EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 1.6.2018. COM(2018) 392 final 2018/0216(COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o utvrđivanju pravila o potpori za strateške planove koje izrađuju države članice u okviru zajedničke poljoprivredne politike (strateški planovi u okviru ZPP-a) i koji se financiraju iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća {SEC(2018) 305 final}

{SWD(2018) 301 final}



OBRAZLOŽENJE 1.KONTEKST PRIJEDLOGA •Razlozi i ciljevi prijedloga U okviru prijedloga Komisije za višegodišnji financijski okvir (VFO) za razdoblje 2021. – 2027. (prijedlog VFO-a) određuju se proračunski okvir i glavne smjernice za zajedničku poljoprivrednu politiku (ZPP). Na temelju toga Komisija predstavlja skup propisa kojima se utvrđuje zakonodavni okvir za ZPP u razdoblju 2021. – 2027., zajedno s procjenom učinka alternativnih scenarija za razvoj politike. Datum primjene tih prijedloga predviđen je za 1. siječnja 2021. i oni se predstavljaju za Uniju od 27 država članica, u skladu s obavijesti Ujedinjene Kraljevine o namjeri povlačenja iz Europske unije i Euratoma na temelju članka 50. Ugovora o Europskoj uniji, koju je Europsko vijeće zaprimilo 29. ožujka 2017. Posljednja je reforma ZPP-a odlučena 2013., a provedena 2015. Otada se kontekst u kojem je provedena ta reforma znatno promijenio. Konkretno: Cijene poljoprivrednih proizvoda znatno su pale zbog makroekonomskih čimbenika, geopolitičkih napetosti i drugih utjecaja. U trgovinskim je pregovorima očit prijelaz s multilateralnih na bilateralne sporazume i EU je postao otvoreniji na svjetskim tržištima. EU je preuzeo nove međunarodne obveze, npr. u vezi s ublažavanjem klimatskih promjena (COP 21) i širim aspektima međunarodnog razvoja (u okviru UN-ovih ciljeva održivog razvoja), te poduzima napore za bolje reagiranje na druge geopolitičke događaje, uključujući migracije. Ta su kretanja potaknula žestoku javnu raspravu o tome je li reforma iz 2013. dovoljna kako bi ZPP na odgovarajući način odgovorio na trenutačne izazove povezane s gospodarskim stanjem poljoprivrednog sektora, brigom za okoliš, aktivnostima u pogledu klimatskih promjena te snažim gospodarskim i društvenim strukturama u ruralnim područjima EU-a, posebno s obzirom na nove prilike za djelovanje u područjima trgovine, biogospodarstva, kružnog gospodarstva i digitalnog gospodarstva. ZPP se mora osuvremeniti kako bi se odgovorilo na te izazove, što jednostavnije i sa što manje administrativnog opterećenja, i kako bi ga se još više uskladilo s drugim politikama EU-a i povećao njegov doprinos ostvarenju deset prioriteta Komisije i ciljeva održivog razvoja. Uistinu, kako je Komisija napomenula u nedavnoj Komunikaciji o VFO-u, modernizirana zajednička poljoprivredna politika morat će poduprijeti prelazak na potpuno održiv poljoprivredni sektor i razvoj dinamičnih ruralnih područja te omogućiti visokokvalitetnu i sigurnu hranu za preko 500 milijuna potrošača. Europi treba pametan, otporan, održiv i konkurentan poljoprivredni sektor kako bi mogla proizvesti sigurnu, visokokvalitetnu, hranjivu i raznoliku hranu za svoje građane po pristupačnim cijenama i ojačati socioekonomsku strukturu ruralnih područja. Modernizirana zajednička poljoprivredna politika povećat će svoju europsku dodanu vrijednost tako što će postaviti visoke ciljeve u području klime i okoliša i odgovoriti na očekivanja građana povezana sa zdravljem, okolišem i klimom. Kao što je predviđeno u njezinu programu rada za 2017. Komisija je provela opsežna savjetovanja o pojednostavnjenju i modernizaciji ZPP-a kako bi se njime u najvećoj mogućoj mjeri pridonijelo ostvarivanju deset prioriteta Komisije i ciljeva održivog razvoja. Savjetovanja su bila usmjerena na posebne prioritete te politike za budućnost ne dovodeći u pitanje dodjele financijskih sredstava za ZPP u okviru sljedećeg VFO-a. Postupak je obuhvaćao opsežna savjetovanja i analize dostupnih dokaza o uspješnosti ZPP-a, uključujući relevantna mišljenja platforme REFIT. Ishod je bio predstavljen u Komunikaciji donesenoj 29. studenoga 2017. pod nazivom „Budućnost hrane i poljoprivrede”. U Komunikaciji se navodi strukturirani dijalog o budućem ZPP-u u institucijama EU-a i s dionicima. U tom su političkom dokumentu navedeni izazovi, ciljevi i mogući putovi za budući ZPP koji mora biti jednostavniji, pametniji i moderan te voditi prijelaz na održiviju poljoprivredu. Konkretno, Komisija je kao najvažnije prioritete ZPP-a nakon 2020. odredila višu razinu očekivanja u pogledu politike u području okoliša i klime te bolje usmjeravanje potpore i jače oslanjanje na uspješnu vezu između istraživanja, inovacija i savjetovanja. Predložila je i način na koji se može poboljšati uspješnost ZPP-a, novi model ostvarivanja politike kako bi se cilj politike preusmjerio s usklađenosti na uspješnost te u razine nadležnosti EU-a i država članica uvelo više supsidijarnosti. Novi model usmjeren je na bolje postizanje ciljeva EU-a na temelju strateškog planiranja, široke političke intervencije i zajedničkih pokazatelja uspješnosti, čime se poboljšava usklađenost politika u okviru budućeg ZPP-a s drugim ciljevima EU-a. •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području U članku 39. UFEU-a navedeni su sljedeći ciljevi zajedničke poljoprivredne politike: ·povećati poljoprivrednu produktivnost promicanjem tehničkog napretka i osiguranjem racionalnog razvoja poljoprivredne proizvodnje te optimalnog korištenja faktora proizvodnje, osobito radne snage; ·na taj način osigurati primjeren životni standard poljoprivrednog stanovništva, osobito povećanjem osobne zarade osoba koje se bave poljoprivredom; ·stabilizirati tržišta; ·osigurati dostupnost opskrbe;

