedan bivši sudac. Nakon značajnog pritiska obitelji novinarke i malteškog civilnog društva te europskih i međunarodnih novinarskih udruženja, u rujnu 2019. pokrenuta je javna istraga. U Rezoluciji Parlamentarne skupštine Vijeća Europe posebno se pozivalo na pokretanje takve istrage. Javnom bi se istragom trebalo otkriti je li država ispunila svoje pozitivne obveze da poduzme preventivne operativne mjere kako bi zaštitila pojedince čiji su životi u opasnosti od kaznenih djela, osobito u slučajevima novinara i posebno istraži sve okolnosti povezane s ubojstvom gđe Caruane Galizije. Javna je istraga dosad otkrila niz elemenata koje su organizacije za slobodu medija opisale kao „uznemirujuća otkrića državne korupcije i nekažnjavanja povezanih sa slučajem […] koji ističu slabost vladavine prava u Malti i ustaljeno nekažnjavanje za ubojstvo Caruane Galizije te zlouporabu ovlasti na visokoj razini koju je ona istraživala”. U izvješću o praćenju medijskog pluralizma iz 2020., u kojem se ocjenjuje da za novinarsku struku, standarde i zaštitu postoji srednji rizik, istaknuto je da „uzimajući u obzir trenutačni razvoj događaja i otkrića povezana sa slučajem Caruane Galizije te daljnje istrage korupcije na visokoj razini koje vrše neovisni novinari, svakako se može tvrditi da se članovi te struke osjećaju ugroženima”. U izvješću o praćenju medijskog pluralizma iz 2020. ističe se niz kampanja mržnje protiv istraživačkih novinara koji kritiziraju državu,koje su otkrivene nakon istrage koju je provela jedna neovisna internetska platforma. Europska je komisija u više navrata naglasila da je potrebno da odgovorni za ubojstvo gđe Caruane Galizije budu privedeni pravdi, bez ikakvog političkog uplitanja. Utjecaj ubojstva najistaknutije malteške istraživačke novinarke i dalje se osjeti u Malti. Platforma Vijeća Europe za promicanje zaštite novinarstva i sigurnosti novinara objavila je 2019. tri upozorenja, koje tek treba riješiti. Država je odgovorila u pogledu dva upozorenja. Prvo upozorenje povezano je s kibernapadima na neovisnu, istraživačku internetsku medijsku platformu The Shift News. Drugo i treće upozorenje odnose se na pravno zastrašivanja triju novinara koji su istraživali za potrebe knjige o ubojstvu gđe Caruane Galizije te postupanja prema novinarima nakon konferencije za medije održane u uredu predsjednika vlade. Platforma je objavila jedno upozorenje 2020. povezano s mjerama sličnima SLAPP-u koje je jedan poduzetnik podnio protiv The Shift News. IV.Ostala institucionalna pitanja povezana sa sustavom provjera i ravnoteže Malta je parlamentarna republika u kojoj zakonodavnu vlast ima Zastupnički dom, jednodomni parlament koji se bira na petogodišnji mandat. Izvršnu vlast ima predsjednik, kojeg bira parlament, i kabinet koji vodi predsjednik vlade. Svi ministri u vladi, uključujući i predsjednika vlade, moraju biti članovi parlamenta. O predmetima povezanim s Ustavom odlučuje Ustavni sud. Ustavom je utvrđen niz neovisnih tijela, uključujući Ured pučkog pravobranitelja. Parlament je u srpnju 2020. donio niz ustavnih reformi. Donesena je ustavna reforma postupka izbora predsjednika Malte. Tom se reformom, koja je donesena 29. srpnja 2020., predviđa da će se predsjednik Malte birati dvotrećinskom većinom u parlamentu, umjesto običnom većinom, u skladu s mišljenjem Venecijanske komisije iz lipnja 2020. Prema novim pravilima, osoba koja obnaša dužnost predsjednika ostaje u svakom slučaju na toj dužnosti dok se ne postigne dvotrećinska većina u parlamentu. Osim toga, za razrješenje predsjednika bit će potrebna dvotrećinska većina u parlamentu. Postupak izbora i razrješenja predsjednika dvotrećinskom parlamentarnom većinom predložila je Venecijanska komisija te bi on mogao pridonijeti jačanju uloge predsjednika u kontroliranju vlade. Venecijanska komisija trenutačno priprema dodatno mišljenje o zakonodavnom tekstu te reforme. Odobrena je i ustavna reforma za jačanje uloge pučkog pravobranitelja, dok se o prijedlogu za uspostavljanje institucije za ljudska