C 150/18

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 150/06)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Pays d’Oc”

PGI-FR-A1367-AM03

Datum obavijesti: 23. siječnja 2020

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1. Sorte vinove loze

U poglavlju I. specifikacije zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla „Pays d’Oc”, točka 5., koja se odnosi na sorte vinove loze, dopunjena je dodavanjem sekundarnih sorti:

Crna i ružičasta vina: dodavanje sorte cabernet cortis N;

Bijela vina: dodavanje sorti cabernet blanc B, muscaris B, soreli B, souvignier gris B.

Navedenih pet sorti uvršteno je na popis 16 sorti vinove loze koje su poznate kao „otporne” na plamenjaču i pepelnicu i koje su 2017. i 2018., nakon provedbe studija i pokusa, uvrštene u službenu klasifikaciju sorti vinskog grožđa. Navedene sorte obuhvaćene su specifikacijom kao „sekundarne nove sorte”. Njihova prisutnost u mješavini sorti ne smije biti veća od 15 % obujma vina proizvedenog u okviru ZOZP-a „Pays d’Oc”. Navedene sorte imaju poligenu otpornost, što pruža bolje jamstvo dugoročne otpornosti na plamenjaču i pepelnicu. Plamenjača i pepelnica gljivice su koje teško nadvladavaju poligenu otpornost.

Navedene sorte odgovaraju organoleptičkim svojstvima vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla, a istodobno omogućuju smanjenje upotrebe sintetičkih sredstava za zaštitu bilja pri tretiranju vegetacije.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1. Naziv proizvoda

Pays d’Oc

2. Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOZP – Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla

3. Kategorija proizvoda od vinove loze

1. Vino

5. Kvalitetno pjenušavo vino

16. Vino od prezreloga grožđa

4. Opis vina

Opće odredbe

Zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Pays d’Oc” obuhvaćena su samo mirna vina, kvalitetna pjenušava vina i vina od prezreloga grožđa, crna, ružičasta i bijela te ona iz kategorija „gris” i „gris de gris”.

ZOZP „Pays d’Oc” obuhvaća širok raspon proizvoda, a više od 90 % ukupne količine čine sortna vina. Uz sredozemne sorte kao što su grenache, cinsault i syrah, koje se najčešće koriste u proizvodnji voćnih i laganih „gris” i ružičastih vina, nedavno uvedene sorte kao što su merlot, cabernet-sauvignon i pinot noir omogućuju proizvodnju crnih vina s aromom crvena voća.

Analitički parametri, osim onih navedenih u nastavku, moraju biti u skladu s općim propisima.

Opis mirnih vina

Bijela vina zelenožute do zlatnožute boje, dobivena od, primjerice, sorti viognier, sauvignon i chardonnay, imaju izraženu mineralnost; to su u načelu živahna i aromatična bijela vina s umjereno snažnim aromama u rasponu od agruma do cvjetnih nota (bijelo cvijeće, ljubica), koje su dodatno naglašene živahnošću.

Ružičasta vina imaju ljubičasti odsjaj, koji u vinima „gris” i „gris de gris” ide do blijedoružičastog. To su svježa, lagana i profinjena vina sa skladnim notama voća (crni ribiz, jagoda) i cvijeća. Ta kvalitativna svojstva prisutna su prije svega u sortama cinaut, grenache i syrah.

Crna vina više ili manje izražene granat-crvene nijanse obuhvaćaju velik raspon različito naglašenih aroma, od crvena voća (crni ribiz, malina, trešnja itd.) do naglašenijih nota začina, sladića ili kakaa. Iznimno dobro dozrijevaju te su bogata blagim taninima i bojama. Određene kupaže ponajprije su rezultat uzgoja miješanih sorti, pri čemu svaka sorta pridonosi svojim okusom (koža, šumsko raslinje), intenzitetom boje (izražena crvena boja, purpurna) i taninskom strukturom kao posljedicom modernih metoda proizvodnje vina.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) 10 Najmanji ukupni udio kiselina Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Opis kvalitetnih pjenušavih vina