·pobrinuti se da roba dođe do potrošača po razumnim cijenama. Ovaj je prijedlog u potpunosti usklađen s utvrđenim ciljeva ZPP-a iz Ugovora. Njime se modernizira i pojednostavnjuje način provedbe odredbi Ugovora. •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije Poljoprivreda i šumarstvo obuhvaćaju 84 % teritorija EU-a. Ti sektori ovise o okolišu i utječu na njega. Stoga će se zahvaljujući brojnim predloženim posebnim ciljevima ZPP-a potaknuti politiku u području okoliša i klime u skladu s odgovarajućim politikama EU-a. Dobro je poznato da modeli potrošnje utječu na javno zdravlje. Svojom povezanošću s hranom, a ponekad i načinom na koji se hrana proizvodi, poljoprivredne politike povezane su sa zdravstvenim politikama. Prijedlozima se jača povezanost sa zdravstvenim politikama, osobito u pogledu zdrave prehrane i smanjenja korištenja antimikrobnih sredstava. EU je važan uvoznik robe i izvoznik vrijednih poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda te stoga utječe na prehrambene sustave izvan EU-a. U prijedlogu se, u skladu s člankom 208. UFEU-a, uzimaju u obzir ciljevi razvojne suradnje EU-a, koji obuhvaćaju iskorjenjivanje siromaštva i održivi razvoj u zemljama u razvoju, posebno tako što se osigurava da potpora EU-a za poljoprivrednike nema nikakav učinak na trgovinu ili da je taj učinak minimalan. Naposljetku, kao i u drugim sektorima, na poljoprivrednim i ruralnim područjima mogu se bolje koristiti nove tehnologije i znanja, posebno digitalne tehnologije. Prijedlozima se jača povezanost s istraživačkom politikom jasnim uključivanjem organizacije razmjene znanja u model ostvarivanja politike. Slično tome, naglasak se stavlja na digitalizaciju kojom se omogućuje povezivanje s digitalnim programom EU-a. 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST •Pravna osnova Članak 42. i članak 43. stavak 2. UFEU-a u pogledu Uredbe o planu u okviru ZPP-a. •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost) Ugovorom o funkcioniranju Europske unije predviđa se da je nadležnost za poljoprivredu podijeljena između Unije i država članica, a istovremeno se uspostavlja zajednička poljoprivredna politika sa zajedničkim ciljevima i zajedničkom provedbom. Trenutačnom sustavu ostvarenja ciljeva ZPP-a temelj čine detaljni zahtjevi na razini EU-a, a obilježavaju ga mehanizmi strogih kontrola, sankcija i revizija. Ta su pravila često vrlo preskriptivna, a primjenjuju se sve do razine poljoprivrednih gospodarstava. Međutim, s obzirom na izrazito diversificirano poljoprivredno i klimatsko okruženje u Uniji, ni pristup odozgo prema dolje ni jedinstveni pristup za sve nisu prikladni za postizanje željenih rezultata i dodane vrijednosti za EU. U modelu ostvarivanja politike u ovom prijedlogu Unija utvrđuje osnovne parametre politike (ciljeve ZPP-a, općenite vrste intervencija, osnovne zahtjeve), a države članice imaju veću odgovornost i više izvješćuju o tome kako ostvaruju dogovorene ciljeve i ciljne vrijednosti. Veća supsidijarnost omogućit će da se više uzmu u obzir lokalni uvjeti i potrebe nego takvi ciljevi i ciljne vrijednosti. Države članice bit će zadužene za prilagodbu intervencija ZPP-a kako bi se njima što više doprinijelo ciljevima EU-a. Zadržat će se postojeće strukture upravljanja, kojima se mora i dalje osiguravati učinkovito praćenje i izvršavanje ostvarenja svih ciljeva politike, a države članice imat će i veću ulogu u izradi okvira za sukladnost i kontrolu koji se primjenjuje na korisnike (uključujući kontrole i sankcije). •Proporcionalnost S gospodarskim, ekološkim i društvenim izazovima s kojima se suočava poljoprivredni sektor EU-a i ruralna područja zahtijevaju detaljan odgovor koji u obzir uzima europsku dimenziju tih izazova. Veća mogućnost izbora koja se nudi državama članicama u odabiru i prilagođavanju dostupnih alata politike u okviru ZPP-a kako bi se ispunili ciljevi, u modelu usmjerenijem na rezultate, trebalo bi biti još manje vjerojatno da ZPP nadilazi proporcionalnu razinu djelovanja. •Odabir instrumenta S obzirom na to da su svi izvorni akti uredbe Europskog parlamenta i Vijeća, izmjene se moraju uvesti uredbom Europskog parlamenta i Vijeća. 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA •Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

ZPP je duboko ukorijenjen u izgradnju i razvoj Europske unije (EU). Uspostavljen je početkom šezdesetih godina oko ciljeva sadržanih u Ugovoru, u međuvremenu je prošao nekoliko valova reformi u cilju poboljšanja konkurentnosti poljoprivrednog sektora, poticanja ruralnog razvoja, rješavanja novih izazova i boljeg odgovora na društvene potrebe. Posljednja velika reforma donesena je 2013. U sklopu reforme iz 2013., opći ciljevi ZPP-a temeljili su se na tri sastavnice: i. održiva proizvodnja hrane ii. održivo upravljanje prirodnim resursima i politika u području klime iii. uravnotežen teritorijalni razvoj Kako bi se ocijenio napredak u postizanju navedenih ciljeva i utvrdili budući izazovi, procesom opsežnog savjetovanja poticala se strukturirana rasprava sa svim dionicima, uključujući nepoljoprivredne aktere. Nadalje, dokazi o uspješnosti ZPP-a prikupljeni su iz obilja podataka o ZPP-u (kratko sažeti u okviru 1. u nastavku), koji su služili kao kontekst za procjenu postignuća i nedostataka ZPP-a tijekom godina, a posebno s obzirom na njegovu posljednju reformu. To se posebno odnosi na: ·dokaze prikupljene putem zajedničkog okvira za nadzor i evaluaciju, koji služi za mjerenje uspješnosti ZPP-a; ·niz studija o evaluaciji zakazanih tijekom trenutačnog višegodišnjeg financijskog okvira (2014. – 2020.) kako bi se ocijenili trenutačni ciljevi ZPP-a, a prvi nalazi dostupni su 2017./2018. Rezultati napretka u ostvarivanju ciljnih vrijednosti i rezultata odgovarajućih financijskih omotnica nalaze se u godišnjim izvješćima o provedbi za ruralni razvoj. ·dodatne popratne dokumente, podatke, činjenice i brojke relevantne za procjenu učinka objavljene na internetskoj stranici Glavne uprave za poljoprivredu i ruralni razvoj. •Savjetovanja s dionicima Otvoreno javno savjetovanje provedeno je s više od 322 000 podnesaka, strukturiranim dijalogom s dionicima, pet radionica za stručnjake, mišljenjima platforme REFIT, doprinosima Europskog gospodarskog i socijalnog odbora, Odbora regija i nacionalnih parlamenata. Tijekom postupka u obzir su uzete i preporuke Radne skupine za poljoprivredna tržišta (AMTF) i Konferencija o ruralnom razvoju Cork (2016.). •Prikupljanje i primjena stručnih znanja Kako bi se prikupili dokazi/znanja stručnjaka o nizu pitanja povezanih sa ZPP-om od ožujka 2017. do veljače 2018. organiziran je niz specijaliziranih radionica. Tim je radionicama omogućena razmjena stajališta između stručnjaka i službenika Komisije te je postignut napredak u određivanju ključnih zaključaka / ključnih pitanja koje je potrebno uzeti u obzir u procesu modernizacije i pojednostavnjenja. Pet pitanja koja je trebalo riješiti na radionicama odabrana su kako bi se obuhvatila najrelevantnija područja u kojima je otkriveno da postoje razlike u znanju i neslaganje u pogledu pristupa politici. Radionice su osmišljene u skladu sa sličnom metodologijom na temelju sljedećeg: (1)prikupljanja najnovijih dostupnih dokaza na razini stručnjaka, znanstvenika i međunarodnih institucija; (2)usmjerenja na praktična iskustva na terenu; (3)procjene potencijala novih tehnologija/pristupa za poboljšanje izrade buduće politike u određenom području. Sažeci radionica i prezentacije dostupni su na: https://ec.europa.eu/agriculture/events/cap-have-your-say/workshops_en Radionica 1: Najbolje prakse u rješavanju pitanja zaštite okoliša i klime (23. i 24. ožujka 2017.)