prava raspravlja u parlamentu.. Pučki pravobranitelj istražuje aktivnosti koje poduzima vlada ili bilo koje drugo tijelo utvrđeno zakonom te može provoditi istrage na vlastitu inicijativu ili na temelju pritužbe. Tom reformom, koju je Parlament donio 29. srpnja 2020., u Ustav se unosi metoda imenovanja i razrješenja pučkog pravobranitelja te njegovo pravo na pristup informacijama. Reformom se osigurava da ako je tijekom ili nakon bilo koje istrage mišljenje pučkog pravobranitelja da postoje dokazi o bilo kakvom koruptivnom djelovanju kako je utvrđeno u Zakonu o Stalnoj komisiji za borbu protiv korupcije, pučki pravobranitelj može svoje nalaze uputiti izravno glavnom državnom odvjetniku. Reforma je usmjerena na odgovaranje na preporuke Venecijanske komisije. Napominje se da su i Ujedinjeni narodi preporučili jačanje neovisnosti Ureda povjerenika za djecu osiguravanjem odgovarajućih posebnih i zasebnih ljudskih, tehničkih i financijskih resursa te imuniteta koji su potrebni za učinkovito obavljanje te funkcije. Parlamentu je 2019. predstavljen prijedlog uspostavljanja institucije za ljudska prava. Trenutačno se u relevantnim parlamentarnim odborima raspravlja o prijedlogu zakona o uspostavljanju Povjerenstvu za ljudska prava i ravnopravnost. Parlamentu je predložena ustavna reforma o imenovanjima u određena neovisna povjerenstva. Vlada je predložila da se ovlasti koje se odnose na imenovanje za niz neovisnih povjerenstava prenesu s predsjednika vlade na kabinet ministara, uključujući i kad je riječ o Središnjoj banci Malte i povjereniku za informacije i zaštitu podataka. Venecijanska komisija u svojem je Mišljenju iz lipnja 2020. pozdravila namjeru vlade da dodatno raspravi imenovanje drugih neovisnih tijela kao što su Izborno povjerenstvo, Povjerenstvo za javne službe i Nadzorno tijelo za komunikacije u okviru Ustavne konvencije pod vodstvom predsjednika. Započet je i postupak promišljanja o ulozi parlamenta. Razmatraju se reforme u pogledu statusa zastupnika u parlamentu, iako još nisu predložene nikakve konkretne mjere. Venecijanska komisija smatra da malteški parlament treba ojačati kako bi učinkovito nadzirao vladu te je predložila da se sustav promijeni kako bi se zastupnicima osigurao rad na puno radno vrijeme i plaće. Osim toga, preporučila je da bi zastupnici trebali imati mogućnost koristiti nestranačke istraživačke kapacitete i/ili imati više savjetodavno tijelo. Nadalje, treba izbjegavati široku uporabu delegiranog zakonodavstva. Presude Ustavnog suda nemaju učinak erga omnes. Parlament je zadužen za stavljanje izvan snage ili izmjenu zakona u slučaju da je presudom Ustavnog suda jedna ili više njegovih odredbi proglašena neustavnom. Venecijanska je komisija napomenula da se u praksi to ne događa u svim slučajevima, što dovodi do nastavka primjene odredbi koje se smatraju neustavnima. I dalje postoje izazovi kad je riječ o ograničenoj uporabi instrumenata utemeljenih na dokazima i učinkovitosti javnih savjetovanja u procesu izrade zakonodavstva. Iako postoje različiti kanali za savjetovanje s javnosti, postoji određena sloboda odlučivanja o tome treba li se pokrenuti opsežno javno savjetovanje ili ne, kao i velik broj iznimaka. Ishodi postupaka javnog savjetovanja ne objavljuju se uvijek na internetu pravovremeno i na način da su lako dostupni. Nadalje, prema OECD-u, u Malti ne postoji sustavno preispitivanje jesu li zakonima i propisima ostvareni željene ciljeve politike . U okviru strateškog plana za digitalnu transformaciju javne uprave 2019.