ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.

ponavlja svoja relevantna i kontekstualna stajališta iznesena u prethodnim mišljenjima: — mišljenje „Lokalna i regionalna perspektiva u pogledu promicanja inovacija u javnom sektoru uz pomoć digitalnih rješenja”, usvojeno na plenarnom zasjedanju OR-a 30. studenog 2017. (2): OR smatra da je digitalizacija uprave način pružanja boljih usluga građanima te naglašava da lokalne i regionalne vlasti moraju imati važnu ulogu u modernizaciji javnog sektora. Poziva javni sektor da osmisli inovacijsku politiku koja će biti usmjerena na potrebe korisnika i svim građanima i poduzećima omogućiti pristup digitalnim uslugama bez diskriminacije te naglašava potrebu za suradnjom i razmjenom najboljih praksi među nadležnim tijelima i preko granica; — mišljenje „Akcijski plan EU-a za e-upravu 2016. – 2020.”, usvojeno na plenarnom zasjedanju OR-a 11. listopada 2016. (3): OR pozdravlja načelo „digitalizacija kao standard”, tj. načelo prema kojem javne uprave svoje usluge trebaju pružati prvenstveno digitalnim putem, te stoga naglašava da su potrebni dugoročni napori radi jačanja digitalne uključenosti kako bi što više ljudi imalo pristup infrastrukturi i moglo steći kompetencije potrebne za iskorištavanje mogućnosti koje pruža digitalizacija. OR ističe da su transparentne uprave koje podatke i usluge pružaju na otvoren i siguran način važne za povećanje transparentnosti i učinkovitosti, ali ujedno ukazuje na potrebu za visokom razinom zaštite određenih vrsta informacija i osobnih podataka. Također podržava načelo „prekograničnost kao standard” za ponudu javnih digitalnih usluga od strane javnih uprava te napominje da lokalne i regionalne vlasti, naročito one u pograničnim regijama, mogu imati ključnu ulogu u utvrđivanju i razvoju primjerenih, učinkovitih i neometanih prekograničnih usluga; — mišljenje „Novi program vještina za Europu”, usvojeno na plenarnom zasjedanju OR-a 7. prosinca 2016. (4): OR poziva na ulaganje u digitalne vještine i u njihovo prenošenje te smatra da je digitalizacija prilika za svladavanje mnogih izazova u području obrazovanja;
11.

poziva na povećanje europskog proračuna namijenjenog ruralnom razvoju s obzirom na važnost ruralnih područja u Europi. Zabrinjavajuće je to što su sredstva dodijeljena u okviru novog VFO-a znatno niža nego u trenutačnom programskom razdoblju i OR poziva na izmjenu te odluke i povećanje financiranja ruralnih područja, osobito za razdoblje 2023. – 2027.; istodobno poziva na to da se novi fondovi i programi za oporavak i otpornost u velikoj mjeri iskoriste za ruralni razvoj jer su ruralna područja među najugroženijima;
1.

ističe da je pandemija COVID-a 19 na dramatičan način skrenula pozornost na ideju koju svi podržavamo, a to je da kultura može biti adut za društveni, gospodarski i održivi razvoj Europe. Ujedno se pokazalo stvarno stanje stvari u tom sektoru. S obzirom na to da pojam „kulturni i kreativni sektor” nije strogo definiran te da su granice između umjetnosti i kulture koje se financiraju ili subvencioniraju javnim sredstvima i samostalnih umjetnika i stvaralaca jednako fluidne kao i granice samog sektora, u ovom se mišljenju pozornost prije svega posvećuje onim subjektima koji ne primaju nikakvu ili primaju samo neznatnu potporu javnih tijela. Taj sektor, koji u gotovo svim zemljama uglavnom čine mala poduzeća, samostalni umjetnici i drugi kreativni honorarni radnici, osjetljiv je sektor s često prekarnim uvjetima rada, zbog čega je jedan od najteže pogođenih pandemijom, što je OR i istaknuo u svojoj rezoluciji o prioritetima za razdoblje od 2020. do 2025. godine;
45.

osobito pozdravlja to što se Europska komisija u Akcijskom planu EU-a za antirasizam za razdoblje 2020. – 2025. obvezala da će kao institucija pružiti primjer poduzimanjem ciljanih mjera zapošljavanja i odabira u svrhu znatnog poboljšanja reprezentativnosti svojeg osoblja. Pri provedbi tih mjera Europska komisija osigurat će da se one primjenjuju i na Rome te poziva druge institucije EU-a da poduzmu inicijative za promicanje raznolikosti i integracije na radnom mjestu. OR podržava taj pristup i smatra da se on primjenjuje i na njega samog;
33.

