Ovaj je prijedlog isto tako usklađen s Komunikacijom iz 2018. naslovljenom Čist planet za sve, kojom se u skladu s Pariškim sporazumom utvrđuje dugoročna strateška vizija Europske komisije za klimatski neutralno gospodarstvo. Komisija bi prema Komunikaciji trebala istražiti kako bi se imovinom Europske zajednice za ugljen i čelik u likvidaciji moglo poduprijeti napredne tehnologije za proizvodnju čelika s niskim emisijama ugljika. Komisija je 4. ožujka 2020. donijela prijedlog Europskog propisa o klimi, uključujući pravno obvezujući cilj nultih neto emisija stakleničkih plinova do 2050. u EU-u.

U Komunikaciji o europskom zelenom planu naglašeno je da je interes Komisije „poduprijeti napredne tehnologije proizvodnje čistog čelika koje dovode do postupka proizvodnje čelika s nultim emisijama ugljika do 2030. te (...) istražiti može li se iskoristiti dio financiranja koji se likvidira u okviru Europske zajednice za ugljen i čelik. U širem smislu, Fond za inovacije sustava EU-a za trgovanje emisijama pomoći će u uvođenju takvih velikih inovativnih projekata”.

Europska komisija donijela je 11. prosinca 2019. Komunikaciju o uspostavi okvira za preobrazbu Europe u prvi klimatski neutralan kontinent do 2050., naslovljenu Europski zeleni plan. Tim se planom zahvaćaju izazovi u području klime i okoliša te istodobno razvija moderno, resursno učinkovito i konkurentno gospodarstvo u okviru Programa Ujedinjenih naroda za održivi razvoj do 2030. i ciljeva održivog razvoja.

·ažurirati istraživačke ciljeve u sektoru ugljena u skladu s klimatskim, energetskim i ekološkim ciljevima Komisije. Cilj je i postići ugljičnu neutralnost do 2050. te primjenjivati načelo „ne činiti štetu” iz Komunikacije o europskom zelenom planu,

3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

·staviti izvan snage upućivanje na mogućnost izmjene poglavlja II. odjeljaka 3. i 4. provedbenim mjerama (članak 41.) kako bi se mutatis mutandis primijenila načela primjenjiva na ovlasti koje se dodjeljuju zakonodavnim aktima, a koje su utvrđene u Međuinstitucionalnom sporazumu do 18. lipnja 2019. o neobvezujućim kriterijima za primjenu članaka 290. i 291. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

·među prihvatljive aktivnosti Istraživačkog programa Istraživačkog fonda dodati novi članak 17.a kako bi se istraživačke aktivnosti u okviru europskih partnerstava za zajedničke programe uključile među aktivnosti koje se mogu financirati. Takvim partnerstvima mogla bi se osobito podupirati istraživanja usmjerena na razvoj proizvodnje čelika s nultim emisijama ugljika do 2030. i unapređenje demonstratora tih tehnologija kako bi oni bili na industrijskoj razini,

Revizija se odnosi na odredbe u poglavlju II. odjeljcima 1., 3. i 4. Odluke Vijeća 2008/376/EZ (članak 2. i članci od 4. do 10.). Revizijom se predlaže i ažuriranje članaka 28., 39. i 41. Konačno, predlaže se da se među prihvatljive aktivnosti utvrđene u poglavlju III. odjeljku 2. doda novi članak 17.a.

Prijedlog

ODLUKE VIJEĆA

o izmjeni Odluke Vijeća 2008/376/EZ o usvajanju Istraživačkog programa Istraživačkog fonda za ugljen i čelik i o višegodišnjim tehničkim smjernicama za taj program

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Protokol (br. 37) o financijskim posljedicama isteka Ugovora o EZUČ-u i o Istraživačkom fondu za ugljen i čelik, priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 2. drugi stavak,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta,

budući da:

(1)Europska unija ratificirala je Pariški sporazum 5. listopada 2016. Stranke koje su ga ratificirale pozivaju se da ograničavanjem porasta globalne temperature znatno ispod 2 ºC ojačaju globalni odgovor na prijetnju koju predstavljaju klimatske promjene.

