IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU Opća procjena gospodarskih posljedica zahtjeva koji se odnose na objavu informacija po državama iz članka 89. Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. /* COM/2014/0676 final */





IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU Opća procjena gospodarskih posljedica zahtjeva koji se odnose na objavu informacija po državama iz članka 89. Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. I. Uvod Člankom 89. Direktive 2013/36/EU[1] (Direktiva o kapitalnim zahtjevima ili „CRD”) za banke i investicijska društva („institucije”) uvodi se nova obveza javnog izvješćivanja po državama. Institucije će biti obvezne svake godine za svaku državu u kojoj imaju poslovni nastan objaviti informacije o (a) nazivu (nazivima), vrsti djelatnosti, geografskom položaju, (b) prometu, (c) broju zaposlenika, (d) dobiti ili gubitku prije oporezivanja, (e) porezu na dobit ili gubitak i (f) primljenim javnim subvencijama. Informacije iz točaka (a), (b) i (c) institucije su obvezne objavljivati od 1. srpnja 2014. Za informacije iz točaka (d), (e) i (f) predviđen je poseban režim: u početnoj je fazi samo 14 najvažnijih europskih institucija[2] („GSV institucije EU-a”) Komisiji moralo, na povjerljivoj osnovi, dostaviti te informacije. Rok za to početno povjerljivo izvješćivanje bio je 1. srpnja 2014. i ispunilo ga je svih 14 GSV institucija EU-a. U sljedećoj fazi, tj. od 1. siječnja 2015., sve institucije obuhvaćene područjem primjene članka 89. („izvještajne institucije”) obvezne su objaviti sve informacije predviđene člankom 89. osim ako Komisija odluči o odgodi obveza izvješćivanja po državama. Člankom 89. predviđeno je da Komisija do 31. prosinca 2014. Europski parlament i Vijeće izvijesti o mogućim negativnim gospodarskim posljedicama javne objave tih informacija po državama. Komisija, nakon savjetovanja s EBA-om, EIOPA-om i ESMA-om, ovisno o slučaju, obvezna je provesti opću procjenu takvih posljedica, uključujući utjecaj na konkurentnost, ulaganja i raspoloživost kredita te stabilnost financijskog sustava. U skladu s člankom 89., u slučaju da se utvrde značajni negativni učinci, Komisija je obvezna razmotriti sastavljanje prijedloga o izmjeni obveza izvješćivanja po državama te može odlučiti o njihovoj odgodi. Stoga je glavni cilj ovog izvješća iznijeti procjenu Komisije u pogledu mogućih značajnih negativnih gospodarskih učinaka obveza izvješćivanja po državama. Komisija je u okviru otvorenog poziva na podnošenje ponuda[3] provedbu studije o mogućim pozitivnim i negativnim posljedicama obveza izvješćivanja po državama povjerila vanjskom ugovornom suradniku. Studija koju je proveo vanjski ugovorni suradnik obuhvaćala je i anketu među dionicima[4] i ekonometrijsku analizu[5]. Komisija se savjetovala s EBA-om, EIOPA-om i ESMA-om. Održala je i izravna savjetovanja s dionicima, među ostalim i s 14 GSV institucija EU-a[6] i nekoliko organizacija civilnog društva koje su zainteresirane za to područje. Komisija je organizirala javno savjetovanje[7] i informativno događanje[8]. Dakle, svi su dionici imali dovoljno mogućnosti za iznošenje svojih stajališta. Na temelju toga Komisija je procijenila moguće gospodarske učinke obveza izvješćivanja po državama. II. Kontekst U uvodnoj izjavi (52) CRD-a navodi se da je „veća transparentnost u vezi s poslovanjem institucija, a posebno u vezi s ostvarenom dobiti, plaćenim porezima i primljenim subvencijama nužna za ponovno pridobivanje povjerenja građana Unije u financijski sektor. Obvezno izvješćivanje u ovom području stoga bi trebalo smatrati važnim činiteljem korporativne odgovornosti