Tematsko izvješće Je li potpora iz fondova 
kohezijske politike za 
proizvodnju energije iz 
obnovljivih izvora 
postigla dobre rezultate?HR 2014  BR. 06
EUROPSKI
REVIZORSKISUD
EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-pošta: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2014.
ISBN 978-92-872-0401-1
doi:10.2865/84226
© Europska unija 2014
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Printed in Luxembourg
HR 2014  BR. 06
Tematsko izvješće Je li potpora iz fondova 
kohezijske politike za 
proizvodnju energije iz 
obnovljivih izvora 
postigla dobre rezultate?
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom 
UFEU‑a)
02
 Sadržaj
Odlomak
 Pojmovnik i kratice
I. – VIII. Sažetak
1. – 11. Uvod
1. – 3. Obnovljiva energija
4. – 6. Ciljevi politike EU‑a – ciljevi za obnovljivu energiju do 2020.  
7. Prepreke za obnovljivu energiju
8. Financijska potpora za obnovljivu energiju iz sredstava kohezijske politike
9. – 11. Podijeljeno upravljanje
12. – 13. Revizijski opseg i pristup
14. – 47. Opažanja
14. – 16. Revidiranim projektima izlazni su proizvodi realizirani sukladno planu…
14. – 16. Cjelokupni dojam jest da su projekti dobro isplanirani te da ostvaruju rezultate prema planu
17. – 21. … ali pojavljuju se određene teškoće u provedbi
17. – 21. Ima prostora za daljnja poboljšanja u svim projektnim fazama – od nabave, preko rada postrojenja, do 
praćenja i evaluacije
22. – 25. … te u većini slučajeva rezultati nisu pravilno izmjereni ili se projektima ne ostvaruju ciljevi 
u proizvodnji energije
22. – 23. Prikupljanje podataka i izvješćivanje o obnovljivim izvorima energije može se poboljšati
24. – 25. Projektni rezultati nisu u svim slučajevima ostvareni
26. – 31. Načelo isplativosti nije se u potpunosti razmotrilo pri planiranju projekata za obnovljive izvore 
energije
26. – 27. Isplativost –  važan cilj potrošnje EU‑a
28. – 31. Ima prostora za stavljanje većeg naglaska na isplativost u ranim fazama
03 Sadržaj
32. – 40. … te ima prostora i za isplativije projekte za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora
41. – 47. Fondovi kohezijske politike imaju ograničenu dodanu vrijednost EU‑a – projekti za obnovljive 
izvore energije nisu dali potpun doprinos ciljevima EU‑a povezanim s energijom
48. – 54. Zaključci i preporuke
 Prilog  I. —  Pregled napretka država članica prema ciljevima za obnovljive izvore energije do 
2020.
 Prilog  II. —  Raspodjela sredstava iz fondova kohezijske politike (EFRR i KF za razdoblje od 
2007. do 2013. ) za obnovljive izvore energije i odabrane projekte u razdoblju od 
2007.  do 2012.  
 Prilog  III. — Popis revidiranih projekata za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora
 Prilog  IV. — Sažeta evaluacija rezultata projekata za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora
 Odgovori Komisije
zajedno s odgovorima Komisije
04
 Pojmovnik  
i kratice
KF: Kohezijski fond
Isplativost : ovaj se pojam odnosi na sposobnost ili mogućnost revidiranog subjekta, aktivnosti, programa ili 
operacije da ostvari određene ishode po razumnoj cijeni. Analize isplativosti su studije odnosa između projektnih 
troškova i ishoda izraženi u cijeni po jedinici ostvarenog ishoda. Ovaj se pojam naglašava i u financijskim pravilima 
EU‑a (vidjeti odlomak 6.). 
CO 2: ugljikov dioksid
„Mrtvi teret“ (engl. deadweight ): „mrtvi teret“ nastaje kada se izdvoje određena sredstva za potporu korisniku koji 
bi i bez pomoći postupio na isti način. U takvim se slučajevima ishod ne može pripisati politici, a pomoć isplaćena 
korisniku nema izravnog učinka. 
EFRR : Europski fond za regionalni razvoj
Dodana vrijednost EU‑a : općenito govoreći, dodana vrijednost EU‑a jest vrijednost koja proizlazi iz intervencije 
EU‑a i koja se dodaje vrijednosti koja bi se ostvarila samostalnim djelovanjem države članice.
Poticajna cijena : mehanizam politike osmišljen da ubrza ulaganja u tehnologije obnovljive energije ponudom 
dugoročnih ugovora proizvođačima obnovljive energije. Obično se temelji na proizvodnim troškovima svake 
tehnologije. 
Obnovljivi izvori energije : energija iz obnovljivih nefosilnih izvora, tj. vjetroenergija, solarna energija, 
aerotermalna energija, geotermalna energija, hidrotermalna energija te energija oceana, hidroenergija, biomasa, 
plin dobiven od otpada, plin dobiven iz uređaja za obradu otpadnih voda i bioplin.
 οGeotermalna energija  je energija pohranjena u obliku topline ispod tvrde zemljine površine.
 ο Biomasa  je biorazgradivi dio proizvoda, otpada i ostataka biološkog podrijetla iz poljoprivrede (uključujući tvari 
biljnog i životinjskog podrijetla), šumarstva i s njima povezanih proizvodnih djelatnosti, uključujući ribarstvo 
i akvakulturu te biorazgradivi dio industrijskog i komunalnog otpada.
 ο Solarna energija  je zračenje sunčeva svjetla i topline koje se iskorištava putem niza tehnologija kao što su 
solarno grijanje, solarne fotonaponske ploče i solarne termalne elektrane.
 ο Vjetroenergija  je energija dobivena pretvaranjem energije vjetra u koristan oblik energije, primjerice pomoću 
vjetroturbina koje proizvode električnu energiju.
 ο Hidroenergija  je energija dobivena pretvaranjem kinetičke energije padajuće ili tekuće vode u električnu 
energiju.
1 ISSAI 3000: Standardi i smjernice za revidiranje uspješnosti koji se temelje na revizijskim standardima i praktičnim iskustvima INTOSAI‑ja.
05 Pojmovnik i kratice 
Direktiva o obnovljivim izvorima energije : Direktiva 2009/28/EZ o promicanju uporabe energije iz obnovljivih 
izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ.
Ciljevi za obnovljive izvore energije do 2020. : Direktivom 2009/28/EZ o obnovljivoj energiji koju su države 
članice trebale provesti do prosinca 2010. postavljeni su obvezni nacionalni ciljevi za sve države članice kako bi 
EU do 2020. dosegao udio od 20 % energije iz obnovljivih izvora (na općoj razini) i 10 % u prijevoznom sektoru (na 
pojedinačnoj razini). 
Mjerenje jedinica energije:
 οGW, MW, kW  – gigavat / megavat / kilovat
 οGWh, MWh, kWh  – gigavat sat / megavat sat / kilovat sat
 οkWp  – kilovat‑pik  – nominalna snaga fotonaponskog modula
06
 Sažetak
Svrha ove revizije bila je odgovoriti na pitanje jesu li 
dva najvažnija izvora sredstava među programima 
potrošnje EU‑a za promicanje obnovljive energije, a to 
su Europski fond za regionalni razvoj i Kohezijski fond 
(fondovi kohezijske politike), ostvarila dobre rezultate.
II
Za obnovljivu energiju u programskom razdoblju od 
2007. do 2013. izdvojeno je otprilike 4,7 milijardi eura. 
Sud je ispitao jesu li sredstva u tom razdoblju dodje ‑
ljivana projektima za proizvodnju obnovljive energije 
koji su isplativi, dobro razrađeni i imaju jasno utvrđene 
prioritete i razumne ciljeve, kao i to u kojoj su mjeri ta 
sredstva ostvarila dobre rezultate u pogledu dopri ‑
nosa ciljevima EU‑a za energiju iz obnovljivih izvora do 
2020.
III
Sud je utvrdio da su u 24 revidirana2 projekta za proiz ‑
vodnju energije iz obnovljivih izvora izlazni proizvodi 
realizirani sukladno planu. Većina revidiranih projekata 
za obnovljive izvore energije je u trenutku odabira bila 
dostatno razrađena i spremna za provedbu. U projek ‑
tima nije bilo većih prekoračenja troškova ili kašnjenja 
te su kapaciteti za proizvodnju energije iz obnovljivih 
izvora postavljeni i pušteni u pogon sukladno planu. 
Nije bilo većih vidljivih rizika povezanih s njihovom 
tehničkom održivosti.
2  Rezultati revizije izvedeni su iz ispitivanja 24 dovršena projekta za 
proizvodnju obnovljive energije iz devet operativnih programa 
koji se financiraju iz EFRR‑a i KF‑a. Programi su provedeni na Malti, 
u Austriji, Poljskoj, Finskoj i Ujedinjenoj Kraljevini. Projekti pripadaju 
sektorima biomase, fotonaponske energije, solarne termalne energije 
i vjetroenergije.IV
Ciljevi proizvodnje energije ostvareni su (ili gotovo 
ostvareni) i pravilno izmjereni u jednoj trećini revidira ‑
nih projekata. Sud je utvrdio da je ukupna ostvarena 
vrijednost za uloženi novac potpore iz fondova kohe ‑
zijske politike projektima za proizvodnju energije iz 
obnovljivih izvora tek djelomično pridonijela ispunje ‑
nju ciljeva EU‑a za obnovljive izvore energije do 2020., 
i to zato što:
 οprilikom planiranja i provedbe projekta za proiz ‑
vodnju energije iz obnovljivih izvora isplativost nije 
bila vodeće načelo; te zato što su
 οfondovi kohezijske politike imali ograničenu doda ‑
nu vrijednost EU‑a.
V
Konkretnije, Sud je utvrdio da u državama članicama 
u kojima je provedena revizija ima prostora za pobolj ‑
šanja: u pojedinim postupcima nabave pri odabiru 
dobavljača nije bila zajamčena potpuna transparent ‑
nost, pravednost i učinkovitost; nije bilo dovoljno 
priprema za djelotvorno praćenje i evaluaciju; u pro ‑
gramima nije bilo objašnjeno kako fondovi EU‑a mogu 
isplativo pridonijeti ostvarivanju ciljeva povezanim 
s obnovljivim izvorima energije; isplativost mjera 
u različitim sektorima obnovljivih izvora energije nije 
u svim slučajevima razmotrena prilikom izdvajanja 
proračunskih sredstava; te u okviru programa nisu 
uspostavljeni pokazatelji uspješnosti za praćenje 
i evaluaciju.
VI
Sud je zaključio da su potrebna određena poboljša ‑
nja ako se sredstvima u okviru ovih programa želi 
postići najveći mogući doprinos u postizanju ciljeva za 
obnovljive izvore energije do 2020.
Sažetak 07
VII
Rashodi kohezijske politike općenito donose koristi na 
širem planu gospodarstva te unatoč tome što izravno 
mjerenje gospodarskog rasta i otvaranja novih radnih 
mjesta, glavnih ciljeva kohezijske politike, nisu bili 
obuhvaćeni opsegom ove revizije, opažanja i prepo ‑
ruke Suda također se iznose u kontekstu tih ciljeva 
u području politike.
VIII
U svrhu mogućeg poboljšanja uporabe fondova EU‑a 
za promicanje obnovljivih izvora energije u program ‑
skom razdoblju od 2014. do 2020., Sud iznosi sljedeće 
preporuke:
1. preporuka
Komisija bi postavljanjem smjernica za pripremu 
i odabir programa i projekata te uvjetima za stavljanje 
sredstava za ulaganja u proizvodnju energije iz obnov ‑
ljivih izvora na raspolaganje, trebala:
 οosigurati da se budući programi za obnovljive izvo ‑
re energije koji se sufinanciraju sredstvima kohezij ‑
ske politike vode načelom isplativosti, uključujući 
izbjegavanje „mrtvog tereta“. Programi se moraju 
temeljiti na pravilnoj procjeni potreba, davanju 
prednosti najisplativijim tehnologijama (istovreme ‑
no ne diskriminirajući nijedan sektor obnovljivih 
izvora energije) i najvećem doprinosu ciljevima 
EU‑a za obnovljive izvore energije do 2020. Potreb ‑
no je odrediti odgovarajuće ciljeve proizvodnje 
energije iz obnovljivih izvora u pogledu proračuna, 
kao i kriterije za odabir projekata s naglaskom na 
isplativost rezultata proizvodnje energije (izbjega ‑
vajući prekomjerne iznose potpore za projekte);
 οpromicati uspostavljanje stabilnog i predvidljivog 
regulatornog okvira za obnovljive izvore energije 
u državama članicama, kao i jednostavnijih postu ‑
paka za uključivanje energije iz obnovljivih izvora 
u elektroenergetsku mrežu.2. preporuka
Države članice trebale bi na temelju Komisijinih smjer ‑
nica uspostaviti i primjenjivati minimalne kriterije 
isplativosti, koji su prilagođeni okolnostima projekata. 
Ujedno bi trebale povećati dodanu vrijednost fondova 
kohezijske politike poboljšanjem provedbe, praćenja 
i evaluacije projekata za obnovljive izvore energije, 
kao i stvaranjem zalihe izmjerenih podataka o troško ‑
vima proizvodnje energije u svim relevantnim sekto ‑
rima obnovljivih izvora energije.
08
 Uvod
Obnovljiva energija
01 
Energija iz obnovljivih izvora važna 
je za poboljšanje sigurnosti opskrbe 
energijom u EU‑u i za smanjenje ovis ‑
nosti EU‑a o konvencionalnim (fosil ‑
nim) gorivima i uvozu energije, kao i za 
smanjenje emisija stakleničkih plinova. 
Električna i toplinska energija mogu se 
proizvesti iz brojnih izvora koji uključu ‑
ju sunce (koncentrirane solarne ener ‑
gije i fotonaponske energije), vjetar (na 
kopnu ili moru), vodu (velika, mala ili 
mikro hidroenergija), zemlju (geoter ‑
malni izvori električne energije ili topli ‑
ne) i biomasu (kruta i tekuća biomasa, 
plin dobiven od otpada i biorazgradivi 
dio industrijskog i komunalnog otpada 
te tekuća biogoriva).
02 
Obnovljivi izvori energije također 
imaju važnu ulogu u smanjenju emisija 
ugljičnog dioksida (CO2) i poboljšanja 
ekološke održivosti. Osim toga, tehno ‑
loški razvoj obnovljivih izvora energije 
ima potencijal za poticanje europskog 
gospodarstva, industrijske konkurent ‑
nosti i zapošljavanja. Očekuje se da će 
obnovljivi izvori energije u srednjem ili 
dugom roku postati gospodarski kon ‑
kurentni u odnosu na konvencionalne 
izvore energije3.
03 
Razvoj obnovljive energije utvrđen je 
u članku 194. stavku 1. Ugovora o funk ‑
cioniranju Europske unije u kontekstu 
uspostave i funkcioniranja unutarnjeg 
tržišta i potreba za očuvanjem i pobolj ‑
šanjem okoliša.Ciljevi politike EU‑a – 
ciljevi za obnovljivu ener ‑
giju do 2020.
04 
EU je već 1997. postavio cilj da udio ob ‑
novljivih izvora energije do 2010. mora 
iznositi 12 %. Vijeće Europske unije 
(„Vijeće”) odredilo je obvezujući cilj 
EU‑a od 20 % energije iz obnovljivih 
izvora u konačnoj bruto potrošnji 
energije do 2020., koji se temelji na Ko ‑
misijinu planu za obnovljivu energiju 
kojim se utvrđuje način za uključivanje 
obnovljivih izvora energije u energet ‑
ske politike i tržišta EU‑a (vidjeti pri-
log I.  u vezi s nacionalnim ciljevima za 
obnovljive izvore energije do 2020.)4. 
Direktiva o obnovljivoj energiji koja 
je donesena 2009. predstavlja pravno 
obvezujući okvir za promicanje obnov ‑
ljivih izvora energije do 2020.5:
 οOsim što utvrđuje opći obvezuju ‑
ći cilj od 20 % za EU i obvezujuće 
nacionalne ciljeve između 10 i 49 % 
do 2020., ujedno poboljšava i okvir 
za promicanje električne energije 
iz obnovljivih izvora energije (npr. 
uvođenjem obveza za države člani ‑
ce u vezi s pristupom elektroener ‑
getskoj mreži i pojednostavnjenja 
administrativnih postupaka).
 οNjome se od država članica zahti ‑
jeva da razviju nacionalne akcijske 
planove kojima se utvrđuju planovi 
za razvoj obnovljivih izvora energi ‑
je, te se stvaraju mehanizmi surad ‑
nje među državama članicama kako 
bi se na isplativ način pridonijelo 
ostvarivanju ciljeva za obnovljive 
izvore energije.3  COM(2010) 639 final od 
10. studenoga 2010., 
„Energija 2020.: strategija za 
konkurentnu, održivu i sigurnu 
energiju”.
4  COM(2006) 848 final od 
10. siječnja 2007. „Plan 
za obnovljivu energiju ‑  
obnovljiva energija u 21. 
stoljeću: stvaranje održivije 
budućnosti“.
5  Direktiva 2009/28/EZ 
Europskog parlamenta 
i Vijeća od 23. travnja 2009. 
o promicanju uporabe 
energije iz obnovljivih 
izvora te o izmjeni i kasnijem 
stavljanju izvan snage 
direktiva 2001/77/EZ 
i 2003/30/EZ („Direktiva 
o obnovljivoj energiji”) 
(SL L 140, 5.6.2009., str. 16.).
09 Uvod
05 
Države članice radi postizanja ciljeva 
za obnovljive izvore energije do 2020. 
trebaju osigurati da njihov udio obnov ‑
ljivih izvora energije bude jednak ili 
premaši okvirne smjernice. One moraju 
svake dvije godine podnijeti Komisiji 
izvješće o provedbi Direktive i napret ‑
ku u ostvarenju njihovih pojedinačnih 
ciljeva. Mjere za obnovljive izvore 
energije trebaju se uvesti na isplativ 
način6. Komisija do 31. prosinca 2014. 
mora izraditi izvješće o napretku pro ‑
vedbe Direktive o obnovljivoj energiji7.
06 
Osim toga, financijskim pravilima EU‑a 
određeno je da načelo isplativosti 
mora biti važan čimbenik u odlukama 
o javnoj potrošnji8. Nadalje, Europ ‑
ski parlament naglasio je potrebu za 
utvrđivanjem najisplativijih obnovljivih 
izvora energije i troškovno optimalnih 
politika za ostvarivanje potencijala 
obnovljivih izvora energije9. Sudeći 
po najnovijem Komisijinu izvješću 
o napretku10, cilj EU ‑a za obnovljive 
izvore energije do 2020. vjerojatno 
će u cjelini biti premašen, ali nisu sve 
države članice u 2012. pratile plan za 
ostvarenje svojih obvezujućih naci ‑
onalnih ciljeva (vidjeti prilog I. ). Na 
temelju zelene knjige iz 2013. Komisija 
je utvrdila uvodna razmatranja za kli ‑
matsku i energetsku politiku Unije za 
razdoblje od 2020. do 2030., predloživ ‑
ši obvezujući cilj EU‑a od 27 % energije 
iz obnovljivih izvora11.Prepreke za obnovljivu 
energiju
07 
Osim izvanjskih čimbenika (kao što 
su razvoj cijena energije ili pristup 
zajmovima) postoji i veći broj sektor ‑
skih prepreka koje ometaju ulaganja 
u obnovljive izvore energije u cijeloj 
Uniji te ih države članice i Komisija još 
nisu uklonile12:
 οInstitucionalne i pravne prepreke, 
primjerice važnost koja se na razini 
EU‑a pridaje energetskim pitanjima 
ne odražava se u svim slučajevima 
na lokalnoj, regionalnoj i nacional ‑
noj razini, pri čemu nepostojanje 
jasnih provedbenih strategija 
i prilagodljivosti u relevantnim 
administracijama ili nacionalnim 
zakonskim uređenjima, kao i ne ‑
jasni zakonski i ugovorni okviri 
otežavaju promicanje obnovljivih 
izvora energije; složeni postupci za 
izdavanje odobrenja i dozvola za 
planiranje, izgradnju i rad postro ‑
jenja obnovljivih izvora energije 
zajedno s obvezama zaštite okoliša 
otežavaju pokretačima projekata 
predlaganje izvedivih projektnih 
prijedloga (nepostojanje djelotvor ‑
nog administrativnog sustava)
 οTeškoće s uključivanjem električ ‑
ne energije iz obnovljivih izvora 
u prijenosne i distribucijske mreže 
(tehnički problemi, nedovoljna 
infrastruktura, diskriminirajuća 
praksa koja onemogućava pristup 
mreži, raspodjela troškova između 
mrežnih operatora, države i po ‑
kretača projekata te nepostojanje 
mjerenja proizvodnje energije)
 οNestabilno i nepredvidivo promi ‑
canje i poticajni mehanizmi te ne ‑
dostatak informacija za dobavljače, 
potrošače i instalatere ograničuju 
korištenje isplativih tehnologija.6  Uvodne izjave 9. i 41. Direktive 
o obnovljivoj energiji.