naglašava da se regulatornim mjerama može stvoriti potražnja za zelenim vodikom u određenim sektorima ili područjima primjene, čime se pak potiče širenje proizvodnje. Ciljevi smanjenja emisija stakleničkih plinova u relevantnim sektorima mogu u kombinaciji s instrumentima kao što su obvezan stupanj udjela (npr. zračni i pomorski prijevoz), kvote za smanjenje emisija stakleničkih plinova za distributere goriva ili ograničenja emisija CO 2 za vozni park (npr. za kamione, autobuse ili promet unutarnjim plovnim putevima) stvoriti pouzdanu potražnju za zelenim vodikom odnosno e-gorivima. U tom kontekstu OR poziva države članice da u provedbi revidirane Direktive o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora iskoriste postojeći zakonodavni manevarski prostor za promicanje zelenog vodika / e-goriva. Za sektore u kojima je već danas potrebna velika količina vodika alternativa bi mogli biti ugovori za kompenzaciju razlike u odnosu na ugljik (Carbon Contracts for Difference, CCfD), kojima se kompenzira razlika između stvarnih troškova izbjegavanja emisija stakleničkih plinova i trenutačne cijene CO 2 ;
42.

poziva Europsku komisiju da se u Okvirnoj direktivi o vodama u većoj mjeri uzmu u obzir lokalna i regionalna teritorijalna obilježja. S obzirom na to da su zbog klimatskih uvjeta lokalna i regionalna brdovita i planinska područja relativno osjetljiva i da su riječna vodna tijela – posebno u Apeninima – sve više privremenog karaktera, pozivanje na uvjete utvrđene za tu vrstu vodnih tijela (a vjerojatno i na utvrđene metodologije praćenja) nije primjereno svrsi. To dovodi do klasifikacije kojom se podcjenjuje njihova kvaliteta čak i kada nema ljudskog pritiska te dolazi do kritičnog stanja koje je dodatno pogoršano klimatskim promjenama;
7.

naglašava važnost individualne i paneuropske suverenosti u području podataka. To je još važnije s obzirom na presudu Suda Europske unije od 16. srpnja 2020. (predmet C-311/18) kojom je sustav zaštite privatnosti uspostavljen između Europske unije i Sjedinjenih Američkih Država proglašen ništavnim. OR stoga poziva Komisiju da što prije razjasni učinak te presude s obzirom na to da je poduzećima potreban zakonski zaštićen protok podataka preko granica Europske unije;
43.

napominje da se neto dobit od daljnjeg otvaranja tržišta, više otvorenih natječaja za ugovore o javnim uslugama i kontinuiranog razdvajanja procjenjuje na iznos koji se kreće od 18 milijardi do 32 milijarde EUR u razdoblju od 2019. do 2034. Stoga OR poziva Komisiju i Europsku agenciju za željeznice da zajamče ispravnu provedbu četvrtog željezničkog paketa kako bi iskoristili prednosti otvaranja tržišta i pojednostavljenja pravila;
upućujući na jedno svoje ranije mišljenje, ( 9 ) napominje da bi makroregionalna strategija za Karpate omogućila upotpunjavanje mjera poduzetih u okviru već postojeće Strategije za dunavsku regiju, s obzirom na to da odgovara planinskom karakteru Karpata. Ukazuje na to da područje obuhvaćeno Strategijom za dunavsku regiju (EUSDR iz 2010.) trenutačno predstavlja prostorno najveću makroregiju EU-a, pri čemu su neki njezini dijelovi obuhvaćeni i Strategijom za alpsku regiju (EUSALP iz 2016.) kao i Strategijom za jadransku i jonsku regiju (EUSAIR iz 2014.), što nije imalo nikakve negativne posljedice. Uvjeren je da će to biti slučaj i sa strategijom za Karpate;
smatra stoga da se europskim okvirom od platformi treba zahtijevati da javnim tijelima dostave podatke potrebne za provedbu propisa koji se odnose na platformu i/ili njezin sektor djelatnosti na pravnoj osnovi ( 11 ) . Međutim, pri pristupanju tim podacima javne vlasti moraju obratiti posebnu pozornost na zaštitu podataka, znanja i iskustva platformi, primjerice algoritama za pretraživanje i rangiranje. Javna tijela ne bi smjela biti primorana oslanjati se na spremnost platformi da podijele podatke s njima s obzirom na to da iskustvo stečeno u nekoliko europskih gradova pokazuje da platforme koje su tvrdile da su spremne surađivati „u praksi to zapravo ne čine, ili to čine samo na dobrovoljnoj osnovi” ( 12 )
6.