institucija prema zainteresiranim stranama i društvu.” Obveze izvješćivanja po državama dionicima će omogućiti bolje razumijevanje struktura grupa, njihovih djelatnosti i zemljopisne prisutnosti. Nadalje, zahvaljujući tim obvezama trebalo bi se bolje razumjeti plaćaju li se porezi tamo gdje se stvarna poslovna djelatnost uistinu odvija. Objava i transparentnost smatraju se ključnim regulatornim alatima kojima se pomaže osigurati da poduzeća učinkovito izvršavaju svoje obveze te da budu odgovorna za donesene poslovne strategije. Nove obveze izvješćivanja po državama treba promatrati u kontekstu nedavne financijske krize, zbog koje je bila potrebna dosad najveća razina javne potpore za ponovnu uspostavu financijske stabilnosti i zbog koje je znatno poljuljano povjerenje građana u financijski sektor. To je dovelo do snažnih zahtjeva da banke pokažu veću odgovornost i povećaju transparentnost u svojim odnosima s javnosti. Neovisno o financijskoj krizi, od poduzeća se sve više traži da preuzmu odgovornost za svoj utjecaj na društvo te se doprinos koji daju u obliku poreza sve više smatra dijelom njihove društvene odgovornosti. To je povećalo potrebu za transparentnosti u oporezivanju velikih poduzeća, osobito onih koja su u znatnoj mjeri aktivna u prekograničnom poslovanju. III. Procjena gospodarskih učinaka obveza izvješćivanja po državama Većina dionika očekuje da će obveze izvješćivanja po državama imati određeni pozitivan učinak na povjerenje javnosti u financijski sektor te na njegovu transparentnost i odgovornost[9]. Ipak, razne skupine dionika smatraju da bi se dodatnim smjernicama o točnom sadržaju stavki o kojima je potrebno izvijestiti povećala transparentnost i dosljednost, smanjila opasnost od pogrešnog razumijevanja podataka te ograničilo administrativno opterećenje. U nastavku slijedi analiza mogućih gospodarskih posljedica obveza izvješćivanja po državama, prije svega na konkurentnost, ulaganja, raspoloživost kredita i stabilnost financijskog sustava. Nalazi odražavaju povratne informacije primljene od dionika u okviru anketa koje su proveli Komisija i vanjski ugovorni suradnik, javnog savjetovanja i informativnog događanja te rezultate ekonometrijske analize. A. Utjecaj na konkurentnost Većina dionika smatra da obveze neće negativno utjecati na konkurentnost izvještajnih institucija[10]. Međutim, neki smatraju da će zbog nejednakih uvjeta na svjetskoj razini izvještajne institucije dospjeti u nepovoljniji položaj u odnosu na institucije koje nisu obuhvaćene tim obvezama jer će morati snositi dodatno administrativno opterećenje i troškove, jer će njihovi podaci biti izloženi očima javnosti i jer će morati objavljivati specifičnije poslovne informacije nego njihovi konkurenti na koje se ti zahtjevi ne primjenjuju. Ti dionici, koji su u manjini, vjeruju da će obveze izvješćivanja po državama negativno utjecati na konkurentnost, iako načelno ne očekuju da će taj negativni utjecaj biti snažan. Ostali očekuju da će obveze izvješćivanja po državama pozitivno utjecati na konkurentnost izvještajnih institucija. Neki smatraju da će povećana transparentnost i odgovornost kao posljedica obveza izvješćivanja po državama izvještajne institucije potaknuti da bolje razmotre rizike koji proizlaze iz njihova unutarnjeg ustroja i djelatnosti. Na taj način povećana transparentnost ne bi služila samo za otkrivanje mogućih problema, već i za njihovo sprječavanje. Time bi se dakle mogli smanjiti rizici od skandala koji bi bili štetni za ugled institucije i povjerenje ulagača i klijenata te bi se moglo pridonijeti vraćanju povjerenja javnosti u sektor financijskih usluga u EU-u. Smatraju