7  Članak 23. stavak 8. točka (c) 
Direktive o obnovljivoj 
energiji.
8  Članak 18. stavak 1. točka (h) 
Delegirane Uredbe (EU) 
br. 1268/2012 Komisije 
od 29. listopada 2012. 
o pravilima za primjenu 
Uredbe (EU, Euratom) 
br. 966/2012 Europskog 
parlamenta i Vijeća 
o financijskim pravilima koja se 
primjenjuju na opći proračun 
Unije (SL L 362, 31.12.2012., 
str. 1.).
9  Rezolucija Europskog 
parlamenta od 
21. svibnja 2013.: sadašnji 
izazovi i mogućnosti za 
obnovljivu energiju na 
europskom unutarnjem 
energetskom tržištu 
(2012/2259(INI)).
10  COM(2013) 175 završna verzija 
od 27. ožujka 2013., „Izvješće 
o napretku na području 
obnovljivih izvora energije“.
11  COM(2013) 169 završna 
verzija od 27. ožujka 2013., 
zelena knjiga pod nazivom 
„Okvir za klimatsku 
i energetsku politiku do 2030.”. 
COM(2014) 15 završna verzija 
od 22 siječnja 2014., „Okvir 
za klimatsku i energetsku 
politiku u razdoblju od 2020. 
do 2030. godine”.
12  Vidjeti, primjerice, dokument 
COM(2012) 271 završna verzija 
od 6. lipnja 2012., „Obnovljiva 
energija: glavni sudionik na 
europskom energetskom 
tržištu”, i dvogodišnja 
izvješća o napretku za 2010. i 
2012., COM(2011) 31 završna 
verzija od 31. siječnja 2011. 
i COM(2013) 175 završna 
verzija od 27. ožujka 2013. 
Vidjeti i izvješća europskih 
industrijskih udruženja za 
obnovljive izvore energije 
(Europsko vijeće za obnovljive 
izvore energije i organizacije 
koje su u njega učlanjene), 
osobito izvješće Europskog 
vijeća za obnovljive izvore 
energije pod naslovom 
„Analiza odstupanja 
i prepreka, izvješće za 
2013. godinu“), www.
keepontrack.eu/publications .
10 Uvod
Financijska potpora za 
obnovljivu energiju iz 
sredstava kohezijske 
politike
08 
Instrumenti kohezijske politike – eu ‑
ropski fond za regionalni razvoj (EFRR) 
i kohezijski fond (KF) – najvažniji su 
izvor financiranja među programi ‑
ma potrošnje EU‑a13 za promicanje 
energije iz obnovljivih izvora. Dok je 
u programskom razdoblju od 2000. do 
2006. za potporu projektima u ovom 
sektoru izdvojeno samo 600 miliju ‑
na eura, u programskom razdoblju od 
2007  do 2013. za obnovljivu energiju 
izdvojeno je otprilike 4,7  milijardi  eura, 
u čemu se odražava mnogo veća 
važnost ovoga područja politike (vi ‑
djeti prilog II.  za presjek po državama 
članicama). U programskom razdoblju 
od 2014. do 2020. potpora kohezijske 
politike prelasku na gospodarstvo 
s niskim emisijama ugljika dodatno će 
se povećati i može iznositi najmanje 
27 milijardi  eura iz EFRR‑a14. Moguća je 
i dodatna potpora putem kohezijskog 
fonda.13  Ostali programi EU‑a kojima 
su se promicali obnovljivi 
izvori energije u programskom 
razdoblju od 2007. do 2013. bili 
su: europski energetski 
program za oporavak, 
program za inteligentnu 
energiju u Europi i okvirni 
program za istraživanje.
14  Regije će morati uložiti 
minimalni udio sredstava 
EFRR‑a (20 % za razvijenije 
regije, 15 % za tranzicijske 
regije i 12 % za manje 
razvijene regije) za potporu 
prelasku na gospodarstvo 
s niskim emisijama ugljika 
u svim sektorima, što uključuje 
ulaganja u obnovljivu energiju 
(članak 4. stavak 1. Uredbe (EU) 
br. 1301/2013  Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
17. prosinca 2013. o Europskom 
fondu za regionalni razvoj 
i o posebnim odredbama 
o cilju „Ulaganje za rast 
i radna mjesta“ te stavljanju 
izvan snage Uredbe (EZ) 
br. 1080/2006 (SL L 347, 
20.12.2013., str. 289.).
Rashodi kohezijske politike za obnovljive izvore energije ‑  ključne činjenice
 ο270,8 milijardi eura – ukupna dodijeljena sredstva EFRR‑a/KF‑a za razdoblje od 2007. do 2013. godine.
 ο0,6 milijardi eura – ukupna dodijeljena sredstva EFRR‑a/KF‑a za obnovljive izvore energije za razdoblje od 
2000. do 2006. godine
 ο4,7 milijardi eura – ukupna dodijeljena sredstva EFRR‑a/KF‑a za obnovljive izvore energije za razdoblje od 
2007. do 2013. godine
najmanje 27  milijardi  eura  – procijenjena minimalna izdvojena sredstva EFRR‑a za potporu prelasku na gospo ‑
darstvo s niskim emisijama ugljika, uključujući obnovljive izvore energije, za razdoblje od 2014. do 2020. godi ‑
ne Moguće je dodatno izdvajanje sredstava iz kohezijskog fonda (fusnota 14.).Okvir 1.
11 Uvod
Podijeljeno upravljanje
09 
U okviru kohezijske politike države 
članice izrađuju pojedinačne opera ‑
tivne programe, uspostavljaju i vode 
svoje upravljačke i kontrolne sustave 
i Komisiji podnose godišnja izvješća 
o provedbi. Osim toga, nacionalna 
i regionalna tijela u sklopu svakod ‑
nevnog upravljanja odabiru projekte 
i odgovorna su za njihovu provedbu 
i evaluaciju.
10 
Upravljačka tijela, posrednička tijela 
i tijela za ovjeravanje zadužena su za 
upravljanje provedbom operativnih 
programa15. Na financiranje projekata 
primjenjuju se pravila i uvjeti utvrđeni 
djelomično na razini EU‑a16, a djelomič ‑
no na razini država članica (odabir pro ‑
jekata, procjene projektnih troškova te 
koristi i zarade, kao i procjene utjecaja 
na gospodarstvo, društvo i okoliš 
u nadležnosti su tijela država članica).11 
Komisija izdaje smjernice za izradu 
operativnih programa, odobrava ope ‑
rativne programe i nadgleda usposta ‑
vu i djelovanje sustava u državama čla ‑
nicama. Ona posebice prati provedbu 
operativnih programa uglavnom kroz 
dostavljena izvješća o provedbi i kroz 
sudjelovanje u odborima za praćenje. 
Osim godišnjih izvješća o provedbi, 
Komisija od upravljačkih tijela može 
zahtijevati i posebne informacije o pro ‑
gramima te podatke koji se odnose na 
„odabir projekata”.15  Sažetak pravila za primjenu 
Europskog fonda za regionalni 
razvoj, Europskog socijalnog 
fonda i Kohezijskog fonda 
u razdoblju od 2007. do 
2013., uključujući i pravila za 
sustave upravljanja i kontrole, 
dostupan je na stranici http://
europa.eu/legislation_
summaries/regional_policy/
management/g24241_en.htm
16  Uredba Vijeća (EZ) 
br. 1083/2006 od 
11. srpnja 2006. o utvrđivanju 
općih odredaba o Europskom 
fondu za regionalni razvoj, 
Europskom socijalnom 
fondu i Kohezijskom fondu 
i stavljanju izvan snage 
Uredbe (EZ) br. 1260/1999 
(SL L 210, 31.7.2006., str. 25.).
12
 Revizijski opseg  
i pristup
12 
Svrha ove revizije bila je odgovoriti na 
pitanje jesu li projektima EFRR‑a i KF‑a 
povezanim s ulaganjima u proizvodnju 
energije iz obnovljivih izvora ostvare ‑
ni dobri rezultati. S tom je namjerom 
izrađeno više revizijskih kriterija (vidje ‑
ti prilog IV. ) na temelju različitih izvora 
i studija, uključujući i studije Komisiji ‑
nih službi. Sud je ispitao jesu li revidi ‑
rani projekti provedeni i jesu li njima 
izlazni proizvodi realizirani sukladno 
planu, kao i jesu li ostvarili ciljeve 
povezane s proizvodnjom energije 
koje su postavili. Revizijom se posebice 
analiziralo jesu li sredstva za operativ ‑
ne programe u programskom razdob ‑
lju od 2007. do 2013. dodjeljivana 
projektima za proizvodnju obnovljive 
energije koji su isplativi, dobro razra ‑
đeni i imaju jasno utvrđene prioritete 
i razumne ciljeve, kao i u kojoj su mjeri 
projekti pridonijeli ostvarenju ciljeva 
EU‑a za obnovljive izvore energije do 
2020.
13 
Rezultati revizije izvedeni su iz ispitiva ‑
nja 24 dovršena projekta za proizvod ‑
nju obnovljive energije iz devet ope ‑
rativnih programa koji se financiraju iz 
EFRR‑a i KF‑a. Programi su provedeni 
u Austriji, Finskoj, na Malti, u Poljskoj 
i Ujedinjenoj Kraljevini17. Projekti pripa ‑
daju sektorima biomase, fotonaponske 
energije, solarne termalne energije 
i vjetroenergije18. U prilogu III.  nalazi 
se popis revidiranih projekata za ob ‑
novljive izvore energije.17  Na temelju dodijeljenih 
sredstava za obnovljive 
izvore energije u operativnim 
programima (OP) odabrani su 
sljedeći programi:
 OP I ‑ Investing in 
Competitiveness for 
a Better Quality of 
Life ‑ 2007MT161PO001
 OP Niederösterreich 
2007 ‑2013: Ziel Regionale 
Wettbewerbsfähigkeit 
& Beschäftigung / 
EFRE ‑ 2007AT162PO001
 OP Salzburg 2007 ‑
2013: Ziel Regionale 
Wettbewerbsfähigkeit 
& Beschäftigung / 
EFRE ‑ 2007AT162PO006 
 OP Steiermark 2007 ‑
2013: Ziel Regionale 
Wettbewerbsfähigkeit 
& Beschäftigung / 
EFRE ‑ 2007AT162PO007
 OP Program Operacyjny 
Infrastruktura i Środowisko ‑  
2007PL161PO002 
 OP Regionalny Program 
Operacyjny Województwa 
Lubelskiego  ‑ 2007PL161PO007
 OP Alueellinen Kilpailukyky‑ja 
työllisyystavoite; 
Länsi‑Suomen 
EAKR‑Toimenpideohjelma 
2007 ‑2013  ‑ 
CCI2007FI162PO003
 OP West Wales and 
the Valleys ERDF 
Convergence programme ‑  
2007UK161PO002
 OP East Wales ERDF Regional 
competitiveness and 
Employment programme ‑  
2007UK162PO012
18  Među 24 revidirana projekta, 
9 se projekata odnosilo 
na proizvodnju električne 
energije pomoću velikih 
ili malih vjetroturbina ili 
fotonaponskih panela, 
a 15 se projekata odnosilo na 
proizvodnju toplinske energije 
iz biomase ili proizvodnju 
tople vode pomoću 
solarnih kolektora. Veličina 
projekata kretala se od samo 
jednog solarnog panela 
za domaćinstvo pa sve do 
vjetroelektrane sa 16 turbina.
13
 Opažanja
Revidiranim projektima 
izlazni su proizvodi reali ‑
zirani sukladno planu…
Cjelokupni dojam jest da su 
projekti dobro isplanirani 
te da ostvaruju rezultate po 
planu
14 
Revidirani projekti za obnovljive 
izvore energije u trenutku odabira 
bili su dostatno razrađeni i spremni 
za provedbu. Unatoč relativno dugim 
pripremnim fazama u nekim projek ‑
tima povezanim s biomasom i vjetro ‑
energijom, ključne dozvole, licencije 
i tehnički planovi u većini su slučajeva 
bili ishođeni prije odobravanja pro ‑
jekta. Prema potrebi osigurano je i da 
su postrojenja priključena na prije ‑
nosne i distribucijske mreže ili da su 
ugovori sklopljeni s dovoljnim brojem 
potrošača19.
15 
U projektima nije bilo znatnih prekora ‑
čenja troškova ili kašnjenja. Sve u sve ‑
mu, revidirani projekti za obnovljive 
izvore energije provedeni su u skladu 
s planiranim vremenskim okvirima ili samo s relativno malim zastojima 
(provedba je kasnila više od 6 mje ‑
seci samo u dva projekta, od kojih je 
kod jednog razlog bio u tome što je 
mala kombinirana toplana i elektrana 
bila izvan pogona zbog popravka). 
Tijekom provedbe nije bilo znatnih 
prekoračenja troškova. U  okviru 2.  pri‑
kazani su primjeri revidiranih projekata 
za obnovljive izvore energije.
16 
Uz iznimku jednog postrojenja na 
biomasu20, kapaciteti za proizvodnju 
energije iz obnovljivih izvora bili su 
postavljeni i pušteni u pogon sukladno 
planu. Nije bilo većih vidljivih rizika 
povezanih s njihovom tehničkom odr ‑
živosti. Otkriveno je nekoliko odstupa ‑
nja od početnih planova i odobrenih 
projektnih prijedloga. Kapaciteti za 
proizvodnju energije postavljeni 
u okviru projekata uglavnom su bili 
u skladu s odlukama o sufinancira ‑
nju. Postrojenja od samog puštanja 
u pogon rade bez znatnih tehničkih 
ili drugih problema. Samo nekoliko 
jedinica za proizvodnju energije iz re ‑
vidiranih projekata nje bilo u pogonu. 
Elektroenergetski operatori raspolagali 
su s dovoljno stručnog znanja i resursa 
kako bi osigurali neometan rad i redo ‑
vito održavanje svojih postrojenja.19  Primjerice, odobrenje 
revidiranog projekta u Austriji 
u vezi s biomasom bilo je 
uvjetovano dovoljnim brojem 
potrošača proizvedene 
toplinske energije.
20  U jednoj elektrani na 
biomasu u Austriji odstupilo 
se od prvobitnog plana 
na način da su se sredstva 
EU‑a iskoristila za proširenje 
toplinske mreže umjesto za 
postavljanje drugog kotla 
u skladu s izvornim planom. 
Do ovog je odstupanja došlo 
u očekivanju proširenja 
toplinskih kapaciteta radi 
opskrbe dodatnih potrošača 
toplinske energije i te stoga sa 
stajališta dobrog financijskog 
upravljanja nije riječ 
o propustu.Slika 1.Pogled na unutrašnjost elektrane na biomasu u gradu 
Bruck an der Mur u Austriji (projekt je postavljen i pušten 
u pogon sukladno planu)
Izvor:  Europski revizorski sud.

14 Opažanja Slika 2.Drvna sječka u lijevku za skladištenje u elektrani na biomasu u gradu 
Bruck an der Mur u Austriji
Izvor:  Europski revizorski sud.
Primjeri revidiranih projekata za obnovljive izvore energije sufinanciranih iz 
fondova kohezijske politike – izlazni proizvodi
Za više pojedinosti o izlaznim proizvodima projekata vidjeti prilog III.
Biomasa
U Austriji su izgrađene tri revidirane toplane na biomasu (kapaciteta od 3 MW do 8 MW) uz mrežu za daljinsko 
grijanje (od 0,6 do 11 km). Toplane su opskrbljivale toplinskom energijom i toplom vodom ukupno 266 potro ‑
šača (privatnih osoba i industrijskih društava).
Tri revidirana projekta u Finskoj odnosila su se na izgradnju novih kotlova na pelete ili drvnu sječku (kapacite ‑
ta od 0,8 MW do 2,5 MW). Njima su zamijenjeni stari kotlovi na fosilna goriva (teška ulja). Dva od tih projekata 
obuhvaćali su i izgradnju potrebne mreže za daljinsko grijanje (0,6 i 3 km).
Vjetroenergija
U Poljskoj je izgrađeno pet vjetroelektrana s kapacitetom snage u rasponu od 3,2 do 38 MW. Postrojenja 
uključuju svu potrebnu infrastrukturu (visokonaponske/srednjenaponske trafostanice, priključke na elektro ‑
energetsku mrežu i pristupne ceste).
Solarna energija (fotonaponske ploče i solarni kolektori)
U okviru dvaju projekata na Malti na javnim su zgradama postavljena dva fotonaponska elektroenergetska 
sustava s popratnom opremom i sustavima praćenja. Jedan je projekt dopunjen i malom vjetroturbinom.
U okviru pet sličnih projekata u Poljskoj radi opskrbe stanovnika toplom vodom postavljeni su pojedinačni 
setovi ravnih solarnih kolektora za domaćinstva i javne zgrade u pet općina. Ukupno je više od 3 000 javnih 
i privatnih korisnika postavilo solarne kolektore. Jednim su projektom obuhvaćene javna rasvjeta i fotonapon ‑
ske ploče.Okvir 2.
15 Opažanja
… ali pojavljuju se odre ‑
đene teškoće u provedbi
Ima prostora za daljnja 
poboljšanja u svim projekt ‑
nim fazama – od nabave, 
preko rada postrojenja, do 
praćenja i evaluacije
17 
Teškoće s uključivanjem električne 
energije iz obnovljivih izvora u elek ‑
troenergetsku mrežu ometaju iskoriš ‑
tavanje obnovljivih izvora. Diljem EU‑a 
razvoj elektroenergetske mreže prepo ‑
znat je kao jedna od glavnih prepreka 
za uključivanje električne energije iz 
obnovljivih izvora u prijenosne i distri ‑
bucijske mreže u velikom razmjeru21. 
U skladu s tim, Unija i njezine države 
članice moraju uložiti kako u nacio ‑
nalne mreže tako i u prekogranične 
veze u okviru izgradnje unutarnjeg energetskog tržišta. Nositelji revidira ‑
nih projekata naglasili su da je rezervni 
kapacitet elektroenergetskih mreža 
nedovoljan22, da se mreže moraju 
proširiti i modernizirati te da bi veća 
transparentnost raspodjele troškova 
između mrežnih operatora, države 
i pokretača projekata mogla poboljšati 
učinkovitost cijeloga sustava. Iako su 
se problemi s priključkom na mrežu 
pojavili samo u malom broju revidira ‑
nih projekata, uvođenje proizvodnje 
energije iz obnovljivih izvora svejedno 
nije popraćeno poboljšanjem elektro ‑
energetskih mreža u državama članica ‑
ma. Nacionalna nadležna tijela i ope ‑
ratori obnovljivih izvora energije često 
navode tehničke probleme i troškove 
kao prepreku djelotvornom uključiva ‑
nju obnovljivih izvora energije u mre ‑
že. U  okviru 3.  prikazani su problemi 
u vezi s električnom energijom iz ob ‑
novljivih izvora u elektroenergetskim 
mrežama.21  COM(2013) 175 final.
22  Vidjeti i Direktivu 2005/89/EZ 
Europskog parlamenta 
i Vijeća od 18. siječnja 2006. 
o mjerama zaštite sigurnosti 
opskrbe električnom 
energijom i ulaganja 
u infrastrukturu, Posebno 
izdanje na hrvatskom jeziku 
(SL L 33, 4.2.2006., str. 22.). 
Članak 3. stavak 2. točka (f) 
propisuje da države članice 
prilikom provedbe mjera 
usmjerenih na očuvanje 
sigurnosti opskrbe 
električnom energijom vode 
računa o potrebi osiguranja 
dovoljnog rezervnog 
kapaciteta prijenosa 
i proizvodnje za stabilan rad.Slika 3.Vjetrolektrana u Golicama, Poljska
Izvor:  Europski revizorski sud.