Na toj dvodnevnoj radionici sudjelovali su brojni stručnjaci za ekološke i klimatske izazove. Ispitano je i sljedeće: ·raspoloživi alati za procjenu potreba u području okoliša; ·metode za poboljšanje primjene mjera (s naglaskom na ulogu bihevioralnih pristupa). Radionica 2: Upravljanje rizikom (18. i 19. svibnja 2017.) Na toj dvodnevnoj radionici pokušalo se unaprijediti prikupljanje dokaza u raspravi o alatima za podupiranje poljoprivredne zajednice kako bi se spremnije suočilo s rizicima povezanima s proizvodnjom, cijenama i prihodima. Ispitano je i sljedeće: ·izazovi zaštitnog mehanizma za tržište EU-a i nedavni razvoj situacije u pogledu sustava upravljanja rizicima koji je na snazi u SAD-u; ·slučaj tržišta budućnosnica u EU-u, europski sektor osiguranja i reosiguranja u poljoprivredi, slučaj javno-privatnog partnerstva i sustav osiguranja usjeva; ·bihevioralni aspekti upravljanja rizikom. Radionica 3: Hrana i s time povezana pitanja (31. svibnja 2017.) Na radionici o hrani i s time povezanim pitanjima ispitivala se usklađenost ZPP-a i zdravstvene politike te može li se njime olakšati prilagodba poljoprivrednika na promjene u obrascima potrošnje. Posebna je pozornost posvećena otpornosti na antimikrobna sredstva. Radionica 4: Društveno-gospodarska pitanja (9. lipnja 2017.) Radionica o društveno-gospodarskim pitanjima usmjerenima na analizu dinamike rasta i otvaranja radnih mjesta u poljoprivredno-prehrambenom sektoru EU-a. Ispitana je veza između svjetskih poljoprivrednih i prehrambenih lanaca vrijednosti s onima u EU-u, iz konceptualne i praktične perspektive, na temelju studije slučaja. Radionica 5: Mjerenje uspješnosti ZPP-a u pogledu okoliša i klime (26. veljače 2018.) Na toj je radionici ispitano koji se osnovni ciljevi politike mogu odrediti na razini EU-a, kako ih se može provesti na razini država članica i kako se oni mogu pratiti, nadzirati i evaluirati. •Procjena učinka Procjena učinka zakonodavnih prijedloga i mišljenja Odbora za nadzor regulative dostupni su na sljedećoj poveznici: Popis procjena učinka i popratnih mišljenja Odbora za nadzor regulative Odbor je prvo izdao negativno mišljenje. Iako je uvažio napore u modernizaciji i pojednostavnjenju ZPP-a i detaljnu analizu različitih scenarija koji su korisni za naglašavanje razlika u ciljevima politike, Odbor je smatrao da bi u izvješću trebalo objasniti razloge, izvedivost i funkcioniranje predloženog novog modela ostvarivanja politike. Nadopune koje je zahtijevao dodane su u izvješće o procjeni učinka, među ostalim u posebnom prilogu o prijedlozima novih modela ostvarivanja politike. Na temelju toga Odbor je izdao pozitivno mišljenje sa zadrškama. Iako u izvješću priznaje napredak, Odbor je zatražio dodatne specifikacije o točno određenim zaštitnim mjerama za ublažavanje utvrđenih rizika. U Prilogu 1. izvješću o procjeni učinka (Radni dokument službi Komisije) navode se usklađenja provedena u cilju ispunjenja zahtjeva Odbora. Različite mogućnosti politika navedene su u izvješću o procjeni učinka te se o njima ondje raspravljalo. Ne postoji mogućnost kojoj se daje prednost u okviru procjene učinka. Umjesto toga, u cilju pronalaženja najbolje kombinacije, ispitane su različite kombinacije elemenata prijedloga u okviru različitih mogućnosti.

