HR Službeni list Europske unije C 468/2

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2014/C 468/02)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1)

ZAHTJEV ZA IZMJEN

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda (2)

ZAHTJEV ZA IZMJENU U SKLADU S ČLANKOM 9.

„CHEVROTIN”

EZ br.: FR-PDO-0105-0970-23.2.2012.

ZOZP ( ) ZOI ( X )

1. Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje izmjena

—

☐

—

☒

—

☒

—

☒

—

☒

—

☐

—

☐

—

☐

—

☒

2. Vrsta izmjene

—

☒

—

☐

—

☐

—

☐

3. Izmjena(-e)

3.1. Opis proizvoda

Pobliže se opisuje tijesto sira kako bi se bolje okarakterizirao proizvod.

Smanjuje se udio masti u suhoj tvari: s 45 % na 40 %. To je smanjenje opravdano utvrđenim odstupanjima udjela masti u mlijeku ovisno o uvjetima ispaše koza. Budući da se mlijeko obrađuje svakodnevno, udjeli masti u siru mogu znatno odstupati. To se odstupanje prije nije ispravno uzimalo u obzir.

3.2. Zemljopisno područje

Dio područja općine Annecy-le-Vieux uvršten je u zemljopisno područje. Budući da je jedan od gospodarskih subjekata podnio zahtjev za uvrštavanje, primijenjena je ljestvica kriterija za ograničavanje koja je bila utvrđena za prvotno određivanje zemljopisnog područja. Dio područja općine Annecy-le-Vieux ispunjavao je kriterije koje je donijelo povjerenstvo stručnjaka zaduženo za ispitivanje granica.

Karakteristike kojima se opisuje zemljopisno područje premještaju se i izmjenjuju u poglavlju „Podatci kojima se potvrđuje povezanost sa zemljopisnim područjem”.

3.3. Dokaz o podrijetlu

Navode se obveze prijavljivanja gospodarskih subjekata. Te su izmjene povezane s reformom sustava kontrole oznaka izvornosti koja je uvedena Zakonom br. 2006/1547 od 7. prosinca 2006. o vrednovanju poljoprivrednih, šumskih ili prehrambenih te morskih proizvoda. Posebno se predviđa identifikacija gospodarskih subjekata u svrhu akreditacije kojom se priznaje njihova sposobnost ispunjavanja uvjeta specifikacije one oznake kojom se žele koristiti, te prijava potrebnih za poznavanje i praćenje proizvoda namijenjenih stavljanju na tržište s „oznakom izvornosti” te prijava povezanih s ishranom životinja.

Dodaje se odredba o kontroli proizvoda kako bi se mogla provjeravati njihova kvaliteta na kraju proizvodnog lanca.

Navodi se da oznaka raspoznavanja koja se stavlja na sireve mora biti okruglog oblika.

3.4. Način proizvodnje

Proizvodnja mlijeka

Navodi se definicija stada na temelju nacionalnog teksta i prethodne registrirane specifikacije proizvoda: „Stadom se u smislu ove specifikacije smatra cijelo kozje stado sastavljeno od koza u laktaciji, zasušenih koza, kozlića i jaraca.”

Ispravlja se pogreška u prijepisu tog nacionalnog teksta pa se udio od 80 % alpske pasmine odnosi na stado, a ne samo na koze.

Pojašnjava se pasmina koza koja se upotrebljava. Naime, s obzirom na to da se alpska pasmina sastoji od skupa fenotipa, od fenotipa chamoisé (žutosmeđe boje s crnom prugom na leđima i glavi, crnim trbuhom i donjim dijelovima nogu) do fenotipa s crno-bijelim mrljama, odnosno crnog fenotipa, izmjenom se namjerava gospodarskim subjektima pojasniti kojim se fenotipima mogu koristiti. U svakodnevnom su govoru ti fenotipi, osim fenotipa chamoisé, poznati pod nazivom „koze iz pokrajine Savoie” (chèvres des Savoie).