smatra da će pod pretpostavkom britanskog povlačenja oprez biti nužan ako britanska vlada ne održi svoje obećanje da će provoditi kontrole državnih potpora i zadržati zajednički regulatorni okvir s EU-om; osim toga, ponavlja svoj zahtjev da se razmotri mogućnost provedbe privremenih mjera prilagodbe pravila o državnim potporama (npr. ublažavanje ili suspenzija pravila) za određena zemljopisna područja i određene gospodarske sektore koji bi osobito mogli osjećati posljedice povlačenja Ujedinjene Kraljevine, osobito ako do povlačenja dođe bez dogovora („no deal”); to bi trebalo dovesti do proširenja područja primjene Uredbe o općem skupnom izuzeću;
30.

cilj Mišljenja jest u najvećoj mogućoj mjeri pridonijeti održivom razvoju društva u gradovima i općinama afričkih država; stoga poziva na što skorije pokretanje pilot-projekata i drugih s njima povezanih aktivnosti jer je to prijeko potrebno za uspješnu dugoročnu pomoć afričkim državama kako bi se, tamo gdje to moguće iz političkih i sigurnosnih razloga, smanjio interes za nezakonite migracije, i to ne samo u EU nego i unutar same Afrike.
11.

uzima u obzir različite kontekste u kojima se nalaze male zajednice, od gradova do ruralnih područja, od gusto do rijetko naseljenih područja, te od bogatih do zapostavljenih područja;
39.

točnije, OR predlaže da se korisnost pilot-projekta ocjenjuje tako da odabrana skupina lokalnih i regionalnih vlasti primjenjuje popis kriterija za vladavinu prava (koji se temelje na kriterijima koje je utvrdila Venecijanska komisija). Unutar granica sredstava koja su na raspolaganju instituciji, inicijativa bi se mogla zasnivati na jednoj od oglednih mreža koju je OR već podržao, kao što je mreža za nadzor supsidijarnosti ili regionalnih središta; mali broj gradova i regija mogao bi na dobrovoljnoj osnovi provjeriti poštuju li njihova tijela i uredi načela vladavine prava; OR bi mogao utvrditi popis primjenjivih parametara i koordinirati aktivnosti samoprocjene regionalnih i lokalnih vlasti, koje bi se obvezale u te aktivnosti uključiti lokalne partnere kao što su sveučilišta, pučki pravobranitelji, odvjetničke komore i organizirano civilno društvo.
34.

ponovno skreće pozornost na tezu iznesenu u svom mišljenju „Aktivno i zdravo starenje” (2019.) „da će izazovi demografskih promjena iziskivati istraživački rad i aktivnu europsku industriju u cilju modernizacije, osmišljavanja i proizvodnje novih inovativnih rješenja za sve starije stanovništvo, bez obzira na to jesu li posrijedi proizvodi za svakodnevnu upotrebu, infrastruktura, tehnologija ili softver”, a posebno razvoj telemedicine kako bi se zajamčilo kvalitetno specijalističko liječenje u ruralnim ili slabo naseljenim područjima; „smatra kako je to prilika za EU da zauzme vodeći položaj na tržištu srebrnog gospodarstva te stvara lokalna radna mjesta i bogatstvo i izvozi revolucionarne inovacije u inozemstvo”. To se može ojačati okruženjem povoljnim za obitelj i međugeneracijskom solidarnošću, a lokalne i regionalne vlasti u tom pogledu igraju ključnu ulogu u stvaranju uvjeta kojima se promiče i osigurava zdravo starenje. Kako bi se to postiglo, potrebno je i konkretno pozivanje na to i bolja koordinacija različitih raspoloživih financijskih sredstava;
8.4

