Ta je situacija dovela do znatnog povećanja broja podnesenih zahtjeva za azil: do 14. studenoga podneseno je 2 649 zahtjeva za azil u Litvi, 294 zahtjeva u Latviji i 6 498 zahtjeva u Poljskoj.

Riječ je o napadu na EU kao cjelinu, a posebno Litvu, Poljsku i Latviju, koje su od ljeta meta podmukle nove prijetnje: instrumentalizacije očajnih ljudi. To je dovelo do dosad nezabilježenog porasta nezakonitih prelazaka granice iz Bjelarusa. Iako posljednjih godina gotovo nije bilo pokušaja nezakonitog prelaska vanjskih granica iz Bjelarusa u EU, to je danas svakodnevna pojava. Iniciraju i organiziraju ih pripadnici Lukašenkova režima koji, u suradnji s krijumčarima migranata i kriminalnim mrežama, ljude mame na granice.

S obzirom na to da se trenutačno otvaraju određene mogućnosti za pružanje humanitarne pomoći migrantima koji su blokirani u Bjelarusu, EU je nedavno onamo uspio usmjeriti izravnu pomoć za rješavanje te situacije. To uključuje hitnu dodjelu 200 000 EUR Međunarodnoj federaciji društava Crvenog križa i Crvenog polumjeseca (IFRC) u okviru ukupnog doprinosa EU-a Fondu za hitnu pomoć u katastrofama kojim upravlja IFRC. Tim izravnim sredstvima EU-a pomaže se Međunarodnoj federaciji društava Crvenog križa i Crvenog polumjeseca i njezinu nacionalnom društvu, bjelaruskom Crvenom križu, u pružanju prijeko potrebne pomoći, koja uključuje hranu, higijenske potrepštine, pokrivače i pribor za prvu pomoć.

Trebat će uložiti znatne diplomatske napore kako bi se spriječilo korištenje novih ruta te postoji rizik da će Bjelarus to kompenzirati olakšavanjem putovanja novim rutama, posebno s istoka. EU bi trebao i dalje senzibilizirati relevantne partnere o opasnosti da ih Bjelarus, koji je središte nezakonitih kretanja, uvuče u svoju strategiju. Bit će potrebna odlučna i koherentna kolektivna komunikacija kako bi se tim partnerima zajamčilo da će EU podupirati preventivno djelovanje te kako bi se jasno iznijele moguće negativne posljedice do kojih bi moglo doći ako se tom pitanju ne pridaje dovoljna važnost i ne posveti odgovarajuća pozornost.

Komisija je spremna osigurati dodatna sredstva za humanitarnu pomoć, među ostalim za UNHCR i Međunarodnu organizaciju za migracije, kako bi odgovorila na jasno utvrđene humanitarne potrebe ako se dodatno poboljša pristup humanitarnim partnerskim organizacijama.

-Letovi za vraćanje osoba blokiranih u Bjelarusu

Humani odgovor na krizu podrazumijeva pomaganje ljudima da se vrate kući ako je to moguće. Već postoje naznake da su mnogi spremni vratiti se u svoje zemlje podrijetla. Komisija će mobilizirati do 2,5 milijuna EUR kako bi olakšala potpomognuto dobrovoljno vraćanje. Time će se pokriti troškovi povratka i reintegracije u zemlje podrijetla, kao i nužna humanitarna, medicinska i pravna pomoć tijekom boravka na državnom području Bjelarusa.

Let za Bagdad na kojem je bilo 432 Iračana napustio je Minsk 18. studenoga. Iračke vlasti zatražile su pomoć u vezi s tim vraćanjima. Kao odgovor na to Komisija će u suradnji s Međunarodnom organizacijom za migracije mobilizirati dodatnih oko milijun eura za potporu dobrovoljnom vraćanju i reintegraciji. To znači da će Komisija sveukupno osigurati do 3,5 milijuna EUR za potporu dobrovoljnim povratnicima iz Bjelarusa.