Kako bi kontrola bila što jednostavnija, način izračuna gornje granice prosječne proizvodnje po kozi u laktaciji određuje se na temelju nacionalnog teksta i prethodne registrirane specifikacije proizvoda.

Kada je riječ o ishrani:

— Utvrđuje se pozitivan popis dopuštenih krmiva i sirovina te aditiva koji se mogu upotrebljavati u sastavu dodataka ishrani da bi se odredila vrsta hrane i olakšala kontrola.

— Posebno, pobliže se opisuje hrana iz kategorije krmiva, te se u tu kategoriju uključuje i dehidrirano krmivo. Bolje se određuju i vrste hrane koja se može davati kozama.

— Utvrđuje se i najveća količina dodataka ishrani i dehidriranog krmiva koji se smiju unositi kako bi se posebno izbjeglo da se u ishrani koza njima zamijeni trava. Unos dodataka ishrani za koze u laktaciji tako se ograničava na 300 grama po litri proizvedenog mlijeka te, u slučaju unosa dehidriranog krmiva, unos dodataka ishrani i dehidriranog krmiva ograničava se na 500 grama po litri proizvedenog mlijeka.

— Pojašnjava se mogućnost da dehidrirano krmivo dolazi izvan zemljopisnog područja kako bi se olakšala kontrola podrijetla cjelokupne hrane.

— Uvode se odredbe kojima se zabranjuje upotreba genetski modificirane hrane te sadnja i sijanje genetski modificiranih kultura na gospodarstvima kako bi se očuvala povezanost s podnebljem.

— Kako bi se mogla jamčiti kvalitetna ishrana koza, utvrđuje se da se sva hrana mora čuvati tako da ostane cjelovita.

Navode se pravila za gnojenje na zemljišnim česticama namijenjenima proizvodnji hrane za koze jer se unosom organskog gnojiva može promijeniti sastav flore na travnjacima, a takvim se definiranjem može očuvati raznolika prirodna flora i povezanost sa zemljopisnim područjem.

„Jedina dopuštena organska gnojiva potječu s područja oznake izvornosti ‚Chevrotin’, a to su kompost, gnoj, gnojovka, gnojnica (poljoprivrednog podrijetla) te organska gnojiva nepoljoprivrednog podrijetla, primjerice mulj iz uređaja za pročišćivanje vode (ili nusproizvodi) te zeleni otpad. Svako razastiranje nepoljoprivrednog organskog gnojiva mora se analitički nadzirati po serijama (kamion, cisterna itd.) u pogledu patogenih bakterija, teških metala i tragova organskih onečišćivača navedenih u propisima. Dopušta se razastiranje organskih gnojiva nepoljoprivrednog podrijetla po površinama gospodarstva, ali uz trenutno zakopavanje i uvažavanje važećih propisa o određenim ograničenjima (datumi, zaštićeni perimetri itd.), o količinama…”

Proizvodnja

Utvrđuju se radnje koje se moraju provoditi na gospodarstvu (proizvođač mlijeka) i premještene su u točku „Proizvodnja” poglavlja „Opis metode dobivanja proizvoda” specifikacije proizvoda.

Izmijenjuje se odredba o proizvodnom pogonu sira „Chevrotin” kako bi se pojasnio rad pogona u kojima se za dobivanje drugih proizvoda upotrebljava mlijeko drugih životinjskih vrsta.

Ukida se rečenica „Tim jednostavnim rashlađivanjem mlijeka može se pogodovati prirodnim starterima i spriječiti nastajanje psihotropne flore” jer je riječ o podatku, a ne o elementu kontrole.

Kako bi se pojednostavila kontrola, navodi se da gospodarstvo na kojem je sve ili dio prerađivanog mlijeka namijenjeno proizvodnji sira „Chevrotin” mora ispunjavati sve uvjete za proizvodnju mlijeka navedene u specifikaciji.