potrebna je suradnja na različitim administrativnim razinama: dobre prakse i rezultati na regionalnoj razini trebali bi utjecati na način na koji EU i države članice dodjeljuju sredstva za promicanje inovacija i tehnologije u šumarskom sektoru i povezivanje različitih načina korištenja šuma. Tako bi također mogli nastati funkcionalni i pristupačniji financijski instrumenti za regije u cilju razvoja šumarskog sektora. Nove, dobro usmjerene mjere potrebne su u šumarskom sektoru kako bi se postigao cilj ugljično neutralne Europe do 2050. Zadaće i ovlasti lokalnih i regionalnih vlasti razlikuju se među državama članicama, no svugdje treba težiti sveobuhvatnom i dosljednom strateškom pristupu koji objedinjuje zajedničke ciljeve i potrebe različitih razina s obzirom na pitanja koja uključuju infrastrukturu, informacijske sustave i razmjenu informacija, ali i zadaće vlasti poput izdavanja dozvola i nadzora. Sve države članice i gospodarski sektori trebali bi doprinijeti postizanju ciljeva smanjenja emisija CO 2 , pri čemu u obzir treba uzeti ravnotežu između pravednosti i solidarnosti;
17.

ističe da su propisi EU-a u području PDV-a izrađeni još 1993., a trebali su biti prijelazni. Zahtjev za jednoglasnost onemogućio je bilo kakvu značajnu reformu usprkos najnovijim tehnološkim dostignućima i promjenama na tržištu. Države članice u brojnim slučajevima i dalje primjenjuju različita pravila na nacionalne i prekogranične transakcije. OR ističe da to predstavlja veliku prepreku dovršetku jedinstvenog tržišta i dovodi do skupih postupaka za sve veći broj europskih poduzeća s prekograničnim poslovanjem. Pojednostavnjenje i modernizacija pravila o PDV-u na razini EU-a doveli bi do smanjenja administrativnih opterećenja prekograničnih poduzeća, što bi za poduzeća dovelo do ukupne uštede od 15 milijardi eura godišnje. Sadašnje stanje osobito je otežavajuće za MSP-ove koji nemaju financijska sredstva ni odgovarajuće osoblje za suočavanje s pravnom složenošću poreznih propisa;
20.

svjestan je da nedostaci u pogledu socijalnih usluga i suradnje s primarnom zdravstvenom zaštitom mogu dovesti do neprimjerene uporabe zdravstvenih usluga, npr. u vezi s korištenjem usluga hitne pomoći i posjećivanjem hitnih službi bolnica, te do prekomjernog trajanja hospitalizacije starijih osoba. To može biti posljedica nedostatka koordinacije i usklađenosti između bolničkog sektora i sektora skrbi;
podsjeća na to da 2017. godine 43 % stanovništva EU-a nije posjedovalo dostatne digitalne vještine ( 4 ) , a samo petina poduzeća izjavila je da je za svoje osoblje osigurala osposobljavanje u području IKT-a ( 5 ) . Odbor regija naglašava da bi se lokalni i regionalni akteri trebali pobrinuti za to da se digitalne vještine sustavno razvijaju na svim razinama obrazovanja, od ranog obrazovanja do naobrazbe kojom se stječu strukovne ili visokoškolske kvalifikacije, te kao ključan dio cjeloživotnog učenja, i to primjenom Europskog okvira digitalnih kompetencija (DigComp) i drugih sličnih kvalifikacijskih okvira za digitalne vještine. Odbor naglašava da digitalnim obrazovanjem istodobno treba razvijati vještine kritičkog razmišljanja kako bi se korisnicima digitalne tehnologije omogućilo da budu manje pasivni u potrošnji sadržaja i kako bi ih se osnažilo da racionalno promišljaju o društvenoj primjeni digitalnih tehnologija;
3.

ističe da se desetogodišnji nacionalni energetski i klimatski planovi odnose na razdoblje od 2021. do 2030. godine te da moraju doprinijeti ostvarivanju, na nacionalnoj razini, novih energetskih i klimatskih ciljeva EU-a do 2030., postaviti temelje za uspješnu provedbu dugoročne strategije za klimatsku neutralnost do 2050., čiji je cilj usporavanje ritma antropogenog globalnog zagrijavanja, te biti u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma. U tu svrhu OR poziva države članice da pri podnošenju konačne verzije tih planova do kraja 2019. budu na visini ambicioznih ciljeva koje je EU postavio za 2030. godinu, posebno u pogledu energije iz obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti. Komisijine preliminarne ocjene nacionalnih energetskih i klimatskih planova pokazuju da, iako je ostvaren dobar napredak, mnogi nacrti planova nisu na razini zahtjeva i da bi sve države članice trebale donijeti ambicioznije mjere u pogledu općih ciljeva EU-a i njihova ostvarenja te stoga nadopuniti, pojasniti i prepraviti svoje prijedloge. Sada sve države članice trebaju u skladu s preporukama Europske komisije pripremiti svoje konačne nacionalne energetske i klimatske planove i pobrinuti se za to da njihovi planovi ispunjavaju navedene ciljeve;
40.