Od sortnih vina razvijen je niz kvalitetnih pjenušavih vina koja se od devedestih godina 20. stoljeća mogu stavljati na tržište s oznakom sorte. Ta vina, koja imaju istu boju i ista aromatska svojstva kao i mirna vina, karakteriziraju svježina i aromatska profinjenost najprilagođenijih sorti regije Pays d’Oc, ponajprije sorti chardonnay, sauvignon, pinot noir, syrah, viognier i muscat à petits grains. Kvalitetna pjenušava vina imaju male i elegantne mjehuriće uz cvjetne ili voćne arome, ovisno o sortama koje se upotrebljavaju u kupaži. Upotrebom prilagođenih tehnika proizvodnje vina omogućuje se očuvanje posebnih svojstava tih sorti, a osobito njihovih glavnih aroma svježeg voća i njihove živahnosti. Gospodarski ustroj tog sektora tijekom vremena omogućio je organizaciju poslovanja u kojoj se proizvodnja pjenušavih vina eksternalizira ugovornim jedinicama kao pružateljima usluga.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) Najmanji ukupni udio kiselina Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Opis vina od prezreloga grožđa

Manje proizvodnje dijele se na vina dobivena od grožđa koje je ubrano nakon što je postalo prezrelo ili na kojem se razvila plemenita plijesan; ta su vina bogata šećerom i razvijaju složene arome.

Kao podsjetnik na davnu prošlost u kojoj su se u regiji Languedoc proizvodila vina bogatog okusa, jedina koja su se mogla čuvati i prevoziti, u okviru ZOZP-a „Pays d’Oc” proizvodi se mala količina vina od prezrelog grožđa slamnatožute do smeđe boje, s aromama kruške i žutog voća, dobivena od grožđa koje se osušilo na trsu i/ili uz prisutnost plemenite plijesni.

Udio hlapljivih kiselina u bijelim vinima, dobivenim bez obogaćivanja od prezrelog grožđa ili grožđa na kojem se razvila plemenita plijesan, koja imaju udio fermentabilnog šećera (glukoza + fruktoza) većim ili jednakim 45 g/l, iznosi najviše 24,48 meq/l.

Ostali analitički parametri moraju biti u skladu s općim propisima.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) Najmanji ukupni udio kiselina Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5. Enološki postupci

a. Osnovni enološki postupci

Poseban enološki postupak

Udio glavnih sorti u količini vina za koje se traži oznaka mora biti veći od 50 %. Udio sekundarnih sorti u količini vina za koje se traži oznaka mora biti manji od 50 %. Udio novih sorti u količini vina za koje se traži oznaka ne smije biti veći od 15 %.

ZOZP se može dopuniti nazivom jedne sorte pod sljedećim uvjetima:

— ta je sorta uvrštena na popis glavnih sorti,

— uz vino se navodi naziv sorte,

— udio te sorte u vinu iznosi najmanje 85 %.

ZOZP se može dopuniti nazivima dviju ili više sorti pod sljedećim uvjetima:

— te su sorte uvrštene na popis glavnih sorti,

— uz vino se navodi podatak je li riječ o miješanim sortama,

— udio svake sorte iznosi najmanje 15 % količine miješanog vina.

Bijela sorta s popisa glavnih sorti ili s popisa novih sorti može se uključiti u sastav crnog ili ružičastog vina pod uvjetima:

— da se moštovi tih sorti zajedno prerađuju u vino,

— da u količini vina za koje se traži oznaka udio mošta bijele sorte s popisa glavnih sorti nije veći od 20 %, ili

— da u količini vina za koje se traži oznaka udio mošta bijele sorte s popisa novih sorti nije veći od 15 %.

U crnim se vinima malolaktična fermentacija dovršava u fazi prvog organoleptičkog kušanja, osim u crnim vinima s izrazima primeur ili nouveau (mlado vino) i u crnim vinima od prezreloga grožđa.

Poseban enološki postupak

Vina od prezreloga grožđa moraju u cijelosti biti proizvedena od berbe u godini koja se nalazi na oznaci.

Vina od prezreloga grožđa koja nose zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla „Pays d’Oc” moraju dozrijevati najmanje šest mjeseci počevši od datuma berbe.

Vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Pays d’Oc” dopunjena izrazom „sur lie” (na talogu) ostavljaju se u spremnicima ili bačvama samo jednu zimu i u trenutku punjenja u boce imaju tanki talog koji nastaje vinifikacijom. Punjenje u boce vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Pays d’Oc” dopunjenom izrazom „sur lie” može početi tek 21. ožujka nakon berbe.