16 Opažanja
18 
Komisija je u svojoj analizi izvješća 
država članica o napretku na području 
obnovljivih izvora energije za 2011. na ‑
vela da je napredak u pogledu uklanja ‑
nja administrativnih prepreka još uvijek 
spor te da su postupci za izdavanje 
odobrenja i dozvola složeni i destimula ‑
tivni24. U državama članicama u kojima 
je provedena revizija ima prostora za 
poboljšanja. Revizijom je, primjerice, 
utvrđeno da se Malta usmjerila na 
razvoj obnovljivih izvora energije tek 
u razdoblju od 2007. do 2013., zbog čega se tržište obnovljivih izvora 
energije još nije u potpunosti razvilo. 
Djelotvoran administrativni sustav 
još nije u cijelosti razvijen. Osim toga, 
u Poljskoj i Ujedinjenoj Kraljevini nije 
bilo dovoljno usklađenih nacionalnih 
ili regionalnih pristupa za koordinaciju 
rada nadležnih tijela. Naime, mjerenje 
i izvješćivanje o energetskim rezul ‑
tatima projekata bili su loši te stoga 
podatci nisu iskorišteni za usporedbu 
projekata i različitih sektora obnovljivih 
izvora energije kao korisne informacije 
pri oblikovanju budućih mjera.24  SWD(2013) 102 final od 
27. ožujka 2013., „Izvješće 
o napretku na području 
obnovljivih izvora energije“.Pristup mreži električne energije iz obnovljivih izvora u Poljskoj, uključivanje 
električne energije iz fotonaponskih ploča u elektroenergetsku mrežu na Malti
Loše stanje i nedostatak rezervnog kapaciteta prijenosne i distribucijske mreže u Poljskoj predstavljali su glav ‑
ne prepreke za bolje uključivanje električne energije iz fotonaponskih ploča i vjetroenergije. Osim što postoji 
potreba za proširenjem i modernizacijom mrežne infrastrukture, razvoj obnovljivih izvora energije ometale su 
i komplikacije s dobivanjem potrebnih dozvola za priključak na mrežu (zakonski i tehnički problemi kao i troš ‑
kovi priključenja na mrežu)23. U revidiranim projektima u vezi s vjetroenergijom, vrijeme za realizaciju izgrad ‑
nje postrojenja, uključujući i ishođenje obveznih dozvola za priključenje na mrežu, iznosilo je 4 do 5 godina.
Za solarna i fotonaponska postrojenja na Malti na raspolaganju su bile, ako je bilo potrebno, jasne smjernice 
za građevinsku dozvolu i druge dozvole. Međutim, 2010. i 2011. naručeno je više projekata koje sufinancira 
EU i u njima je često dolazilo do teškoća s predavanjem energije u mrežu, obično električne energije koja je 
premašivala proizvođačevu potrošnju. Budući da mrežni operator nije ugradio brojila, proizvođači nisu dobili 
naknade u obliku poticajne cijene za svoju električnu energiju za razdoblja do najviše 4 mjeseca.
23  Uključivanje električne energije iz obnovljivih izvora na elektroenergetsku mrežu i na tržište električne energije – Uključivanje energije iz 
obnovljivih izvora. Nacionalno izvješće: Poljska. Eclareon, Oeko‑Institut e.V., 20. 12. 2011.Okvir 3.
17 Opažanja
19 
Međutim, u Austriji je utvrđen dobar 
primjer iz prakse. Alatom za upravlja ‑
nje kvalitetom u toplani na biomasu 
u ovoj su državi članici osigurani 
odgovarajući mehanizmi praćenja 
(„QM Heizwerke”, vidjeti okvir 4. ).
Praćenje projekata u Austriji
U svim toplanama na biomasu za daljinsko grijanje kapaciteta većeg od 400 kW i/ili koje napajaju mrežu veću 
od 1 km obvezno je imati popratni proces upravljanja kvalitetom. Koordiniranje procesa financiranja i uprav ‑
ljanja potrebnim podatcima za planiranje i rad olakšano je bazom podataka koja pruža standardnu platformu 
za korisnike projekata, kao i tehničke i gospodarske podatke za upravitelje kvalitetom te informatičku platfor ‑
mu za praćenje i optimiziranje rada. Baza podataka „QM Heizwerke“ uvedena je 2006. i sadrži podatke iz preko 
100 postrojenja na biomasu.
Internetska adresa: www.qm‑heizwerke.atOkvir 4. Slika 4.Revizori u posjetu elektrani na biomasu u gradu Weissenbach an der Triesting 
u Austriji
Izvor:  Europski revizorski sud.

18 Opažanja
20 
U postupcima nabave pri odabiru 
dobavljača nije bila zajamčena pot ‑
puna transparentnost, pravednost ili 
učinkovitost:
 οBilo je potrebno poništiti natječaj 
za dva revidirana projekta na Malti 
u vezi s fotonaponskom energijom 
jer nijedna ponuda nije ispunjavala 
sve tehničke ili administrativne uv ‑
jete. To je bila posljedica ili nepo ‑
trebno zahtjevnih tehničkih uvjeta 
ili prekomjerno složenih postupaka 
i uvjeta. U oba je slučaja došlo do 
određenog kašnjenja te je narušena 
konkurencija među ponuditeljima.
 οU dvama projektima u Poljskoj, 
specifikacije za modele vjetrenih 
turbina nepotrebno su već bile na ‑
vedene u građevinskim planovima 
ili građevinskim dozvolama. To je 
onemogućilo natječajne specifika ‑
cije koje bi osigurale konkurentnu 
nabavu te najbolji omjer cijene 
i kvalitete. U drugom projektu, 
isto tako, unaprijed je bio određen 
poseban tip solarnog kolektora. U svakom od tih natječaja samo je 
jedna od podnesenih ponuda ispu ‑
njavala tehničke specifikacije.
 οProvedbenim tijelima i korisnicima 
projekata nedostajalo je dovoljno 
stručnog znanja o tehnologijama 
obnovljivih izvora energije, njihovim 
tržištima i okvirima javne nabave. 
Brojna oprema i instalacijski radovi 
povezani s obnovljivim izvorima 
energije bili su slične, a katkad i iste 
prirode te malog opsega, osobi ‑
to operacije u okviru programa 
bespovratnih sredstava. Stoga su 
postojali uvjeti da se koordiniranom 
nabavom koju vodi specijalizirani 
tim stručnjaka na nacionalnoj/regi ‑
onalnoj razini postignu bolji omjeri 
cijene i kvalitete, ekonomija razmje ‑
ra, kao i kraće trajanje postupaka 
nabave. Primjeri uključuju krovne 
sustave za grijanje vode, fotona ‑
ponske ploče i mala postrojenja na 
biomasu na Malti i u Poljskoj. Na 
Malti je bilo i privremene obustave 
projekata, djelomično zbog neučin ‑
kovite organizacije nabave.Slika 5.Elektrana na biomasu u Flachauu, Austrija
Izvor:  Europski revizorski sud.

19 Opažanja
21 
Priprema projekata za obnovljive 
izvore energije nije bila dovoljna za 
djelotvorno praćenje i evaluaciju. 
Ciljevi i pokazatelji uspješnosti utvr ‑
đeni u svim revidiranim operativnim 
programima bili su neodređeni i nisu 
se temeljili na pouzdanim osnovnim 
podatcima. Stoga se projekti u istim 
ili različitim sektorima obnovljivih 
izvora energije nisu mogli usporediti, 
niti su nadležna tijela mogla provjeriti 
doprinos fondova EU‑a ciljevima EU‑a 
i nacionalnim ciljevima za obnovljive 
izvore energije (vidjeti i odlomak 30.).
… te u većini slučajeva 
rezultati nisu pravilno 
izmjereni ili se projektima 
ne ostvaruju ciljevi u proi ‑
zvodnji energije
Prikupljanje podataka 
i izvješćivanje o obnovljivim 
izvorima energije može se 
poboljšati
22 
U državama članicama nisu dostupni 
točni i potvrđeni podatci o stvarnim 
rezultatima projekata za obnovljive 
izvore energije. Sektor obnovljivih 
izvora energije bio je obilježen gole ‑
mom promjenjivošću u smislu troškova 
tehnologija (u većini tehnologija došlo 
je do golemog smanjenja cijena) i pove ‑
ćanjem cijena energije. Važno je analizi ‑
rati ažurirane informacije o troškovima 
tehnologija obnovljivih izvora energije 
kako bi se utvrdilo koje tehnologije 
ostvaruju najpovoljnije prinose energi ‑
je u određenim lokalnim okolnostima 
i koja je odgovarajuća razina potpore.
23 
Međutim, iako postoje podaci o ugra ‑
đenim proizvodnim kapacitetima pro ‑
jekata, za 11 od 24 revidirana projekta 
nema nikakvih ili pouzdanih podataka o stvarno proizvedenoj energiji. Budući 
da stvarna mjerenja i izvješćivanje 
nisu bili uvjeti za javno sufinanciranje, 
završna izvješća o projektima pružila 
su samo procijenjene, neizmjerene 
rezultate koji su se uglavnom temeljili 
na tehničkim parametrima tehnologi ‑
ja obnovljivih izvora energije koje su 
naveli proizvođači i određenim lokal ‑
nim okolnostima. Više je proizvođača 
energije iz obnovljivih izvora koji nisu 
mjerili svoje prinose energije. Stoga se 
energetski rezultati u 11 od 24 revidi ‑
rana projekata (pet u Poljskoj – solarni 
projekti u lublinskoj regiji, četiri na 
Malti i dva u Ujedinjenoj Kraljevini) nisu 
temeljili na izmjerenim/potvrđenim 
podatcima nego na pretpostavljenim 
vrijednostima preuzetih iz priručnika ili 
na stručnim procjenama inženjera.
Projektni rezultati nisu 
u svim slučajevima ostvareni
24 
U 13 od ukupno 24 revidirana projekta 
u kojima su rezultati proizvodnje ener ‑
gije zaista i izmjereni, ciljevi su ostva ‑
reni u samo pet projekata, a gotovo 
ostvareni u dodatna tri projekta. U osta ‑
lim projektima ciljevi proizvodnje ili 
nisu postignuti ili su samo djelomično 
postignuti. Iako su u nekoliko slučajeva 
razlog tome nedovoljno precizna pred ‑
viđanja, u određenim su se projektima 
u njihovim početnim fazama pojavili 
neki tehnički problemi. U  tablici 1.  na‑
vodi se usporedba planirane i stvarne 
proizvodnje energije u okviru projekata 
za obnovljive izvore energije.
25 
Ukratko, evaluacija isplativosti, proved ‑
be i učinkovitosti u postizanju ciljeva 
u 24 revidirana projekta ukazala je na 
mješavinu dobrih, zadovoljavajućih 
i loših projekata, kao što je izneseno 
u prilogu IV.  U okviru 5.  navode se ra ‑
zlozi slabe uspješnosti određenih pro ‑
jekata za obnovljive izvore energije.
20 Opažanja
Razlozi slabe uspješnosti projekata
Stvarna proizvodnja energije u Austriji bila je u skladu ili je premašila predviđanja u onim fazama projekta koje 
su primale izravnu potporu sredstava iz EFRR‑a. Međutim, planirani ciljevi u dvama projektima koji su kasnije 
prošireni u pogledu dodatnog toplinskog kapaciteta i mreža za opskrbu dodatnih potrošača nisu ostvareni. 
Glavni uzroci ležali su u prekomjernoj procjeni potražnje za toplinskom energijom ili u tome što su veliki po ‑
trošači privremeno prestali trošiti toplinsku energiju.
Razlozi za manju uspješnost od očekivane u projektima za vjetroenergiju u Poljskoj ležali su u preoptimistič ‑
nim prognozama vjetra i tehničkim problemima tijekom prve godine rada.
Isto tako, u Ujedinjenoj Kraljevini, unatoč tomu što konačni podatci nisu bili dostupni i što revidirani programi 
bespovratne pomoći nisu bili dovršeni u vrijeme revizije, rezultati potprojekata svejedno su otkrili da neki 
od njih nisu dostigli planirane ciljeve u proizvodnji energije, pretežno zbog visokog udjela vode u biomasi ili 
nižom potražnjom energije od procijenjene.Okvir 5. Tablica 1.Usporedba prosječne planirane i stvarne proizvodnje energije u okviru revidiranih 
projekata za obnovljive izvore energije s izmjerenim rezultatima proizvodnje 
energije u razdoblju od 2009. do 2012., u %
Izvor:  vlastiti izračuni Suda na temelju baze podataka„QM Heizwerke“ (Austrija), informacije o prosječnim troškovima ulaganja u sličnim projekti ‑
ma (Finska i Poljska); sporazumi o financiranju projekata, informacije o rezultatima projekta koje su izračunali korisnici.PL Projekt br. 20MT Projekt br. 22
MT Projekt br. 21MT Projekt br. 24
MT Projekt br. 23
Podatci nisu dostupni- 20 %
20 %0 %
40 %
60 %
80 %
100 %AT Projekt br. 1AT Projekt br. 2FI Projekt br. 4FI Projekt br. 5FI Projekt br. 7FI Projekt br. 8UK Projekt br. 9UK Projekt br. 10PL Projekt br. 11PL Projekt br. 12PL Projekt br. 13PL Projekt br. 14PL Projekt br. 16PL Projekt br. 17
Podatci nisu dostupniPL Projekt br. 19
PL Projekt br. 18
PL Projekt br. 15
FI Projekt br. 6
AT Projekt br. 3
- 60 %
- 40 %
Planirani rezultati
21 Opažanja
Načelo isplativosti nije se 
u potpunosti razmotrilo 
pri planiranju projekata 
za obnovljive izvore 
energije
Isplativost – važan cilj 
potrošnje EU‑a
26 
Isplativost se odnosi na sposobnost 
ili mogućnost revidiranog subjekta, 
aktivnosti, programa ili operacije da 
ostvari određene ishode po razumnoj 
cijeni. Analize isplativosti su studije 
odnosa između projektnih troškova 
i ishoda izraženi u cijeni po jedinici 
ostvarenog ishoda25.27 
Optimalna (ili isplativa) proizvodnja 
energije iz obnovljivih izvora važna je 
za gospodarsku uspješnost. Fondovi 
kohezijske politike čine znatan dio 
potpore aktivnostima povezanim s ob ‑
novljivim izvorima energije te bi mogli 
biti važan pokretač politike obnovljivih 
izvora energije kao i regionalnog gos ‑
podarskog razvoja.25  ISSAI 3000: Standardi 
i smjernice za revidiranje 
uspješnosti koji se temelje 
na revizijskim standardima 
i praktičnim iskustvima 
INTOSAI‑ja.Slika 6.Vjetrenjača (pogled izvana i na unutrašnjost vjetrene turbine u Poljskoj)
Izvor:  Europski revizorski sud.
22 Opažanja
Ima prostora za stavljanje 
većeg naglaska na isplativost 
u ranim fazama
28 
U vezi s pripremom operativnih pro ‑
grama, nacionalna nadležna tijela nisu 
provela prave procjene potreba kako 
bi se utvrdilo koje bi tehnologije mog ‑
le pridonijeti dostizanju ciljeva za ob ‑
novljive izvore energije na najisplativiji 
način i kako bi ih se moglo nadopuniti 
ostalim financijskim instrumentima 
ili nacionalnim programima potpore. 
U operativnim programima stoga nisu 
postojala objašnjenja o tome kako bi 
fondovi EU‑a mogli isplativo pridonije ‑
ti dostizanju ciljeva obnovljivih izvora 
energije.
29 
Osim toga, Komisija i nacionalna nad ‑
ležna tijela nisu računali na doprinose 
fondova kohezijske politike (ili nacio ‑
nalnih fondova) u pogledu dostizanja 
ciljeva za obnovljive izvore energije. 
Među revidiranim operativnim pro ‑
gramima, u programima iz Austrije 
i Finske nije bila utvrđena planirana 
i stvarna energija iz obnovljivih izvora 
proizvedena zahvaljujući potpornim 
mjerama EFRR‑a i KF‑a. Ugrađeni kapa ‑
citet obnovljivih izvora energije kojim 
se u pet revidiranih zemalja namjera ‑
vaju ispuniti ciljevi za obnovljive izvore 
energije do 2020. iznosi 95 304 MW 
(vidjeti tablicu 2. ). Izvješća o provedbi 
koja su Komisiji dostavila upravljačka 
tijela ukazuju na to da je do 2012. do ‑
prinos projekata kohezijske politike 
u tim zemljama iznosio 4 464 MW ili 
4,7 % od traženog kapaciteta u odnosu 
na cilj do 2020. (ili 8,1 % u odnosu na 
okvirne smjernice za 2013. u revidira ‑
nim državama članicama). Korištenje 
fondova kohezijske politike za obnov ‑
ljive izvore energije različito je u razli ‑
čitim državama članicama.Kao što se također može vidjeti iz 
tablice 2. , više je država članica za koje 
nema odgovarajućih podataka kojima 
bi se usporedila postignuća ostva ‑
rena projektima kohezijske politike 
u vezi s ciljevima za obnovljive izvore 
energije. Nepostojanje tih podataka 
onemogućuje utvrđivanje osnovnih 
gospodarskih i energetskih podataka 
u različitim sektorima i za različite teh ‑
nologije obnovljivih izvora energije.
23 Opažanja Tablica 2.Fondovi kohezijske politike za obnovljive izvore energije za razdoblje od 2007 . do 
2013. i njihov utjecaj na postizanje ciljeva za obnovljive izvore energije do 2020. 
u državama članicama
1 Omjer dodijeljenih sredstava/izlaznih proizvoda (EUR/MW) ne može se uspoređivati među različitim državama članicama zbog različitih vrsta 
ulaganja (proizvodnja energije, promicanje obnovljivih izvora energije, mreže, pilot projekti itd.).
Izvor:  nacionalni akcijski planovi za obnovljivu energiju (2010.), izvješća o provedbi operativnih programa za 2012.OPSredstva 
EFRR‑a i KF‑a 
izdvojena za 
obnovljive 
izvore energi ‑
je (EUR)1Dodatni kapacitet obnovljivih 
izvora energije kao posljedica 
ulaganja iz EFRR‑a i KF‑a (MW)Potreban dodatni kapacitet obnovljivih 
izvora energije za ispunjavanje ciljeva za 
obnovljive izvore energije do 2020. g. (MW)Doprinos EFRR‑a/KF‑a 
obnovljivih izvora u  uku ‑
pnom kapacitetu obnovljivih 
izvora energije za ispunjavanje 
ciljeva za obnovljive izvore 
energije do 2020. g. (u %)PlaniraniPrijavljeno 
(krajem 2012.)do 2013. do 2020.