Ispravlja se prijašnja pogreška u prijepisu nacionalnog teksta na temelju nacionalnog teksta povezanog s prethodnom registriranom specifikacijom:

izmijenjen je raspon temperatura za dodavanje renina (od 30 do 38 °C umjesto od 32 do 36 °C tijekom dodavanja renina, s obzirom na to da se taj raspon primjenjuje i na trajanje koagulacije).

Naveden je sastav mliječnih starter-kultura kako bi se osiguralo da odabrane starter-kulture pogoduju posebnoj flori te omogućuju da posebnost sira „Chevrotin” dođe do izražaja.

Izmijenjen je opis platna za kalupljenje. Ne mora biti isključivo laneno, već može biti i pamučno. Time se upotpunjuje prethodna odredba kojom se upotreba ograničavala na lan jer se u tu svrhu uvelike upotrebljava i pamuk.

Zrenje

Police za zrenje više se ne ograničavaju samo na daske od smrekovine. Naime, skupina je utvrdila da se nakon sušenja, koje se obvezno provodi na policama od smrekovine, mogu upotrebljavati police koje nisu od drva. Naime, u toj fazi drvo regulira vodu i pogoduje nastajanju flore tijekom zrenja. Praksa je pokazala da druge vrste polica, lakše za upotrebu, ne utječu na karakteristike sira kad se upotrebljavaju u toj fazi. Različita gospodarstva provela su pokuse na drukčijim policama (drvenim rešetkama) te se pokazalo da je kvaliteta očuvana (nema problema s viškom vode ili nastajanjem flore). Te su se inertnije police pokazale korisnima u upravljanju nepoželjnim bakterijama u zajedničkim pogonima za zrenje jer ih je lako čistiti.

3.5. Označivanje

Ukida se obveza stavljanja „oznake kontroliranog podrijetla” na etiketu i zamjenjuje obvezom stavljanja simbola Europske unije za zaštićenu oznaku izvornosti radi čitljivosti i sinergije u oglašavanju proizvoda s registriranim ZOI-jem. Na etiketi se može navesti i naziv „Zaštićena oznaka izvornosti”.

Nakon promjene nacionalnih propisa ukida se obveza stavljanja logotipa INAO-a.

3.6. Nacionalni zahtjevi

U skladu s navedenom nacionalnom reformom sustava kontrole zaštićenih oznaka podrijetla, dodaje se tablica s glavnim točkama koje se kontroliraju i metodama njihova ocjenjivanja.

3.7. Ostale izmjene

Pakiranje

Pravila za pakiranje nisu izmijenjena (cijeli sir pakira se zasebno s lažnim dnom od smrekovine). Izmjena se odnosi na vrijeme kada se sirevi mogu početi pakirati (od 15. dana dozrijevanja, a ne „nakon dozrijevanja” kako je utvrđeno u poglavlju 2. registrirane specifikacije).

Ovom se praksom može jamčiti cjelovitost proizvoda nakon dozrijevanja. Naime, njome se pozitivno utječe na teksturu jer ambalaža djeluje kao „mikropodrum” te, sprječavanjem isušivanja sira i pospješivanjem protelioze, doprinosi dobivanju mekanije teksture. Tom se praksom smanjuje i pojava nepravilnosti (primjerice, prisutnost crnih mrlja koje se nakon zrenja pojavljuju na sirevima koji se nalaze nepokriveni na drvenim daskama ili drvenim rešetkama) ili propadanje kore (pukotine, izobličenja).

JEDINSTVENI DOKUMEN

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda (3)

„CHEVROTIN”

EZ br.: FR-PDO-0105-0970-23.2.2012.

ZOZP ( ) ZOI ( X )

1. Naziv

„Chevrotin”

2. Država članica ili treća zemlja

Francuska

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1. Vrsta proizvoda

Razred 1.3. Sirevi

3.2. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Sir „Chevrotin” proizvodi se isključivo od sirovog i punomasnog kozjeg mlijeka te je cilindričnog oblika promjera od 9 do 12 cm, visine od 3 do 4,5 cm i težine od 250 do 350 g.