U crnim se vinima sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Pays d’Oc” malolaktična fermentacija dovršava u fazi prvog organoleptičkog kušanja, osim u crnim vinima s izrazima primeur ili nouveau (mlado vino) i crnim vinima od prezreloga grožđa.

Uz prethodno navedene odredbe, u pogledu enoloških postupaka potrebno je poštovati obveze koje su određene na razini Unije te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

b. Najveći prinosi

Crna i bijela vina s oznakom ZOZP „Pays d’Oc”

90 hektolitara po hektaru

Ružičasta vina, vina „gris” i „gris de gris” s oznakom ZOZP „Pays d’Oc”

100 hektolitara po hektaru

6. Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja i dodatna obrada mirnih vina, uključujući vina od prezrela grožđa, namijenjenih za proizvodnju vina sa zemljopisnom oznakom „Pays d’Oc” odvijaju se u departmanima Aude, Gard, Hérault, Pyrénées-Orientales i u sljedećim općinama departmana Lozère: Ispagnac, Montbrun, Quézac, Sainte-Enimie, La Malène i Les Vignes.

Berba grožđa, proizvodnja i dodatna obrada vina namijenjenih za proizvodnju kvalitetnih pjenušavih vina odvijaju se u departmanima Gard, Hérault i Pyrénées-Orientales i u određenim općinama departmana Lozère i Aude:

Lozère: Ispagnac, Montbrun, Quézac, Sainte-Enimie, La Malène i Les Vignes.