(1) (2) (3) (4) (5) (6) (7 = 3:6)
Austrija 25 037 408 105 99 11 301 13 179 0,79
Belgija 11 851 495 Nema dostupnih podataka 3 062 8 255
Podatci nisu dostavljeni KomisijiBugarska 16 710 959 Nema dostupnih podataka 4 232 5 189
Cipar 9 520 000 Nema dostupnih podataka 190 584
Češka Republika 397 759 730 131 12 Nema dostupnih podataka
Njemačka 252 995 745 29 118 71 621 110 934 0,03
Danska Nema dostupnih podataka 6 017 6 754
Podatci nisu dostavljeni Komisiji Estonija 0 6 Nema dostupnih podataka
Španjolska 160 152  052 Nema dostupnih podataka 49 722 69 844
Finska 20 682 247 Nema dostupnih podataka 24 690 33 420 Podatci nisu dostavljeni Komisiji
Francuska 363 591 135 1 161 307 1 833 445 39 628 62 167 Podatci nisu potvrđeni
Grčka 283 795 789 156 106 6 872 13 271 1,18
Mađarska 349 310 777 0 0 1 109 1 537 Podatci nisu dostavljeni Komisiji
Irska Nema dostupnih podataka 3 496 8 339
Italija 775 717 953 5 215 2 893 32 524 43 823 11,9
Litva 58 485 290 0 173 1 289 1 635 Podatci nisu dostavljeni Komisiji
Luksemburg 1 767 056 5 000 11 000 179 347 Podatci nisu potvrđeni
Latvija 67 180 000 77 21 1 661 2 168 3,55
Malta 78 200  000 Nema dostupnih podataka 36 160 Podatci nisu dostavljeni Komisiji
Nizozemska 19 182 600 Nema dostupnih podataka 6 086 14 994 Podatci nisu dostavljeni Komisiji
Poljska 825 761 396 972 246 4 444 10 335 9,4
Portugal 59 857 312 0 0 12 699 19 200 Podatci nisu dostavljeni Komisiji
Rumunjska 331 542 611 200 275 9 635 12 589 1,58
Švedska 52 342 949 0 271 21 744 23 786 Podatci nisu dostavljeni Komisiji
Slovenija 54 186 553 355 120 1 258 1 693 21
Slovačka 90 252 216 98 72 2 144 2 746 3,57
Ujedinjena Kraljevina 159 590  365 12 000 4 120 14 660 38 210 31,4
Hrvatska Nema dostupnih podataka Podatci nisu dostavljeni Komisiji
Revidirana država članica 1 109 271 416 13 077 4 464 55 131 95 304 13,72
Ukupno 4 665 401 221 1 185 643 1 852 975 318 998 505 159 Podatci nisu potvrđeni
24 Opažanja
30 
Isplativost mjera u različitim sektorima 
obnovljivih izvora energije nije bila 
ispitana te nije bio određen proračun 
namijenjen obnovljivim izvorima ener ‑
gije u okviru revidiranih operativnih 
programa, a nije bilo ni prave procjene 
potreba i evaluacije u sredini razdoblja:
 οKada su operativni programi izra ‑
đeni 2007., nije postojala podrobna 
analiza situacije (uključujući procje ‑
nu potreba u različitim sektorima 
obnovljivih izvora energije u regi ‑
jama); naime, nacionalna nadležna 
tijela nisu procijenila troškove po 
jedinici ugrađenog energetskog 
kapaciteta ili troškove proizvodnje 
energije po jedinici, čime je za ‑
nemaren odnos troškova i koristi/
isplativosti mjera koje su se po 
planu trebale financirati iz javnih 
sredstava;
 οOsim toga, operativni programi 
nisu iskoristili rezultate ili stečeno 
iskustvo iz prethodnih programa za 
obnovljive izvore energije koji su 
financirani nacionalnim resursima 
ili resursima EU‑a;
 οNije pruženo primjereno obrazlože ‑
nje za dodjeljivanje javnih sredsta ‑
va intervencijama za proizvodnju 
energije iz obnovljivih izvora. 
Dodjeljivanje sredstava u pravilu 
se temeljilo na gruboj procjeni 
potencijala regije i sposobnostima 
apsorpcije sredstava, a ne na su ‑
stavnoj analizi regionalne situacije 
i usporedbe mogućih alternativnih 
rješenja u pogledu vrsta ili tehnolo ‑
gija obnovljivih izvora energije; οIako su nadležna tijela u Finskoj 
i Ujedinjenoj Kraljevini u svoje 
programe tijekom provedbe bez 
formalnih procjena uvele neke pri ‑
lagodbe, općenito nisu provedene 
nikakve evaluacije u sredini raz ‑
doblja ili slične procjene mjera za 
razdoblje od 2007. do 2013. koje su 
mogle pomoći u novom usmjerava ‑
nju programa za obnovljive izvore 
energije.
31 
Osim toga, u operativnim programima 
nisu bili utvrđeni pokazatelji uspješ ‑
nosti za pravilno praćenje i evaluaciju 
isplativosti mjera za obnovljive izvore 
energije koji su mogli olakšati procjenu 
doprinosa fondova EU‑a prihvaćenim 
ciljevima za obnovljive izvore energije 
(tablica 2. ). Dok su u operativnim pro ‑
gramima u Austriji, Poljskoj i na Malti 
postojali pokazatelji koji se odnose na 
dodatni kapacitet obnovljivih izvora 
energije, skup pokazatelja rezultata 
u Finskoj nije obuhvatio pokazatelje 
za stvaranje kapaciteta za proizvodnju 
energije, proizvedenu energiju i sma ‑
njenje/izbjegavanje emisija CO2, a ni 
u Ujedinjenoj Kraljevini nije postojao 
pokazatelj rezultata u vezi sa stvara ‑
njem kapaciteta obnovljivih izvora 
energije. To znači da upravljačka tijela 
i Komisija u tim slučajevima nisu bili 
u mogućnosti provesti odgovarajuće 
praćenje i  ex post  evaluaciju ulaganja 
u obnovljive izvore energije iz fondova 
kohezijske politike26.26  Godišnja izvješća o provedbi 
koja su dostavile Finska 
i Ujedinjena Kraljevina 
nisu pružila objašnjenja 
o stvarnim rezultatima 
i njihovim mjerenjima te 
nisu provedene nikakve 
procjene prepreka, potencijala 
i potreba u različitim 
sektorima obnovljivih izvora 
energije u regijama koje su 
obuhvaćene revidiranim 
OP‑ovima.
25 Opažanja
… te ima prostora za 
isplativije projekte za 
proizvodnju energije iz 
obnovljivih izvora
32 
Uklanjanje neučinkovitosti iz planiranja 
i provedbe projekata za obnovljive 
izvore energije izravno će pridonijeti 
postizanju ciljeva za obnovljive izvore 
energije do 2020. na nacionalnim razi ‑
nama i razini EU‑a. To istodobno može 
biti od koristi i za potrošače energi ‑
je, kao i za poticanje cjelokupnog 
gospodarstva.
33 
Rezultati projekata kojima je EU pružio 
potporu razlikovali su se u pogledu 
isplativosti. Troškovi ulaganja u tehno ‑
logije obnovljivih izvora energije imaju 
širok raspon i ovise o lokaciji. U EU‑u 
nema jedne jedinstvene i najisplativije tehnologije za proizvodnju energije iz 
obnovljivih izvora. Stoga su revizijom 
uspoređeni samo troškovi u jednom 
određenom sektoru obnovljivih izvora 
energije u istoj državi članici. Četiri re ‑
vidirana projekta bila su znatno skuplja 
od sličnih projekata u istoj državi člani ‑
ci (projekti u vezi s biomasom i fotona ‑
ponskom energijom, vidjeti tablicu  3.). 
Izračunani prosječni troškovi za 
ugrađeni kapacitet u revidiranim su se 
projektima kretali između 0,16 miliju ‑
na EUR/MW i 1,8 milijuna EUR/MW. Na 
temelju izračuna nacionalnih nadlež ‑
nih tijela u jednoj od država članica 
u kojima je izvršena revizija, razdoblja 
povrata ulaganja u revidiranim su se 
projektima kretala između 2 i 537 go ‑
dina. Kapitalno intenzivna ulaganja 
s razdobljem povrata ulaganja duljim 
od 100 godina neće postići gospodar ‑
ski prihvatljiv prag isplativosti. To po ‑
kazuje da se javne potpore nisu u svim 
slučajevima dodjeljivale najisplativijim 
projektima.Slika 7.Transformatorska stanica u vjetroelektrani u Golicama, Poljska
Izvor:  Europski revizorski sud.

26 Opažanja Tablica 3.Isplativost revidiranih projekata za obnovljive izvore energije
Izvor:  Vlastiti izračuni Suda na temelju projektne dokumentacije i analiza upravljačkih tijela1.
1 Napomena za projekte u Finskoj (FI):  Prosječni troškovi ulaganja u strojeve i opremu u okviru revidiranih projekata. Projekt br. 5 uključuje troš ‑
kove za cjevovod na samoj lokaciji, a projekt br. 6 samo za pomoćni kotao. Nema podataka za projekte na Malti (MT) br. 23 i 24 (fotonaponska 
energija), u Poljskoj (PL) br. 16 do 20 (solarna energija), ni u Ujedinjenoj Kraljevini (UK) br. 9 i 10 (biomasa).EUR/MW milijuna
EUR/MW milijuna
EUR/kWp tisućaStvarno ulaganjeUlaganje u 1MW ili kWp u usporedbi s prosječnim troškom ulaganja u državi članici
Prosjek u državi članici
0 0,20 0,40 0,60 0,80 1,00 1,20
1,00 1,50 2,00 0,50 0
0 1,00 2,00 3,00 4,00 5,00FI Projekt br. 8
FI Projekt br. 7FI Projekt br. 6FI Projekt br. 5FI Projekt br. 4
AT Projekt br. 3AT Projekt br. 2AT Projekt br. 1Biomasa Vjetar Fotonaponska
energijaPL Projekt br. 15
PL Projekt br. 14
PL Projekt br. 13PL Projekt br. 12
PL Projekt br. 11
MT Projekt br. 22
MT Projekt br. 21
27 Opažanja
34 
U projektima za obnovljive izvore 
energije racionalni energetski cilje ‑
vi postavljeni su samo djelomično. 
Projekti su bili u skladu s nacionalnim 
strateškim ciljevima za obnovljive 
izvore energije. Po potrebi je postojao 
dokument o opskrbi gorivom (projekti 
za biomasu u Austriji, Finskoj i Ujedi ‑
njenoj Kraljevini). Nekim su projektima 
prethodile ograničene studije o nji ‑
hovoj gospodarskoj održivosti i profi ‑
tabilnosti, ali ne i analize o najboljim 
i najisplativijim vrstama obnovljivih 
izvora energije i najboljim tehnološkim 
rješenjima. Nije bilo spomena evalua ‑
cijama prethodnih sličnih intervencija 
pa u izradi revidiranih projekata za 
obnovljive izvore energije nije upotri ‑
jebljeno „stečeno iskustvo“.
35 
Za samo oko polovice revidiranih pro ‑
jekata (13 od 24) postojali su podatci 
na temelju kojih se moglo provjeriti 
ostvarivanje pokazatelja u smislu 
stvarno ostvarene proizvodnje ener ‑
gije ( tablica 1.  i prilog III. ), vidjeti 
također odlomak 24. Osim toga, osnov ‑
ni podatci o troškovima proizvodnje 
energije i količinama konvencionalnih 
goriva koja koriste potrošači u mno ‑
go slučajeva nisu bili dostupni prije 
postavljanja ciljeva i izrade projekata 
(npr. operativni program za regiju 
grada Lublina u Poljskoj). Prema tome, 
u takvim slučajevima nije moguće 
procijeniti jesu li financirani projekti 
stvarno proizveli očekivane gospo ‑
darske ili financijske rezultate (npr. za 
izračun razdoblja povrata ulaganja).36 
Postupcima odabira nije bila zajam ‑
čena isplativost projekata. Kriteriji za 
odabir projekata koje je odobrio odbor 
za praćenje okupljen za svaki operativ ‑
ni program općenito nisu provedbe ‑
nim tijelima omogućili da prepoznaju 
najisplativije projekte za obnovljive 
izvore energije. Stvaranje energetskog 
kapaciteta, stvarna proizvodnja ener ‑
gije i odgovarajuća potrebna ulaganja 
u mnogim slučajevima nisu razmot ‑
reni kao kriteriji za odabir ili dodjelu 
ugovora. U nekim slučajevima nisu bili 
razrađeni nikakvi posebni kriteriji za 
odabir u vezi s proizvodnjom ener ‑
gije iz obnovljivih izvora, nego su se 
koristili kriteriji za odabir univerzalno 
primjenjivi na više sektora obuhvaće ‑
nih operativnim programom27.
37 
U nekim slučajevima nije bilo dovoljno 
konkurencije između prijava projeka ‑
ta. Ako su projekti prepoznati putem 
poziva za podnošenje prijedloga, 
nije se razmatrala najveća isplativost 
prijava (razdoblje povrata ulaganja, 
omjer ulaganja i proizvodnje energije). 
Budući da su prijave projekata obično 
morale ispuniti minimalne kriterije, tim 
se procesima nije moglo spriječiti sub ‑
vencioniranje projekata relativno niske 
kvalitete u pogledu njihovih rezultata 
proizvodnje energije. Zbog određene 
minimalne veličine ulaganja riskiralo se 
odbacivanje prijava manjih projekata, 
koji su možda imali bolje gospodarske 
parametre.27  Na primjer:
‑ odabir projekata za 
obnovljive izvore energije 
u okviru operativnog 
programa „Infrastruktura 
i okoliš” u Poljskoj temeljio 
se na istim kriterijima 
koji su se primjenjivali na 
različite sektore, odnosno 
na neusporedive vrste 
projekata za obnovljive 
izvore energije;
‑ prijave projekata u Finskoj 
nisu bile razvrstane po 
važnosti te su za kriterije 
isplativosti i prihvatljivosti 
korištene samo procjene 
razdoblja povrata ulaganja;
‑ kriteriji odabira na Malti 
primjenjivali su se na više 
sektora obuhvaćenih 
operativnim programom, 
a ne posebno na sektor 
obnovljivih izvora 
energije. Iako je jedan 
kriterij uključivao bodove 
na temelju toga koliko 
su „projekti pridonijeli 
pokazateljima povrh 
minimalnih obveza“, kriteriji 
odabira nisu obuhvatili 
nijedan kriterij isplativosti 
ili odnosa troškova i koristi 
u vezi s proizvodnjom 
energije iz obnovljivih 
izvora;
‑ najveća isplativost prijava 
u Austriji (razdoblje povrata 
ulaganja, omjer ulaganja 
i proizvodnje energije) nije 
se razmatrala u revidiranim 
operativnim programima.
28 Opažanja
38 
S druge strane, u pravilima financira ‑
nja u Austriji, Ujedinjenoj Kraljevini i u 
određenoj mjeri u Finskoj postojali su 
tehnički i gospodarski kriteriji usmjere ‑
ni na sprječavanje odabira loših proje ‑
kata u vezi s biomasom. Stoga je rizik 
od odabira nedjelotvornih prijava bio 
niži. Osim toga razmotrena je i profita ‑
bilnost projekata, pri čemu su profita ‑
bilnijim projektima dodijeljene manje 
subvencije ( okvir 6. ). Nadležna tijela 
u drugim državama članicama u koji ‑
ma je izvršena revizija nisu osigurala 
takvu prilagodbu razine sufinanciranja 
projekata.39 
Stope sufinanciranja sredstvima EU‑a 
u operativnim su se programima kre ‑
tale između 2 % i 85 %, bez odgovara ‑
jućih dokumenata koji bi to opravdali. 
Sukladno načelu sufinanciranja, dio 
troškova ulaganja određenoga projek ‑
ta snosi krajnji korisnik bespovratnih 
javnih sredstava, pri čemu se u obzir 
trebaju uzeti prihodi ili profitabilnost 
projekta. Svrha bespovratnih sredsta ‑
va trebala bi osim toga biti i pružanje 
potpore aktivnostima koje se inače ne 
mogu pokrenuti zbog manjka u finan ‑
ciranju ili nedostatka gospodarskog 
poticaja. Postoji oportunitetni trošak; 
visoke stope sufinanciranja umanjuju 
veličinu ili broj drugih projekata za 
obnovljive izvore energije kojima su 
mogla pružiti potpora putem javnih 
sredstava. Nisu stvorene nikakve po ‑
veznice između stopa potpore s jedne 
strane i profitabilnosti ili potrebe 
za poticanjem ulagača da provode 
projekte za obnovljive izvore energije 
s druge strane. Neopravdanim vrlo 
visokim stopama sufinanciranja (javna 
financijska potpora u iznosu većem od 
potrebnoga za postizanje gospodar ‑
ske ili financijske održivosti projekta) 
povećao se rizik od „mrtvog tereta“, 
tj. od zamjene privatnih sredstava, ali 
i nacionalnih sredstava, te se smanjio 
broj projekata za proizvodnju energije 
iz obnovljivih izvora kojima je pružena 
potpora. U  ok viru 7.  prikazani su sluča ‑
jevi visoke stope sufinanciranja.
Odabir projekata – primjeri iz Austrije, Finske i Ujedinjene Kraljevine
U Austriji je prilikom podnošenja zahtjeva za sufinanciranjem potrebno ispuniti određene tehničke i gospo ‑
darske kriterije (gustoća toplinskoga toka po metru dužine cjevovoda za daljinsko grijanje, učinkovitost daljin ‑
skoga grijanja i kotla). Prema tome je rizik od dodjeljivanja potpore nedjelotvornim projektima znatno niži.
U Finskoj postoje kriteriji prihvatljivosti i mogućnost savjetovanja sa konzultantom/savjetnikom za energi ‑
ju pomoću kojih se nastoji odbaciti sve komercijalno neodržive projekte: od podnositelja prijava projekata 
zahtijevaju se informacije o razdoblju povrata ulaganja projekta koji prijavljuju, koje ne bi smjelo biti kraće od 
3 godine (komercijalno profitabilno) ni dulje od 12 godina (neekonomično), i to bez javne potpore.
U Ujedinjenoj Kraljevini predloženi su se troškovi projekta uspoređivali s ciljnim troškovima na temelju prijaš ‑
njih sličnih projekata u vezi s biomasom.Okvir 6.
29 Opažanja
40 
Nisu izvršeni izračuni profitabilnosti za 
različite sektore ili tehnologije obnov ‑
ljivih izvora energije. Pri planiranju 
programa nije bilo različitih stopa 
sufinanciranja za različite sektore 
obnovljivih izvora energije, veličine 
i vrste ulaganja, druge sustave promi ‑
canja i potpora u državama članicama 
(poticajne cijene, premije), vjerojatnu 
profitabilnost ulaganja i vrstu koriš ‑
tenih tehnologija obnovljivih izvora 
energije.Visoka stopa javnog sufinanciranja – primjeri iz Poljske i Malte
Programima za male fotonaponske i solarne projekte u Poljskoj iz fondova EU‑a dodijeljeno je 85 % potrebnih 
sredstava, pri čemu su fizičke osobe koje su bili nositelji projekta (domaćinstva) mogle primiti subvencije u vi ‑
sini do 100 %. Većini velikih vjetroelektrana dodijeljene su najviše moguće javne potpore: ili gotovo 70 % uku ‑
pnih prihvatljivih troškova ulaganja ili 10 milijuna eura (4 od 5 revidiranih projekata). Iako su u većini slučajeva 
primijenjene najveće moguće stope sufinanciranja, nisu prilagođavane ili pravdane na temelju razmatranja 
isplativosti u nijednom programskom dokumentu. Četiri od pet korisnika sredstava projekta za vjetroelektrane 
priznala su da su mogla provesti projekte bez ili sa manje bespovratnih sredstava te da namjeravaju iskoristiti 
bespovratna sredstva EU‑a za prijevremenu otplatu zajmova.
Na Malti je velik dio dostupnih financijskih sredstava EU‑a usmjeren na pružanje potpore postrojenjima ob ‑
novljivih izvora energije javnih institucija, čime se nedovoljno iskorištavaju privatni izvori financiranja. U pra ‑
vilu, EU je financirao sve do 85 % troškova ulaganja u tim projektima. Osim toga, dvama velikim programima 
bespovratnih sredstava za privatna domaćinstva i poduzeća financirana su postrojenja obnovljivih izvora 
energije u visini od 50 %, odnosno 60 %.Okvir 7. Slika 8.Solarni kolektori postavljeni na krovu obiteljske kuće u Poljskoj
Izvor:  Europski revizorski sud.

30 Opažanja
Fondovi kohezijske poli ‑
tike imaju ograničenu 
dodanu vrijednost EU‑a 
– projekti za obnovljive 
izvore energije nisu dali 
potpun doprinos ciljevima 
EU‑a povezanim 
s energijom
41 
Znatna dodana vrijednost EU‑a do ‑
kazana je u samo nekoliko slučajeva. 
U tim je projektima sufinanciranje iz 
EFRR‑a/KF‑a olakšalo kapitalno finan ‑
ciranje i predstavljalo je dobrodošao 
dodatni izvor ulaganja te je stoga pri ‑
donijelo provedbi projekata. Za (veće) 
vjetroelektrane treće su ga institucije 
za financiranje smatrale i dokazom 
kvalitete. Jasno je da su u zemljama 
s niskim prodorom obnovljivih izvora 
energije, u kojima je bilo malo progra ‑
ma za obnovljive izvore energije i koje 
imaju malo administrativnog iskustva 
u ovom sektoru, fondovi EU‑a ostvarili 
više dodane vrijednosti jer su pridoni ‑
jeli dodatnom gospodarskom razvoju, 
povećali kvalitetu dotičnih projekata 
i, u određenoj mjeri, djelovali kao 
katalizator za iskorištavanje drugih 
sredstava. Osim toga u određenoj je 
mjeri ostvarena i „operativna dodana 
vrijednost” budući da su projektima 
EU‑a provedbenim tijelima nametnute 
određene obveze, čime je uključenim 
organizacijama osigurano stjecanje 
novih iskustava. Stjecanje iskustva 
posebice su naglasile organizacije na 
Malti, u Poljskoj i Ujedinjenoj Kraljevini.42 
Sud je utvrdio i da su dodijeljena 
sredstva za obnovljive izvore ener ‑
gije u okviru operativnih programa 
u Austriji i Finskoj bila u opasnosti da 
zamijene nacionalna sredstva. Naime 
u objema zemljama EFRR je samo 
dopunio postojeće nacionalne/regi ‑
onalne mehanizme financiranja te je 
u Austriji potpora EU‑a bez ikakve pro ‑
mjene praktički integrirana u postojeći 
program subvencija za postrojenja na 
biomasu. Austrija i Finska imaju dugu 
tradiciju obnovljivih izvora energije 
(posebno u područjima hidroenergije 
i biomase) te je vrlo teško procijeniti 
jesu li fondovi EU‑a pridonijeli stva ‑
ranju dodane vrijednosti, posebno 
u pogledu inovacija.