U okviru mogućnosti u suštini se ispituju drugačiji pristupi za postizanje utvrđenih ciljeva: 1.različite razine ciljeva povezanih s okolišem i klimom, s naglaskom na potencijalne učinke obveznih i dobrovoljnih sustava isporuke; 2.različiti načini podupiranja prihoda poljoprivrednog gospodarstva, a posebno njegove raspodjele među poljoprivrednicima, s naglaskom na potencijalne učinke na mala i srednja poljoprivredna gospodarstva. 3.šire društveno-gospodarske intervencije, posebno u okviru politike ruralnog razvoja te međusektorski pristupi za modernizaciju. U okviru prve mogućnost ispituje se potencijal dobrovoljnih programa za ekologiju kako bi se povećala razina ambicioznosti ciljeva u području klime i okoliša. Također se razmatra potencijalna uloga alata za upravljanje rizicima s manjim izravnim plaćanjima u potpori dohotku poljoprivrednika. Dvije podmogućnosti odražavaju različite ekološke ciljeve i pristupe u pogledu izravnih plaćanja u okviru novog modela ostvarivanja politike. Druga su mogućnost bolje usmjerena izravna plaćanja i ambicioznija provedba uvjetovanosti u cilju poboljšanja zajedničke gospodarske uspješnosti ZPP-a i njegove uspješnosti u pogledu okoliša te suočavanje s klimatskim izazovima. Podmogućnosti su razvijene i kako bi se prikazale moguće razlike u ciljevima država članica u pogledu okoliša i klime. U posljednjoj mogućnosti stavlja se snažan naglasak na brigu za okoliš i zapošljavanje te se usredotočuje na mala i srednja poljoprivredna gospodarstva kako bi se sačuvala radna mjesta u ruralnim područjima. Države članice imaju obvezu dodjeljivanja 30 % plaćanja iz prvog stupa kako bi se omogućila dodatna sredstva za četiri programa koji bi bili dobrovoljni za poljoprivrednike: ekološki uzgoj, trajni travnjaci, područja s prirodnim ograničenjima i linearni elementi krajobraza, kako bi se dodatno potaknula politika u području klime i održivo upravljanje prirodnim resursima. U procjeni učinka naglašavaju se velike razlike u ciljevima, što je i svojstveno za politike koje se bave različitim ciljevima kada se osnovni parametri znatno promijene. Ključni osnovni parametar jest razina potpore u okviru ZPP-a. Rez od 5 % koji je Komisija predložila u Komunikaciji iz svibnja 2018. za VFO za razdoblje 2021. – 2027. u rasponu je uzetom u obzir u procjeni učinka. U pogledu prihoda poljoprivrednih gospodarstava, važne su i razina i raspodjela potpore. Osiguranje odgovarajuće razine potpore, a time i dohotka poljoprivrednih gospodarstava i dalje su ključni element za budućnost, kako bi se osigurala sigurnost opskrbe hranom, ambicioznost ciljeva u području klime i okoliša te vitalnost ruralnih područja. Boljom usmjerenosti potpore malim i srednjim poljoprivrednim gospodarstvima i područjima s prirodnim ograničenjima može se pomoći očuvanju više radnih mjesta na poljoprivrednim gospodarstvima i u poljoprivrednim aktivnostima na cijelom državnom području i tako jačati socioekonomsku strukturu ruralnih područja. Određivanjem gornje granice i konvergencijom može se poboljšati raspodjela izravnih plaćanja. Jasno je da će svaka mogućnost kojom se izravna plaćanja znatno preraspodjeljuju poljoprivrednim gospodarstvima i regijama s manjom produktivnosti, u skoroj budućnosti dovesti do smanjenja konkurentnosti EU-a, ali i do bolje zaštite okoliša. Manje je jasno, međutim, da je za poljoprivredu bitna i odgovarajuća kombinacija mjera kojima bi se mogli ublažiti negativni utjecaji na dohodak uz istovremeno bolje rješavanje izazova, primjerice očekivanja u području okoliša i klime ili društvena očekivanja. To zahtijeva poticanje prilagodbi kojima se poboljšava uspješnost sektora u pogledu društva, gospodarstva i okoliša. Odgovori iz savjetovanja s dionicima i detaljne analize pokazuju da je to moguće, pod uvjetom da se potrebnim pratećim mjerama kojima se odgovara na višu razinu očekivanja u pogledu politike u području okoliša i klime omogući primjena najboljih praksi (u konvencionalnim i drugim oblicima poljoprivrede), među ostalim znanje, inovacije i najnovije relevantne tehnologije. Na temelju pretpostavki i donesenih odluka u analizi, uočene su potencijalne razlike u ostvarivanju gospodarskih, ekoloških i socijalnih ciljeva ZPP-a te s obzirom na željenu modernizaciju i pojednostavnjenje. Ukratko, preraspodjela bi mogla dovesti do učinka na dohotke kojima se može upravljati te poduprijeti željenu višu razinu očekivanja u pogledu politike u području okoliša i klime i sinergiju u okviru ZPP-a. Međutim, za to bi sektor i politika trebali iskoristiti prilike koje omogućuju inovacije i tehnologije zahvaljujući kojima su modernizacija i pojednostavnjenje već mogući. Drugim pretpostavkama i odlukama zasigurno bi se izmijenili detaljni rezultati, ali ne i glavna poruka da bi se u okviru mogućnosti kojoj se daje prednost u budućem ZPP-u trebali kombinirati najučinkovitiji elementi različitih mogućnosti, a njihovi nedostaci izbjegavati uvođenjem potrebnih zaštitnih mjera za osiguravanje jednakih uvjeta na razini EU-a. To podrazumijeva potrebu za jasnim kriterijima za određivanje razine i raspodjele potpore dohotku (npr. određivanje gornje granice i/ili degresivnost), višim očekivanjima u pogledu politike okoliša i klime, uvjetovanost, poticaje za modernizaciju i postizanje odgovarajuće razine supsidijarnosti/pojednostavnjenja. •Primjerenost propisa i pojednostavnjivanje Složenost trenutačne provedbe politike u velikoj mjeri povezano je s naglaskom na usklađenosti s detaljnim propisima utvrđenima na razini EU-a. Predloženim novim modelom ostvarivanja politike otklonit će se na razini EU-a sloj kriterija prihvatljivosti za potporu, čime će se državama članicama omogućiti da definiraju uvjete prihvatljivosti koji su najbolje prilagođeni njihovim posebnim okolnostima. Očekuje se da će to dovesti do znatnog pojednostavnjenja. ZPP se u prošlosti zahvaljujući uzastopnim reformama razvio u različite instrumente. Ponekad je koordinacija tih instrumenata bila otežana. U skladu s trenutačnim prijedlogom, svi različiti elementi potpore ZPP-a objedinjuju se u jedinstvenom i usklađenom okviru kojim će se smanjiti administrativno opterećenje provedbe ZPP-a. •Temeljna prava U ovom Prijedlogu poštuju se temeljna prava i načela, posebno priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. 4.UTJECAJ NA PRORAČUN U Komisijinu Prijedlogu višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027. (COM(2018) 322 final) predviđa se da bi znatan dio proračuna EU-a trebao i dalje biti namijenjen poljoprivredi, koja je zajednička politika od strateške važnosti. Stoga je prema tekućim cijenama predloženo da bi ZPP trebalo usmjeriti na osnovne aktivnosti s 286,2 milijardi EUR dodijeljenih EFJP-u i 78,8 milijardi EUR za EPFRR.