To je sir tlačenoga nekuhanog tijesta, oprane kore koja je nakon zrenja u potpunosti ili djelomično prekrivena tankom bijelom pjenom koja se uglavnom sastoji od plijesni geotrichum. Nakon što se posve osuši, sir sadržava najmanje 40 grama masnoće na 100 grama sira, a njegov sadržaj suhe tvari ne smije iznositi manje od 45 grama na 100 grama sira.

Sir „Chevrotin” pakira se zasebno s lažnim dnom od sjeckane smrekovine.

Sir „Chevrotin” pakira se cijeli.

Njegovo je tijesto mekano i kremasto, a u sredini može biti tvrđe s rupicama. Žućkaste je boje, blago slano, s okusom svojstvenim za koze.

3.3. Sirovine (samo za prerađene proizvode)

Mlijeko koje se upotrebljava za proizvodnju sira „Chevrotin” dobiva se od stada koja se sastoje najmanje od 80 % alpske pasmine, uključujući životinje koje se nalaze na popisu „koza iz pokrajine Savoie” koji je Institut za uzgoj sastavio u okviru programa za očuvanje kozjih pasmina.

3.4. Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

Svježa trava i sijeno upotrebljavaju se kao krmivo.

Ta se ishrana tijekom pet mjeseci temelji na vegetaciji koju koze pasu na zemljopisnom području.

Uzgajivač mora raspolagati površinom od najmanje 1 000 kvadratnih metara pašnjaka po kozi.

U prehrani cijelog stada dopušta se samo hrana navedena na popisu u nastavku:

— jedina dopuštena vlaknasta krmiva jesu vegetacija s pašnjaka i sijeno s prirodnih travnjaka te umjetnih travnjaka s travama i mahunarkama koje se mora čuvati u dobrim uvjetima,

— dehidrirana krmiva: dehidrirana pulpa repe i dehidrirana lucerna,

— sljedeće sirovine koje se upotrebljavaju u sastavu dodataka ishrani: sve žitarice i njihovi proizvodi, melasa u svojstvu veziva, cjelovita ili mljevena zrna graška, bob, lupina, soja, suncokretova sačma, kopra, lan, palma, repica, soja, pamuk, krumpir, masnoća biljnog podrijetla, svi minerali, makroelementi, sirutka s gospodarstva čuvana u dobrim uvjetima kako bi se izbjeglo kontaminiranje patogenim bakterijama. Jedini odobreni aditivi jesu oligoelementi i vitamini.

Krmiva proizvedena na području čine najmanje 70 % ukupne ishrane stada krmivom, izraženo u suhoj tvari. Unos dodataka ishrani za koze u laktaciji ograničava se na 300 grama po litri proizvedenog mlijeka.

U slučaju unosa dehidriranog krmiva, unos dodataka ishrani i dehidriranog krmiva ograničava se na 500 grama po proizvedenoj litri mlijeka.

U ishrani životinja dopušta se jedino bilje, suproizvodi i dopunska hrana koja potječe od genetski nemodificiranih proizvoda.

Zabranjuju se sadnja i sijanje genetski modificiranih kultura na svim površinama gospodarstava koja proizvode mlijeko namijenjeno proizvodnji sira oznake izvornosti „Chevrotin”. Ta se zabrana odnosi na sve biljne vrste koje bi mogle poslužiti za ishranu životinja na gospodarstvu i svaki uzgoj vrste koja bi ih mogla kontaminirati. Prihvatljiva granica u skladu je s važećim propisima te se odnosi na svaki prehrambeni sastojak.

3.5. Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Proizvodnja mlijeka, njegova prerada te dozrijevanje sira provode se na zemljopisnom području.