31 Opažanja
43 
Godine 2012. Komisija je naglasila da 
države članice i regije trebaju osigurati 
da financiranje za obnovljive izvore 
energije dopunjuje privatna ulaganja 
te da ih iskorištava, a ne istiskuje28. Sud 
je utvrdio da su se određeni projekti 
za obnovljive izvore energije mogli 
provesti i bez javnih potpora. Očito je 
da ima više podnositelja prijava proje ‑
kata koji su mogli postaviti postrojenja 
obnovljivih izvora energije bez ikakvih 
ili uz manje bespovratnih javnih sred ‑
stava i na taj način osloboditi sredstva 
za dodatne mjere za obnovljive izvore 
energije. Međutim, odluke o dodjeli 
bespovratnih sredstava svejedno su 
bile važne s obzirom na financiranje 
profitabilnih projekata:
 οSvim predmetnim projektima u Au ‑
striji potpora je dodijeljena nakon 
dovršetka građevinskih radova, što 
znači da subvencija nije bila uvjet 
za ulaganje.
 οČetiri od pet revidiranih projekata 
u Finskoj mogli su se ostvariti bez 
subvencije (samo se jedan projekt 
ne bi bio proveo bez potpore iz 
javnih sredstava).
 οNekoliko nositelja projekata u vezi 
s vjetroenergijom izjavilo je da bi 
bili proveli svoje projekte i bez jav ‑
nih subvencija budući da je gospo ‑
darski poticaj za prinose energije iz 
vjetra i putem „zelenih certifikata” 
bio dovoljan. Naime, postoji neko ‑
liko sličnih vjetroelektrana koje su 
izgrađene bez subvencija.44 
Ulaganja u obnovljive izvore energi ‑
je imala su tek ograničen učinak na 
jačanje upravljačkih kapaciteta. Jedan 
od željenih učinaka dodane vrijednosti 
EU‑a uključuje poboljšane upravne 
ili upravljačke kapacitete u državama 
članicama. Unatoč tomu što su različiti 
dionici na Malti, u Poljskoj i Ujedinjenoj 
Kraljevini tvrdili da su zbog projekata 
EU‑a stekli neprocjenjivo iskustvo, 
općenito nije bilo moguće dokazati 
nikakve dalekosežne doprinose boljem 
planiranju, provedbi i primjeni pro ‑
jekta. Programima potpora za obnov ‑
ljive izvore energije i pojedinačnim 
projektima općenito se upravljalo 
s naglaskom na pitanja pravilnosti, 
ne razmatrajući uvjete koji se odnose 
na ostvarivanje vrijednosti za uloženi 
novac. Sufinanciranje EU‑a u Austriji 
i Finskoj jednostavno je uključeno 
u nacionalne mehanizme potpore bez 
posebnih inovativnih aspekata (vidjeti 
i odlomak 42.). Iskustvo stečeno tije ‑
kom provedbe projekata nije podijelje ‑
no u tim dvjema državama članicama 
i susjednim regijama.
45 
Projekti za obnovljive izvore energi ‑
je u mnogo su se slučajeva odvijali 
u nestabilnim regulatornim okruže ‑
njima. Iako sredstva EU‑a namijenjena 
proizvodnji energije iz obnovljivih 
izvora doista nisu imala cilj reformi ‑
rati regulatorne okvire, ona su i dalje 
mogla pokrenuti njihovo poboljšanje. 
Zakonski okviri za obnovljive izvo ‑
re energije u mnogim su državama 
članicama doživjeli brojne prepravke, 
uključujući i retroaktivne promjene 
u sustavima za subvencije i promica ‑
nje. Postupci izdavanja dozvola često 
su složeni i destimulativni ili se ne 
primjenjuju dosljedno te zajedno s ne ‑
sigurnošću na tržištu i promjenjivošću 
cijena energije ugrožavaju povjerenje 
ulagača u sektoru.28  COM(2012) 663 final od 
15. studenoga 2012., „Kako 
osigurati funkcioniranje 
unutarnjeg energetskog 
tržišta”.
32 Opažanja
46 
U državama članicama uporaba kohe ‑
zijskih fondova za obnovljive izvore 
energije bila je raznolika, ali općenito 
niska. Iako su se sredstva iz fondova 
EU‑a koja se izdvajaju za obnovljive izvo ‑
re energije povećala sa 0,6  milijardi  eura 
u programskom razdoblju od 2000. do 
2006. na 4,7  milijardi  eura u program ‑
skom razdoblju od 2007. do 2013., ona 
predstavljaju samo 1,7 % ukupne potroš ‑
nje EFRR‑a i KF‑a. Imajući u vidu goleme 
potrebe za ulaganjima u ovom sektoru 
radi postizanja ciljeva EU‑a za obnovlji ‑
ve izvore energije do 2020., nacionalna 
i regionalna nadležna tijela dodijelila su 
malo sredstava EU‑a29. Države člani ‑
ce dodijelile su između 0 % (najniža 
vrijednost) i 10,7 % (najveća vrijednost) 
ukupnih sredstava EFRR‑a i KF‑a. Čak ni 
10 % koje je za obnovljive izvore energi ‑
je dodijelila Malta nije znatan postotak 
za postizanje vlastitog nacionalnog cilja 
od 10 % do 2020. ako se uzme u obzir da 
ta zemlja 2007. praktički nije imala nika ‑
kvih obnovljivih izvora energije i da je 
do 2012. dosegla manje od 2 % energije 
iz obnovljivih izvora u ukupnoj potroš ‑
nji energije (vidi prilog I. ). Od država 
članica u kojima je provedena revizija 
na Malti nije dosegnut prvi srednjoročni 
cilj, dok u Austriji, Finskoj i Poljskoj ni 
do kraja listopada 2013. u nacionalno 
zakonodavstvo nije prenesena Direktiva 
o obnovljivoj energiji (rok je bio 5. pro ‑
sinca 2010.).47 
Povlačenje sredstava izdvojenih za 
obnovljive izvore energije bilo je 
sporo. Do kraja 2012.30 apsorpcija 
raspoloživih sredstava EFRR‑a i KF‑a 
za obnovljive izvore energije (samo 
58 %) bila je znatno niža od prosjeka za 
ukupna sredstava EFRR‑a i KF‑a (88 %), 
kao i niža nego za mjere energetske 
učinkovitosti (84 %). Unatoč tome 
što su u tom sektoru tržišni neuspjesi 
i prepreke drukčije prirode, projektima 
koje je sufinancirao EU u gotovo svim 
državama članicama upravljala su ista 
upravljačka tijela, vidjeti tablicu 4.  
Razmjerno velika složenost projekata 
za obnovljive izvore energije i nedo ‑
statak administrativnih kapaciteta za 
upravljanje mjerama ulaganja u ovom 
sektoru očito su utjecali na niže stope 
isplata iz EFRR‑a i KF‑a. Stoga su ko ‑
hezijski fondovi općenito imali malu 
važnost za postizanje ciljeva EU‑a za 
obnovljive izvore energije.29  SEC(2011) 131 final od 
31. siječnja 2011.
30  Sredstva koja su upravljačka 
tijela dodijelila odabranim 
projektima. Posljednji su 
dostupni podatci s kraja 2012.Tablica 4.Apsorpcija fondova kohezijske politike za projekte za obnovljive izvore energije 
u revidiranim državama članicama („odabrani projekti”, stanje na kraju 2012.)
Izvor:  Glavna uprava za regionalnu politiku, baza podataka SFC 2007.Država članica  
EU‑aUkupna sredstva fondova kohe ‑
zijske politike – odabrani projekti 
(%)Sredstva fondova kohezijske 
politike – odabrani projekti za 
energetsku učinkovitost (%)Sredstva fondova kohezijske 
politike – odabrani projekti za 
obnovljive izvore energije (%)
Austrija 75,6 2 87, 3 50,6
Finska 90,8 34,5 30,6
Malta 88,1 37,9 43,3
Poljska 85,4 112,2 57, 8
Ujedinjena Kraljevina 84,7 73,6 49,9
Prosjek svih država članica 87,7 84,5 58,0
33
 Zaključci  
i preporuke
48 
Sve u svemu Sud zaključuje da je 
ostvarena vrijednost za uloženi novac 
potpore iz fondova kohezijske politike 
projektima za proizvodnju energije 
iz obnovljivih izvora tek djelomično 
pridonijela ispunjenju ciljeva EU‑a za 
obnovljive izvore energije do 2020.
49 
Revidiranim projektima izlazni su proiz ‑
vodi realizirani sukladno planu: većina 
je revidiranih projekta za obnovljive 
izvore energije u trenutku odabira bila 
dostatno razrađena i spremna za pro ‑
vedbu, u projektima nije bilo značajnih 
prekoračenja troškova i kašnjenja, te su 
kapaciteti za proizvodnju energije iz ob ‑
novljivih izvora općenito bili postavljeni 
sukladno planu (odlomci od 14. do 16.).
50 
Međutim, Sud je utvrdio i da su u pro ‑
vedbi postojali određeni nedostatci: 
Osobito u vezi s pokazateljima uspješ ‑
nosti, mjerenjem i izvješćivanjem o re ‑
zultatima projekata, kao i s postupcima 
nabave i ishodima. Općenito, teškoće 
s uključivanjem električne energije iz 
obnovljivih izvora u elektroenerget ‑
sku mrežu prepoznate su kao glavna 
prepreka razvoju obnovljivih izvora 
energije u EU‑u (odlomci od 17. do 21.).
51 
Nadalje, u oko dvije trećine revidiranih 
projekata za obnovljive izvore ener ‑
gije ciljevi u proizvodnji energije nisu 
ostvareni ili rezultati nisu pravilno iz ‑
mjereni. U većini tih slučajeva nije bilo 
dovoljno podataka o stvarno proizve ‑
denoj energiji ili oni nisu dobiveni mje ‑
renjem. Izostanak planiranih rezultata 
uglavnom je uzrokovan nepreciznim 
predviđanjima ili tehničkim problemi ‑
ma. Sve u svemu, ishodi su projekta 
raznoliki (odlomci od 22. do 25.).52 
Osim toga, prilikom planiranja projek ‑
ta isplativost nije bila vodeće načelo. 
Povezani operativni programi izrađeni 
su bez određivanja prioriteta u pogle ‑
du sektora obnovljivih izvora energije 
i bez procjene doprinosa fondova 
ciljevima obnovljivih izvora energije. 
Dodjeljivanje sredstava u pravilu se 
temeljilo na gruboj procjeni potenci ‑
jala regije i sposobnostima apsorpcije 
sredstava, a ne na sustavnoj analizi 
regionalne situacije i usporedbe mo ‑
gućih alternativnih rješenja u pogledu 
vrsta ili tehnologija obnovljivih izvora 
energije. Pri dodjeljivanju proračunskih 
sredstava, isplativost mjera bila je za ‑
nemarena. Razumni energetski ciljevi 
i pokazatelji uspješnosti za proizvod ‑
nju energije nisu bili dobro postavljeni 
u svim projektima. Kriteriji i postupci 
odabira u mnogo slučajeva nisu potak ‑
nuli odabir najisplativijih projekata za 
obnovljive izvore energije. Rezultati 
projekta u pogledu isplativosti bili su 
raznoliki, a u nekim državama čla ‑
nicama visoke stope sufinanciranja 
nisu bile opravdane u dokumentima 
povezanim s profitabilnosti projekata 
(odlomci od 26. do 40.).
53 
Revizijom je utvrđeno i da su fondovi 
kohezijske politike imali ograniče ‑
nu dodanu vrijednost EU‑a. U onim 
državama članicama koje su sredstva 
iz fondova EU‑a jednostavno iskoristile 
kako bi nadopunile svoja nacionalna 
bespovratna sredstva za obnovljive 
izvore energije postoji rizik od zamjene 
javnih sredstava, kao i rizik od nastan ‑
ka „mrtvog tereta“. Iako je sufinan ‑
ciranjem sredstvima EU‑a ostvarena 
određena „operativna dodana vrijed ‑
nost”, ulagački projekti nisu u znatnoj 
mjeri pridonijeli jačanju upravljačkih 
kapaciteta. Uporaba EFRR‑a i KF‑a za 
obnovljive izvore energije općenito je 
bila skromna u odnosu na potrebu za 
pojačanim nastojanjima radi postizanja 
ciljeva EU‑a (odlomci od 41. do 47.).
34 Zaključci i preporuke 
54 
Sud naglašava da su potrebna odre ‑
đena poboljšanja ako se sredstvima 
kohezijske politike želi postići najveći 
mogući doprinos u postizanju ciljeva 
povezanih s energijom31. Osim toga, 
rashodi kohezijske politike općenito 
donose koristi na širem planu gospo ‑
darstva, uključujući gospodarski rast 
i otvaranje novih radnih mjesta, što 
su glavni ciljevi kohezijske politike. 
U svrhu mogućeg poboljšanja uporabe 
fondova EU‑a za promicanje obnov ‑
ljivih izvora energije u programskom 
razdoblju od 2014. do 2020., Sud iznosi 
sljedeće preporuke:
1. preporuka
Komisija bi postavljanjem smjernica za 
pripremu i odabir programa i projeka ‑
ta te uvjetima za stavljanje sredstava 
za ulaganja u proizvodnju energije iz 
obnovljivih izvora na raspolaganje, 
trebala:
 ο osigurati da se budući programi za 
obnovljive izvore energije koji se 
sufinanciraju sredstvima kohezij ‑
ske politike vode načelom isplati ‑
vosti, što uključuje financijsku pot ‑
poru EU‑a isplativim programima 
koji se inače ne bi realizirali kako bi 
se izbjegavao „mrtvi teret“. Progra ‑
mi se moraju temeljiti na pravilnoj 
procjeni potreba, davanju predno ‑
sti najisplativijim tehnologijama 
(istovremeno ne diskriminirajući 
nijedan sektor obnovljivih izvora 
energije) i najvećem doprinosu 
ciljevima EU‑a do 2020. Potrebno 
je odrediti odgovarajuće ciljeve 
proizvodnje energije iz obnovljivih 
izvora u pogledu proračuna, kao 
i kriterije za odabir projekata s na ‑
glaskom na isplativosti rezultata 
proizvodnje energije (izbjegavajući 
prekomjerne iznose potpore za 
projekte); ο promicati uspostavljanje stabilnog 
i predvidljivog regulatornog okvira 
za obnovljive izvore energije 
u državama članicama, kao i jed ‑
nostavnijih postupaka za uključi ‑
vanje energije iz obnovljivih izvora 
u elektroenergetsku mrežu.
2. preporuka
Države članice bi na temelju Komi ‑
sijinih smjernica trebale uspostaviti 
i primjenjivati minimalne kriterije 
isplativosti koji su prilagođeni okol ‑
nostima projekata. Ujedno bi trebale 
povećati dodanu vrijednost fondova 
kohezijske politike poboljšanjem pro ‑
vedbe, praćenja i evaluacije projekata 
za obnovljive izvore energije, kao 
i stvaranjem zalihe izmjerenih podata ‑
ka o troškovima proizvodnje energije 
u svim relevantnim sektorima obnovlji ‑
vih izvora energije.31  U ovom području politike, 
Sud je objavio izvješće 
o mjerama energetske 
učinkovitosti sufinancirane 
iz EFRR‑a i KF‑a (Tematsko 
izvješće br. 21/2012 „Isplativost 
ulaganja kohezijske politike 
u energetsku učinkovitost” 
(https://eca.europa.eu )). 
Revizijom se analizirala 
isplativost ulaganja kohezijske 
politike u energetsku 
učinkovitost, s posebnim 
naglaskom na Komisijinu 
upravljačku ulogu u pogledu 
davanja odobrenja za 
operativne programe 
i praćenja provedbe programa 
u regijama.
35 Zaključci i preporuke 
Drugo sudsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog suda gospodin Henri 
GRETHEN, usvojilo je ovo izvješće na sastanku održanom u Luxembourgu 
9. travnja 2014.
Za Revizorski sud
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Predsjednik

36
 Prilozi
Pregled napretka država članica prema ciljevima za obnovljive izvore energije do 
2020.Prilog I.
Postizanje ciljeva za obnovljive izvore energije do 2020. prema informacijama koje je dostavila Komisija. 
1  Izvor:  EUROSTAT, 10. ožujka 2014. Stvarni udio energije iz obnovljivih izvora (u % konačne bruto potrošnje energije) u 2012. (iz kojeg se vide 
i podatci za 2010.). 
2  Izvor:  Izvješće o napretku na području obnovljivih izvora energije (izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom 
i socijalnom odboru i Odboru regija, COM(2013) 175 final, 27.3.2013.). Prvi prijelazni cilj, izračunat kao prosjek udjela u 2011./2012.
3 Izvor:  vidjeti fusnotu 1. iznad.
4 Izvor:  Direktiva 2009/28/EZ.Država članicaUdio obnovljivih izvora 
energije 2010.1 1. prijelazni cilj2 Udio obnovljivih izvora 
energije 2020.3Cilj za obnovljive izvore 
energije 2020.4
Belgija 5,0  % 4,4 % 6,8 % 13 %
Bugarska 14,4  % 10,7  % 16,3 % 16 %
Češka 9,3 % 7, 5 % 11,2  % 13 %
Danska 22,6  % 19,6  % 26,0  % 30 %
Njemačka 10,7  % 8,2 % 12,4  % 18 %
Estonija 24,7  % 19,4  % 25,2  % 25 %
Irska 5,6 % 5,7 % 7, 2 % 16 %
Grčka 9,7 % 9,1 % 15,1  % 18 %
Španjolska 13,8  % 10,9  % 14,3 % 20 %
Francuska 12,7  % 12,8  % 13,4  % 23 %
Italija 10,6  % 7, 6 % 13,5  % 17 %
Cipar 6,0 % 4,9 % 6,8 % 13 %
Latvija 32,5  % 34,0  % 35,8  % 40 %
Litva 19,8  % 16,6  % 21,7  % 23 %
Luksemburg 2,9 % 2,9 % 3,1 % 11 %
Mađarska 8,6 % 6,0 % 9,6 % 13 %
Malta 0,4 % 2,0 % 1,4 % 10 %
Nizozemska 3,7 % 4,7 % 4,5 % 14 %
Austrija 30,8  % 25,4  % 32,1  % 34 %
Poljska 9,3 % 8,8 % 11,0  % 15 %
Portugal 24,2  % 22,6  % 24,6  % 31 %
Rumunjska 23,2  % 19,0  % 22,9  % 24 %
Slovenija 19,2  % 17, 8  % 20,2  % 25 %
Slovačka 9,0 % 8,2 % 10,4  % 14 %
Finska 32,4  % 30,4  % 34,3 % 38 %
Švedska 47, 2  % 41,6  % 51,0  % 49 %
Ujedinjena Kraljevina 3,3 % 4,0 % 4,2 % 15 %
EU 12,5  % 10,7  % 14,1  % 20 %
37 Prilozi
Raspodjela sredstava iz fondova kohezijske politike (EFRR i KF za razdoblje od 
2007 . do 2013.) za obnovljive izvore energije i odabrane projekte u razdoblju od 
2007.  do 2012.Prilog  II.
1  Stopa odabira iznad 100 % znači da su sredstva preraspodijeljena iz drugih prioriteta ili mjera unutar istog ili iz nekog drugog operativnog 
programa.
