MIŠLJENJE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 2. prosinca 2022.

o prijedlogu uredbe Vijeća o uspostavi mehanizma za korekciju tržišta radi zaštite građana i gospodarstva od pretjerano visokih cijena

(CON/2022/44)

(2023/C 41/03)

Uvod i pravna osnova

Europska središnja banka (ESB) primila je 25. studenoga 2022. zahtjev Vijeća Europske unije za mišljenje o Prijedlogu uredbe Vijeća o uspostavi mehanizma za korekciju tržišta radi zaštite građana i gospodarstva od pretjerano visokih cijena (1) (dalje u tekstu: „prijedlog uredbe”).

Nadležnost ESB-a za davanje mišljenja temelji se na članku 127. stavku 4. i članku 282. stavku 5. Ugovora o funkcioniranju Europske Unije jer prijedlog uredbe sadržava odredbe koje utječu na ESB i doprinos Europskog sustava središnjih banaka neometanom vođenju politika nadležnih tijela koje se odnose na stabilnost financijskog sustava kako je navedeno u članku 127. stavku 5. Ugovora i 3. stavku 3. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (dalje u tekstu: „Statut ESSB-a”). Upravno vijeće donijelo je ovo Mišljenje u skladu s prvom rečenicom članka 17. stavka 5. Poslovnika Europske središnje banke.

Opće napomene

ESB prima na znanje prijedlog uredbe i njezin cilj uspostave privremenog mehanizma za korekciju tržišta te prepoznaje ozbiljne izazove koje pretjerano visoke cijene energije predstavljaju za građane EU-a i gospodarstvo Unije.

Prijedlogom uredbe uspostavlja se mehanizam korekcije tržišta izvedenica TTF-a s najkraćim dospijećem, koji se aktivira ako su ispunjena dva uvjeta („tržišna korekcija”). Prijedlogom uredbe utvrđuje se da je Agencija Europske unije za suradnju energetskih regulatora (engl. Agency for the Cooperation of Energy Regulators, ACER) odgovorna za praćenje toga jesu li ispunjeni ti uvjeti i, ako primijeti da je došlo do tržišne korekcije, da mora objaviti obavijest u Službenom listu Europske unije („obavijest o korekciji tržišta”) i obavijestiti Europsku komisiju, Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) i ESB o tržišnoj korekciji. Prijedlogom uredbe predviđa se i da Komisija može u bilo kojem trenutku suspendirati primjenu mehanizma za korekciju tržišta ako dođe do nenamjernih tržišnih poremećaja ili očitih rizika od takvih poremećaja koji negativno utječu na sigurnost opskrbe, protok plina unutar EU-a ili financijsku stabilnost („odluka o suspenziji”).

ESB priznaje da se mehanizmima usmjerenima na ublažavanje ekstremnih razina cijena i volatilnosti na veleprodajnim tržištima plina u načelu može ublažiti niz rizika za financijsku stabilnost, uključujući rizike koji su se pojavili tijekom razdoblja povišenih i nestabilnih cijena plina u 2022. Međutim, ESB smatra da trenutačan oblik predloženog mehanizma za korekciju tržišta može u nekim okolnostima ugroziti financijsku stabilnost u europodručju. Trenutačan oblik mehanizma može povećati volatilnost i povezane maržne pozive, dovesti u pitanje sposobnost središnjih drugih ugovornih strana da upravljaju financijskim rizicima te potaknuti prijelaz s mjesta trgovanja na tržište koje nije uređeno čije se poravnanje ne obavlja posredstvom središnje druge ugovorne strane. Vijeće bi trebalo u svojim raspravama o prijedlogu uredbe uzeti u obzir ta razmatranja, koja su relevantna za stabilnost financijskog sustava.

