Maksimalna gornja granica za plaćanja: 2025.–2027. uklj. povećanje u okviru jedinstvenog instrumenta za razliku do gornje granice iz čl. 11. st. 3.

Predviđena razlika do gornje granice za plaćanja u okviru VFO-a iznosi 5,5 milijardi EUR u 2023. i 11 milijardi EUR u 2024. U razdoblju 2025.–2027. godišnja razlika mogla bi biti negativna u odnosu na trenutačne gornje granice za plaćanja jer predviđanja za te tri godine zajedno premašuju gornju granicu za 24,6 milijardi EUR. Ta su odstupanja po godinama jednostavno posljedica utvrđivanja gornje granice plaćanja na stabilnoj razini u realnim vrijednostima, dok se za provedbu očekuje da će slijediti promjenjivu putanju. U skladu s mehanizmom automatske prilagodbe iz članka 11. stavka 1. točke (b) Uredbe o VFO-u, iznosi koji nisu potrošeni u određenoj godini povećat će gornje granice za buduće godine. Stoga će očekivane pozitivne razlike do 2025. povećati gornje granice u razdoblju 2025.–2027. (u okviru ograničenja utvrđenih člankom 11. stavkom 3. Uredbe o VFO-u). Uzimajući u obzir tu prilagodbu i buduću prilagodbu za specifične programe u skladu s člankom 5. Uredbe o VFO-u (kojima će se gornje granice za plaćanja povećati za dodatnih 9,4 milijarde EUR), trenutačna predviđena plaćanja za posljednje tri godine VFO-a u skladu su s ukupnom gornjom granicom za plaćanja u okviru VFO-a za razdoblje 2021.–2027.

Plaćanja u predmetnom razdoblju trebala bi se postojano smanjivati nakon što dosegnu vrhunac 2023., uglavnom zbog pojačanog financiranja iz instrumenta NextGenerationEU na početku razdoblja. Očekuje se da će 2026. doći do privremenog porasta odljeva jer će se tad morati dovršiti sva završna plaćanja u okviru instrumenta NextGenerationEU. Od 2027. nadalje predviđanja se gotovo isključivo odnose na plaćanja na temelju programa u okviru VFO-a za razdoblje 2021.–2027.

Predviđanja uključuju procjene za buduće prilagodbe za specifične programe koje proizlaze iz članka 5. Uredbe o VFO-u i za ponovnu uporabu opozvanih sredstava u skladu s člankom 15. stavkom 3. Financijske uredbe koja će se dodijeliti u razdoblju 2024.–2027. Očekuje se da će prilagodbe za specifične programe dovesti do automatske prilagodbe naviše gornjih granica VFO-a za obveze i plaćanja u iznosu od 9,4 milijarde EUR uz prilagodbe za 2022. i 2023. u ukupnom iznosu od 3,3 milijarde EUR XII . Točna godišnja prilagodba ovisit će o prihodima od novčanih kazni u području tržišnog natjecanja iz prethodne godine u ukupnom iznosu od 11 milijardi EUR (u cijenama iz 2018.) do 2027.

Plaćanja iz proračuna EU-a slijede obveze. Procjene u ovom Izvješću temelje se na obvezama iz financijskog programiranja uz nacrt proračuna za 2023. VI One uključuju prilagodbu VII VFO-a zbog kasnog donošenja pravila i programa u okviru podijeljenog upravljanja u skladu s člankom 7. Uredbe o VFO-u, prilagodbe za specifične programe u skladu s člankom 5. Uredbe o VFO-u VIII te ponovnu uporabu opozvanih sredstava u skladu s člankom 15. stavkom 3. IX Financijske uredbe. Predviđanja prihoda temelje se na sustavu prihoda iz Odluke o vlastitim sredstvima X . U projekcijama prihoda u obzir je uzet i Sporazum o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju XI („Sporazum o povlačenju”).

U skladu s člankom 247. stavkom 1. točkom (c) Financijske uredbe V predviđanje se odnosi na sljedećih pet godina. Obuhvaćeno razdoblje uvelike se preklapa s prošlogodišnjim izvješćem, kojim je iznimno obuhvaćeno sedmogodišnje razdoblje od 2021. do 2027. kako bi se pružio sveobuhvatan pregled očekivanih priljeva prihoda i odljeva rashoda u okviru gornjih granica VFO-a koji je tek bio donesen.

3.Plaćanja povezana s obvezama iz VFO-a za razdoblje 2021.–2027.

Više od polovine procijenjenih plaćanja koja proizlaze iz VFO-a za razdoblje 2021.–2027. odnosi se na kohezijsku politiku i zajedničku poljoprivrednu politiku (ZPP). Dugoročna predviđanja stoga u velikoj mjeri ovise o predviđenoj provedbi tih dviju politika.

Naslov 2.a – Kohezijska politika

Predviđena plaćanja u razdoblju 2023.–2027. za novo programiranje kohezijske politike iznose 177 milijardi EUR, što je oko 8 milijardi EUR manje nego u prošlogodišnjim predviđanjima. Izraženija kašnjenja XIII u pokretanju programskog razdoblja 2021.–2027. utjecat će na plaćanja tijekom preostalog razdoblja VFO-a. Nijedan nacionalni program nije donesen 2021., a svi bi trebali biti odobreni do kraja 2022. Pandemija bolesti COVID-19 i potreba da se inicijative za oporavak integriraju u zakonodavni paket o kojem se pregovaralo 2020. dovele su do kasnijeg donošenja odgovarajućih zakonskih akata, što uvelike objašnjava uočena kašnjenja. Nadalje, određenu je ulogu možda imala i usredotočenost nacionalnih tijela na provedbu instrumenta NextGenerationEU. Ova se predviđanja temelje na tehničkoj pretpostavci da će 2024. države članice početi djelomice nadoknađivati kašnjenja koja su se nagomilala od 2021. do 2023. i da će u posljednjim godinama VFO-a dostići brzinu provedbe usporedivu s razdobljem 2014.–2020. Ta je pretpostavka postavljena u uvjetima povećane nesigurnosti zbog trenutačne geopolitičke i gospodarske nestabilnosti te nepostojanja odgovarajućeg povijesnog mjerila za dugoročno predviđanje provedbe.