Izvor:  GU za regionalnu politiku, baza podataka SFC 2007., godišnja izvješća za 2012. o provedbi odabranih projekata. Država članicaDogovoreni dodijeljeni iznos sredstava EU‑a Odabrani projekti
Ukupan iznos 
EFRR‑a i KF‑a 
(u eurima)
(A)Iznos dodijeljen 
obnovljivim izvorima 
energije (u eurima) 
(B)% ukupnih sredstava 
za obnovljive izvore 
energije
(C)Svi odabrani pro ‑
jekti – iznos za EU 
(u eurima)
(D) % odabranih 
projekata
(D) / (B)1
Belgija 990  283  172 11 851 495 1,2 % 7 242 095 61,1  %
Bugarska 5 488 168 381 16 710 959 0,3 % 4 226 413 25,3 %
Češka 22 751 854 293 397 759 730 1,7 % 131 059  678 32,9  %
Danska 254 788 620
Njemačka 16 107 313 706 252 995 745 1,6 % 119 319  102 47, 2  %
Estonija 3 011 942 552
Irska 375 362  372
Grčka 15 846 461 042 283 795  789 1,8 % 392 484 152 138,3 %
Španjolska 26 595 884 632 160 152  052 0,6 % 71 145 156 44,4  %
Francuska 8 054 673 061 363 591 135 4,5 % 245 249  934 67, 5  %
Hrvatska 705 861 911
Italija 21 025 331 585 775 717 953 3,7 % 397 058 482 51,2  %
Cipar 492 665  838 9 520 000 1,9 % 5 191 095 54,5  %
Latvija 3 947 343 917 67 180 000 1,7 %
Litva 5 747 186 096 58 485 290 1,0 % 67 554  207 115,5  %
Luksemburg 25 243 666 1 767 056 7, 0 % 4 875 000 275,9  %
Mađarska 21 292 060 049 349 310 777 1,6 % 179 983 308 51,5  %
Malta 728 123  051 78 200  000 10,7  % 33 879 548 43,3 %
Nizozemska 830 000  000 19 182 600 2,3 % 22 345 138 116,5  %
Austrija 680 066  021 25 037 408 3,7 % 12 676 799 50,6  %
Poljska 57 178 151 307 825 761 396 1,4 % 477 355  029 5 7, 8  %
Portugal 14 558 172 647 59 857 312 0,4 % 5 006 939 8,4 %
Rumunjska 15 528 889 094 331 542 611 2,1 % 209 940 000 63,3 %
Slovenija 3 345 349 266 54 186 553 1,6 % 14 408 713 26,6  %
Slovačka 9 998 728 328 90 252 216 0,9 % 66 524 170 73,7  %
Finska 977 401 980 20 682  247 2,1 % 6 329 763 30,6  %
Švedska 934 540 730 52 342 949 5,6 % 8 772 042 16,8  %
Ujedinjena Kraljevina 5 392 019 735 159 590  365 3,0 % 74 770 872 46,9  %
prekogranično 7 893 300 818 199 927 583 2,5 % 148 745 005 74,4  %
EU27 + prekogranično 270  757  167 870 4 665  401  221 1,7 % 2 706  142  640 58,0  %
38 Prilozi
Popis revidiranih projekata za proizvodnju energije iz obnovljivih izvoraPrilog  III.
Projekt 
br.Država 
članicaOperativni 
programIntervencijaNačin 
provedbeProračun 
projekta 
(u milijuni ‑
ma eura)Od čega je sufinanciranoDodatni ugra ‑
đeni kapacitet 
obnovljivih 
izvora energije 
(planirani/
stvarni) MW ili 
kWp/aUlaganja 
u revi ‑
dirane 
projekte 
(milijuna 
EUR/MW 
ili EUR/
kWp/a)Prosječna 
proizvedena 
energija 
(planirana/ 
stvarna) 
MWh/anacionalno 
(u milijunima 
eura)iz EFRR‑a / KF‑a 
(u milijunima 
eura)
Projekt 
br. 1
ATDonja AustrijaIzgradnja postrojenja na biomasu 
u gradu Weissenbach an der 
TristingSamostalni 
projekt0,745 0,117 0,117 3 / 3 MW 0,5172 440 / 2 319 
MWh/a
Projekt 
br. 2ŠtajerskaIzgradnja postrojenja na biomasu 
i mreže za daljinsko grijanje 
u gradu Bruck an der MurSamostalni 
projekt5,658 0,871 0,882 8 / 8 MW 0,48818 659 / 12 263 
MWh/a
Projekt 
br. 3SalzburgIzgradnja postrojenja na biomasu 
i mreže za daljinsko grijanje 
u FlachauuSamostalni 
projekt5,667 0,886 0,885 6 / 4 MW 1,02724 009 / 23 026 
MWh/a
Projekt 
br. 4
FILänsi‑SuomenIzgradnja kotla na pelete koji za ‑
mjenjuje tri kotla na fosilna goriva 
i glavnog cjevovoda u Lievestuoreu Samostalni 
projekt0,405 0,017 0,011 1 / 1 MW 0,2524 136 / 5 215 
MWh/a
Projekt 
br. 5Länsi‑SuomenIzgradnja kotla na drvnu sječku koji 
zamjenjuje kotao na fosilna goriva 
i prilagodba postojeće mreže za 
daljinsko grijanje u  industrijskoj 
zoni Kyyjärvi Samostalni 
projekt0,711 0,085 0,056 1 / 1 MW 0,4152 500 / 2 394 
MWh/a
Projekt 
br. 6Länsi‑SuomenIzgradnja novog kotla na pelete 
koji zamjenjuje kotao na fosilna 
goriva na lokaciji Tikkakoski Samostalni 
projekt0,388 0,022 0,009 2,5 / 2,5 MW 0,1274 000 / 7 500 
MWh/a
Projekt 
br. 7Länsi‑SuomenIzgradnja novog kotla na pelete 
koji zamjenjuje kotao na fosilna 
goriva i potrebne mreže za daljin ‑
sko grijanje u  prenamijenjenom 
skladištu u  KiukainenuSamostalni 
projekt0,324 0,029 0,02 1 / 1 MW 0,2702 800 / 4 000 
MWh/a
Projekt 
br. 8Länsi‑SuomenIzgradnja novog kotla na pelete 
koji zamjenjuje kotao na fosilna 
goriva u Euri Samostalni 
projekt0,447 0,054 0,036 0,8 / 0,8 MW 0,31 140 / 1 500 
MWh/a
39 Prilozi Prilog  III.
Projekt 
br.Država 
članicaOperativni 
programIntervencijaNačin 
provedbeProračun 
projekta 
(u milijuni ‑
ma eura)Od čega je sufinanciranoDodatni ugra ‑
đeni kapacitet 
obnovljivih 
izvora energije 
(planirani/
stvarni) MW ili 
kWp/aUlaganja 
u revi ‑
dirane 
projekte 
(milijuna 
EUR/MW 
ili EUR/
kWp/a)Prosječna 
proizvedena 
energija 
(planirana/ 
stvarna) 
MWh/anacionalno 
(u milijunima 
eura)iz EFRR‑a / KF‑a 
(u milijunima 
eura)
Projekt 
br. 9
UKIstočni Wales 
(konkurentnost) Poslovni program za drvnu energi ‑
ju br. 2 (80085)Program 
bespovratnih 
sredstava0,2 0 0,076 MW / nije 
dostavljenoNije 
dostupno2 700 MWh / 
još nije 
dostupno
Projekt 
br. 10Zapadni 
Wales i  Valleys 
(konvergencija)Poslovni program za drvnu energi ‑
ju br. 2 (80028)Program 
financiranja1,2 0 0,492,6 MW / nije 
dostavljenoNije 
dostupno5 300 MWh / 
još nije 
dostupno
Projekt 
br. 11
PLInfrastruktura 
i okolišIzgradnja vjetroelektrane u  sekto ‑
ru Istočni Margonin II.Samostalni 
projekt29,209 11,81 5,906 20 / 20 MW 1,46046 735 / 47 288 
MWh/a
Projekt 
br. 12Infrastruktura 
i okolišIzgradnja triju vjetroturbina u  Sty‑
polowu, općina KozuchowSamostalni 
projekt7, 5 8 4 1,85 4,315 4,5 / 4,5 MW 1,68514 153 / 10 074 
MWh/a
Projekt 
br. 13Infrastruktura 
i okolišIzgradnja vjetroelektrane 
Jarogniew‑MołtowoSamostalni 
projekt30,179 15,35 10,0 20 / 20 MW 1,56259 211 / 47 825 
MWh/a
Projekt 
br. 14Infrastruktura 
i okolišIzgradnja vjetroelektrane u  po‑
dručju GolicaSamostalni 
projekt55,75 35,41 10,0 38 / 38 MW 1,46780 332 / 57 393 
MWh/a
Projekt 
br. 15Infrastruktura 
i okolišIzgradnja četiriju vjetroelektrana 
u općini PluznicaSamostalni 
projekt5,914 1,51 3,365 3,2 / 3,2 MW 1,8488 286 / 7 381 
MWh/a
Projekt 
br. 16LubelskieUgradnja solarnih kolektora na 
javne i stambene zgrade u općini 
KłoczewSamostalni 
projekt1,659 0,24 1,41 2,82 / 2,82 MW 0,5281 502 MWh/a 
/ nije 
dostavljeno
Projekt 
br. 17LubelskieUgradnja solarnih kolektora na 
javne i stambene zgrade u općini 
Kraśnik Samostalni 
projekt1,096 0,14 0,931 1,55 / 1,55 MW 0,588972 MWh/a 
/ nije 
dostavljeno
Projekt 
br. 18LubelskieUgradnja solarnih kolektora na 
javne i stambene zgrade u općini 
Potok Górny Samostalni 
projekt1,866 0,27 1,53 3,46 / 3,61 MW 0,4151 974 
MWh/a / nije 
dostavljeno
Projekt 
br. 19LubelskieUgradnja solarnih kolektora na 
javne i stambene zgrade u općini 
Ruda‑HutaSamostalni 
projekt1,188 0,17 1,010 1,89 / 1,89 MW 0,519990 MWh/a 
/ nije 
dostavljeno
Projekt 
br. 20LubelskieUgradnja solarnih kolektora, foto ‑
naponskih ploča i ulične rasvjete 
u općinama Goraj i općina TurobinSamostalni 
projekt1,371 0,2 1,165 0,12 / 0,12 MWNije 
dostupnoNije utvr ‑
đeno / nije 
dostavljeno
40 Prilozi Prilog  III.
Projekt 
br.Država 
članicaOperativni 
programIntervencijaNačin 
provedbeProračun 
projekta 
(u milijuni ‑
ma eura)Od čega je sufinanciranoDodatni ugra ‑
đeni kapacitet 
obnovljivih 
izvora energije 
(planirani/
stvarni) MW ili 
kWp/aUlaganja 
u revi ‑
dirane 
projekte 
(milijuna 
EUR/MW 
ili EUR/
kWp/a)Prosječna 
proizvedena 
energija 
(planirana/ 
stvarna) 
MWh/anacionalno 
(u milijunima 
eura)iz EFRR‑a / KF‑a 
(u milijunima 
eura)
Projekt 
br. 21
MTUlaganje 
u konkurentnost 
za bolju kvalitetu 
životaPostavljanje obnovljivih izvora 
energije na Akademiju za umjet ‑
nost, znanost i tehnologiju na 
MaltiSamostalni 
projekt0,464 0,07 0,395 134/134 KW p/a 3 464235 / 213 
MWh/a1
Projekt 
br. 22Ulaganje 
u konkurentnost 
za bolju kvalitetu 
životaEnergetski pametno nadležno 
tijelo (tijelo za stambena pitanja)Samostalni 
projekt0,041 0,006 0,0353,48 /3,51 KW 
p/a3 9495,23 / 5,28 
MWh/a1
Projekt 
br. 23Ulaganje 
u konkurentnost 
za bolju kvalitetu 
životaPromicanje obnovljivih izvora 
energije u  sektoru domaćinstavaProgram 
bespovratnih 
sredstava16,932 2,76 14,392 9 216 KW p/aNije 
dostupno9 015 / 13 824 
MWh/a1
Projekt 
br. 24Ulaganje 
u konkurentnost 
za bolju kvalitetu 
životaProgram bespovratnih sredstava 
EFRR‑a za poduzeća na području 
energijeProgram 
bespovratnih 
sredstava18,404 2,76 15,643 6 023 KW p/aNije 
dostupno5000 MWh/a 
/ nije 
dostavljeno
1 Napomena : Stvarni rezultati ne temelje se na podatcima dobivenim mjerenjem.
41 Prilozi
Sažeta evaluacija rezultata projekata za proizvodnju energije iz obnovljivih izvoraPrilog  IV.
Napomena:  u ovom su prilogu neki projekti radi usporedivosti podijeljeni u potprojekte pa ih je ukupno 27.
Broj evaluiranih projekata / potprojekata
LošiZadovoljava ‑
jućiDobriNije primje ‑
njivo / nema 
podatakaProvedba projekata Postrojenja rade bez većih problema  (uspješnost projekta smatra se 
dobrom  ako postrojenje radi bez neplaniranih prekida, zadovoljavaju ‑
ćom  ako prekidi imaju ograničen učinak na proizvodnju energije i lošom  
ako prekidi imaju znatan učinak na proizvodnju energije)0 2 25 0
Ugrađeni energetski kapacitet  (uspješnost projekta smatra se dobrom  
ako je planirani kapacitet ugrađen, zadovoljavajućom  u slučaju neznat ‑
nih odstupanja od plana i lošom  ako planirani kapacitet nije ugrađen/
postoje znatna odstupanja) 0 0 27 0
Ukupni proizvodni kapaciteti koriste se u skladu s planom  (uspješnost 
projekta smatra se dobrom  ako se energetski kapacitet koristi u skladu 
s planom, zadovoljavajućom  u slučaju neznatnih odstupanja od plana 
i lošom  ako se energetski kapacitet ne koristi u skladu s planom/znatno 
odstupa od plana) 2 6 19 0
Tehnički plan (TP) u skladu s propisima  (uspješnost projekta smatra se 
lošom  ako postoje znatna odstupanja od TP‑a, zadovoljavajućom  ako 
postoje određena odstupanja bez pravog učinka na rezultate i dobrom  
ako nema odstupanja)0 1 26 0
Proračun u skladu s propisima  (uspješnost projekta smatra se dobrom  
ako nema odstupanja u cijeni, zadovoljavajućom  ako postoji povećanje 
cijena 0 %<x<20 % i lošom  ako je povećanje cijena >20 %)1 0 26 0
Operativni plan (OP) u skladu s propisima  (uspješnost projekta smatra se 
dobrom  ako ne postoje odstupanja od OP‑a, zadovoljavajućom  ako 
postoji mali broj odstupanja bez pravog učinka na rezultate i lošom  ako 
postoje znatna odstupanja)2 6 19 0
Upravljanje rizicima, složenost projekta, prepreka u  provedbi  (uspješnost 
projekta smatra se dobrom  ako se po otkrivanju rizika poduzmu određe ‑
ne mjere, zadovoljavajućom  ako se rizici djelomično analiziraju i ublaže 
i lošom  ako se ne provede odgovarajuća analiza rizika)0 10 17 0
Transparentni, odgovarajući i mjerljivi pokazatelji uspješnosti i odabir 
najbolje pripremljenih/najrazrađenijih prijava  (uspješnost projekta sma ‑
tra se dobrom  ako se za odabir najbolje pripremljenih i  najrazrađenijih 
prijava koriste odgovarajući pokazatelji, ako se evaluira isplativost i ako 
je osigurana konkurencija prijava, zadovoljavajućom  ako se ti kriteriji 
samo djelomično primjenjuju i lošom  ako se ne primjenjuju)0 27 0 0
Izdavanje odobrenja/dozvola/odobravanje javnosti  (razrađeni, spremni 
projekti). Uspješnost projekta smatra se dobrom  ako je postrojenje 
u pogonu i nisu utvrđeni nikakvi problemi vezani za ishođenje potrebnih 
dozvola, zadovoljavajućom  ako su ishođene samo glavne dozvole 
i lošom  ako su utvrđeni ozbiljni problemi vezani za izdavanje odobrenja/
dozvola/odobravanje javnosti0 2 25 0
42 Prilozi Prilog  IV.Broj evaluiranih projekata / potprojekata
LošiZadovoljava ‑
jućiDobriNije primje ‑
njivo / nema 
podatakaIsplativostOperativna učinkovitost . Uspješnost projekta smatra se dobrom  ako je 
operativna učinkovitost >95 %, zadovoljavajućom  ako je 80<x< 95 % 
i lošom  ako je <80 %4 7 7 7 9
Troškovi ulaganja (izgradnje) (EUR/MW ili EUR/KWp). Uspješnost projekta 
smatra se dobrom  ako troškovi ulaganja premašuju prosjek za <10 % 
ili manje, zadovoljavajućom  ako premašuju prosjek za 10 %<x<30 % 
i lošom  ako premašuju prosjek >30 % 4 1 17 5
Kriteriji isplativosti korišteni pri odabiru projekata . Uspješnost projekta 
smatra se dobrom  ako se odaberu najisplativiji projekti:
‑ najbolji omjer troškova i ugrađenog energetskog kapaciteta (EUR/MW)
‑ najbolji omjer troškova i proizvodnje energije (EUR/MWh);
zadovoljavajućom  ako se kriteriji isplativosti koriste djelomično 
i lošom  ako se ne koriste12 10 5 5 0
Financiranje projekata temelji se na otvorenim pozivima i postupcima oda ‑
bira, konkurencija između prijava . Uspješnost projekta smatra se dobrom  
ako se koriste otvoreni pozivi i postupci odabira, zadovoljavajućom  ako 
se koriste, ali se zaprimi mali broj prijedloga i lošom  ako se ne koriste 8 14 5 5 0
Postoje odgovarajuće studije . Uspješnost projekta smatra se dobrom  
ako se pri planiranju koriste studije izvedivosti/poslovne studije ili druge 
studije, zadovoljavajućom  ako se ne postupa uvijek u skladu s njima, 
i lošom  ako se ne koriste 6 10 10 10 1
Status nositelja (usmjerenost nositelja/dionika na provedbu projekta).  
Uspješnost projekta smatra se dobrom  ako je nositelj pouzdan i posje ‑
duje odgovarajuće znanje i sredstva koji su usmjereni na projekt od faze 
izrade projekta pa sve do upravljanja postrojenjem, zadovoljavajućom  
ako je nositelj stabilan s određenim nedostatcima u sredstvima ili znanju 
i lošom  ako nije pouzdan te ako nema odgovarajućeg znanja i sredstava 
koji su usmjereni na planiranje i provedbu projekta 0 10 17 0
Usklađenost sa strateškim okvirom za obnovljive izvore energije . Uspješ ‑
nost projekta smatra se dobrom  ako su ciljevi projekata bili odgovarajući 
i usklađeni sa strateškim okvirom za obnovljive izvore energije, zadovo ‑
ljavajućom  ako određene sastavnice projekata nisu bile izravno povezane 
s ciljevima za obnovljive izvore energije i lošom  ako ciljevi nisu bili odgo ‑
varajući ili usklađeni sa strateškim okvirom za obnovljive izvore energije 0 0 27 0
Broj evaluiranih projekata / potprojekata
Ispunjavanje ciljeva LošiZadovoljava ‑
jućiDobriNije 
primjenjivo / 
nema  
podataka
Proizvedena energija . Uspješnost projekta smatra se dobrom  ako je 
proizvedena energija >95 % planiranoga, zadovoljavajućom  ako je 
85<x<95 % i lošom  ako je <85 % 6 2 6 13
43
Komisija stoga smatra da se učinkovitost i djelotvor ‑
nost ne bi trebale mjeriti samo u megavatima ener ‑
gije iz obnovljivih izvora po uloženom euru, nego 
i u smislu ukupne uspješnosti programa i projekata 
u ostvarivanju željenih rezultata.
Komisija smatra da se koncept isplativosti može 
definirati na nekoliko načina: kao vrlo kratkoročno 
smanjenje troškova ili srednjoročno do dugoročno 
dinamično smanjenje troškova povezanih s učin ‑
kovitosti s pomoću inovacije za općenitu transfor ‑
maciju energetskog sustava u skladu s ciljevima za 
2020. i pripremom temelja za budućnost.