Posebne napomene

1. Uloga ESB-a

1.1 Prijedlogom uredbe predviđa se nekoliko slučajeva u kojima je ESB obvezan dati mišljenje, podnositi izvješća, pratiti i pomoći Komisiji u obavljanju njezinih zadaća na temelju prijedloga uredbe, ili može imati ulogu u tome. Kao prvo, kad je riječ o aktivaciji mehanizma za korekciju tržišta, ako na temelju rezultata ACER-ova praćenja postoje konkretne naznake da je tržišna korekcija neizbježna, Komisija mora, kako bi mogla brzo suspendirati aktivaciju mehanizma za korekciju tržišta, zatražiti mišljenje ESB-a, ESMA-e i, ovisno o slučaju, Europske mreže operatora transportnih sustava za plin (ENTSOG) i Koordinacijske skupine za plin osnovane u skladu s Uredbom (EU) 2017/1938 Europskog parlamenta i Vijeća (2) o učinku moguće tržišne korekcije na sigurnost opskrbe, protok plina unutar EU-a i financijsku stabilnost (3). Kao drugo, u slučaju korekcije tržišta Komisija mora bez nepotrebnog odlaganja zatražiti od ESB-a izvješće o riziku od nenamjernih poremećaja stabilnosti i urednog funkcioniranja tržišta energetskih izvedenica (4). Kao treće, kad je riječ o suspenziji mehanizma za korekciju tržišta, prijedlogom se od ESMA-e, ESB-a, ACER-a, Koordinacijske skupine za plin i ENTSOG-a zahtijeva da stalno prate učinke ograničenja trgovanja na tržišta i sigurnost opskrbe (5). Kao četvrto, pri razmatranju treba li donijeti odluku o suspenziji Komisija mora uzeti u obzir činjenicu utječe li daljnja aktivacija mehanizma za korekciju tržišta na stabilnost i uredno funkcioniranje tržišta energetskih izvedenica, među ostalim, na temelju ESMA-ina izvješća o učinku aktivacije mjere za korekciju tržišta i ESB-ova mišljenja koje je u tu svrhu zatražila Komisija. ESB mora dati mišljenje u roku od najviše 48 sati ili u hitnim slučajevima na zahtjev Komisije isti dan (6). Kao peto, ACER, ESB, ESMA, Koordinacijska skupina za plin i ENTSOG dužni su pomagati Komisiji u njezinim zadaćama utvrđenima prijedlogom uredbe (7). Konačno, prije podnošenja prijedloga Vijeću za preispitivanje uvjeta za aktivaciju mehanizma, Komisija bi se trebala savjetovati s ESB-om (8).

1.2 ESB podsjeća da je, u skladu s člankom 127. stavkom 5. UFEU- a i člankom 3. stavkom 3. Statuta ESSB-a, ESSB dužan pridonositi nesmetanom vođenju politika nadležnih tijela koje se odnose na bonitetni nadzor kreditnih institucija i stabilnost financijskog sustava. Osim toga, u skladu s člankom 25. stavkom 1. Statuta ESSB-a, ESB može davati savjete Vijeću, Komisiji i nadležnim tijelima država članica te se oni s njime mogu savjetovati o području djelovanja i provedbi zakonodavstva Unije koje se odnosi na bonitetni nadzor kreditnih institucija i stabilnost financijskog sustava. U tom kontekstu i u skladu s načelom uzajamne lojalne suradnje na temelju članka 13. stavka 2. UEU-a, ESB je spreman, u granicama ovlasti koje su mu dodijeljene Ugovorima, pružiti potporu Komisiji u izvršavanju njezinih zadaća utvrđenih prijedlogom uredbe. ESB je svjestan i važnosti i težine predmeta prijedloga uredbe i mogućih učinaka na financijska tržišta.