Aude: Aigues-Vives, Airoux, Alaigne, Alairac, Albas, Albières, Alzonne, Aragon, Argeliers, Argens-Minervois, Armissan, Arques, Arquettes-en-Val, Artigues, Arzens, Aunat, Auriac, Axat, Azille, Badens, Bages, Bagnoles, Baraigne, Barbaira, Belcaire, Belcastel-et-Buc, Belflou, Belfort Sur Rebenty, Bellegarde-du-Razès, Belpech, Belvèze-du-Razès, Belvianes-et-Cavirac, Belvis, Berriac, Bessède-de-Sault, Bizanet, Bize-Minervois, Blomac, Bouilhonnac, Bouisse, Bourigeole, Boutenac, Bram, Brenac, Brézilhac, Brousses-et-Villaret, Brugairolles, Bugarach, Cabrespine, Cahuzac, Cailla, Cailhau, Cailhavel, Cambieure, Campagna-de-Sault, Camplong-d’Aude, Camps-sur-l’Agly, Camurac, Canet, Capendu, Carcassonne, Carlipa, Cascastel-des-Corbières, Castans, Castelnau-d’Aude, Castelnaudary, Caudebronde, Caudeval, Caunes-Minervois, Caunette-sur-Lauquet, Caunettes-en-Val, Caux-et-Sauzens, Cavanac, Caves, Cazalrenoux, Cazilhac, Cenne-Monestiés, Chalabre, Citou, Clermont-sur-Lauquet, Comigne, Comus, Conilhac-Corbieres, Conques-sur-Orbiel, Corbières, Counozouls, Coudons, Couffoulens, Coursan, Courtauly, Coustouge, Cruscades, Cubières-sur-Cinoble, Cucugnan, Cumiès, Cuxac-Cabardès, Cuxac-d’Aude, Davejean, Dernacueillette, Donazac, Douzens, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Escales, Escouloubre, Escueillens-et-Saint-Just-de-Beleng, Espezel, Fabrezan, Fajac-en-Val, Fajac-la-Relenque, Fanjeaux, Félines-Termenès, Fendeille, Fenouillet-du-Razès, Ferrals-les-Corbières, Ferran, Feuilla, Fitou, Fleury, Floure, Fontcouverte, Fontanès-de-Sault, Fonters-du-Razès, Fontiers-Cabardès, Fontiès-d’Aude, Fontjoncouse, Fournes-Cabardès, Fourtou, Fraisse-Cabardès, Fraisse-des-Corbières, Galinagues, Gaja-la-Selve, Generville, Gincla, Ginestas, Ginoles, Gourvieille, Gramazie, Granès, Greffeil, Gruissan, Gueytes-et-Labastide, Homps, Hounoux, Issel, Jonquières, Joucou, La Bezole, La Cassaigne, La Courtète, La Fajeolle, La Force, La Louvière-Lauragais, La Palme, La Pomarède, La Redorte, La Tourette-Cabardès, Labastide-d’Anjou, Labastide-en-Val, Labastide-Esparbairenque, Labécède-Lauragais, Lacombe, Lafage, Lagrasse, Lairière, Lanet, Laprade, Laroque-de-Fa, Lasbordes, Lasserre-de-Prouille, Lastours, Laurabuc, Laurac, Lauraguel, Laure-Minervois, Lavalette, Les Brunels, Le Bousquet, Le Clat, Les Casses, Les Ilhes, Les Martys, Lespinassière, Leuc, Leucate, Lézignan-Corbières, Lignairolles, Limousis, Luc-sur-Orbieu, Mailhac, Maisons, Malves-en-Minervois, Malviès, Marcorignan, Marquein, Marsa, Marseillette, Mas-Cabardès, Mas-des-Cours, Mas-Saintes-Puelles, Massac, Mayreville, Mayronnes, Mazerolles-du-Razès, Mazuby, Merrial, Mézerville, Miraval-Cabardès, Mirepeisset, Mireval-Lauragais, Missègre, Molandier, Molleville, Montauriol, Montbrun-des-Corbières, Montclar, Montferrand, Montfort-sur-Boulsane, Montgaillard, Montgradail, Monthaut, Montirat, Montjardin, Montjoi, Montlaur, Montmaur, Montolieu, Montréal, Montredon-des-Corbières, Montséret, Monze, Moussan, Moussoulens, Mouthoumet, Moux, Narbonne, Nébias, Névian, Niort-de- Sault, Ornaisons, Orsans, Ouveillan, Padern, Palairac, Palaja, Paraza, Payra-sur-l’Hers, Paziols, Pech-Luna, Pécharic-et-le-Py, Pennautier, Pépieux, Pexiora, Peyrefitte-du-Razès, Peyrefitte-sur-l’Hers, Peyrens, Peyriac-de-Mer, Peyriac-Minervois, Pezens, Plaigne, Plavilla, Pomy, Port-la-Nouvelle, Portel-des-Corbières, Pouzols-Minervois, Pradelles-Cabardes, Pradelles-en-Val, Preixan, Puginier, Puichéric, Puylaurens, Puivert, Quillan, Quintillan, Quirbajou, Raissac-d’Aude, Raissac-sur-Lampy, Rennes-le-Château, Rennes-les-Bains, Ribaute, Ribouisse, Ricaud, Rieux-en-Val, Rieux-Minervois, Rivel, Rodome, Roquecourbe-Minervois, Roquefere, Roquefeuil, Roquefort-des-Corbières, Roquefort-de-Sault, Roubia, Rouffiac-des-Corbières, Roullens, Routier, Rouvenac, Rustiques, Saint-Amans, Saint-André-de-Roquelongue, Saint-Benoît, Sainte-Colombe-sur-Guette, Saint-Couat-d’Aude, Saint-Denis, Saint-Ferriol, Saint-Frichoux, Saint-Gauderic, Saint-Jean-de-Barrou, Saint-Jean-de-Paracol, Saint-Julia-de-Bec, Saint-Julien-de-Briola, Saint-Just-et-le-Bezu, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Saint-Louis-et-Parahou, Saint-Marcel-sur-Aude, Saint-Martin-de-Villereglan, Saint-Martin-des-Puits, Saint-Martin-Lalande, Saint-Martin-le-Vieil, Saint-Martin-Lys, Saint-Michel-de-Lanes, Saint-Nazaire-d’Aude, Saint-Papoul, Saint-Paulet, Saint-Pierre-des-Champs, Saint-Sernin, Sainte-Camelle, Sainte-Colombe-sur-l’Hers, Sainte-Eulalie, Sainte-Valière, Saissac, Sallèles-Cabardès, Sallèles-d’Aude, Salles-d’Aude, Salles-sur-l’Hers, Salsigne, Salvezine, Salza, Seignalens, Serviès-en-Val, Sigean, Sonnac-sur-l’Hers, Sougraigne, Souilhanels, Souilhe, Soulatge, Soupex, Talairan, Taurize, Termes, Terroles, Thézan-des-Corbières, Tournissan, Tourouzelle, Trassanel, Trausse, Trèbes, Treilles, Tréville, Tréziers, Tuchan, Valmigère, Ventenac-Cabardès, Ventenac-en-Minervois, Véraza, Verdun-en-Lauragais, Verzeille, Vignevieille, Villalier, Villanière, Villar-en-Val, Villardebelle, Villardonnel, Villarzel-Cabardès, Villarzel-du-Razès, Villasavary, Villautou, Villedaigne, Villedubert, Villefloure, Villefort, Villegailhenc, Villegly, Villemagne, Villemoustaussou, Villeneuve-la-Comptal, Villeneuve-les-Corbières, Villeneuve-les-Montréal, Villeneuve-Minervois, Villepinte, Villerouge-Termenès, Villesèque-des-Corbières, Villesèquelande, Villesiscle, Villespy, Villetritouls, Vinassan.

7. Glavne sorte vinove loze

Alicante Henri Bouschet N

Altesse B

Alvarinho – Albariño

Bourboulenc B – Doucillon blanc

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Caladoc N

Carignan N

Carmenère N

Chardonnay B

Chasan B

Chenin B

Cinsaut N – Cinsault

Clairette rose Rs

Colombard B

Cot N – Malbec

Gamay N

Gewurztraminer Rs

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gros Manseng B

Macabeu B – Macabeo

Marsanne B

Marselan N

Mauzac B

Merlot N

Mondeuse N

Morrastel N – Minustellu, Graciano

Mourvèdre N – Monastrell

Muscat d’Alexandrie B – Muscat, Moscato

Muscat de Hambourg N – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains rouges Rg – Muscat, Moscato

Nielluccio N – Nielluciu

Négrette N

Petit Manseng B

Petit Verdot N

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Portan N

Riesling B

Roussanne B

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Sauvignon gris G – Fié gris

Semillon B

Sylvaner B

Syrah N – Shiraz

Tempranillo N

Terret blanc B

Vermentino B – Rolle

Viognier B

8. Opis povezanosti

„Posebnost zemljopisnog područja”

Zemljopisno područje proizvodnje obuhvaća čitavo područje departmana Languedoc-Roussillon, Aude, Gard, Hérault i Pyrénées-Orientales te šest općina departmana Lozère.

To područje ima oblik golemog amfiteatra koji je na sjeveru omeđen nizom planinskih lanaca od Pireneja do Cévennes i spušta se prema Sredozemnom moru, pri čemu prolazi kroz razne geološke formacije koje su nastajale od paleozoika do kvartara. Neovisno o geološkom podrijetlu, vinova loza uzgaja se na povoljnim tlima, koja imaju sljedeće zajedničke značajke: suha i prilično kamenita tla koja nisu osobito plodna i vrlo su propusna, što omogućuje duboko ukorjenjivanje.

U 1979., u razdoblju propitivanja i potrebe za razlikovanjem proizvoda dobivenih od vinove loze nastala su lokalna vina, a uredbom od 10. listopada 1987. priznato je vin de pays (lokalno vino) s regionalnom dimenzijom: „vin de Pays d’Oc”.

Nastavljajući se na sredozemnu tradiciju trgovanja, u okviru koje se u svakom trenutku odvijalo znatno kretanje sorti vinove loze, ZOZP „Pays d’Oc” stvoren je na temelju isticanja povijesnih sorti regije Languedoc, ali i sorti izvan regije.

„Posebnosti proizvoda”

Za proizvodnju ZOZP-a „Pays d’Oc” trenutačno se upotrebljavaju 63 sorte vinove loze, pri čemu se sredozemne sorte kao što su carigan, grenache, cinsault i syrah pridružuju međunarodno priznatim francuskim sortama koje se uzgajaju odnedavno, od kojih su najvažnije sorte merlot, cabernet-sauvignon, pinot noir i caladoc za crna vina, odnosno chardonnay, sauvignon, viognier i alvarinho za bijela vina.

Te međusobno različite, ali komplementarne sorte u potpunosti su prilagođene klimatskim uvjetima područja ZOZP-a „Pays d’Oc”, osobito u vrijeme klimatskog zatopljenja, koje je u tom području vidljivo. Jednako tako, vinarima omogućuju izražavanje kreativnosti tijekom proizvodnje autentičnih kupaža. Tako, na primjer, sorta „petit verdot” postiže dovoljnu zrelost za proizvodnju monosortnog vina.