3.6. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

Kako bi se zaštitio sir te se očuvala njegova ključna svojstva koja se odnose na koru, teksturu tijesta i intenzitet mirisa, sir „Chevrotin” pakira se cijeli. Takvo pakiranje prilagođenom ambalažom uključuje lažno dno od smrekovine na najmanje jednoj od ploha sira. Pakiranje se odvija na zemljopisnom području.

3.7. Posebna pravila za označivanje

Svaki sir s „oznakom izvornosti”„Chevrotin” stavlja se na tržište sa zasebnom etiketom na kojoj je istaknut naziv oznake izvornosti.

Naziv oznake izvornosti navodi se slovima veličine najmanje 120 % svih ostalih slova na etiketi.

Na okrugloj prozirnoj kazeinskoj naljepnici navodi se naziv oznake izvornosti i identifikacijski broj proizvođača. Naljepnica se postavlja tijekom proizvodnje na jednu od ploha sira.

Etiketa mora sadržavati simbol „ZOI” Europske unije. Može sadržavati i naziv „Zaštićena oznaka izvornosti”.

4. Sažeta definicija zemljopisnog područja

Departman Haute-Savoie

Općine koje se u cijelosti nalaze na području:

Abondance, Alex, Allèves, Arâches, Aviernoz, Bellevaux, Bernex, Boëge, Bogève, Bluffy, Bonnevaux, Brizon, Burdignin, Chamonix-Mont-Blanc, Châtel, Chevenoz, Chevaline, Combloux, Cons-Sainte-Colombe, Cordon, Demi-Quartier, Dingy-Saint-Clair, Domancy, Doussard, Entremont, Entrevernes, Essert-Romand, Faverges, Giez, Habère-Lullin, Habère-Poche, La Balme-de-Thuy, La Baume, La Chapelle-d’Abondance, La Chapelle-Saint-Maurice, La Clusaz, La Côte-d’Arbroz, La Forclaz, La Rivière-Enverse, La Tour, La Vernaz, Lathuile, Le Biot, Le Bouchet, Le Grand-Bornand, Le Petit-Bornand-les-Glières, Le Reposoir, Les Clefs, Les Contamines-Montjoie, Les Gets, Les Houches, Les Villards-sur-Thônes, Leschaux, Lullin, Magland, Manigod, Marlens, Megève, Mégevette, Mieussy, Montmin, Montriond, Mont-Saxonnex, Morillon, Morzine, Nancy-sur-Cluses, Nâves-Parmelan, Novel, Onnion, Passy, Praz-sur-Arly, Reyvroz, Sallanches, Samoëns, Saxel, Serraval, Servoz, Seythenex, Seytroux, Sixt-Fer-à-Cheval, Saint-André-de-Boëge, Saint-Eustache, Saint-Ferréol, Saint-Gervais-les-Bains, Saint-Jean-d’Aulps, Saint-Jean-de-Sixt, Saint-Jean-de-Tholomé, Saint-Jeoire, Saint-Laurent, Saint-Sigismond, Saint-Sixt, Talloires, Taninges, Thollon-les-Mémises, Thônes, Thorens-Glières, Vacheresse, Vailly, Vallorcine, Verchaix, Villard-sur-Boëge, Villaz, Ville-en-Sallaz, Viuz-en-Sallaz.

Općine koje se djelomično nalaze na području:

Annecy-le-Vieux, Ayze, Duingt, Gruffy, La Roche-sur-Foron, Lugrin, Marignier, Marnaz, Perrignier, Scionzier, Saint-Jorioz, Viuz-la-Chiésaz.

Departman Savoie

Općine koje se u cijelosti nalaze na području:

Aillon-le-Jeune, Aillon-le-Vieux, Allondaz, Arith, Bellecombe-en-Bauges, Cléry, Cohennoz, Crest-Volland, Doucy-en-Bauges, Ecole-en-Bauges, Flumet, Jarsy, La Compôte, La Giettaz, La Motte-en-Bauges, La Thuile, Le Châtelard, Le Noyer, Les Déserts, Lescheraines, Notre-Dame-de-Bellecombe, Puygros, Saint-François-de-Sales, Saint-Nicolas-la-Chapelle, Sainte-Reine, Thoiry, Ugine.