i da bi se uvođenjem tih obveza moglo privući ulagače i klijente koji cijene povećanu transparentnost, što može dovesti do konkurentne prednosti izvještajnih institucija. Troškovi usklađivanja s obvezom izvješćivanja vjerojatno će biti inherentno razmjerni veličini i multinacionalnoj dimenziji poslovanja izvještajne institucije. Izvještajne institucije, osobito multinacionalne grupe, vjerojatno već raspolažu sofisticiranim sustavima za prikupljanje podataka. Ne očekuje se da će troškovi usklađivanja s obvezama izvješćivanja biti znatni[11]. Informacije koje se objavljuju u okviru obveze izvješćivanja po državama ne čine se poslovno povjerljivima. Razina informacija koje se objavljuju o okviru obveze izvješćivanja po državama nije dovoljna da bi na temelju njih zainteresirane strane dobile iscrpan uvid u poslovne strategije izvještajnih institucija. Najmanje tri GSV institucije EU-a već su dobrovoljno objavile podatke povezane s obvezom izvješćivanja po državama, naizgled bez zabrinutosti oko otkrivanja poslovno povjerljivih informacija ili drugih učinaka na konkurentnost. Rezultati ekonometrijske analize upućuju na to da je poboljšanje kvalitete objave, što je glavni cilj obveze izvješćivanja po državama, povezano sa smanjenjem mogućnosti izvještajnih institucija da prikriju svoje stvarne rezultate (upravljanje zaradama). Iz studije je vidljivo da povećanje razine objave od jednog boda (na temelju složenog pokazatelja ljestvice 0 – 52) smanjuje vjerojatnost upravljanja zaradama za 3,5 % u slučaju uzorka banaka obuhvaćenih studijom[12]. Iako iz ekonometrijske analize nije vidljiv izravan učinak na konkurentnost, analiza literature upućuje na to da bi se višim stupnjem objave bankama omogućilo povećanje konkurentnosti (primjerice jer bi se time smanjio problem nerazmjernosti informacija, olakšala dodjela sredstava i povećalo povjerenje). Iz studije općenito proizlazi da je malo vjerojatno da će obveze izvješćivanja po državama negativno utjecati na konkurentnost. Pojedini dionici očekuju da će obveze objave po državama utjecati na efektivnu poreznu stopu banaka. Obveza izvješćivanja po državama sama po sebi nije porezna mjera, već mjera transparentnosti i društvene odgovornosti te neće izravno utjecati na poreznu stopu koja vrijedi za izvještajne institucije. Svako povećanje efektivnog oporezivanja bilo bi isključivo neizravna posljedica. Iznimno je teško predvidjeti vjerojatnost mogućeg povećanja (efektivnih) poreznih stopa koje neizravno proizlazi iz obveza izvješćivanja po državama. To bi ovisilo o raznim čimbenicima kao što su sadašnji pristup institucije poreznim pitanjima, odgovor nadležnih tijela na objavljene informacije o svim poreznim plaćanjima po državama i odgovor javnosti na objavljene informacije u okviru obveze izvješćivanja po državama. Čak i kad bi izvještajna institucija promijenila svoj porezni pristup, i dalje bi bilo teško utvrditi je li to neizravna posljedica obveza izvješćivanja po državama ili bi to prije bila posljedica drugih kretanja u tom području. Takvo bi povećanje moglo pozitivno utjecati i na tržišno natjecanje jer bi moglo pridonijeti uspostavi jednakih uvjeta za manje institucije koje ne sudjeluju u prekograničnom poslovanju. U širem smislu, opći gospodarski utjecaj svakog povećanja efektivne porezne stope bilo bi veoma teško izmjeriti i ovisio bi o različitim rezultatima[13]. Iako bi se moglo očekivati da će negativna posljedica biti smanjenje gospodarske aktivnosti izvještajnog subjekta, vjerojatno je da će postojati neutralizirajući čimbenici, primjerice raspoloživost dodatnih prihoda za javnu potrošnju od kojih bi korist mogli