Ti su poljoprivredni fondovi dopunjeni dodatnim financijskim sredstvima iz programa Obzor Europe, s obzirom na to da predložena omotnica za taj program uključuje 10 milijardi EUR za potporu istraživanju i inovacijama u hrani, poljoprivredi, ruralnom razvoju i biogospodarstvu. Nova pričuva za poljoprivredu utvrđuje se u okviru EFJP-a za financiranje dodatne potpore za poljoprivredni sektor. Neiskorišteni iznos pričuve u jednoj godini prenosi se u sljedeću. U pogledu raspodjele izravnih plaćanja među državama članicama, predloženo je da sve države članice čija je prosječna razina potpore niža od 90 % prosječne razine u EU-u, nastave postupak započet u razdoblju 2014. – 2020. i zabilježenu razliku do 90 % prosječne razine smanje za 50 %. Sve države članice doprinijet će financiranju te vanjske konvergencije razina izravnih plaćanja. Sredstva dodijeljena državama članicama za izravna plaćanja u okviru Uredbe o strateškom planu u okviru ZPP-a izračunavaju se na temelju toga. Kad je riječ o ruralnom razvoju, predlaže se da se uravnoteži financiranje iz proračuna EU-a i država članica. U skladu s onim što je predviđeno za europske strukturne i investicijske fondove, povećanjem nacionalnih stopa sufinanciranja omogućit će se da javne potpore europskim ruralnim područjima ostanu znatno nepromijenjene. Raspodjela potpora iz EPFRR-a temelji se na objektivnim kriterijima povezanima s političkim ciljevima i postojećoj raspodjeli. Kao i danas, manje razvijene regije trebaju i dalje uživati više stope sufinanciranja, što će se primjenjivati i na određene mjere, primjerice LEADER i plaćanja za obveze upravljanja. Državama članicama ponudit će se određena razina fleksibilnosti za prijenose među iznosima dodijeljenih sredstava. Do 15 % odgovarajućih izravnih plaćanja mogu se prenijeti na dodijeljena sredstava za EPFRR i obrnuto. Veći se postotak može prenijeti iz izravnih plaćanja na dodijeljena sredstva za EPFRR za intervencije za postizanje okolišnih i klimatskih ciljeva te potporu za pokretanje poslovanja za mlade poljoprivrednike. Pojedinosti o financijskom učinku prijedloga navedene su u financijskom izvještaju priloženom prijedlogu. 5.OSTALI DIJELOVI •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja Prelazak na politiku usmjereniju na uspješnost zahtijeva uspostavu stabilnog okvira uspješnosti kojim će se, na temelju skupa zajedničkih pokazatelja, omogućiti Komisiji da ocijeni i prati uspješnost politike. Trenutačni Zajednički okvir za praćenje i evaluaciju i trenutačni sustav praćenja za izravna plaćanja i ruralni razvoj trebali bi poslužiti kao temelj za praćenje i ocjenjivanje uspješnosti politike, ali morat će se i dalje raditi na njima (među ostalim na usklađenosti između dva stupa). Potrebna su i daljnja ulaganja u razvoj odgovarajućih pokazatelja i osiguranje dovoljan broj tokova podataka. Novim okvirom za praćenje i evaluaciju uspješnosti bit će obuhvaćeni svi instrumenti budućeg ZPP-a: strateški planovi u okviru ZPP-a te elementi ZPP-a koji nisu obuhvaćeni strateškim planovima u okviru ZPP-a (određeni dijelovi Uredbe o zajedničkoj organizaciji tržišta, posebni programi). Uspješnost će se mjeriti u odnosu na posebne ciljeve politike uporabom niza zajedničkih pokazatelja. Novi model bit će uspostavljen na temelju sljedećih načela: ·Pokazatelji konteksta i dalje su aktualni jer se odnose na odgovarajuće aspekte općih kretanja u gospodarstvu, okolišu i društvu i vjerojatno će utjecati na uspješnost. ·Izbor ograničenog, no preciznijeg skupa pokazatelja trebao bi se, prije svega, provesti tako da se odaberu oni koji u najvećoj mogućoj mjeri pokazuju pridonosi li se poduprtom intervencijom postizanju ciljeva u odnosu na utvrđene referentne vrijednosti te korištenjem jasnih definicija. ·Uspješnost politike u višegodišnjem razdoblju u cjelini ocjenjivat će se na temelju pokazatelja učinka. Godišnje praćenje uspješnosti politika oslanjat će se na cjelovit popis pokazatelja rezultata. ·Pokazateljima ostvarenja jednom godišnje bi se povezali rashodi i uspješnost politike provedbe. Potonje se objavljuje svake godine i oslanja na popis (već dostupni) pokazatelja ostvarenja. ·Pouzdanost relevantnih pokazatelja uspješnosti može se olakšati sinergijom statističkih i administrativnih podataka, ali to zahtijeva prisutnost sustava kontrole kvalitete. U biti, predlaže se promjena odgovornosti i mogućnosti unutar zajedničkog okvira, jasno definirana i provedena kako bi se ostvarilo više ključnih ciljeva istodobno, tj. pojednostavnjenje, usmjerenost na rezultate (umjesto na usklađenosti) te učinkovitost i djelotvornost politike. Godišnji pregled uspješnosti predviđen je kao ključni element kontinuiranog praćenja i usmjeravanja provedbe politike. Kako bi godišnji pregled uspješnosti bio operativan, bit će potrebno u godišnjem izvješću o provedbi strateškog plana u okviru ZPP-a, tzv. godišnjem izvješću o uspješnosti zajedno dostaviti odgovarajuće pokazatelje ostvarenja i pokazatelje rezultata. Države članice svake godine podnose izvješće o realiziranim ostvarenjima i rashodima te o udaljenosti od ciljnih vrijednosti postavljenih za cijelo razdoblje, izraženo u vrijednostima pokazatelja rezultata. Evaluacije će se provoditi u skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016., u kojem su tri institucije potvrdile da bi evaluacije postojećeg zakonodavstva i politika trebale biti temelj za procjene učinka mogućih daljnjih djelovanja. U evaluacijama će se ocijeniti učinci programa na terenu na temelju pokazatelja programa / ciljnih vrijednosti programa i detaljne analize mjere u kojoj se program može smatrati relevantnim, učinkovitim, djelotvornim, da pruža dovoljno dodane vrijednosti EU-a i da je u skladu s ostalim politikama EU-a. Obuhvaćat će i naučene lekcije kako bi se utvrdili problemi/manjkavosti i sve mogućnosti za dodatno poboljšanje aktivnosti ili njihovih rezultata te kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri povećalo njihovo iskorištavanje/učinak. •Dokumenti s obrazloženjima (za direktive) Nije relevantno.

•Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga Prijedlog se odnosi na tri uredbe: ·Uredba Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila o potpori za strateške planove koje izrađuju države članice u okviru zajedničke poljoprivredne politike (strateški planovi u okviru ZPP-a) i koji se financiraju iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (dalje u tekstu Uredba o strateškom planu u okviru ZPP-a) ·Uredba Europskog parlamenta i Vijeća o financiranju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike te upravljanju njome i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1306/2013 (dalje u tekstu Horizontalna uredba o ZPP-u) ·Uredba Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) br. 1308/2013 o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda, (EU) br. 1151/2012 o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode, (EU) br. 251/2014 o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla aromatiziranih proizvoda od vina, (EU) br. 228/2013 o utvrđivanju posebnih mjera za poljoprivredu u najudaljenijim regijama Unije i (EU) br. 229/2013 o utvrđivanju posebnih mjera za poljoprivredu u korist manjih egejskih otoka. (dalje u tekstu: Uredba o izmjeni) Tim se propisima ciljevi ZPP-a usklađuju s Junckerovim prioritetima i ciljevima održivog razvoja, uz istovremeno pojednostavnjenje provedbe politike. ZPP će se moći bolje prilagoditi lokalnim okolnostima uklanjanjem uvjeta prihvatljivosti za potporu na razini EU-a. Države članice moći će definirati te uvjete prihvatljivosti na nacionalnoj razini kako bi odgovarali njihovim specifičnim okolnostima. Istovremeno će se administrativno opterećenje povezano s kontrolama smanjiti ograničavanjem izravne veze između uvjeta prihvatljivosti na razini EU-a i krajnjih korisnika. S ciljem daljnjeg poboljšanja održivog razvoja poljoprivrede, hrane i ruralnih područja, opći ciljevi ZPP-a usmjereni su na gospodarsku održivost, otpornost i prihode poljoprivrednih gospodarstava, na poboljšanje uspješnosti u pogledu okoliša i klime te na jačanje socioekonomske strukture ruralnih područja. Osim toga, poticanje znanja, inovacija i digitalizacije u poljoprivredi i ruralnim područjima međusektorski je cilj. Novim ZPP-om nastojat će se ostvariti sljedeći posebni ciljevi: (a)poticanje održivog prihoda i otpornosti poljoprivrednih gospodarstava na državnom području EU-a kako bi se poboljšala sigurnost opskrbe hranom; (b)pojačanje usmjerenosti na tržište i povećanje konkurentnosti, uključujući stavljanje većeg naglaska na istraživanje, tehnologiju i digitalizaciju; (c)poboljšanje položaja poljoprivrednika u vrijednosnom lancu; (d)doprinos ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi tim promjenama te razvoju održive energije; (e)poticanje održivog razvoja i učinkovitog upravljanja prirodnim resursima, kao što su voda, tlo i zrak; (f)doprinos zaštiti bioraznolikosti, poboljšanje usluga ekosustava te očuvanje staništa i krajobraza; (g)privlačenje mladih poljoprivrednika i olakšavanje poslovnog razvoja u ruralnim područjima; (h)promicanje zapošljavanja, rasta, socijalne uključenosti i lokalnog razvoja u ruralnim područjima, uključujući biogospodarstvo i održivo šumarstvo; (i)poboljšanje odgovora poljoprivrede EU-a na društvene zahtjeve u pogledu hrane i zdravlja, uključujući sigurnu, hranjivu i održivu hranu te dobrobit životinja. Da bi se ostvarili ti ciljevi države članice osiguravaju pojednostavnjenje i uspješnost potpora u okviru ZPP-a. Osmislit će intervencije koje odgovaraju okolnostima na temelju vrsta intervencija navedenih u Uredbi. Države članice morat će obratiti posebnu pozornost na posebne ciljeve u pogledu okoliša i klime, generacijske obnove i modernizacije provedbe politike usmjeravanjem na bolje korištenje znanja i savjeta te novih (digitalnih) tehnologija. Države članice podnijet će svoje predložene intervencije kako bi se postigli posebni EU-ovi ciljevi strateškog plana u okviru ZPP-a. Zakonodavstvom se utvrđuju propisi o sadržaju takvog strateškog plana u okviru ZPP-a, a Komisija će provjeriti planove i odobriti ih. Strateški planovi u okviru ZPP-a povezat će sve instrumente potpore u okviru ZPP-a koji se financiraju iz EFJP-a (uključujući sektorske programe koji su dosad uspostavljeni u okviru Uredbe o jedinstvenom ZOT-u) i EPFRR-a. Na taj će način strategiju za jedinstvenu dosljednu intervenciju za svaku državu članicu osmisliti države članice. U strateškim planovima u okviru ZPP-a države članice odredit će ciljne vrijednosti koje žele postići u programskom razdoblju, koristeći se zajednički utvrđenim pokazateljima. Nakon što utvrde strateške planove u okviru ZPP-a, države članice će jednom godišnje izvještavati o napretku u provedbi koristeći se sustavom zajedničkih pokazatelja. Države članice i Komisija pratit će napredak i ocijeniti učinkovitost intervencije.

U odjeljku u nastavku nalaze se informacije o konkretnom sadržaju triju uredbi. Uredba o strateškom planu u okviru ZPP-a U glavi I. navode se područje primjene Uredbe i definicije. U glavi II. navode se opći i posebni ciljevi ZPP-a koje je potrebno ostvariti intervencijama koje osmišljavaju države članice u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a. U glavi III. uvodi se niz zajedničkih zahtjeva za strateške planove u okviru ZPP-a te elementi koji se primjenjuju na nekoliko intervencija. Zajednički zahtjevi odnose se na poštovanje općih načela i temeljnih prava kao što je izbjegavanje narušavanja tržišnog natjecanja, poštovanje unutarnjeg tržišta te nediskriminacija i poštovanje pravila za domaću potporu u okviru WTO-a. Uključuju i zahtjeve za posebne elemente koje je potrebno odrediti u planovima u okviru ZPP-a, primjerice poljoprivredna površina, poljoprivredna djelatnost, pravi poljoprivrednik, mladi poljoprivrednik. U tom se odjeljku opisuju obveze u okviru „uvjetovanosti” (zahtjevi bilo kojeg korisnika plaćanja po površini moraju biti u skladu s dobrom poljoprivrednom praksom i obvezama koje proizlaze iz zakonodavstva EU-a) te da je