Općine koje se djelomično nalaze na području:

Hauteluce, Le Montcel, Marthod, Mercury, Montailleur, Plancherine, Saint-Jean-d’Arvey, Saint-Jean-de-la-Porte, Saint-Offenge-Dessus, Thénésol, Verrens-Arvey, Villard-sur-Doron.

5. Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1. Posebnosti zemljopisnog područja

Prirodni čimbenici

Zemljopisno područje obuhvaća planinski dio departmana Haute-Savoie koji se sastoji od tri planinska lanca Chablais, Mont Blanc i Aravis, te planinski lanac Bauges u departmanu Savoie. Odlikuje se:

— hladnom i vlažnom klimom (godišnja količina padalina iznosi više od 1 200 mm, ljeti količina padalina iznosi više od 60 mm),

— planinskim bioklimatskim pojasom na cijelom području,

— tvrdim vapnenačkim stupovima u krajoliku koji utječu na karbonatna tla pašnjaka,

— vegetacijom pašnjaka kojom prevladavaju vrste prilagođene karakteristikama tog planinskog pojasa.

Zemljopisno područje oznake ističe se selektivnim klimatskim uvjetima i raznolikošću biotopova. Stoga su flora i vegetacija izvorne i raznovrsne.

Izvornost flore očituje se u velikom broju (na niskoj nadmorskoj visini, od planinskog pojasa) te u prevlasti (iznad 1 500 m) određenih vrsta (među rasprostranjenim travama na pašnjacima su i Poa alpina te Festuca violacea), odnosno rodova i porodica koji su slabo zastupljeni na obližnjim ravnicama (primjerice sirištarke).

Na proizvodnom području sira „Chevrotin” planinski se travnjaci u pogledu biljne vegetacije ističu rijetkošću određenih trava koje u ravnicama prevladavaju u intenzivnim uvjetima, posebno Lolium perenne (zbog nadmorske visine), te povezanim obiljem određenih dvosupnica, primjerice Geranium silvaticum i Chaerophyllium hirsutum.

Najveća je raznolikost zamijećena na visinskim pašnjacima, posebno zbog razlika u pedološkom pokrovu. Tla se razlikuju ovisno o trajanju snježnog razdoblja, o lokalnim matičnim stijenama, izvorima i toku vode na padinama te o nagibu stijena od jedne do druge padine iste planine.

Stoga stada često na istom pašnjaku nalaze cijeli niz okoliša i biljnih vrsta, od onih koje uspijevaju na vapnenačkim tlima do acidofilnih vrsta te od kserofilnih do onih vrsta koje uspijevaju na dreniranom tlu.

Ljudski čimbenici

Zahvaljujući spoju klimatskih uvjeta i geološke sredine područje ima veliki potencijal za proizvodnju krmiva što je uvjetovalo da se lokalno gospodarstvo uglavnom zasniva na poljoprivrednim sustavima usmjerenima na iskorištavanje trave, stočarstvo i osobito na proizvodnju mlijeka.

Tijekom stoljeća ljudi su uspostavili poljoprivredno-pastirski sustav koji se temelji na razdoblju ispaše (najmanje pet mjeseci) koje se djelomično provodi na visinskim pašnjacima te na zimskom razdoblju tijekom kojeg se životinjama uglavnom daje sijeno.

Taj je planinski kraj posebno pogodan za alpsku pasminu čije su koze, tzv. „koze iz pokrajine Savoie”, svojom otpornošću i mogućnošću proizvodnje mlijeka posebno prilagođene životu u teškim okolišnim uvjetima, a njihovo mlijeko izradi sira.

U tom je kontekstu uzgoj koza vrlo dugo, uz uzgoj goveda, bio prihod obitelji u ovoj regiji. Proizvodi koji su iz toga proizašli (mlijeko, sir, meso) bili su namijenjeni obiteljskoj potrošnji.