IV Druga točka
Komisija smatra da su ulaganja u okviru kohezij ‑
ske politike u obnovljive izvore energije izvršena 
u skladu s ciljevima i zahtjevima mjerodavnog zako ‑
nodavnog okvira. Njezini stavovi o dodanoj vrijed ‑
nosti EU‑a u kohezijskoj politici izraženi su u Rad ‑
nom dokumentu službi Komisije „Dodana vrijednost 
proračuna EU‑a” iz lipnja 20112. Većinu ulaganja 
u obnovljive izvore energije trebao bi izvršiti pri ‑
vatni sektor. Države članice i regije trebaju osigurati 
da javno financiranje nije zamjena, nego dopuna 
i pojačanje za privatna ulaganja u skladu s pravi ‑
lima o državnim potporama. Financiranje u okviru 
kohezijske politike treba upotrebljavati kao dopunu 
postojećim programima nacionalne potpore kako 
bi se osigurala dodana vrijednost. Komisija smatra 
da se pri analizi dodane vrijednosti sredstava EU‑a 
u tom području u obzir treba uzeti niz čimbenika.
1  Članak 30. Uredbe (EU, EURATOM) br. 966/2012 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima 
koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan 
snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002.
2  SEC(2011) 867 završna verzija od 29.6.2011., Radni dokument 
službi Komisije „Dodana vrijednost proračuna EU‑a”, uz 
Komunikaciju Komisije „Proračun za strategiju Europa 2020.”Sažetak
III
Komisija pozdravlja nalaz da su svi revidirani pro ‑
jekti za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora 
ostvarili planirane rezultate. U pogledu povećanih 
ulaganja u okviru kohezijske politike koja se mogu 
predvidjeti u području održive energije, uključu ‑
jući obnovljivu energiju, u razdoblju od 2014. do 
2020., izvješće Suda objavljeno je pravovremeno 
i općenito se pozdravlja nastojanje da se izvješćem 
optimizira upotreba financijskih sredstava.
IV
Dok instalacija ne bude potpuno operativna, 
stvarna uspješnost sustava neće biti poznata. 
Stvarna razina proizvodnje energije razlikuje se 
od godine do godine i ovisi o nekoliko parametara 
(uključujući, primjerice, vremenske uvjete, pouz ‑
danost uređaja i nastanjenost zgrade). O stvarnim 
se podacima izvješćuje nakon što projekt postane 
potpuno operativan.
IV Prva točka
Razmatranja u pogledu isplativosti mogu se defini ‑
rati u kriterijima za odabir specifičnih intervencija. 
Međutim, kohezijska politika ima širu svrhu i svi 
operativni programi financirani u okviru kohezijske 
politike moraju biti usklađeni s ciljevima te politike 
radi jačanja gospodarske, socijalne i teritorijalne 
kohezije i promicanja općeg skladnog razvoja 
smanjivanjem razlika između razina razvijenosti 
regija te promicanjem razvoja u regijama koje su 
u najnepovoljnijem položaju. Kohezijska politika 
integrirana je politika koja se temelji na lokaciji, 
a povećanje udjela energije iz obnovljivih izvora 
jedan je od više ciljeva njezinih programa, što znači 
da se projektima može nastojati istovremeno postići 
više ciljeva, a ne samo proizvodnja energije iz 
obnovljivih izvora. Komisija uvažava načela učinko ‑
vitosti i djelotvornosti kako su definirana u Financij ‑
skoj uredbi EU‑a1. U Uredbi se navodi da se načelo 
učinkovitosti odnosi na postizanje najboljeg odnosa 
između upotrijebljenih sredstava i postignutih 
rezultata, a načelo djelotvornosti na postizanje 
određenih postavljenih ciljeva i željenih rezultata.Odgovori  
Komisije
Odgovori Komisije 44
Ako postoje dokazi koji proizlaze iz revizije uspješ ‑
nosti da u okviru nekog prioriteta nisu postignute 
ključne točke koje se odnose samo na financijske 
pokazatelje i pokazatelje u pogledu rezultata i zada ‑
nih ključnih provedbenih koraka te da predmetna 
država članica nije poduzela potrebne korake kako 
bi ispravila taj problem, Komisija može obustaviti 
sva privremena plaćanja ili njihov dio, ili na kraju 
primijeniti financijske ispravke. Tom se programu ne 
treba dodijeliti pričuva za postignuće rezultata.
Unutar pravnog okvira za razdoblje od 2014. do 
2020., Komisija jača i  ex ante  uvjete za fondove kako 
bi se osiguralo da su na snazi uvjeti potrebni za 
njihovu učinkovitu provedbu.
Uz to, Komisija će kroz svoj aktivan i neprekidan 
rad s državama članicama savjetovati upravljačkim 
tijelima da u postupak odabira i kriterije za odabir 
projekata povezanih s energijom iz obnovljivih 
izvora uključe preporuke Europskog revizorskog 
suda. Sada se zahtijeva da doprinos očekivanim 
rezultatima prioritetne osi bude uključen u kriterije 
za odabir.
Komisija djelomično prihvaća tu preporuku. Komi ‑
sija se slaže u pogledu važnosti izbjegavanja nepro ‑
duktivnih troškova. Radi potpore pristupu koji se 
više temelji na tržištu u razdoblju od 2014. do 2020., 
Komisija potiče, kako je predviđeno Uredbom (EU) 
br. 1303/2013., upotrebu financijskih instrumenata 
umjesto bespovratnih sredstava za potporu ulaga ‑
njima od kojih se očekuje financijska održivost i za 
koje nije moguće prikupiti dovoljno financijskih 
sredstava iz tržišnih izvora.
Komisija se slaže i da se program mora temeljiti 
na valjanim procjenama potreba. Za te se potrebe 
Uredbom (EU) br. 1303/2013 predviđa da će se 
Sporazumom o partnerstvu za razdoblje od 2014. 
do 2020. propisati analiza razlika, razvojnih potreba 
i potencijala za rast. Odabiri doneseni u okviru sva ‑
kog operativnog programa opravdaju se u skladu 
s time. Zahtjevima koji proizlaze iz Direktive o ener ‑
giji iz obnovljivih izvora (npr. strateški pristup, 
procjena potreba i nacionalni akcijski planovi za 
obnovljivu energiju) jednako će se tako osigurati 
optimalno planiranje ulaganja u energiju iz obnov ‑
ljivih izvora u okviru kohezijske politike.V
Komisija je državama članicama neprestano nagla ‑
šavala zaključak o slabostima nacionalnih upravnih 
sustava.
Reformom kohezijske politike za razdoblje od 2014. 
do 2020. odborima za praćenje pojedinih opera ‑
tivnih programa osigurat će se potrebni poticaji za 
odobravanje kriterija za odabir, čime će se osigu ‑
rati najveći mogući utjecaj za tu vrstu ulaganja. 
Države članice i regije morat će unaprijed odlučiti 
koje ciljeve namjeravaju postići s pomoću dostup ‑
nih resursa i točno utvrditi kako će mjeriti napre ‑
dak u pogledu tih ciljeva za svaku prioritetnu os. 
Time će se omogućiti redovno praćenje i rasprava 
o načinu upotrebe financijskih resursa.
Za programsko razdoblje od 2014. do 2020. uvedeni 
su zahtjevi za jačanje logike intervencije za sve 
prioritete, uključujući niz zajedničkih pokazatelja 
krajnjih rezultata, čija je upotreba obvezna gdje je 
to relevantno. U području obnovljivih izvora ener ‑
gije, u propise koji se odnose na EFRR i kohezijske 
fondove za razdoblje od 2014. do 2020. uključen 
je zajednički pokazatelj „dodatnog kapaciteta za 
proizvodnju obnovljive energije”.
U pogledu opažanja koja se odnose na aspekte 
isplativosti, Komisija upućuje na svoj odgovor na 
odlomak IV.
VIII Preporuka 1.
Unutar okvira za koheziju Komisija nije uključena 
u odabir projekata, osim davanja odobrenja za veće 
projekte.
Ipak, novim se regulatornim okvirom za razdoblje 
od 2014. do 2020. od početka osigurava da će, preko 
sadržaja donesenih programa i logike intervencije 
uključujući pokazatelje rezultata u pogledu ciljeva 
i rezultata koji su dio prioritetnih osi, odabir pro ‑
jekata u najvećoj mogućoj mjeri provoditi države 
članice u skladu s preporukom Suda.
Osim toga, na temelju okvira uspješnosti uspostav ‑
ljenog za svaki operativni program Komisija će moći 
s pomoću ključnih točaka koje se odnose samo 
na pokazatelje podupirati i revidirati uspješnost 
programâ.
Odgovori Komisije 45
VIII Preporuka 2.
Komisija prihvaća tu preporuku i smatra da je 
s njezine strane provedena. Države članice u obzir 
bi trebale uzeti i Smjernice Komisije iz studenoga 
2013. za izradu programa potpore za obnovljive 
izvore energije. Sljedećim smjernicama za potporu 
za energiju i zaštitu okoliša također će se pridonijeti 
povećanju isplativosti programa potpore za obnov ‑
ljivu energiju u državama članicama.
Uvod
07
Komisija napominje da je uklanjanje sektorskih pre ‑
preka koje narušavaju ulaganje u energiju iz obnov ‑
ljivih izvora odgovornost država članica.
Komisija se tim preprekama bavila u svojim redo ‑
vitim izvješćima i davala preporuke državama 
članicama. Programi potpore nisu uvijek bili dobro 
izrađeni, što je dovelo ili do nepovoljnih uvjeta 
ili do prekomjernih iznosa potpore. U Komisiji ‑
nim Smjernicama za izradu programa potpore za 
obnovljive izvore energije izdanima u studenome 
2013. te u Smjernicama za upotrebu mehanizama 
suradnje u pogledu obnovljive energije naglašena 
su načela koja je potrebno pratiti kako bi se riješila 
ta situacija4.
4  C(2013) 7234 završna verzija od 5.11.2013., Komunikacija Komisije 
„Uspostava unutarnjeg tržišta električne energije i optimalno 
iskorištavanje javnih intervencija” i prateći Radni dokumenti službi 
Komisije SWD(2013) 439 završna verzija „Smjernice Europske 
komisije za izradu programa potpore za obnovljive izvore 
energije” i SWD(2013) 440 završna verzija „Smjernice za upotrebu 
mehanizama suradnje u pogledu obnovljive energije”.Ipak, kohezijska je politika integrirana politika koja 
se temelji na lokaciji, a povećanje udjela energije 
iz obnovljivih izvora samo je jedan od više njezinih 
ciljeva. Posebno bi drugi ciljevi kohezijske politike, 
kao što je promicanje inovacije, mogli opravdati 
odabir tehnologija koje nisu najisplativije. Uredbom 
(EU) br. 1303/2013 predviđa se da se postupkom 
i kriterijima za odabir treba osigurati doprinos 
operacija ostvarivanju specifičnih ciljeva i rezultata 
odgovarajućih prioriteta operativnog programa, 
što se može usmjeriti i na druge ciljeve, ne samo na 
proizvodnju energije iz obnovljivih izvora.
U pogledu velikih projekata, u programskom razdo ‑
blju od 2014. do 2020. Komisija će nastaviti zahtije ‑
vati provedbu analize troškova i koristi, uključujući 
ekonomsku i financijsku analizu. Kao dio analize 
troškova i koristi, zahtijeva se i analiza opcija kojom 
se, među ostalim aspektima, uzimaju u obzir eko ‑
nomska i financijska razmatranja kao što su troškovi 
izgradnje kako bi se odabrala najbolja opcija, u cilju 
maksimiziranja koristi projekata za društvo.
Komisija prihvaća preporuku u drugoj alineji. Ona 
je neprestano podsjećala države članice na potrebu 
osiguravanja stabilnosti u regulatornom okviru 
te je stalno kritizirala česte i retroaktivne izmjene 
regulatornih okvira država članica. Ta su pitanja 
riješena u Komunikaciji Komisije iz studenoga 2013. 
o „Uspostavi unutarnjeg tržišta električne energije 
i optimalnom iskorištavanju javnih intervencija” 
i Smjernicama Komisije za izradu programa potpore 
za obnovljive izvore energije te Smjernicama za 
upotrebu mehanizama suradnje u pogledu obnov ‑
ljive energije3.
3  C(2013) 7234 završna verzija od 5.11.2013., Komunikacija Komisije 
„Uspostava unutarnjeg tržišta električne energije i optimalno 
iskorištavanje javnih intervencija” i prateći Radni dokumenti službi 
Komisije SWD(2013) 439 završna verzija „Smjernice Europske 
komisije za izradu programa potpore za obnovljive izvore 
energije” i SWD(2013) 440 završna verzija „Smjernice za upotrebu 
mehanizama suradnje u pogledu obnovljive energije”.
Odgovori Komisije 46
Opažanja
17
Iako Komisija priznaje da su teškoće s integracijom 
električne energije iz obnovljivih izvora energije 
u mrežu otežale iskorištavanje obnovljivih izvora 
energije, to nije izravna posljedica upravljanja pro ‑
jektom. Zahtjev za poboljšanje pristupa električne 
energije iz obnovljivih izvora mrežama pravni je 
zahtjev u okviru Direktive o energiji iz obnovljivih 
izvora.
18
Komisija zaista smatra da je napredak država čla ‑
nica u uklanjanju administrativnih prepreka u tom 
području spor.
U pogledu navoda koji se odnosi na Ujedinjenu 
Kraljevinu, Komisija smatra da bi se njime trebalo 
uzeti u obzir ustavno uređenje i decentralizaciju 
vlasti koji su na snazi u toj državi članici. Različita 
dokumentacija povezana s operativnim programom 
i odbori za praćenje programa u Ujedinjenoj Kralje ‑
vini zasebni su i nezavisni, a usklađenost se postiže 
upotrebom međusektorskih tema koje su dio svih 
programa u toj zemlji.
20 Prva alineja
Ugovaratelj je prepoznao ta pitanja, a natječaji su 
raspisani ponovno upravo radi osiguranja transpa ‑
rentnosti i veće konkurentnosti.
20 Druga alineja
U pogledu projekata u Poljskoj povezanih s ener ‑
gijom vjetra, ako bi kao rezultat postupka dodjele 
bila odabrana ponuda drugog dobavljača, korisnika 
potpore nije ništa sprječavalo da podnese zahtjev 
za izmjenu izdanih dozvola za izgradnju i navede 
neki drugi model turbina.
U pogledu projekta sa solarnim kolektorom u Polj ‑
skoj, opseg natječaja bio je opisan prema pravilima 
i u skladu s mjerodavnim zakonodavstvom.U opisu natječaja utvrđeno je da se postupak 
odnosi na zadanu vrstu solarnog kolektora ili drugu 
vrstu s istim parametrima. Predmetni je projekt 
podvrgnut dvjema provjerama koje su provela naci ‑
onalna tijela, u okviru kojih nije dovedena u pitanje 
usklađenost projekta sa zakonom o javnoj nabavi.
21
Za programsko razdoblje od 2014. do 2020. uvedeni 
su zahtjevi za jačanje logike intervencije za sve 
prioritete, uključujući niz zajedničkih pokazatelja 
krajnjih rezultata, čija je upotreba obvezna ondje 
gdje je to relevantno. U području obnovljivih izvora 
energije, u propise koji se odnose na EFRR i kohezij ‑
ske fondove za razdoblje od 2014. do 2020. uključen 
je zajednički pokazatelj „dodatnog kapaciteta za 
proizvodnju obnovljive energije”. Međutim, uvijek 
će biti potrebna evaluacija za odvajanje doprinosa 
operacija sufinanciranih iz fondova kohezijske poli ‑
tike promjenama u proizvodnji obnovljive energije 
i obrascima potrošnje od utjecaja ostalih vanjskih 
čimbenika.
23
Sve dok instalacija ne bude dovršena i potpuno 
operativna, stvarna uspješnost sustava neće biti 
poznata. Stvarna razina proizvodnje energije razli ‑
kuje se od godine do godine i ovisi o nekoliko para ‑
metara (uključujući npr. vremenske uvjete, pouz ‑
danost primjene i zauzetost zgrada). O stvarnim 
se podacima izvješćuje nakon što projekt postane 
potpuno operativan.
24
U pogledu projekata u Poljskoj povezanih s ener ‑
gijom vjetra, od kojih četiri od pet nisu ostvarili 
ciljeve u skladu s tablicom 1., Komisija smatra da 
je rezultate potrebno procijeniti tijekom razdoblja 
potpune operativnosti vjetroelektrane, što nije bilo 
tako za jedan od projekata. Preporučuje se bolje 
teritorijalno planiranje ulaganja u obnovljive izvore 
energije, uzimajući u obzir posebne uvjete za pred ‑
metnu vrstu obnovljivog izvora energije na odre ‑
đenoj lokaciji. To što se projektima za obnovljive 
izvore energije katkad ne ostvare ili se tek djelo ‑
mično ostvare planirani ciljevi u smislu proizvodnje 
potvrđuje da su takva ulaganja visokorizična i da 
je, stoga, javno financiranje potrebno za dobivanje 
projekata koji su sigurniji kao investicije, a time 
i iskorištavanje privatnog financiranja.
Odgovori Komisije 47
Okvir 5. ‑ Drugi odlomak
Komisija je poljskim nadležnim tijelima predložila 
partnerstvo „Zajedničke pomoći za potporu proje ‑
kata u europskim regijama„ (JASPERS) radi procjene 
rezultata i financijske stope povrata za projekte 
povezane s vjetroelektranama na temelju realistič ‑
nijih procjena. Pokazatelji rezultata tada bi bolje 
odražavali radno vrijeme vjetroelektrana.
Okvir 5. ‑ Treći odlomak
Dvije od pet revidiranih lokacija u Ujedinjenoj 
Kraljevini ostvarile su u pogledu proizvodnje lošije 
rezultate jer je potražnja od sustava bila manja od 
predviđene. Prikupljanjem podataka koje uprav ‑
ljačko tijelo planira za kraj rada namjeravaju se 
prikupiti podaci specifični za lokaciju koji bi trebali 
dodatno razjasniti zašto je potražnja bila manja od 
predviđene.
26
Komisija uvažava načela učinkovitosti i djelotvor ‑
nosti kako su definirana u Financijskoj uredbi EU‑a. 
Tom je Uredbom propisano da se načelo učinkovito ‑
sti odnosi na najbolji odnos između upotrijebljenih 
resursa i ostvarenih rezultata, a načelo djelotvor ‑
nosti na ostvarivanje zadanih specifičnih ciljeva 
i postizanje željenih rezultata. Komisija stoga smatra 
da se učinkovitost i djelotvornost ne bi trebale 
mjeriti samo u megavatima energije iz obnovljivih 
izvora po uloženom euru, nego i u smislu ukupne 
uspješnosti programa i projekata u ostvarivanju 
željenih rezultata.
27
Razmatranja u pogledu isplativosti mogu se defini ‑
rati u kriterijima za odabir specifičnih intervencija. 
Međutim, kohezijska politika ima širu svrhu i svi 
operativni programi financirani u okviru kohezijske 
politike moraju biti usklađeni s ciljevima te politike 
radi jačanja gospodarske, socijalne i teritorijalne 
kohezije i promicanja općenitog skladnog razvoja 
smanjivanjem razlika između razina razvijenosti 
regija te promicanje razvoja u regijama koje su 
u najnepovoljnijem položaju.Kohezijska politika integrirana je politika koja se 
temelji na lokaciji, a povećanje udjela energije iz 
obnovljivih izvora jedan je od više ciljeva njezinih 
programa, što znači da se projektima može nasto ‑
jati istovremeno postići više ciljeva, a ne samo 
proizvodnja energije iz obnovljivih izvora. Nadalje, 
posebno u pogledu ulaganja u obnovljive izvore 
energije, Komisija smatra da se koncept isplativosti 
može definirati na nekoliko načina: kao vrlo krat ‑
koročno smanjenje troškova, ili srednjoročno do 
dugoročno dinamično smanjenje troškova poveza ‑
nih s učinkovitosti s pomoću inovacije za općenitu 
transformaciju energetskog sustava u skladu s cilje ‑
vima za 2020. i pripremom temelja za budućnost.
28
Iako se na temelju Uredbe 1083/2006 ne zahtijeva 
„procjena potreba”, Komisija se slaže da takva pro ‑
cjena može biti korisna. Kao opći zahtjev za sve ope ‑
rativne programe financirane u okviru kohezijske 
politike u razdoblju od 2007. do 20013., programi 
sadržavaju „analizu stanja prihvatljivog područja ili 
sektora u smislu jakosti i slabosti te odabranu odgo ‑
varajuću strategiju”.