–2021. planiraju se inicijative u pogledu savjetovanja putem interneta i platforme za e-sudjelovanje. Donesene su mjere za suzbijanje pandemije u okviru izvanrednog stanja javnog zdravlja. Zakonom o javnom zdravlju nadzornik za javno zdravlje dobio je ovlast da donosi, mijenja ili opoziva naredbe u slučajevima pojave epidemije ili zaraznih bolesti, a moguće je i sudsko preispitivanje. Nadzornik je proglasio izvanredno stanje javnog zdravlja 1. travnja 2020. s retroaktivnim učinkom od 7. ožujka 2020., koje je ukinuto 30. lipnja 2020. Organizacije civilnog društva imaju sve važniju ulogu u javnoj raspravi. Građanski se prostor smatra suženim s obzirom na gore navedene uvjete u kojima rade novinari . Istovremeno, nakon ubojstva istraživačke novinarke Daphne Caruane Galizije organizacije civilnog društva aktivnije sudjeluju u javnoj raspravi. Glavni zakon kojim se regulira okvir za civilno društvo je Zakon o volonterskim organizacijama, kojim je utvrđeno da su organizacije civilnog društva volonterske organizacije koje su neovisne o vladi i samostalne te će vlada cijelo vrijeme poštovati njihov status. Iako bi se strukture za uključenost i sudjelovanje civilnog društva mogle poboljšati, organizacije civilnog društva posljednjih nekoliko godina sve više sudjeluju u raspravama o pitanjima povezanima s vladavinom prava, uključujući potrebu za reformama u pogledu organizacije pravosudnog sustava i borbe protiv korupcije. Vlada se obvezala izmijeniti različite zakonodavne akte kako bi osigurala da se riješi problem ranjivosti volonterskih organizacija. Prilog I.: Popis izvora prema abecednom redoslijedu*. * Popis doprinosa primljenih u okviru savjetovanja za Izvješće o vladavini prava za 2020. dostupan je na (internetska stranica komunikacije). Centar za pluralizam i slobodu medija, Praćenje medijskog pluralizma za 2020. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 . CIVICUS, Monitor: praćenje građanskog prostora, Malta. https://monitor.civicus.org/country/malta/ . Europska komisija (2019.), istraživanje Business Eurobarometer. Europska komisija (2019.), Izvješće za Maltu, SWD(2019) 1017 final. Europska komisija (2020.), Izvješće za Maltu, SWD(2020) 517 final. Europska komisija, Pregled stanja u području pravosuđa u EU-u za 2020.

Europska mreža institucija za ljudska prava (2020.), Doprinos Europske mreže nacionalnih institucija za ljudska prava savjetovanju s dionicima za Izvješće o vladavini prava za 2020. Europski sud za ljudska prava, presuda velikog vijeća od 6. studenoga 2018., Ramos Nunes de Carvalho e Sá protiv Portugala, br. 55391/13, 57728/13 i 74041/13. Europski sud za ljudska prava, presuda vijeća od 5. svibnja 2020. Kövesi protiv Rumunjske, br. 3594/19. Glavna uprava za komunikaciju (2019.), Flash Eurobarometer 482: Stav poduzeća prema korupciji u EU-u. Glavna uprava za komunikaciju (2020.), Posebno izvješće Eurobarometra 502: korupcija. GRECO (2019.), četvrti evaluacijski krug, Drugo izvješće o usklađenosti Malte u pogledu sprječavanja korupcije među parlamentarnim zastupnicima, sucima i državnim odvjetnicima. GRECO (2019.), peti evaluacijski krug, Evaluacijsko izvješće za Maltu o sprečavanju korupcije i promicanju integriteta u središnjim državama i agencijama za izvršavanje zakonodavstva. Malteška vlada (2020.), Podaci koje je dostavila Malta za Izvješće o vladavini prava za 2020. Odbor za prava djeteta Ujedinjenih naroda (2019.). OECD (2019.), Pokazatelji regulatorne politike i upravljanja, Malta. Povjerenik za standarde u javnom životu (2020.), Towards the Regulation of Lobbying in Malta (Prema regulaciji lobiranja u Malti). Povjerenik za standarde u javnom životu, Izvješće o predmetu br. K/002, 2019. Reporteri bez granica, Malta. https://rsf.org/en/taxonomy/term/150 . Republika, doprinos Izvješću o vladavini prava za 2020. Rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o vladavini prava u Malti. Rezolucija Europskog parlamenta od 18. prosinca 2019. o vladavini prava u Malti nakon nedavnih otkrića u vezi s ubojstvom Daphne Caruane Galizije. Rezolucija Europskog parlamenta od 28. ožujka 2019. o stanju vladavine prava i borbe protiv korupcije u EU-u, osobito u Malti i Slovačkoj. Sud Europske unije, presuda od 25. srpnja 2018., LM, C‑216/18 PPU. Transparency International (2020.), Podaci koje su dostavile države, Malta. https://www.transparency.org/en/countries/malta Vijeće Europe, Platforma za promicanje zaštite novinarstva i sigurnosti novinara, Malta. https://www.coe.int/en/web/media-freedom/malta .