(2)Komisija je 11. prosinca 2019. u skladu s Pariškim sporazumom objavila europski zeleni plan, koji je obvezuje da se „suoči s izazovima u području klime i okoliša” i da nastoji EU „preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u kojem 2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova i u kojem gospodarski rast nije povezan s upotrebom resursa”. U Komunikaciji o europskom zelenom planu, u kojoj je utvrđena nova strategija rasta, najavljena je potreba da se podupiru napredne tehnologije proizvodnje čistog čelika koje dovode do postupka proizvodnje čelika s nultim emisijama ugljika do 2030. te istraži može li se za to iskoristiti dio financiranja koji se likvidira u okviru Europske zajednice za ugljen i čelik. U Komunikaciji o europskom zelenom planu navedeno je i da bi se „sva djelovanja i politike EU-a trebali (...) ujediniti kako bi EU postigao uspješnu i pravednu tranziciju prema održivoj budućnosti”. U skladu s načelom „ne činiti štetu” ugrađenim u Komunikaciju o europskom zelenom planu revidiraju se istraživački ciljevi Istraživačkog programa Istraživačkog fonda kako više ne bi uključivali aktivnosti kojima se potiče daljnje vađenje, prerada i neublažena upotreba ugljena.

(3)Unija provodi ambicioznu klimatsku politiku te je uspostavila regulatorni okvir kako bi postigla svoj cilj smanjenja emisije stakleničkih plinova do 2030. Osobito je u Uredbi (EU) 2018/1999 utvrđen zakonodavni temelj za pouzdano, uključivo, troškovno učinkovito, transparentno i predvidljivo upravljanje energetskom unijom i djelovanjem u području klime (mehanizam upravljanja), kojim se osigurava ostvarivanje ciljeva energetske unije za 2030. i dugoročnih ciljeva u skladu s Pariškim sporazumom o klimatskim promjenama iz 2015.

(4)Komisija je u svojoj Komunikaciji naslovljenoj Plan ulaganja za održivu Europu. Plan ulaganja za europski zeleni plan najavila da namjerava zatražiti reviziju Odluke Vijeća 2008/376/EZ u cilju omogućavanja financiranja velikih revolucionarnih projekata u području istraživanja i inovacija za čistu proizvodnju čelika te istraživačkih aktivnosti u sektoru ugljena u skladu s načelima mehanizma za pravednu tranziciju.

(5)Osim toga, u izvješću o praćenju i ocjeni Istraživačkog programa Istraživačkog fonda za ugljen i čelik („Istraživački program”) preporučuje se da se izmijene istraživački ciljevi za ugljen i čelik utvrđeni u poglavlju II. odjeljcima 3. i 4. Odluke Vijeća 2008/376/EZ te da se podupru revolucionarna istraživanja u sektoru čelika i reprezentativni projekti u sektoru čelika.

(6)Stoga je ciljeve Istraživačkog programa Istraživačkog fonda nužno uskladiti s međunarodnim sporazumima, primjerice Pariškim, te znanstvenim, tehnološkim i političkim ciljevima Unije u pogledu klimatske neutralnosti do 2050.

(7)Europska partnerstva za zajedničke programe pokazala su se učinkovitima za udruživanje resursa za zajedničke europske istraživačke ciljeve. Kako bi se pomoglo postizanju cilja klimatski neutralnog gospodarstva do 2050., potrebno je utvrditi mogućnosti za pružanje podrške putem europskih partnerstava za zajedničke programe u sinergiji s drugim programima i nastavno na njih. Europsko partnerstvo moglo bi biti idealan instrument za udruživanje resursa kako bi se podupiralo istraživanje naprednih tehnologija za smanjenje emisija CO2 u industrijskom sektoru čelika.

(8)Odluku Vijeća 2008/376/EZ trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVO ODLUKU:

Članak 1.

Odluka Vijeća 2008/376/EZ mijenja se kako slijedi: