– da se nove tehnologije temelje na vrijednostima. Opća uredba o zaštiti podataka počet će se primjenjivati 25. svibnja 2018. Značajan je to korak u izgradnji povjerenja, koje je, dugoročno gledano, od ključne važnosti i za građane i za poduzeća. Upravo je u tom segmentu održivi pristup tehnologijama konkurentska prednost EU-a jer se njime prihvaćaju promjene, ali istodobno poštuju vrijednosti Unije. Kao što je to slučaj sa svim revolucionarnim tehnologijama, neke primjene umjetne inteligencije mogu otvoriti nova etička i pravna pitanja, primjerice u pogledu odgovornosti ili moguće pristranosti pri donošenju odluka. EU stoga mora osigurati primjeren okvir za razvoj i primjenu umjetne inteligencije kojim se promiču inovacije i poštuju vrijednosti i temeljna prava Unije te etička načela poput odgovornosti i transparentnosti. Zahvaljujući svojem položaju EU ima mogućnost povesti raspravu na tu temu i na globalnoj razini.

To su samo neki od brojnih primjera poznatih primjena umjetne inteligencije u raznim sektorima, od energetike i obrazovanja do financijskih usluga i građevinarstva. Tijekom sljedećih deset godina pojavit će se bezbroj novih primjera koje danas ne možemo ni zamisliti.

Za to je potrebno udružiti snage. U skladu s pristupom iznesenim u ovoj Komunikaciji i izjavom o suradnji koje su 24 države članice potpisale 10. travnja 2018. Komisija će u suradnji s državama članicama raditi na izradi koordiniranog plana o umjetnoj inteligenciji. Rasprava će se održati u okviru postojeće europske platforme nacionalnih inicijativa za digitalizaciju industrije s ciljem da se plan dogovori do kraja 2018.. Glavni ciljevi bit će postizanje maksimalnog učinka ulaganja na razini EU-a i na nacionalnoj razini, poticanje sinergija i suradnje diljem EU-a, razmjena najbolje prakse i zajedničko definiranje daljnjih koraka za osiguranje globalne konkurentnosti EU-a u cjelini.

Ako države članice i privatni sektor (izvan okvira postojećih partnerstva) provedu slična ulaganja, ukupna ulaganja u EU-u porast će na oko 7 milijardi EUR godišnje, što bi do kraja 2020. rezultiralo ukupnim iznosom od više od 20 milijardi EUR. To će biti dobra polazna osnova EU-a za dodatno povećanje napora u sljedećih deset godina.

Kako bi poduprla zajedničke napore, Komisija će do kraja 2020. povećati ulaganja u umjetnu inteligenciju u okviru programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. na oko 1,5 milijardi EUR (to prosječno iznosi oko 500 milijuna EUR godišnje i predstavlja povećanje od oko 70 %). Ta će ulaganja u okviru postojećih javno-privatnih partnerstva (primjerice u području robotike i velikih podataka) u istom razdoblju pokrenuti dodatna ulaganja u iznosu od 2,5 milijardi EUR.

EU bi trebao prednjačiti u tehnološkom razvoju u području umjetne inteligencije i osigurati njezino brzo uvođenje u svim područjima gospodarstva. To znači povećanje ulaganja za jačanje temeljnih istraživanja i osiguravanje novih znanstvenih otkrića, nadogradnju istraživačke infrastrukture u području umjetne inteligencije, razvoj primjena umjetne inteligencije u ključnim sektorima, od zdravstva do prometa, kako bi se olakšalo uvođenje umjetne inteligencije i pristup podacima.

Komisija također namjerava nastaviti podupirati tehnologije i infrastrukturu za potrebe umjetne inteligencije, poput računalstva visokih performansi, mikroelektronike, fotonike, kvantnih tehnologija, interneta stvari i oblaka.

Pritom će Komisija podupirati energetski učinkovitije tehnologije i infrastrukture kako bi vrijednosni lanac umjetne inteligencije postao zeleniji.

Dostupnost veće količine podataka

Za razvoj umjetne inteligencije potrebne su goleme količine podataka. Strojno učenje, vrsta umjetne inteligencije, radi na način da prepoznaje obrasce u postojećim podacima i zatim to znanje primjenjuje na nove podatke. Što je veći skup podataka, to se bolje mogu otkriti čak i vrlo suptilni odnosi među podacima. I kada je riječ o primjeni umjetne inteligencije, okruženja bogata podacima nude veće mogućnosti. To je zato što algoritam na temelju podataka uči o svojem okruženju i komunicira s njim. Primjerice, ako svi strojevi i procesi u tvornici stalno proizvode podatke, vjerojatno će se s pomoću umjetne inteligencije moći ostvariti još veća automatizacija i optimizacija. U analognom okruženju, npr. u papirnatom postupku bez digitaliziranih podataka o tijeku postupka, to neće biti slučaj.

Duboko učenje preobrazilo je područje umjetne inteligencije zahvaljujući nevjerojatnom poboljšanju učinkovitosti u izvršavanju određenih zadaća, poput prepoznavanja slike ili govora, ili strojnog prevođenja. Algoritam za duboko učenje obučava se za razvrstavanje predmeta tako da ga se izloži velikom broju označenih primjera (npr. slika) koji su ispravno kategorizirani (npr. slike zrakoplova). Kada ih se obuči, algoritmi mogu pravilno razvrstati predmete koje nikad prije nisu vidjeli, ponekad čak i točnije od ljudi. Značajan napredak u tim tehnologijama ostvaren je primjenom velikih skupova podataka i rekordne računalne snage.

S obzirom na sve navedeno, pristup podacima ključna je sastavnica konkurentnog prostora umjetne inteligencije i EU ga treba olakšati.

EU je u posljednjih 15 godina uložio znatne napore kako bi informacije javnog sektora i rezultate istraživanja financiranih javnim sredstvima učinio dostupnima za ponovnu uporabu, primjerice podatke prikupljene u okviru svemirskih programa EU-a (Copernicus, Galileo). Zahvaljujući inicijativama za poboljšanje pristupačnosti i mogućnosti ponovne uporabe takvih podataka taj će korpus podataka sve više rasti.

U javnim politikama trebalo bi poticati i širu dostupnost podataka koji se nalaze u privatnom vlasništvu i istodobno omogućiti puno poštovanje zakonodavstva o zaštiti osobnih podataka. Komisija poziva sva poduzeća da prepoznaju važnost ponovne uporabe neosobnih podataka, među ostalim i za potrebe obučavanja umjetne inteligencije.

Novi centar za potporu dijeljenju podataka pružit će javnim tijelima i poduzećima pravnu i tehničku potporu kada žele pristupiti podacima tijela i poduzeća javnog sektora.

Komisija će nastaviti ispitivati mogućnosti osiguravanja dostupnosti većih količina podataka.

Uz ovu Komunikaciju Komisija je predstavila skup inicijativa za rast europskog podatkovnog prostora. To su: ·ažurirana Direktiva o ponovnoj uporabi informacija javnog sektora, npr. prometnih, meteoroloških, gospodarskih i financijskih podataka ili poslovnih registara; ·smjernice o dijeljenju podataka privatnog sektora u gospodarstvu (uključujući industrijske podatke); · ažurirana Preporuka o pristupu i čuvanju znanstvenih podataka; i ·Komunikacija o digitalnoj transformaciji zdravstva i skrbi, uključujući dijeljenje skupova podataka o genomima i ostalih zdravstvenih podataka.

3.2.Priprema za socioekonomske promjene

Rad se tijekom povijesti mijenjao s pojavom novih tehnologija, od električne energije do interneta. Društvo i gospodarstvo imali su velike koristi od njih, ali su uzrokovale i zabrinutost. Razvoj automatizacije, robotike i umjetne inteligencije transformira tržište rada zbog čega je ključno da EU upravlja tim promjenama.

Te tehnologije mogu olakšati život radnika. Primjerice, mogu im pomoći u obavljanju repetitivnih, fizički zahtjevnih ili čak opasnih zadataka (npr. čišćenje nesigurnih ili nepristupačnih lokacija kao što su industrijske cijevi). Mogu im pomoći i u sažimanju velikih količina podataka, pružati točnije informacije i predlagati odluke, npr. uporaba umjetne inteligencije kao pomoć liječnicima pri dijagnosticiranju. U konačnici, one pomažu poboljšati ljudske sposobnosti. U kontekstu starenja društva, umjetna inteligencija nudi nova rješenja koja će većem broju ljudi omogućiti da sudjeluju i ostanu na tržištu rada, uključujući osobe s invaliditetom. Razvoj umjetne inteligencije utjecat će na razvoj novih radnih mjesta i zadatakaod kojih je neke teško, pa čak i nemoguće predvidjeti. Druga će radna mjesta i zadaci biti zamijenjeni. Iako je u ovoj fazi teško točno izmjeriti utjecaj umjetne inteligencije na radna mjesta, jasno je da je potrebno djelovati.

EU se suočava s ukupno tri glavna izazova koji naglašavaju temeljnu ulogu obrazovanja i osposobljavanja, uključujući samog obrazovnog kadra, za koje su nadležne države članice. Prvi je izazov pripremiti društvo u cjelini, što znači pomoći svim europskim građanima da razviju osnovne digitalne vještine i dodatne vještine koje nijedan stroj ne može zamijeniti (npr. kritičko mišljenje, kreativnost, upravljanje). Kao drugo, EU bi trebao nastojati pomoći radnicima na radnim mjestima koja će se vjerojatno najviše promijeniti ili nestati zbog primjene automatizacije, robotike i umjetne inteligencije. Važno je i osigurati pristup svih građana, uključujući radnike i samozaposlene osobe, socijalnoj zaštiti u skladu s europskim stupom socijalnih prava. Na kraju, EU treba osposobiti više stručnjaka za umjetnu inteligenciju u skladu sa svojom dugom tradicijom akademske izvrsnosti, stvoriti pravo okruženje za njihov rad u EU-u i privući više inozemnog talenta.

Uključivost