Za proizvodnju ružičastih vina najčešće se upotrebljavaju sredozemne sorte. Međutim, sorta carignan skladno se uklapa u proizvodnju crnih vina izražene boje uz mogućnost miješanja, osobito sa sortom merlot.

Proizvodnja vina dobivenih od tih različitih sorti u stalnom je porastu. U okviru ukupne količine približno polovina otpada na crna vina, a po četvrtina na ružičasta i bijela vina.

Prodajom vina na kojima se navodi je li riječ o jednoj ili nekoliko sorti obuhvaćeno je 95 % proizvedenih količina vina, što ZOZP „Pays d’Oc” čini europskim predvodnikom u području sortnih vina.

Kako bi se osigurala optimalna kvaliteta proizvoda, uvjeti proizvodnje i analitički parametri strogo su definirani, a vina iz svake proizvodne serije sustavno se kušaju.

Taj sredozemni pečat područja omogućuje izražavanje vina koja su većinom dobivena od samo jedne sorte.

U skladu s dugom regionalnom tradicijom proizvodnje pjenušavih vina, upravo se u tom kontekstu od početka stoljeća razvila proširena paleta kvalitetnih pjenušavih vina.

Naime, vinogradi regije Languedoc još su u rimsko doba omogućavali proizvodnju pjenušavih vina fermentacijom mošta u perforiranim amforama.

Prva pjenušava vina proizvedena su 1531. u benediktinskoj opatiji Saint Hilaire u departmanu Aude, čime je otvoren put proizvodnji pjenušavih vina na čitavom području regije koje danas čini područje proizvodnje ZOZP-a „Pays d’Oc”. Na imanju Domaine Royal de Jarras, u departmanu Gard, u vlasništvu benediktinaca iz opatije Psalmodie, koje je 1244. kupio sveti Ljudevit, tvrtka Compagnie des Salins du Midi pokrenula je 1883. u okviru koncepta „ruralne modernizacije” veliku proizvodnju vina, uključujući proizvodnju pjenušavih vina.

Kao odgovor na tehničku potrebu povezanu s rastućom proizvodnjom pjenušavih vina, inženjer agronomije iz Montpelliera Jean-Eugène CHARMAT prijavio je 1907. patent u Visokoj poljoprivrednoj školi u Montpellieru (koja je 1946. postala Montpellier SupAgro) povezan s tehnikom vrenja za proizvodnju pjenušavih vina u zatvorenoj bačvi. Upravo ta metoda, nazvana metoda CHARMAT, svjedoči o gospodarskom interesu za proizvodnju pjenušavih vina na vinogradarskom području regije Languedoc-Roussillon i razvoj povezanih znanja i vještina.

Zahvaljujući gospodarskom rastu regionalnog vinogradarstva i prilagođenosti vinograda upravo takvoj proizvodnji, od početka 20. stoljeća proizvodnja se proširila na sve departmane regije Languedoc-Roussillon.

Specifična svojstva tih vina, koja se odlikuju bojom, svježinom i profinjenošću aroma, plod su odabira prilagođenih sorti zasađenih na zemljištima s dobrom zalihom vode za potrebe kasne berbe, što omogućuje kvalitetnu proizvodnju crnih, bijelih i ružičastih pjenušavih vina, koja se ponajprije proizvode od sorti chardonnay, sauvignon, pinot noir, syrah, viognier i muscat à petits grains.

Kao podsjetnik na davnu prošlost u kojoj su se u regiji Languedoc proizvodila vina bogatog okusa, jedina koja su se mogla čuvati i prevoziti, u okviru ZOZP-a „Pays d’Oc” proizvodi se mala količina vina od prezrelog grožđa slamnatožute do smeđe boje, s aromama kruške i žutog voća, dobivena od grožđa koje se osušilo na trsu i/ili uz prisutnost plemenite plijesni.

Svrha posebnog pravila o pakiranju u objektima koji se nalaze na predmetnom zemljopisnom području i području u neposrednoj blizini navedenima u specifikaciji proizvoda za vina s izrazom „sur lie” jest očuvati posebna svojstva vina koja proizlaze iz interakcije obilježja prirodnog okoliša i znanja i vještina u području proizvodnje vina koje su stekli gospodarski subjekti kako bi razvili organoleptička svojstva tih vina.