ostvariti društvo i gospodarstvo u širem smislu te veće povjerenje javnosti. B. Utjecaj na ulaganja Dionicima je postavljeno pitanje o utjecaju obveza izvješćivanja po državama na ulaganja u izvještajne institucije i od strane izvještajnih institucija[14]. U vezi s prvim pitanjem, tj. utjecajem obveza izvješćivanja po državama na ulaganja u izvještajne institucije, većina dionika ne očekuje nikakav utjecaj. Oni smatraju da se odluke o ulaganjima ne temelje na podacima koji se objavljuju u skladu s člankom 89. već na drugim čimbenicima te da njih pokreću moguće gospodarske koristi, a ne objavljene informacije. Isto se tako napominje da su institucije koje traže izvore financiranja na tržištima kapitala već dužne pružiti iscrpnije informacije od onih koje se zahtijevaju na temelju članka 89. Međutim, postoji zabrinutost da bi u pojedinim slučajevima pogrešno tumačenje i/ili negativna percepcija objavljenih informacija od strane javnosti negativno utjecali na privlačnost institucija na tržištu kapitala. Isto tako, pojedini dionici smatraju da bi uvođenje obveza izvješćivanja po državama moglo dovesti u pitanje postojanje jednakih uvjeta te da bi dodatni zahtjevi u pogledu objave mogli umanjiti privlačnost EU-a kao mjesta za ulaganja (zbog povezanog administrativnog opterećenja i troškova). Međutim, većina se dionika slaže da obveze izvješćivanja neće utjecati na spremnost izvještajnih institucija da ostanu u EU-u. Pojedini dionici očekuju pozitivan utjecaj na ulaganja u izvještajne institucije. Smatraju da na svjetskoj razini ulagači sve više zahtijevaju veću transparentnost i pouzdanost (ili cjelovitost) podataka o poduzećima u koja ulažu. Objavljene informacije služile bi ulagačima kao čvrst temelj za donošenje kvalitetnih odluka o ulaganju te bi na temelju njih bili u boljem položaju da od banaka zahtijevaju preuzimanje odgovornosti. Transparentnost bi, uključujući obveze izvješćivanja po državama, ulagačima pomogla da utvrde rizične čimbenike i financijske nepravilnosti te bi pridonijela boljem upravljanju rizikom od strane institucija. Time bi se stoga povećala stabilnost bankarskog sektora i njegova privlačnost u smislu ulaganja. Naposljetku, smatra se da ulagači pri donošenju odluka o ulaganjima sve više uzimaju u obzir čimbenike kao što su održivost i transparentnost te da bi objava informacija mogla dovesti do većeg ulaganja društveno odgovornih ulagača. U vezi s drugim pitanjem, tj. utjecajem obveza izvješćivanja po državama na ulaganja izvještajnih institucija, velika većina dionika smatra da neće biti nikakvog utjecaja. Rezultati ekonometrijske analize upućuju na to da nije vjerojatno da će obveze izvješćivanja po državama negativno utjecati na ulaganja. Naprotiv, utvrđeno je da jedan dodatan bod u indeksu objave smanjuje efektivni trošak vlasničkog kapitala za 0,2 % boda. Dakle, poboljšanje kvalitete objave, koje tržišta kapitala percipiraju kao posljedicu obveza izvješćivanja po državama, moglo bi dovesti do manjih troškova vlasničkog kapitala za banke. To bi se moglo pretvoriti u manje kamatne stope na kredite te bi se poduzećima omogućilo da više ulažu u vlastito poslovanje i širenje poslovanja[15]. I na temelju analize literature može se zaključiti da su poboljšanja opće objave povezana s boljim rezultatima poduzeća na tržištima kapitala, kao što su niži troškovi vlasničkog kapitala zbog manje nerazmjernosti informacija i nižih agencijskih troškova. Smanjenje troškova vlasničkog kapitala povezuje se s većim ulaganjima i financijskog i nefinancijskog sektora. C. Utjecaj na raspoloživost kredita Dionicima je postavljeno pitanje o utjecaju obveza izvješćivanja