U razdoblju od 2014. do 2020. u okviru prioritetnih 
osi bit će odabran jedan prioritet za ulaganja ili više 
njih, u skladu sa specifičnim potrebama i kontek ‑
stom država članica. Specifičnim ciljevima i odgo ‑
varajućim pokazateljima rezultata tada će se izraziti 
što se namjerava postići svakom prioritetnom 
osi u pogledu analize stanja i utvrđenih potreba 
politike.
29
U razdoblju od 2007. do 2013., relativni udjeli dodi ‑
jeljeni ulaganjima u obnovljive izvore energije razli ‑
kovali su se među državama članicama, što treba 
promotriti u kontekstu ukupnog dostupnog obujma 
financijskih sredstava, nacionalnih potreba i priori ‑
teta koje je zadala svaka država članica. Operativni 
programi za razdoblje od 2007. do 2013. u okviru 
kohezijske politike isplanirani su i doneseni prije 
donošenja klimatskih i energetskih ciljeva za 2020. 
i zakonodavstva EU‑a koje se na njih odnosi. Razma ‑
tranje doprinosa u smjeru ciljeva za 2020. povezanih 
s obnovljivim izvorima energije uzeto je u obzir 
naknadno, ako i kad su države članice obavijestile 
o izmjenama svojih operativnih programa.
Odgovori Komisije 48
36
U pogledu specifičnih projekata, države članice 
same su odgovorne za odabir. U pogledu razmatra ‑
nja koja se odnose na isplativost i šire ciljeve kohe ‑
zijske politike, Komisija upućuje na svoje odgovore 
na odlomke 26. i 27.
37
Komisija upućuje na svoje odgovore na odlomke 26. 
i 27.
39
Komisija se slaže u pogledu važnosti izbjegavanja 
neproduktivnih troškova. U pogledu stopa sufinan ‑
ciranja, odredbe su propisane člankom 53. Uredbe 
(EZ) br. 1083/2006. To samo po sebi ne znači da 
dio troškova ulaganja povezanih s projektom snosi 
krajnji korisnik bespovratnih javnih sredstava. 
Postoje i odredbe u pogledu projekata kojima se 
ostvaruju prihodi u članku 55. iste te Uredbe. Radi 
usklađenosti s obvezujućim ciljevima u pogledu 
obnovljivih izvora energije, države članice trebaju 
poticati ulaganja u projekte povezane s obnovlji ‑
vim izvorima energije, koji bi sami po sebi mogli 
biti nesigurni kao investicije, s obzirom na visok 
profil rizičnosti tih ulaganja. Stope sufinanciranja 
projekata državne potpore povezanih s obnovljivim 
izvorima energije utvrđene su odlukama o državnim 
potporama, u kojem se slučaju ne primjenjuje meto ‑
dologija za rješavanje razlike u financiranju. Ipak, 
izračun razlike u financiranju i dalje se potiče jer se 
njime pomaže odrediti iznos (ili intenzitet) potpore 
i ograničiti državnu potporu ispod najviše razine, 
prema potrebi.
Radi potpore pristupu koji se više temelji na trži ‑
štu u razdoblju od 2014. do 2020., Komisija potiče, 
kako je predviđeno Uredbom (EU) br. 1303/2013., 
upotrebu financijskih instrumenata umjesto bes ‑
povratnih sredstava koja treba provesti za potporu 
ulaganjima od kojih se očekuje financijska održivost 
i za koje nije moguće prikupiti dovoljno financijskih 
sredstava iz tržišnih izvora. Potpora s pomoću finan ‑
cijskih instrumenata temelji se na detaljnoj ex ante  
procjeni u skladu s člankom 37. stavkom 2. pret ‑
hodno navedene Uredbe kojim su, među ostalim, 
ustanovljeni nefunkcioniranje tržišta ili neoptimalne 
investicije te razina potrebe za javnim investicijama, 
uključujući vrste financijskih instrumenata koji se 
namjeravaju poduprijeti.Međutim, važno je napomenuti da bi većinu ula ‑
ganja u to područje trebao izvršiti privatni sektor. 
Države članice i regije trebaju osigurati da javno 
financiranje nije zamjena, nego dopuna i pojačanje 
za privatna ulaganja u skladu s pravilima o državnim 
potporama. Financiranje u okviru kohezijske poli ‑
tike treba upotrebljavati kao dopunu postojećim 
programima nacionalne potpore kako bi se osigu ‑
rala dodana vrijednost.
30
Od donošenja Direktive o energiji iz obnovljivih 
izvora 2009. i pravnog zahtjeva za donošenje 
nacionalnih akcijskih planova za obnovljivu ener ‑
giju, od država članica zapravo se zahtijevalo da 
provedu odgovarajuću procjenu potreba za ulaga ‑
njem u obnovljive izvore energije, i ti su nacionalni 
akcijski planovi temeljeni na tim analizama potreba. 
Oni čine ozbiljan i prilagođen temelj za ulaganja 
povezana s obnovljivim izvorima energije u drža ‑
vama članicama. Osim toga, time što su ti planovi 
doneseni transparentno i što su dostupni javnosti 
pridonijelo se boljem planiranju i transparentnosti, 
čime je prvi put omogućeno da svi dionici, uklju ‑
čujući ulagače i susjedne države članice, koordini ‑
raju ta ulaganja i time povećaju dodanu vrijednost 
i isplativost. Ipak, operativni programi u okviru 
kohezijske politike za razdoblje od 2007. do 2013. 
dogovoreni su i odobreni prije nego što je trebalo 
donijeti nacionalne akcijske planove (lipanj 2010.).
30 Četvrta alineja
Evaluacija operativnih programa u sredini njihova 
trajanja nije bila obvezna, osim ako je to bilo oprav ‑
dano zbog posebnih okolnosti, u skladu s član ‑
kom 48. Uredbe (EZ) br. 1083/2006.
Ipak, svi projekti u Walesu od 2014. podliježu evalu ‑
acijama. Tijekom 2014. velško će upravljačko tijelo 
financirati sintezu svih operativnih evaluacija kako 
bi sastavilo nalaze o razinama programa, uključujući 
one o operacijama povezanima s energijom.
32
Komisija se slaže s općenitom izjavom, ali napo ‑
minje da nisu utvrđeni veći neuspjesi u planiranju 
i provedbi revidiranih projekata.
Odgovori Komisije 49
Zaključci i preporuke
Zajednički odgovor Komisije na 
odlomke 48 i 52
Reformom kohezijske politike za razdoblje od 2014. 
do 2020. odborima za praćenje pojedinih opera ‑
tivnih programa osigurat će se potrebni poticaji za 
odobravanje kriterija za odabir, čime će se osigu ‑
rati najveći mogući utjecaj za tu vrstu ulaganja. 
Države članice i regije morat će unaprijed odlučiti 
koje ciljeve namjeravaju postići s pomoću dostup ‑
nih resursa i točno utvrditi kako će mjeriti napre ‑
dak u pogledu tih ciljeva za svaku prioritetnu os. 
Time će se omogućiti redovno praćenje i rasprava 
o načinu upotrebe financijskih resursa.
Za razdoblje od 2014. do 2020. Uredbom (EU) 
br. 1303/2013 predviđa se da se postupkom i krite ‑
rijima za odabir treba osigurati doprinos operacija 
ostvarivanju specifičnih ciljeva i rezultata odgovara ‑
jućih prioriteta operativnog programa, što se može 
usmjeriti i na druge ciljeve, ne samo na proizvodnju 
energije iz obnovljivih izvora. U pogledu velikih 
projekata, Komisija zahtijeva od država članica/
upravljačkih tijela da provedu analizu troškova 
i koristi, uključujući ekonomsku i financijsku analizu 
za svaki veliki projekt kako bi pokazale da je projekt 
poželjan s ekonomskog gledišta (tj. da će se tim pro ‑
jektom pomoći društvu) i da je potreban doprinos 
fondova kohezijske politike kako bi projekt bio 
financijski održiv i, u nekim slučajevima, sigurna 
investicija, uzimajući u obzir profil rizičnosti proje ‑
kata. Kao dio analize troškova i koristi, zahtijeva se 
i analiza opcija kojom se, među ostalim aspektima, 
uzimaju u obzir ekonomska i financijska razmatranja 
kao što su održavanje troškova izgradnje što nižima 
kako bi se odabrala najbolja opcija, u cilju maksimi ‑
ziranja koristi projekata za društvo.
Komisija upućuje i na svoje odgovore na 
odlomke 25., 26., 28. do 32., 36., 37. i 39.Okvir 7.
Projekti s vjetroelektranama u Poljskoj dobili su 
između 22 % i 70 % ukupnih prihvatljivih troškova 
ulaganja, do najvišeg iznosa od 10 milijuna EUR. 
Može se napomenuti da razina EU‑ova sufinancira ‑
nja većih projekata s vjetroelektranama, tj. proje ‑
kata u okviru Komisijine procjene, iznosi 22 – 25 %.
42
U pogledu nacionalnih mehanizama javnog finan ‑
ciranja, zaista se moralo dopuniti te mehanizme 
financiranjem u okviru kohezijske politike u skladu 
s člankom 9. Uredbe (EZ) br. 1083/2006. EFRR‑ovi 
kojima se dopunjuju mehanizmi financiranja imaju 
financijsku dodanu vrijednost u tome što bi se 
njima moglo učiniti više nego što bi to bilo u nedo ‑
statku fondova u okviru kohezijske politike. Radi 
dodane vrijednosti nije potrebno mijenjati prirodu 
politike.
44
Komisija naglašava da je za dodanu vrijednost 
EU‑a u poboljšanju upravnih kapaciteta potrebno 
vrijeme. Ulaganja u obnovljive izvore energije rela ‑
tivno su novo područje za kohezijsku politiku i bit 
će potrebno neko vrijeme da se pokažu učinci tih 
iskustava.
45
Komisija upućuje na svoj odgovor na odlomak 7.
46
Komisija upućuje na svoj odgovor na odlomak 29.
Odgovori Komisije 50
 — doprinos potpore razvoju tržišta obnovljive 
energije u državama članicama i EU‑u;
 — doprinos fondova EU‑a za ostvarivanje ciljeva 
u pogledu obnovljivih izvora energije na isplativ 
i energetski učinkovit način promičući inovaciju 
i tehnološki razvoj (ciljevi integrirane politike 
EU‑a za energiju i klimatske promjene).
Komisija upućuje i na svoje odgovore na 
odlomke 42., 46. i 47.
Preporuka 1.
Unutar okvira za koheziju Komisija nije uključena 
u odabir projekata, osim davanja odobrenja za veće 
projekte.
Ipak, novim se regulatornim okvirom za razdoblje 
od 2014. do 2020. od početka osigurava da će, preko 
sadržaja donesenih programa i logike intervencije, 
uključujući pokazatelje rezultata u pogledu ciljeva 
i rezultata koji su dio prioritetnih osi, odabir pro ‑
jekata u najvećoj mogućoj mjeri provoditi države 
članice u skladu s preporukom Suda.
Osim toga, na temelju okvira uspješnosti uspostav ‑
ljenog za svaki operativni program Komisija će moći 
s pomoću ključnih točaka koje se odnose samo na 
pokazatelje podupirati i revidirati uspješnost pro ‑
gramâ. Ako postoje dokazi koji proizlaze iz revizije 
uspješnosti da u okviru nekog prioriteta nisu posti ‑
gnute ključne točke koje se odnose samo na finan ‑
cijske pokazatelje i pokazatelje u pogledu rezul ‑
tata i zadanih ključnih provedbenih koraka te da 
predmetna država članica nije poduzela potrebne 
korake kako bi ispravila taj problem, Komisija može 
obustaviti sva privremena plaćanja ili njihov dio, 
ili na kraju primijeniti financijske ispravke. Tom se 
programu ne treba dodijeliti pričuva za postignuće 
rezultata.50
Komisija je državama članicama neprestano nagla ‑
šavala zaključak o slabostima nacionalnih upravnih 
sustava. To je i pravni zahtjev iz članka 13. Direktive 
o energiji iz obnovljivih izvora. To se prati i ana ‑
lizira u okviru Komisijina dvogodišnjeg izvješća 
o napretku u pogledu obnovljive energije.
Komisija upućuje i na svoje odgovore na 
odlomke 17. do 21.
51
Komisija upućuje i na svoje odgovore na 
odlomke 23. do 25.
53
Komisija smatra da su ulaganja u okviru kohezij ‑
ske politike u obnovljive izvore energije izvršena 
u skladu s ciljevima i zahtjevima mjerodavnog zako ‑
nodavnog okvira. Njezini stavovi o dodanoj vrijed ‑
nosti EU‑a u kohezijskoj politici izraženi su u Rad ‑
nom dokumentu službi Komisije „Dodana vrijednost 
proračuna EU‑a” iz lipnja 2011. Komisija smatra da se 
pri analizi dodane vrijednosti sredstava EU‑a u tom 
području u obzir trebaju uzeti sljedeći čimbenici:
 — doprinos tehnologija i projekata koji primaju 
potporu postizanju ciljeva EU‑a u pogledu 
obnovljivih izvora energije, uključujući promi ‑
canje tehnološkog razvoja i inovacije, i doprinos 
osiguranju mogućnosti za zapošljavanje i regi ‑
onalni razvoj, ponajprije u ruralnim i udaljenim 
područjima;
 — doprinos tehnologija i projekata koji primaju 
potporu postizanju ciljeva u pogledu obnovlji ‑
vih izvora energije i napredak provedbe nacio ‑
nalnih akcijskih planova za obnovljivu energiju 
(uključujući uzimanje u obzir doprinosa promi ‑
canju obnovljivih izvora energije u različitim 
sektorima (električna energija, grijanje i hlađe ‑
nje te transport));
Odgovori Komisije 51
Ipak, kohezijska je politika integrirana politika koja 
se temelji na lokaciji, a povećanje udjela energije 
iz obnovljivih izvora samo je jedan od više njezinih 
ciljeva. Posebno bi drugi ciljevi kohezijske politike, 
kao što je promicanje inovacije, mogli opravdati 
odabir tehnologija koje nisu najisplativije. Uredbom 
(EU) br. 1303/2013 predviđa se da se postupkom 
i kriterijima za odabir treba osigurati doprinos 
operacija ostvarivanju specifičnih ciljeva i rezultata 
odgovarajućih prioriteta operativnog programa, 
što se može usmjeriti i na druge ciljeve, ne samo na 
proizvodnju energije iz obnovljivih izvora.
U pogledu velikih projekata, u programskom razdo ‑
blju od 2014. do 2020. Komisija će nastaviti zahtije ‑
vati provedbu analize troškova i koristi, uključujući 
ekonomsku i financijsku analizu. Kao dio analize 
troškova i koristi, zahtijeva se i analiza opcija kojom 
se, među ostalim aspektima, uzimaju u obzir eko ‑
nomska i financijska razmatranja kao što su troškovi 
izgradnje kako bi se odabrala najbolja opcija, u cilju 
maksimiziranja koristi projekata za društvo.
Preporuka 1. ‑ Druga točka
Komisija prihvaća tu preporuku. Ona je neprestano 
podsjećala države članice na potrebu osiguravanja 
stabilnosti u regulatornom okviru te je stalno kritizi ‑
rala česte i retroaktivne izmjene regulatornih okvira 
država članica. Ta su pitanja riješena u Komunikaciji 
Komisije iz studenoga 2013. o „Uspostavi unutar ‑
njeg tržišta električne energije i optimalnom iskori ‑
štavanju javnih intervencija” i Smjernicama Komisije 
za izradu programa potpore za obnovljive izvore 
energije te Smjernicama za upotrebu mehanizama 
suradnje u pogledu obnovljive energije5.
5  C(2013) 7234 završna verzija od 5.11.2013., Komunikacija Komisije 
„Uspostava unutarnjeg tržišta električne energije i optimalno 
iskorištavanje javnih intervencija” i prateći Radni dokumenti službi 
Komisije SWD(2013) 439 završna verzija „Smjernice Europske 
komisije za izradu programa potpore za obnovljive izvore 
energije” i SWD(2013) 440 završna verzija „Smjernice za upotrebu 
mehanizama suradnje u pogledu obnovljive energije”.Unutar pravnog okvira za razdoblje od 2014. do 
2020., Komisija jača i  ex ante  uvjete za fondove kako 
bi se osiguralo da su na snazi uvjeti potrebni za 
njihovu učinkovitu provedbu.
Uz to, Komisija će kroz svoj aktivan i neprekidan 
rad s državama članicama savjetovati upravljačkim 
tijelima da u postupak odabira i kriterije za odabir 
projekata povezanih s energijom iz obnovljivih 
izvora uključe preporuke Europskog revizorskog 
suda. Sada se zahtijeva da doprinos očekivanim 
rezultatima prioritetne osi bude uključen u kriterije 
za odabir.
Preporuka 1. ‑ Prva točka
Komisija djelomično prihvaća tu preporuku. Komi ‑
sija se slaže u pogledu važnosti izbjegavanja nepro ‑
duktivnih troškova. Radi potpore pristupu koji se 
više temelji na tržištu u razdoblju od 2014. do 2020., 
Komisija potiče, kako je predviđeno Uredbom (EU) 
br. 1303/2013., upotrebu financijskih instrumenata 
umjesto bespovratnih sredstava za potporu ulaga ‑
njima od kojih se očekuje financijska održivost i za 
koje nije moguće prikupiti dovoljno financijskih 
sredstava iz tržišnih izvora. Potpora s pomoću finan ‑
cijskih instrumenata temelji se na detaljnoj ex ante  
procjeni u skladu s člankom 37. stavkom 2. pret ‑
hodno navedene Uredbe kojim su, među ostalim, 
ustanovljeni nefunkcioniranje tržišta ili neoptimalne 
investicije te razina potrebe za javnim investicijama, 
uključujući vrste financijskih instrumenata koji se 
namjeravaju poduprijeti.
Komisija se slaže i s tim da se program mora teme ‑
ljiti na valjanim procjenama potreba. Za te se 
potrebe Uredbom (EU) br. 1303/2013 predviđa da će 
se Sporazumom o partnerstvu za razdoblje od 2014. 
do 2020. propisati analiza razlika, razvojnih potreba 
i potencijala za rast. Odabiri doneseni u okviru sva ‑
kog operativnog programa opravdaju se u skladu 
s time. Zahtjevima koji proizlaze iz Direktive o ener ‑
giji iz obnovljivih izvora (npr. strateški pristup, 
procjena potreba i nacionalni akcijski planovi za 
obnovljivu energiju) jednako će se tako osigurati 
optimalno planiranje ulaganja u energiju iz obnov ‑
ljivih izvora u okviru kohezijske politike.
Odgovori Komisije 52
Preporuka 2.
Komisija prihvaća tu preporuku i smatra da je 
s njezine strane provedena. Države članice trebale 
bi uzeti u obzir i Smjernice Komisije iz studenoga 
2013. za izradu programa potpore za obnovljive 
izvore energije. Sljedećim smjernicama za potporu 
za energiju i zaštitu okoliša također će se pridonijeti 
povećanju isplativosti programa potpore za obnov ‑
ljivu energiju u državama članicama.
KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU- a
Besplatne publikacije:
•  jedan primjerak: 
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
•  više od jednog primjerka ili posteri/karte:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
kod delegacija u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_en.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_en.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatan poziv bilo gdje iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (mada neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
• u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).
Pretplate koje se plaćaju:•  kod jednog od prodajnih predstavnika Ureda za publikacije Europske unije  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_en.htm).
QJ‑AB ‑14‑006 ‑HR‑C ISSN 2315 ‑0548
Sud je procijenio rezultate projekata za 
proizvodnju obnovljive energije, sufinanciranih 
iz fondova kohezijske politike koji pridonose 
ciljevima EU -a za energiju iz obnovljivih izvora 
do 2020. Sud je zaključio da unatoč tomu što su 
projektima izlazni proizvodi realizirani sukladno 
planu, mnogi projekti ulaganja nisu se vodili 
načelom isplativosti ili nisu ostvarili stvarnu 
dodanu vrijednost EU -a. Sud preporučuje 
Komisiji da u  programima potpore koje 
sufinancira EU promiče načelo isplativosti, 
a državama članicama da uspostave stabilan 
i predvidljiv regulatorni okvir za obnovljive 
izvore energije. Osim toga, države članice trebale 
bi primjenjivati minimalne kriterije isplativosti 
prilagođene okolnostima projekata te povećati 
dodanu vrijednost EU -a poboljšanjem provedbe, 
praćenja i evaluacije projekata.
EUROPSKI
REVIZORSKI
SUD