„Uzročna veza između posebnosti zemljopisnog područja i posebnosti proizvoda”

Kombinacija tipičnog sredozemnog klimatološkog okoliša s prilično suhim tlima, koja nisu osobito plodna i vrlo su propusna, što omogućuje duboko ukorjenjivanje, pogoduje sadnji različitih sorti i boljoj prilagodbi njihova poljoprivrednog potencijala. Posebnost ZOZP-a „Pays d’Oc” proizlazi iz načina na koji se svojstva tih različitih sorti iskazuju unutar tog područja koje je pod utjecajem južne klime.

Pjenušava vina, koja se temelje na stogodišnjoj regionalnoj tradiciji i na znanju i vještini vinara koji upotrebljavaju dobru tehničku opremu, vrlo su kvalitetna i izvorna. Pojam sorte vinove loze kategoriji kvalitetnih pjenušavih vina donosi posebno mjesto zahvaljujući prirodnoj prilagodbi lokalnom području.

Utjecaj morskih vjetrova na cijelo proizvodno područje daje sortama koje se beru pri niskoj zrelosti intenzivne primarne arome koje su potpuno prilagođene proizvodnji kvalitetnih pjenušavih vina.

Povijest pjenušavih vina u regiji Languedoc Roussillon izgrađena je zahvaljujući prisutnosti zajedničkih elemenata, kao što su tla s dobrim zalihama vode za potrebe kasne berbe, sredozemna klima s velikim brojem sunčanih sati i blagotvornim utjecajem morskih vjetrova te znanje i vještina vinogradara. Svi ti čimbenici pokazali su se vrlo povoljnima za tu proizvodnju.

Kombinacija tih elemenata (tla – klima – utjecaj vjetrova) povezana s vještinama vinara u području proizvodnih tehnika, s ograničenim izborom prilagođenih aromatičnih sorti, omogućuje proizvodnju vina otpornih na gljivične bolesti, čiji se nadzor pokazao vrlo pozitivnim čimbenikom: vinogradi ostaju zdravi i nisu zabilježeni značajniji napadi, što omogućuje berbe prije postizanja tehnološke zrelosti, a grožđe je prikladno za proizvodnju kvalitetnih pjenušavih vina s vrlo malim mjehurićima i postojanom pjenom.

Pjenušava vina duboko su ukorijenjena u regiji Pays d’Oc, njihova je proizvodnja znatna, s velikom dodanom vrijednošću i obuhvaća do 150 zadružnih vinarija i 1 000 pojedinačnih proizvođača, a prodaju se i na francuskom i na izvoznom tržištu.

Taj se neosporni uspjeh mogao ostvariti jedino na temelju duge tradicije te proizvodnje, drevnih znanja i vještina te savršene prilagođenosti sorti vinove loze tlima i klimi područja ZOZP-a „Pays d’Oc”.

Zahvaljujući proizvodnji od različitih sorti te lepezi komplementarnih i kvalitetnih proizvoda ZOZP „Pays d’Oc” neosporan je dokaz postojanja modernih vinograda koji su optimizirani i prilagođeni području na kojem se nalaze, pri čemu se vodi briga o poštovanju vlastite povijesti.

Postoji gotovo 2 000 gospodarskih subjekata, 200 zadružnih vinarija, 1 200 pojedinačnih podruma, 65 trgovaca vinom i više od 450 trgovaca koji sudjeluju u proizvodnji i stavljanju na tržište ZOZP-a „Pays d’Oc”.

Od ukupno 240 000 hektara u regiji Languedoc-Roussillon, svake se godine na gotovo 115 000 hektara uzgaja vinova loza od koje se proizvode vina sa oznakom ZOZP „Pays d’Oc”.

Prije gotovo 40 godina započelo je restrukturiranje u području enološkog inženjerstva i razvoja sorti, koje se temeljilo na radu regionalnih centara visokog obrazovanja te znanstvenim i tehničkim istraživanjima posvećenima vinu: ENTAV u departmanu Gard, u kojemu se čuvaju sve francuske sorte vinove loze i njihovi klonovi, Institut des Hautes Études de la Vigne et du Vin u Montpellieru i tehnološki centar INRA Pech Rouge u departmanu Aude.