podsjeća da se sektor gradskog prometa trenutno mijenja, da u njemu dolazi do promjene paradigme, a istodobno i do tranzicije u upotrebi energije (elektrifikacija, alternativna goriva), tehnologiji (ITS) i novim obrascima ponašanja (ekonomija dijeljenja, aktivna putovanja). Te promjene utječu i na putnički i na teretni promet, na poslovna kao i na turistička putovanja. Ta promjena paradigme može biti usmjerena na postizanje ciljeva modela pametnih gradova kao što je stimuliranje lokalnog tržišta inovacija, uključivanje najboljih dostupnih tehnologija i donošenje odluka na temelju znanja;
24.

vjeruje da istraživačke infrastrukture stvaraju regionalne prilike u pogledu natjecanja za fondove EU-a u okviru ulaganja u istraživačke infrastrukture, što može dovesti do razvoja inovacijskih središta u okviru distribuirane istraživačke infrastrukture. Smatra da su, u cilju osiguravanja dugoročne održivosti istraživačkih infrastruktura, potrebni dodatni, posebni modeli financiranja u njihovom cijelom životnom ciklusu kako bi se riješio manjak sredstava u područjima gdje europski, nacionalni ili drugi izvori financiranja nisu dostatni. Konkretno, potrebne su namjenske proračunske linije za: — financiranje faze prije izgradnje ili predoperativne faze, — financiranje tekućih operacija povezanih s istraživačkom infrastrukturom, i — financiranje ljudskih resursa, tj. plaća, zapošljavanja, zadržavanja i osposobljavanja zaposlenika. To bi moglo uključivati kreativniju upotrebu sredstava iz ESIF-a, Interrega, okvirnog programa i zajmova Europske investicijske banke, ali i Erasmus+, Digitalnu Europu, COSME, Instrument za povezivanje Europe, LIFE itd., uz mogućnost primjene modela sufinanciranja iz nacionalnih istraživačkih fondova. To je ključno za dugoročnu održivost istraživačkih infrastruktura;
6.

podsjeća na to da pastoralno stočarstvo, koje se za ishranu stoke oslanja na prirodna staništa sa spontanim resursima, osigurava određenu razinu fleksibilnosti i sigurnosti za zaštitu od klimatskih rizika. Naime, stočarima su potrebne takozvane tampon-površine koje se ne moraju koristiti svake godine ili se koriste za ispašu izuzetno različitim intenzitetom, ali su nužne u slučaju sezonske suše; to su obično ledine, poplavna područja i šume, a zbog klimatskih promjena koje su u tijeku povećava se potreba za njihovim korištenjem; instrumentima za priznavanje pašnjaka u okviru prvog stupa trebala bi se priznati i osigurati pravna sigurnost za korištenje tih površina, do kojeg ne dolazi svake godine i koje se ne može predvidjeti na dan predavanja dosjea u okviru ZPP-a. Jednako tako, u pastoralizmu se razvijaju agroekološke prakse razmjene usluga ekosustava jer ta djelatnost dodatno koristi površine namijenjene drugih svrhama, naročito vinograde i voćnjake, što potiče smanjenje ulaznih proizvoda i mehaniziranih postupaka; u europskim politikama potrebno je prepoznati i poticati te prakse te iznaći pravno pouzdana rješenja koja bi stočarima omogućila da koriste površine koje je već naveo drugi poljoprivrednik. Jednako tako, u pastoralizmu se razvijaju prakse povezane sa silvikulturom, takozvani silvipastoralizam, koji donosi korist i šumarima i poljoprivrednicima; u europskim javnim politikama trebala bi se uvažiti i potaknuti kombinirana upotreba tih površina i te prakse koja je u određenim uvjetima posebno korisna za zaštitu šuma od požara, kao i za prilagodbu stočarstva klimatskim promjenama, a ujedno je u skladu s potrebama za regeneracijom i proizvodima šuma;
26.

poziva Europski parlament i Vijeće da provedu procjenu učinka svih većih promjena koje obje institucije predlažu u okviru zakonodavnog postupka; također, zalaže se za to da se uz međusobnu suradnju institucija prije donošenja konačne odluke ponovno razmotre učinci na gospodarstvo, društvo i okoliš te regulatorno opterećenje u slučaju značajnog odstupanja postignutog dogovora od prvotne Komisijine procjene učinka; traži da ga se u takvim slučajevima redovito obavještava o napretku pregovora između EP-a i Vijeća, kao i o učinku na početni sadržaj propis te da se s njim, ako je to moguće, ponovno savjetuje kad god je to moguće;
3.