Vijeće Europe: Odbor ministara (2010.), Preporuka CM/Rec(2010)12 Odbora ministara državama članicama o sucima: neovisnost, učinkovitost i odgovornosti. Vijeće Europe: Odbor ministara (2016.), Preporuka CM/Rec(2016)4 Odbora ministara državama članicama o zaštiti novinarstva i sigurnosti novinara i ostalih medijskih aktera. Vijeće Europe: Parlamentarna skupština (2019.), Rezolucija 2293 (2019) Parlamentarne skupštine: Daphne Caruana Galizia’s assassination and the rule of law in Malta and beyond: ensuring that the whole truth emerges. (Ubojstvo Daphne Caruane Galizije i vladavina prava u Malti i šire: osigurati da se otkrije cijela istina.) Vijeće Europe: Venecijanska komisija (2010.), Izvješće o neovisnosti pravosudnog sustava, prvi dio: Neovisnost sudaca (CDL-AD(2010)004). Vijeće Europe: Venecijanska komisija (2016.), Kontrolni popis vladavine prava (CDL-AD(2016)017). Vijeće Europe: Venecijanska komisija (2018.), Malta, Mišljenje o ustavnim odredbama i diobi vlasti te neovisnosti pravosuđa i tijela kaznenog progona (CDL-AD(2018)028). Vijeće Europe: Venecijanska komisija (2020.), Malta, Mišljenje o predloženim zakonodavnim izmjenama (CDL-AD(2020)006). Vijeće Europske unije, Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Malte za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2020. Virtualni posjet Malti u kontekstu Izvješća o vladavini prava za 2020. Zaklada Daphne Caruana Galizia, doprinos za Izvješće o vladavini prava za 2020. Prilog II.: Posjet Malti Službe Komisije održale su u lipnju 2020. virtualne sastanke sa sljedećim tijelima: ·Udruženje sudaca ·Udruženje magistrata ·Glavni državni odvjetnik ·Malteško Nadzorno tijelo za komunikacije ·Odvjetnička komora ·Povjerenik za standarde u javnom životu

·Ministarstvo pravosuđa ·Stalna komisija za borbu protiv korupcije (PCAC) ·Policija: Odjel za gospodarski kriminal ·Nevladina organizacija Repubblika ·Državni pravobranitelj * Komisija se u okviru brojnih horizontalnih sastanak sastala i sa sljedećim organizacijama: ·Amnesty International ·Civil Liberties Union for Europe ·Civil Society Europe (Europsko koordinacijsko tijelo za organizacije civilnog društva) ·Konferencija europskih crkava ·EuroCommerce ·Europski centar za neprofitno pravo ·Europski centar za slobodu tiska i medija ·Europski građanski forum ·Free Press Unlimited ·Front Line Defenders (Zaklada za zaštitu branitelja ljudskih prava) ·ILGA-Europe ·Međunarodna komisija pravnika ·Međunarodna federacija za ljudska prava