potrebno imati savjetodavne službe za poljoprivredna gospodarstva koje dobro funkcioniraju. Na kraju te glave navode se vrste intervencija koje države članice mogu koristiti za provedbu svojih strateških planova u okviru ZPP-a. Vrste intervencija opširne su kategorije intervencija koje države članice mogu koristiti u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a. U glavi IV. navode se financijske odredbe. Konkretno, sadržava dodjele financijskih sredstva po državi članici i po fondu te se definira fleksibilnost za prijenos dodijeljenih sredstava među fondovima. Definiraju se stope doprinosa za EPFRR u odnosu na javne rashode u državama članicama te su utvrđeni najmanji i najveći iznosi dodjele financijskih sredstava za posebne namjene. U glavi V. navode se pravila za strateške planove u okviru ZPP-a. U njoj se navode i elementi koje države članice trebaju uzeti u obzir pri sastavljanju strateškog plana u okviru ZPP-a te njegov minimalni sadržaj, uključujući ciljne vrijednosti i financijsko planiranje. U toj se glavi objašnjava i koja pravila Komisija primjenjuje za odobrenje strateškog plana u okviru ZPP-a i kako se takvi planovi mogu izmijeniti. U glavi VI. navode se elementi potrebni za koordinaciju i upravljanje. U njoj se propisuju obveze za nadležna tijela država članica za posebne zadaće povezane sa strateškim planovima u okviru ZPP-a. Također se osniva odbor za praćenje kako bi se uključili svi dionici. Uspostavljaju se i mreže koje trebaju olakšati uspješnu provedbu strateških planova u okviru ZPP-a. Te će se mreže uspostaviti na nacionalnoj razini i na razini EU-a. Konačno, u toj se glavi uspostavlja Europsko partnerstvo za inovacije kako bi se potaknula razmjena znanja i inovacija. U glavi VII. uvodi se okvir za praćenje i evaluaciju uspješnosti kojim se utvrđuju pravila o tome kako i kada države članice moraju izvješćivati o napretku svojih strateških planova u okviru ZPP-a te pravila o tome kako će se taj napredak pratiti i ocjenjivati. U toj su glavi sadržana i pravila o bonusu za uspješnost u cilju postizanja uspješnosti u pogledu okoliša i klime. Naposljetku, glave VIII. i IX. odnose se na pravila o tržišnom natjecanju, odnosno objašnjava se kako se pravila o državnim potporama moraju primjenjivati te su navedene završne odredbe u kojima se objašnjava koji se propisi stavljaju izvan snage kad Uredba postaje primjenjiva. Horizontalna uredba o ZPP-u Predloženo je zadržavanje trenutačne strukture ZPP-a s dva stupa s godišnjim mjerama opće primjene u okviru stupa I. koje se nadopunjuju mjerama koje odražavaju nacionalne i regionalne specifičnosti u okviru pristupa višegodišnjeg programiranja u stupu II. Međutim, novi ZPP za razdoblje nakon 2020. bit će usmjeren na veću supsidijarnost kako bi države članice mogle bolje krojiti provedbene mjere u okviru oba stupa prema svojim okolnostima i konkretnim okolnostima poljoprivrednika. Veća supsidijarnost znači preraspodjelu odgovornosti u upravljanju ZPP-om i traženje novog odnosa između Europske unije, država članica i poljoprivrednika. Na temelju toga se trenutačna Horizontalna uredba o ZPP-u prilagođava novom modelu ostvarivanja politike i odražava veću fleksibilnost za države članice u provedbi politike (u skladu s lokalnim potrebama), manje birokracije za korisnike i prelazak na politiku na temelju uspješnosti. Prijelaz na razini EU-a s naglaska na usklađenosti na naglasak na uspješnosti zahtijeva jasno utvrđivanje ciljeva politike koji se moraju postići i ti će se ciljevi utvrditi na razini EU-a. Kako bi se ostvario pomak prema mehanizmu više usmjerenom na politiku usredotočenu na rezultate, doći će do prelaska s osiguravanja zakonitosti i pravilnosti povezanih transakcija na jamstvo uspješnosti i poštovanja osnovnih zahtjeva EU-a, kao što su integrirani administrativni i kontrolni sustav (IAKS) ili upravljačka tijela (agencije za plaćanja, koordinacijska tijela, nadležna tijela i tijela za ovjeravanje). Zadržat će se čvrsta i pouzdana upravljačka struktura tipična za ZPP. Uz odredbe o financiranju, u Horizontalnoj uredbi o ZPP-u i dalje su navedene odredbe o općim načelima za kontrole i sankcije, kontrole uvjetovanosti i IAKS. Stoga se Uredbom utvrđuju pravila o financiranju, upravljanju i kontrolnim sustavima, postupcima poravnanja (godišnje financijsko poravnanje i godišnje poravnanje s obzirom na uspješnost) te postupku potvrđivanja sukladnosti. Uredba sadržava različite elemente pojednostavnjenja. Kao prvo, novo godišnje poravnanje uspješnosti odražava pomak s usklađenosti pojedinačnog korisnika na uspješnost politike u državama članicama. Nadalje, njime se predviđa smanjenje broja agencija za plaćanja te jačanje uloge koordinacijskog tijela i tijela za ovjeravanje u skladu s novim modelom ostvarivanja politike. Zbog toga će sustav biti transparentniji i manje opterećujuć za nacionalne uprave i Komisiju. Uvodi se koncept jedinstvenog pristupa reviziji, u skladu s Financijskom uredbom, kojim se broj revizija Komisije može smanjiti. Uredba o izmjeni U Komunikaciji o budućnosti hrane i poljoprivrede tržišna se orijentacija potvrđuje kao ključni element ZPP-a, ali se naglašavaju i izazovi povezani s održivosti okoliša i klimatskim promjenama. Osim toga, poljoprivredni sektor smješta izravno u raspravu o hrani i zabrinutostima građana u tom pogledu, podsjećajući na sljedeće: „najvažnija je uloga te politike pomoći poljoprivrednicima da predvide promjene u prehrambenim navikama i prilagode svoju proizvodnju tržišnim signalima i zahtjevima potrošača.” S obzirom na to da bi detaljna pravila mogla spriječiti potrebne prilagodbe utvrđene na razini EU-a, reforma je prilika za unošenje potrebnih promjena. ZPP-om bi se nadalje trebala riješiti pitanja građana koja se odnose na održivu poljoprivrednu proizvodnju. Stoga je predviđeno održavanje struktura i glavnih elemenata Uredbe (EU) br. 1308/2013, uz izmjenu ograničenog broja odredbi u skladu s gospodarskim, ekološkim i društvenim promjenama koje su se dogodile od njezina stupanja na snagu 2014.