po državama na odobravanje kredita izvještajnim institucijama i od strane izvještajnih institucija[16]. U vezi s prvim pitanjem, tj. utjecajem obveza izvješćivanja po državama na odobravanje kredita izvještajnim institucijama, velika većina dionika smatra da neće biti nikakvog utjecaja. Manji broj dionika izrazio je zabrinutost zbog mogućeg negativnog utjecaja. Tvrde da bi se objavljene informacije mogle pogrešno protumačiti i dovesti do negativnog raspoloženja. Jedan je dionik, posebno u pogledu informacija o javnim subvencijama, naveo da bi se na temelju toga banku moglo percipirati kao „poduprtu”, što bi moglo povećati troškove financiranja na veliko. Ostali očekuju pozitivan utjecaj. U skladu s primjedbama o utjecaju na ulaganja, smatra se da bi povećana transparentnost mogla pridonijeti povjerenju u izvještajne institucije, boljem razumijevanju rizika poduzeća, a time i boljem upravljanju rizikom te, dugoročno, manjim razinama rizika. U vezi s drugim pitanjem, tj. utjecajem obveza izvješćivanja po državama na odobravanje kredita od strane izvještajnih institucija, dionici se načelno slažu da obveze izvješćivanja po državama neće utjecati na odobravanje kredita od strane izvještajnih institucija ni na cijenu ili kvalitetu kredita koji su na raspolaganju poduzećima i kućanstvima. Ekonometrijski rezultati upućuju na to da nije vjerojatno da će obveze izvješćivanja po državama negativno utjecati na sposobnost banaka da pristupe tržištima kapitala. Naprotiv, rezultati upućuju na to da jedan dodatan bod u indeksu objave smanjuje efektivni trošak vlasničkog kapitala za 0,2 % boda. Dakle, poboljšanje kvalitete objave kao posljedica obveza izvješćivanja po državama moglo bi čak u maloj mjeri pridonijeti smanjenju troškova vlasničkog kapitala za banke, a te bi se koristi mogle prenijeti na poduzeća iz nefinancijskog sektora i kućanstva u obliku nižih kamatnih stopa na kredite[17]. Na temelju analize literature može se zaključiti da niže stope zaduživanja za banke mogu dovesti i do veće raspoloživosti kredita jer su banke, zaštićene većim maržama, spremnije povećati ponudu kredita. D. Utjecaj na stabilnost financijskog sustava Većina se dionika[18] slaže da obveze izvješćivanja po državama neće utjecati na stabilnost financijskog sustava. Čak i ako je u pojedinim poduzećima moguća volatilnost, smatraju da to ne bi utjecalo na sektor u cjelini. Navode i da je volatilnost posljedica više čimbenika te da je stoga ne bi bilo moguće pripisati isključivo objavama iz članka 89. Jedan dionik smatra da bi mogla postojati opasnost da će objave utjecati na percepciju sektora, ali ipak ne očekuje da će taj utjecaj biti zamjetljiv. S time se ne slaže samo manji broj dionika koji navode, primjerice, da bi moglo doći do utjecaja na međubankovne kredite ako detaljne informacije o poreznom položaju banke postanu dostupne te upozoravaju na opasnost da bi javnost mogla pogrešno protumačiti podatke zbog nedosljedne primjene i različitih tumačenja. Ti dionici međutim ne smatraju da bi negativan utjecaj bio snažan. Umjesto toga neki dionici očekuju pozitivan utjecaj, navodeći među ostalim da bi veći stupanj objavljivanja ulagačima i drugim dionicima omogućio bolje razumijevanje funkcioniranja financijskog sektora i njegovih uzoraka vlasništva, doveo do boljeg upravljanja rizicima i održivosti te povećao povjerenje i smanjio volatilnost tržišta. Rezultati ekonometrijske analize upućuju na to da bi poboljšanje kvalitete objave moglo pozitivno utjecati na kvalitetu računovodstva. Rezultati upućuju na to da povećanje stupnja objave za jedan bod povećava točnost prognoza analitičara za 0,49 % boda[19] i