U nekim se dokumentima od 18. stoljeća spominjala prisutnost sira pod nazivom „Chevrotin” u regiji.

Najvažnija su svjedočanstva ugovori o zakupu zemljišta (actes d’amodiations) kojima je farmer (koji je radio na visinskim pašnjacima) vrlo često zakupninu morao plaćati u obliku sireva. Među njima se često spominjao sir „Chevrotin”.

Znanje i umijeće sirara prenosilo se s naraštaja na naraštaj (proizvodnja toplim mlijekom odmah nakon mužnje ili nakon najviše 14 sati te na najmanjoj temperaturi od 10 °C, malo podgrijavanja u kotlu, predzrenje i pranje).

5.2. Posebnosti proizvoda

U skupini kozjih sireva „Chevrotin” je poseban po opranoj kori i po tome što nastaje tehnikom brzog grušanja.

Sir „Chevrotin” je sir tlačenog nekuhanog tijesta i oprane kore, dobiven od sirovog i punomasnog kozjeg mlijeka te se proizvodi isključivo na farmi.

Kora sira „Chevrotin” tanka je, blago ružičasta i u potpunosti ili djelomično prekrivena tankom bijelom pjenom. Njegovo je tijesto mekano i kremasto, a u sredini može biti tvrđe s rupicama. Žućkaste je boje, blago slano, s okusom svojstvenim za koze.

5.3. Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) odnosno određene kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Zemljopisno područje nalazi se u sjevernim vapnenačkim Predalpama i zahvaljujući izravnoj izloženosti strujanjima sa zapada ima visoku razinu kišnih padalina. Ta vlaga zajedno s relativno umjerenom nadmorskom visinom pogoduje nastanku pašnjaka i šuma.

Tehnike vođenja stada koza usmjerene ekstenzivnom iskorištavanju prirodnih resursa pogoduju raznolikosti ove alpske flore što se očituje u aromatičnim svojstvima ovog sira.

Blizina gospodarstava za uzgoj (krava i koza) na zemljopisnom području objašnjava činjenicu da je tehnika kojom se proizvodi sir „Chevrotin” nalik onoj koja se u regiji primjenjuje u proizvodnji sireva od kravljeg mlijeka.

Budući da se sirovo mlijeko od kojeg se sir „Chevrotin” proizvodi isključivo na farmi prije dodavanja renina ne prerađuje, očuvana je nativna flora mlijeka, posebno mliječna i površinska flora.

Zahvaljujući znanju i umijeću svih proizvođača u svakoj ključnoj proizvodnoj fazi (proizvodnja toplim mlijekom odmah nakon mužnje ili nakon najviše 14 sati te na najmanjoj temperaturi od 10 °C, podgrijavanje u kotlu, predzrenje i pranje), fizičko-kemijske karakteristike mlijeka (mineralna ravnoteža, očuvanje masnih tvari) i mliječna flora dolaze do izražaja.

Osim što mikroflora, točnije plijesan Geotrichum candidum siru „Chevrotin” daje poseban izgled, uvelike sudjeluje i u razvoju tijesta. Ta plijesan izrazito utječe i na kvalitetu sireva u pogledu vanjskog izgleda, teksture (mekane i kremaste) te okusa. To je jedina stalna flora na površini sira „Chevrotin” i odgovorna je za tanku bijelu plijesan kojom se odlikuje. Budući da je sir male veličine i težine kratko dozrijeva te ima tanku koru.

Brojne su generacije proizvođača sira izabrale, katkad na temelju iskustva, posebnu mikrofloru prilagođenu mikroklimatskim uvjetima prirodnog podneblja i tehnici proizvodnje sira.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 5. stavak 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006 (4))

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCChevrotin.pdf

(1) SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

(2) SL L 93, 31.3.2006., str. 12. Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012.

(3) Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012.

(4) Vidjeti bilješku 3.