1.3 Kao prvo , takvo pojašnjenje potrebno je kako bi se osiguralo da se prijedlogom uredbe koji treba donijeti u skladu s člankom 122. stavkom 1. UFEU-a kao pravnom osnovom, ESB-u ne dodijele nove zadaće. Dodjela novih zadaća ili odgovornosti ESB-u može se provesti samo u onim posebnim i ograničenim slučajevima navedenima u ugovorima, na primjer u skladu s člankom 127. stavkom 6. UFEU-a, i podložno ograničenjima utvrđenima u tim odredbama Kao drugo , takvo pojašnjenje potrebno je kako bi se odrazile uloge koje su ostalim tijelima propisane pravom Unije, a koje mogu biti relevantnije za predmet prijedloga uredbe. Na primjer, ESMA je odgovorna, među ostalim, za davanje doprinosa cjelovitosti, transparentnosti, učinkovitosti i urednom funkcioniranju financijskih tržišta Kao treće , pojašnjavanjem uloge ESB-a u okviru prijedloga uredbe izbjeglo bi se pretjerano formalističko sudjelovanje ESB-a te bi se dodatno olakšala učinkovita suradnja u kratkim rokovima. Konačno, takvo je pojašnjenje više u skladu sa zadaćom davanja doprinosa neometanom vođenju politika nadležnih tijela koje se odnose na stabilnost financijskog sustava koja je dodijeljena ESSB-u u skladu s člankom 127. stavkom 5. UFEU-a i člankom 3. stavkom 3. Statuta ESSB-a . Međutim, ESB smatra da bi upućivanja na ulogu ESB-a u davanju mišljenja, podnošenju izvješća, praćenju i pomoći Komisiji u izvršavanju njezinih zadaća na temelju prijedloga uredbe trebalo dodatno pojasniti kako bi precizno odražavala zadaće i neovisnost ESB-a u skladu s ugovorima te jasnu raspodjelu tehničkog stručnog znanja i odgovornosti u skladu s pravom Unije ( 9 ) , takvo pojašnjenje potrebno je kako bi se osiguralo da se prijedlogom uredbe koji treba donijeti u skladu s člankom 122. stavkom 1. UFEU-a kao pravnom osnovom, ESB-u ne dodijele nove zadaće. Dodjela novih zadaća ili odgovornosti ESB-u može se provesti samo u onim posebnim i ograničenim slučajevima navedenima u ugovorima, na primjer u skladu s člankom 127. stavkom 6. UFEU-a, i podložno ograničenjima utvrđenima u tim odredbama ( 10 ) , takvo pojašnjenje potrebno je kako bi se odrazile uloge koje su ostalim tijelima propisane pravom Unije, a koje mogu biti relevantnije za predmet prijedloga uredbe. Na primjer, ESMA je odgovorna, među ostalim, za davanje doprinosa cjelovitosti, transparentnosti, učinkovitosti i urednom funkcioniranju financijskih tržišta ( 11 ) , pojašnjavanjem uloge ESB-a u okviru prijedloga uredbe izbjeglo bi se pretjerano formalističko sudjelovanje ESB-a te bi se dodatno olakšala učinkovita suradnja u kratkim rokovima.takvo je pojašnjenje više u skladu sa zadaćom davanja doprinosa neometanom vođenju politika nadležnih tijela koje se odnose na stabilnost financijskog sustava koja je dodijeljena ESSB-u u skladu s člankom 127. stavkom 5. UFEU-a i člankom 3. stavkom 3. Statuta ESSB-a . Kada ESB predlaže izmjenu prijedloga uredbe, konkretni prijedlozi izmjena navedeni su u posebnom tehničkom radnom dokumentu kojem je u tu svrhu priloženo obrazloženje. Tehnički radni dokument dostupan je na engleskom jeziku na mrežnim stranicama EUR-Lex.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 2. prosinca 2022. Predsjednica ESB-a Christine LAGARDE

(1) COM (2022) 668 final.

(2) Uredba (EU) 2017/1938 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2017. o mjerama zaštite sigurnosti opskrbe plinom i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 994/2010 (SL L 280, 28.10.2017., str. 1.).

(3) Članak 3. stavak 3. prijedloga uredbe.

(4) Članak 3. stavak 8. prijedloga uredbe.

(5) Članak 5. stavak 1. prijedloga uredbe.

(6) Članak 5. stavak 2. točka (d) i članak 5. stavak 4. prijedloga uredbe.

(7) Članak 5. stavak 4. prijedloga uredbe.

(8) Članak 5. stavak 6. prijedloga uredbe.

(9) Vidjeti stavak 1. Mišljenja CON/2018/20 Europske središnje banke od 11. travnja 2018. o prijedlogu uredbe o osnivanju Europskog monetarnog fonda (SL C 220, 25.6.2018., str. 2.). Sva mišljenja ESB-a dostupna su na mrežnim stranicama EUR-Lex.

(10) Vidjeti stavak 3.1. Mišljenja CON/2016/11 Europske središnje banke od 11. ožujka 2016. o (a) prijedlogu Uredbe o utvrđivanju zajedničkih pravila o sekuritizaciji i uspostavi europskog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju i (b) prijedlogu Uredbe o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva (SL C 219, 17.6.2016., str. 2.); vidjeti opće napomene Mišljenja CON/2017/39 Europske središnje banke od 4. listopada 2017. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1095/2010 o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala) i izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 u pogledu postupaka i tijela uključenih u izdavanje odobrenja za rad središnjim drugim ugovornim stranama i zahtjeva za priznavanje središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja (SL C 385, 15.11.2017., str. 3.); vidjeti stavak 2. Mišljenja CON/2020/22 Europske središnje banke od 23. rujna 2020. o prijedlozima uredbi o izmjeni sekuritizacijskog okvira Unije kao odgovor na pandemiju COVID-19 (SL C 377, 9.11.2020., str. 1.); i Preporuku ESB/2017/18 za Odluku Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni članka 22. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (SL C 212, 1.7.2017., str. 14.).

(11) Vidjeti članak 1. stavak 5. točku (b) Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 84.).