naglašava važnost definiranja nove europske strategije „Prema održivoj Europi do 2030.” kao temelja za dugoročnu europsku budućnost. Europa već ima vodeću ulogu na polju održivosti, ali se suočava sa složenim globalnim izazovima koje Europska unija mora savladati. OR je uvjeren da ostvarenje održive Europske unije, uključujući postizanje klimatske neutralnosti do 2050., zahtijeva temeljite promjene koje se moraju ostvariti ulaganjem zajedničkih napora na svim razinama vlasti i u suradnji sa svim segmentima naših društava;
EU policy framework on SMEs: state of play and challenges

napominje da je u okviru programa Europske komisije potrebno uvesti namjenske instrumente za potporu MSP-ovima, uzimajući u obzir heterogenost sektora MSP-ova, te osigurati fleksibilniji pristup koji je usmjeren na rezultate i omogućuje poduzećima prelazak u sljedeće faze razvoja. Odbor od Europske komisije očekuje da poduzme mjere u skladu s preporukama iz OR-ove studije(„Okvir politike EU-a za MSP-ove: postojeće stanje i izazovi”) ( 1 ) . Novi bi instrumenti uglavnom trebali biti usmjereni na mala poduzeća koja provode rizične projekte;
10.

upućuje na to da OR u tom pogledu aktivno sudjeluje u Višedioničkoj platformi na visokoj razini koja savjetuje i podupire Komisiju u pitanjima najboljih načina provedbe ciljeva održivog rasta u EU-u; također upućuje na to da je preporuka platforme vidljivo koliko je važna mobilizacija primjerenih sredstava za postizanje ciljeva održivog rasta i da u tom pogledu te preporuke sadržavaju konkretne prijedloge;
3.

napominje da se društveni mediji u prvom redu odlikuju time što – za razliku od drugih vrsta medija – svim svojim korisnicima omogućuju potpuno nove načine komuniciranja sa svim ostalim korisnicima („mnogi s mnogima”): svaki korisnik bilo koje platforme može, barem potencijalno, doprijeti sa svojom porukom do jednog od milijuna drugih korisnika, i to bez posredovanja uredništva; to ima i pozitivne i negativne posljedice;
7.

Žali što Komisija, uoči predstavljanja svojih prijedloga uredbi primjenjivih na nove programe EU-a za financiranje od 2021. i novog ciklusa upravljanja koji počinje nakon europskih izbora u svibnju 2019., unatoč opetovanim zahtjevima Odbora i Parlamenta te kritikama Europskog revizorskog suda do sada nije podnijela prijedlog za strategiju koja bi naslijedila strategiju Europa 2020. Međutim, pozdravlja objavljivanje dokumenta za razmatranje Europske komisije „Ususret održivoj Europi do 2030.” od 30. siječnja 2019., kojem će OR posvetiti zasebna mišljenja o aspektima povezanima s upravljanjem i o provedbi okolišnih i klimatskih ciljeva. Zaista, želi li Europa uspjeti u promjeni paradigme kako bi postala održiva do 2030., potrebno je potpuno sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti jer one snose odgovornost za postizanje 65 % ciljeva održivog razvoja.
2.

ističe da raznolikost sektorâ pomorske industrije doprinosi jačanju njihove međusobne sinergije i povećavanju teritorijalnog učinka: civilna i vojna brodogradnja te popravljanje i uništenje plovila (od brodova za kružna putovanja do rekreacijskih plovila, od ribarskih brodica do servisnih ili putničkih brodova pa sve do vojnih flota), obnovljiva energija mora, industrija nafte i plina, lučka, obalna i odobalna infrastruktura te ribarstvo, akvakultura, prikupljanje školjkaša i plavo biogospodarstvo;
međutim, podsjeća na to da je Odlukom br. 1386/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenog 2013. o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2020. „Živjeti dobro unutar granica našeg planeta” ( 3 ) Komisija dobila zadaću da do 2015. poduzme horizontalne mjere radi, među ostalim, „minimiziranja izloženosti endokrinim disruptorima”, kao i da bi se do 2018. trebala osmisliti strategija Unije u ovom području. S tim u vezi OR sa žaljenjem primjećuje da predmetni dokument zaostaje za obvezama iz 2013.;