Osim toga, dodatnim sredstvima u okviru novog proračunskog Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa podupirat će se bolja suradnja Iraka i EU-a u rješavanju zajedničkih migracijskih izazova, pri čemu će prioritet biti sprečavanje nezakonitih migracija, razvoj suradnje u području vraćanja, ponovnog prihvata i reintegracije, rješavanje temeljnih uzroka nezakonitih i prisilnih migracija, pružanje pomoći i zaštite izbjeglicama u zemlji te bolja organizacija migracije radne snage.

Na granici / unutar EU-a

-Upravljanje granicama, azil i vraćanje

EU može dodatno pomoći najpogođenijim državama članicama sredstvima iz Fonda za azil, migracije i integraciju i Instrumenta za upravljanje granicama i vize. Osim što su države članice primile dodijeljena sredstva za nacionalne programe, na temelju ta dva instrumenta financiranja uspostavlja se i tematski instrument. Tim se sredstvima financiraju prioriteti na razini EU-a, uključujući hitnu pomoć za hitne i neposredne potrebe te potporu državama članicama koje su pod migracijskim pritiskom.

Od toga je već iskorišteno 36,7 milijuna EUR za hitnu pomoć koja se trenutačno pruža Litvi. Iz tog programa je vidljivo da EU može pomoći u ispunjavanju različitih financijskih i operativnih potreba, od operativne opreme i sustava za nadzor granica do prijevoza za službenike graničnog nadzora. Može pomoći da se poboljša kvaliteta i dostupnost prihvatnih centara, omogući prijevoz migranata te izgrade namjenski objekti za pružanje pomoći ranjivim osobama. Komisija vodi dijalog s Litvom, Poljskom i Latvijom o opsegu tog financiranja i načinu na koji im može pomoći, na temelju sveobuhvatne procjene potreba. Uz 360 milijuna EUR predviđenih za te države članice u okviru BMVI-ja za ovo financijsko razdoblje, za 2021. i 2022. bit će na raspolaganju dodatna sredstva u iznosu od oko 200 milijuna EUR.

EU je ponudio Latviji, Litvi i Poljskoj pomoć svojih agencija jer je djelovanje Bjelarusa usmjereno prema tim trima državama članicama. S tim su ciljem ondje već raspoređeni stručnjaci. Agencije sada mogu pružati dodatnu pomoć u obliku operativne potpore i važno je da te tri države članice u potpunosti iskoriste tu pomoć.

Osim što je reagirao na brojne zahtjeve za pomoć, posebno iz Litve, Frontex trenutačno pruža usluge stalnog praćenja stanja i krize te razmjenu operativnih informacija. Druge vrste pomoći uključuju osiguravanje opreme, izgradnju kapaciteta i osposobljavanje nacionalnih službenika graničnog nadzora te ciljane informacije i analizu rizika, kao i raspoređivanje stalnih snaga.

Novim mandatom Frontexa pružaju se znatne mogućnosti za dodatnu potporu aktivnostima nadzora državne granice, uključujući provjere i operacije vraćanja. Time se otvaraju vrata mnogo jasnijoj operativnoj koordinaciji. Na primjer, na zahtjev države članice izvršni direktor Frontexa može pokrenuti brzu intervenciju na granicama i/ili intervenciju vraćanja na državnom području predmetne države članice domaćina. To bi omogućilo organiziranu intervenciju na razini EU-a za koju su predviđeni potrebni resursi. Važno je da sve države članice budu spremne pomoći opremom i osobljem u skladu s novim mandatom Agencije.

Europski potporni ured za azil (EASO) pruža operativnu potporu Litvi kako bi se ubrzala obrada zahtjeva za azil i poboljšali uvjeti prihvata u skladu sa standardima EU-a. EASO pomaže Latviji osiguravanjem usluga usmenog prevođenja i mjerama izgradnje kapaciteta. Daljnja potpora mogla bi se odnositi na registraciju i obradu zahtjeva na najučinkovitiji način, kako bi se osigurala provjera ranjivih migranata i pružila potpora upravljanju te osmišljavanju i uspostavi odgovarajućih standarda prihvatnih objekata.