smanjuje vjerojatnost upravljanja zaradama za 3,5 %[20]. To znači da bi nakon provedbe obveze izvješćivanja po državama informacije koje pružaju financijske institucije mogle dobiti veću informativnu vrijednost za vanjske dionike i bolje odražavati stvarno ekonomsko stanje institucije. Time bi se mogla smanjiti volatilnost, a povećati financijska stabilnost. Uz to se na temelju analize literature može zaključiti da objave banaka mogu pozitivno utjecati na financijsku stabilnost jer mogu ublažiti probleme nerazmjernosti informacija, olakšati praćenje institucija i poboljšati upravljanje. E. Procjena Budući da odredbe o obvezama izvješćivanja po državama još nisu u potpunosti stupile na snagu, ova je procjena u biti neka vrsta pogleda u budućnost, usmjerena, u skladu s člankom 89. Direktive 2013/36/EU, na utvrđivanje mogućeg značajnog negativnog gospodarskog utjecaja obveza izvješćivanja po državama. Dionici očekuju da će obveze izvješćivanja po državama imati određeni pozitivan utjecaj na povjerenje javnosti u europski financijski sektor te na njegovu transparentnost i odgovornost. Ipak, smatra se da bi se dodatnim smjernicama u pogledu točnog sadržaja stavki o kojima će se morati izvješćivati i dosljednom provedbom u državama članicama moglo pridonijeti transparentnosti. Među dionicima prevladava mišljenje da obveze izvješćivanja po državama neće znatno utjecati na konkurentnost, ulaganja, raspoloživost kredita ni stabilnost financijskog sustava. Protivnici se uglavnom pozivaju na opasnost pogrešnog tumačenja podataka od strane javnosti te na povećanje administrativnog opterećenja. Zagovornici obveza izvješćivanja po državama ističu veći broj pozitivnih učinaka: ulagačima će se omogućiti kvalitetnije donošenje odluka o ulaganjima te će biti u boljem položaju da od banaka zahtijevaju veće preuzimanje odgovornosti. Obveze izvješćivanja po državama dovest će do boljeg upravljanja rizikom od strane izvještajnih institucija, čime će se smanjiti opasnost od skandala i povećati stabilnost financijskog sektora. Obveze izvješćivanja po državama privući će ulagače i klijente koji cijene povećanje transparentnosti te će općenito dovesti do većeg povjerenja u europski financijski sektor. Rezultati ekonometrijske analize upućuju na to da bi poboljšanje kvalitete objave, što je glavni cilj obveze izvješćivanja po državama, imalo brojne pozitivne rezultate. Veća kvaliteta objave može dovesti do smanjenja troškova vlasničkog kapitala, što se može prenijeti na poslovne subjekte i kućanstva u obliku nižih kamatnih stopa na kredite te tako pozitivno utjecati na raspoloživost kredita i ulaganja. Uz to može smanjiti mogućnost da izvještajne institucije prikrivaju svoje stvarne rezultate (upravljanje zaradama ili „kreativno računovodstvo”) i povećati kvalitetu računovodstva, čime bi se mogla povećati konkurentnost i financijska stabilnost. Komisija je, prije svega na temelju rezultata studije i stajališta koja su iznijeli dionici, procijenila da se u ovoj fazi ne očekuje da će javna objava informacija po državama u skladu s člankom 89. Direktive 2013/36/EU imati značajan negativan gospodarski utjecaj, prije svega na konkurentnost, ulaganja, raspoloživost kredita i stabilnost financijskog sustava. Naprotiv, čini se da je moguć određen ograničeni pozitivan utjecaj. Iz povratnih informacija primljenih od dionika i analize prvog skupa povjerljivih objava proizlazi da bi se korisni učinci članka 89. mogli povećati kad bi se riješili određeni problemi povezani s provedbom tih odredaba. IV. Zaključak U ovoj fazi ne očekuje se da će izvješćivanje po državama u skladu s člankom 89. Direktive 2013/36/EU