Za predviđanja postoje pozitivni i negativni rizici. Države članice možda će dodatno poraditi na ubrzanju provedbe od 2023. i tako prije dosegnuti brzinu provedbe iz prethodnog programskog razdoblja. Mogla bi se ubrzati i plaćanja za inicijativu REPowerEU XIV , u okviru koje je Komisija predložila da države članice imaju mogućnost u Mehanizam za oporavak i otpornost prenijeti do 12,5 % sredstava koja su im dodijeljena za koheziju (što nije uzeto u obzir u ovim predviđanjima), čime se proširuju već dostupna mogućnost prijenosa 5 % sredstava i dodatna mogućnost prijenosa 7,5 % sredstava samo za ciljeve u okviru inicijative REPowerEU. Suprotno tomu, ako države članice ne ulože dodatan trud, jednogodišnje kašnjenje će se produljiti. To bi odgodilo plaćanja i potencijalno dovelo do dosad neviđeno visoke razine opozivâ zbog pravila o opozivu sredstava N+3.

Grafikon 3 – Predviđena plaćanja za naslov 2.a (obveze iz VFO-a za razdoblje 2021.–2027.) te pozitivni i negativni scenariji (u milijardama EUR)

Predviđena plaćanja

Negativni scenarij

Pozitivni scenarij

Grafikon 3 – Zajednička poljoprivredna politika (ZPP)

Predviđena plaćanja za prvi stup ZPP-a – 208 milijardi EUR u razdoblju 2023.–2027. – odražavaju najnovije financijsko programiranje i prijenose država članica između dvaju stupova ZPP-a.

Za razliku od kohezijske politike, zbog dvogodišnjih prijelaznih odredbi kojima su programi iz razdoblja 2014.–2020. produljeni do 2022. ne očekuju se kašnjenja u provedbi drugog stupa – Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR). Budući da su sve države članice dostavile svoje strateške planove za novi ZPP, očekuje se da će stvarna provedba programa za razdoblje 2023.–2027. započeti već 2023., godinu dana prije nego što je pretpostavljeno u izvješću o predviđanjima iz lipnja 2021.

Predviđena plaćanja koja proizlaze iz VFO-a za razdoblje 2021.–2027. uključuju i plaćanja povezana s posljednjim dvjema tranšama (2021. i 2022.) prethodnog postupka programiranja. Očekuje se da će se plaćanja za njih izvršavati do 2026. (vidjeti točku 2.2. Plaćanja obveza iz razdoblja prije 2021.).

Budući da se programi EPFRR-a za razdoblje 2014.–2022. provode kako je planirano, a novi planovi u okviru ZPP-a u postupku su odobrenja, očekuje se da će provedba EPFRR-a teći postojano. No u razdoblju 2024.–2027. očekuju se određena godišnja odstupanja, osobito 2026., kad će doći do koncentracije plaćanja zbog preklapanja završetka prethodnih programa (u skladu s pravilom o opozivu N+3) i bržeg postupnog uvođenja novih (u skladu s pravilom o opozivu N+2). Nadalje, možda će se ubrzati plaćanja u okviru EPFRR-a za inicijativu REPowerEU, slično kao u slučaju fondova kohezijske politike (vidjeti prethodnu točku).

Ostali programi i naslovi

U svim ostalim naslovima predviđena su plaćanja u petogodišnjem razdoblju porasla zbog kombinacije nekoliko čimbenika:

-Novim inicijativama, kao što su inicijativa za sigurnu povezivost Unije XV i europski akt o čipovima XVI , pojačat će se plaćanja na početku razdoblja, uglavnom u okviru naslova 1.

-Najnoviji geopolitički izazovi zahtijevaju ubrzavanje plaćanja u okviru programa iz naslova 4. – Migracije i upravljanje granicama, naslova 5. – Sigurnost i obrana te naslova 6. – Susjedstvo i svijet.

-Odgođeni početak nekih programa 2021. dovest će do preraspodjele plaćanja u kasnijim godinama. Znatnije promjene u odnosu na prošlogodišnja predviđanja odnose se na pričuvu za prilagodbu Brexitu, za koju je donesenim zakonskim aktom XVII predviđena ravnomjernija raspodjela plaćanja po godinama u odnosu na Komisijin prijedlog velikog obroka pretfinanciranja, koji je bio temelj prošlogodišnjih predviđanja.

4.Plaćanja za ispunjenje obveza preuzetih prije 2021.

Predviđanja za plaćanja za ispunjenje obveza preuzetih prije 2021. (fr. reste à liquider, RAL) ažurirana su kako bi se uzela u obzir plaćanja izvršena 2021. i planirana u proračunu za 2022. Predviđenih 110 milijardi EUR za sljedećih pet godina uglavnom je u skladu s prošlogodišnjim predviđanjima uz određene godišnje razlike.

Naslov 2.a – Kohezijska politika