Kad je riječ o vraćanju, Komisija, Frontex i Međunarodna organizacija za migracije surađuju s Litvom na jačanju kapaciteta za vraćanje. I Poljska je zatražila pomoć Frontexa u provedbi vraćanja. Solidarnost EU-a s trima pogođenim državama članicama i dalje će uključivati potporu za vraćanje u zemlje podrijetla, što je već rezultiralo velikim brojem operacija vraćanja. Djelovanje EU-a bit će usmjereno ne samo na tehničku i operativnu potporu, već i na komunikaciju s Irakom i ostalim trećim zemljama kako bi se osiguralo da povratnici budu prihvaćeni te da se izdaju potrebna odobrenja za čarter letove.

Prilagođena potpora za sve tri države članice omogućit će intenziviranje tih djelovanja. Potpora Frontexa može uključivati raspoređivanje stručnjaka za vraćanje i organiziranje misija za utvrđivanje identiteta te čarter letove za vraćanje.

Nadalje, uz operativnu potporu koja se pruža i koja bi se mogla dodatno pojačati, Komisija radi na prijedlogu privremenih mjera u području azila i vraćanja na temelju članka 78. stavka 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije nakon što ju je Europsko vijeće pozvalo da predloži sve potrebne izmjene pravnog okvira EU-a i konkretne mjere kako bi se osigurao hitan i primjeren odgovor u skladu s pravom EU-a i međunarodnim obvezama. Pogođene države članice uputile su i zahtjev u tom smislu kako bi se mogle osloniti na privremene mjere za djelotvorno rješavanje hitne migracijske situacije na vanjskim granicama EU-a. Cilj je tih mjera dodatno poduprijeti Latviju, Litvu i Poljsku u kontroliranom i brzom upravljanju trenutačnom situacijom, uz potpuno poštovanje temeljnih prava i međunarodnih obveza.

– Borba protiv krijumčarenja

Strategija bjelaruskih vlasti – najprije mamljenje migranata u Bjelarus, a zatim njihovo prisiljavanje na nezakonit prelazak vanjske granice EU-a i potencijalno sekundarno kretanje – ovisi o industriji krijumčarenja, koja potiče, olakšava i unovčava situaciju onih koji se mogu namamiti lažnim obećanjima.

Europol neprekidno podupire kaznene istrage Europskog centra za borbu protiv krijumčarenja migranata (EMSC) i olakšava razmjenu operativnih informacija u okviru Europolove zajedničke stručne skupine za vezu za borbu protiv krijumčarenja migranata i trgovanja ljudima, koja se sastaje svaki tjedan. Jedinica Europola za prijavljivanje neprihvatljivog internetskog sadržaja provodi i praćenje otvorenih izvora i pruža državama članicama potrebnu potporu. Stalna potpora Europola dotičnim državama članicama uključuje sekundarne sigurnosne provjere i druge unakrsne provjere usmjerene na slučajeve olakšavanja krijumčarenja, uključujući neovlaštena sekundarna kretanja. Taj se rad može intenzivirati raspoređivanjem stručnjaka, unakrsnom provjerom informacija u odnosu na podatke pohranjene u Europolu, praćenjem interneta te olakšavanjem brze i sigurne razmjene informacija među državama članicama. Situacija u Bjelarusu može se smatrati prioritetom za koji je potrebna prilagođena analiza, kao što su procjene opasnosti i izvješća o općem stanju.

Komisija je nedavno predložila obnovljeni akcijski plan EU-aza borbu protiv krijumčarenja migranata za razdoblje 2021.–2025., u kojem se prepoznaje nova pojava instrumentalizacije migranata u političke svrhe i potreba za zaštitom vanjskih granica EU-a. Zajedničkom provedbom ključnih aspekata akcijskog plana u EU-u i njegovim državama članicama pružit će se učinkovitiji odgovor na promjenjive obrasce i nove rute, ojačati sankcioniranje krijumčara migranata, kazneni progon i pravosudna suradnja te spriječiti iskorištavanje migranata i osigurati poštovanje njihovih prava.