imati značajan negativan gospodarski utjecaj, osobito na konkurentnost, ulaganja, raspoloživost kredita i stabilnost financijskog sustava. Naprotiv, čini se da je moguć određeni ograničeni pozitivan utjecaj. Međutim, korisne učinke članka 89. moglo bi se povećati kad bi se riješili određeni problemi povezani s provedbom tih odredaba. Budući da nisu utvrđeni značajni negativni učinci povezani s javnom objavom po državama, Komisija smatra da obveze u skladu s člankom 89. Direktive 2013/36/EU ne bi trebalo odgoditi te da bi se u potpunosti trebale primjenjivati, kako je predviđeno, od 1. siječnja 2015. [1] Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ. SL L 176, 27.6.2013., str. 338. [2] Takozvane globalne sistemski važne institucije koje su dobile odobrenje za rad u Uniji te su kao takve međunarodno utvrđene, ažurirani popis skupine globalnih sistemski važnih banaka koji je pripremio Odbor za financijsku stabilnost 1. studenoga 2012. http://www.financialstabilityboard.org/publications/r_121031ac.pdf. [3] Oznaka poziva na podnošenje ponuda: MARKT/2013/205/F. [4] Savjetovanja su provedena s većim brojem dionika, uključujući organizacije civilnog društva, vlade, regulatorna tijela, banke i trgovinska udruženja. [5] Studija koju je proveo vanjski ugovorni suradnik dostupna je na sljedećoj adresi: http://ec.europa.eu/internal_market/company/modern/corporate_governance_in_financial_institutions_en.htm [6] Sažetak savjetovanja s 14 GSV institucija EU-a dostupan je na sljedećoj adresi: http://ec.europa.eu/internal_market/company/modern/corporate_governance_in_financial_institutions_en.htm [7] Doprinosi su dostupni na sljedećoj adresi: http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2014/country-by-country-crd4/contributions_en.htm [8] Informativno događanje održano je 2. listopada 2014. Sudionici su predstavljali različite skupine dionika. Sažetak rasprave dostupan je na sljedećoj adresi: http://ec.europa.eu/internal_market/company/modern/corporate_governance_in_financial_institutions_en.htm#240711 [9] Vidi sažetak rasprave u okviru informativnog događanja, odgovore u okviru javnog savjetovanja i izvješće vanjskog ugovornog suradnika, str. 87., 91., 145. – 147. [10] Vidi sažetak rasprave u okviru informativnog događanja, odgovore u okviru javnog savjetovanja, sažetak odgovora u okviru savjetovanja s GSV institucijama i izvješće vanjskog ugovornog suradnika, str. 139. [11] Za više pojedinosti vidi izvješće vanjskog ugovornog suradnika, str. 97., i sažetak odgovora u okviru savjetovanja s GSV institucijama. [12] Izvješće vanjskog ugovornog suradnika, str. 73. – 83. i 84. – 85. [13] Za više pojedinosti vidi izvješće vanjskog ugovornog suradnika, str. 93. – 96. [14] Vidi sažetak rasprave u okviru informativnog događanja, odgovore u okviru javnog savjetovanja, sažetak odgovora u okviru savjetovanja s GSV institucijama i izvješće vanjskog ugovornog suradnika, str. 140. – 141. [15] Izvješće vanjskog ugovornog suradnika, str. 46. – 55. i 84. – 85. [16] Vidi sažetak rasprave u okviru informativnog događanja, odgovore u okviru javnog savjetovanja, sažetak odgovora u okviru savjetovanja s GSV institucijama i izvješće vanjskog ugovornog suradnika, str. 142. – 143. [17] Izvješće vanjskog ugovornog suradnika, str. 46. – 55. i 84. – 85. [18] Vidi sažetak rasprave u okviru informativnog događanja, odgovore u okviru javnog savjetovanja, sažetak odgovora u okviru savjetovanja s GSV institucijama i izvješće vanjskog ugovornog suradnika, str. 144. [19] Izvješće vanjskog ugovornog suradnika, str. 64. – 72. i 84. – 85. [20] Izvješće vanjskog ugovornog suradnika, str. 73. – 83. i 84. – 85.