Zahvaljujući posebnosti sorti, vina s oznakom ZOZP Pays d’Oc – mirna vina, kvalitetna pjenušava vina i vina od prezreloga grožđa – stoga imaju puno uspjeha i velik ugled ne samo na europskom, već i na svjetskom tržištu.

Prisutna su u 170 zemalja, pri čemu gotovo 75 % količina otpada na sjevernu Europu, 9 % na sjevernu Ameriku i 7 % na Kinu.

Pays d’Oc tako čuva svoju dugu tradiciju proizvodnje vina u suvremenom kontekstu, koji potrošačima olakšava pristup i pridonosi ugledu ZOZP-a.

Tijekom cijele vinogradarske godine provode se brojne promidžbene aktivnosti, od berbe do kušanja na području Francuske i na raznim sajmovima u inozemstvu. Osim toga, turistička privlačnost predmetne regije omogućuje vrlo velikom broju turista da otkrivaju vinograde automobilom ili pješke, da posjete podrume vinara i otkriju njihova vina te da uživaju u arhitektonskoj vinogradarskoj baštini. Sve te aktivnosti pridonose razvoju i ugledu ZOZP-a „Pays d’Oc”.

Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Pays d’Oc” stoga je od samog nastanka nesporno u središtu procvata vinogradarske regije Languedoc-Roussillon i pridonosi očuvanju vinograda, koji su temeljni i strukturni element života sela i prostornog planiranja u toj regiji.

9. Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini utvrđeno odstupanjem za proizvodnju i razvoj mirnih vina koja mogu nositi zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla „Pays d’Oc” čine područja kantona koji graniče s departmanima Aude, Gard, Hérault i Pyrénées-Orientales, kako slijedi:

Anglès, Arles, Avignon (n°1, n°2, n°3), Ax-Les-Thermes, Barre-des-Cévennes, Bollène, Bourg-Saint-Andéol, Camarès, Campagnac, Châteaurenard, Cornus, Coucouron, Dourgne, Labruguière, Lacaune, Lavelanet, Le-Pont-de-Montvert, Le Pontet (općine Le Pontet, Vedéne), Les Vans, Mazamet, Meyrueis, Mirepoix, Murat-sur-Vèbre, Nailloux, Nant, Orange, Peyreleau, Quérigut, Revel, Saint-Germain-de-Calberte, Saint-Amans-Soult, Saintes-Maries-de-la-Mer, Saverdun, Sorgues, Tarascon, Valgorge, Vallon-Pont-d’Arc, Vaison-la-Romaine (općine Camaret-sur-Aigues, Travaillan, Violès), Villefort, Villefranche-de-Lauragais.

Područje u neposrednoj blizini utvrđeno odstupanjem za proizvodnju i razvoj kvalitetnih pjenušavih vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Pays d’Oc” čine područja sljedećih departmana: Ardèche, Ariège, Aveyron, Bouches-du-Rhône, Haute-Garonne, Lozère, Tarn, Vaucluse.

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Pakiranje unutar ograničenog zemljopisnog područja

Opis uvjeta:

Vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Pays d’Oc” koja su dopunjena izrazom „sur lie” (na talogu) pune se u boce u punionicama koje se nalaze na predmetnom zemljopisnom području i na području u neposrednoj blizini kako bi se očuvala ključna svojstva tih vina i karakteristični blagi mjehurići, uz što manji gubitak prirodnog CO2.

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Pays d’Oc” može se dopuniti nazivom sorte ili nazivima više sorti u skladu s uvjetima utvrđenima u specifikaciji.

Naziv sorte ili sorti mora biti u istom vidnom polju kao i naziv ZOZP-a „Pays d’Oc”.

Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Pays d’Oc” može se dopuniti izrazima „primeur” ili „nouveau” (mlado vino). Izrazi „primeur” ili „nouveau” koriste se samo za mirna vina.

Za mirna ružičasta i bijela vina zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Pays d’Oc” može se dopuniti izrazom „sur lie”. Uz izraz „sur lie” na oznaci proizvoda navodi se godina berbe.

Na oznakama vina od prezreloga grožđa sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Pays d’Oc” mora biti navedena godina berbe.

Kad se izraz „Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla” zamjenjuje tradicionalnim izrazom „Vin de pays” na oznaci se navodi logotip ZOZP-a Europske unije.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-fc042b5e-a658-48e0-98a9-81f91cd27beb

(1) SL L 9, 11.1.2019., str. 2.