Prvo, predviđeno je brisanje odredbi koje se odnose na sektorske intervencije koje su prethodno utvrđene u Uredbi (EU) br. 1308/2013 jer će, kako bi se osigurala bolja usklađenost intervencija ZPP-a, intervencije u okviru budućeg ZPP-a biti uređene s [Uredbom o planu u okviru ZPP-a] i biti dio strateških planova država članica. Drugo, iako su reforme politike vina iz 2008. i 2013. u cijelosti ostvarile svoje ciljeve, što je rezultiralo gospodarski živim sektorom vina, pojavili su se novi gospodarski, ekološki i klimatski izazovi. Stoga se Uredbom predviđa niz posebnih izmjena postojećih pravila kako bi se suočilo s tim izazovima. Treće, u Komunikaciji o budućnost hrane i poljoprivrede naglašeno je da bi oznake zemljopisnog podrijetla trebale biti privlačnije za poljoprivrednike i potrošače te da bi trebalo olakšati upravljanje sustavom. Stoga se predlaže izmjena postojećih pravila o oznakama zemljopisnog podrijetla, putem četiri temeljna akta, s ciljem postizanja jednostavnijeg sustava oznaka zemljopisnog podrijetla, brže registracije oznaka zemljopisnog podrijetla i učinkovitijeg odobravanja izmjene specifikacija proizvoda. Cilj je tih izmjena pojednostavnjenje sustava oznaka zemljopisnog podrijetla koje će biti razumljivije potrošačima, bit će ih lakše promicati i smanjit će se upravni troškovi upravljanja sustavom. Kad je riječ o propisima za oznake zemljopisnog podrijetla za vina, ograničavanje pregleda zahtjeva od strane EU-a od očite pogreške, odvajanje pravila intelektualnog vlasništva od drugih zahtjeva utvrđenih u specifikaciji proizvoda te omogućavanje državama članicama da odlučuju o izmjenama koje nemaju učinak na razini EU-a, pojednostavnila bi se homologacija, skratili rokovi i racionalizirali resursi, u skladu s povezanim načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti. Isto tako, predviđa se da će se pojednostavnjenjem određenih postupaka, primjerice postupka prigovora, povećati učinkovitost postupka odobrenja. Zahvaljujući pojašnjenju definicije „Zaštićena oznaka izvornosti” za vina, skupine proizvođača moći će upotrebljavati nova sortna vina, što je potrebno i s obzirom na klimatske promjene te će svoje zahtjeve moći primjereno opravdati u skladu s enološkim uvjetima. Predloženo je i jačanje zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla protiv krivotvorenja na internetu i na robi u provozu. Predloženo pojednostavnjenje oznaka zemljopisnog podrijetla za vino mora se primjenjivati i na poljoprivredne i prehrambene proizvode kako bi se osigurala razumna razina dosljednosti među programima i ostvarile navedene prednosti za proizvođače oznaka zemljopisnog podrijetla u tom sektoru. Program oznaka zemljopisnog podrijetla za aromatizirana vina u okviru kojeg je samo 5 od 3350 oznaka zemljopisnog podrijetla, ne može biti funkcionalan i treba ga spojiti s drugim programom, a primjeren je program za poljoprivredne i prehrambene proizvode jer su njime već obuhvaćena druga alkoholna pića. Nadalje, Uredbom se predviđaju odredbe koje samo prenose u unutarnje zakonodavstvo obveze EU-a i njegovih država članica u kontekstu nedavnih ministarskih odluka Svjetske trgovinske organizacije, posebno o izvoznim subvencijama te, općenitije, o mjerama izvozne konkurencije. Konačno, predlaže se brisanje niza zastarjelih odredbi, među ostalim sustava reguliranja proizvodnje i zahtjeva koji se primjenjuju na sektor šećera koji su istekli na kraju tržišne godine 2016./2017. 2018/0216 (COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o utvrđivanju pravila o potpori za strateške planove koje izrađuju države članice u okviru zajedničke poljoprivredne politike (strateški planovi u okviru ZPP-a) i koji se financiraju iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 42. i članak 43. stavak 2., uzimajući u obzir Akt o pristupanju iz 1979., a posebno stavak 6. Protokola br. 4. o pamuku priloženog tom Aktu, uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima, uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija, uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, budući da: (1)U Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija od 29. studenoga 2017. naslovljenoj „Budućnost hrane i poljoprivrede” utvrđeni su izazovi, ciljevi i smjernice buduće zajedničke poljoprivredne politike („ZPP”) nakon 2020. Neki su od tih ciljeva potreba za većom usmjerenošću ZPP-a na rezultate, potreba za poticanjem modernizacije i održivosti, uključujući ekonomsku, društvenu, ekološku i klimatsku održivost poljoprivrednih površina te šumskih i ruralnih područja, te potreba za smanjenjem administrativnog opterećenja za korisnike povezanoga sa zakonodavstvom Unije. (2)Budući da bi ZPP trebao bolje odgovarati na izazove i mogućnosti koji se pojavljuju na razini Unije, na međunarodnoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te na razini poljoprivrednih gospodarstava, potrebno je racionalizirati upravljanje ZPP-om i poboljšati ostvarivanje ciljeva Unije u okviru ZPP-a te znatno smanjiti administrativno opterećenje. U okviru ZPP-a zasnovanog na uspješnosti („model ostvarivanja politike”) Unija bi trebala utvrditi osnovne parametre politike, kao što su ciljevi ZPP-a i osnovni zahtjevi, a države članice trebale bi snositi veću odgovornost u pogledu načina na koji ispunjuju ciljeve i ostvaruju ciljne vrijednosti. Veća supsidijarnost omogućuje da se bolje uzmu u obzir lokalni uvjeti i potrebe te da se potpora prilagodi potrebama kako bi se povećao doprinos ciljevima Unije. (3)Zbog primjene zajedničkih definicija potpuno utvrđenih na razini Unije državama članicama bilo je donekle otežano uzeti u obzir vlastite posebnosti na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. Stoga bi državama članicama trebalo dati fleksibilnost da pobliže odrede neke definicije u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a. Međutim, radi osiguranja jednakih uvjeta tržišnog natjecanja potrebno je utvrditi određeni okvir na razini Unije s ključnim elementima koji se trebaju uključiti u te definicije („okvirne definicije”). (4)Kako bi se osiguralo da Unija može poštovati svoje međunarodne obveze u pogledu domaće potpore koje su utvrđene Sporazumom WTO-a o poljoprivredi i posebno kako bi se osiguralo da se osnovna potpora dohotku za održivost i povezane vrste intervencija i dalje prijavljuju kao potpora iz „zelene kutije” koja nema nikakav ili ima tek minimalan učinak narušavanja trgovine ili proizvodnje, okvirna definicija „poljoprivredne djelatnosti” trebala bi obuhvaćati kako proizvodnju poljoprivrednih proizvoda tako i održavanje poljoprivredne površine. Radi prilagodbe lokalnim uvjetima države članice trebale bi utvrditi stvarnu definiciju poljoprivredne djelatnosti u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a. (5)Kako bi se zadržali ključni elementi na razini cijele Unije i omogućila usporedivost odluka država članica, a da se istodobno države članice ne ograničavaju pri ostvarivanju ciljeva Unije, trebalo bi utvrditi okvirnu definiciju „poljoprivredne površine”. Povezane okvirne definicije „obradivog zemljišta”, „trajnih nasada” i „trajnog travnjaka” trebale bi biti dovoljno široke kako bi države članice imale prostora da te definicije pobliže odrede u skladu sa svojim lokalnim uvjetima. Okvirna definicija „obradivog zemljišta” trebala bi se utvrditi tako da se državama članicama omogući da obuhvate različite oblike proizvodnje, uključujući primjerice agrošumarstvo i obradiva zemljišta s grmljem i drvećem, te da je u skladu s njom obvezno uključivanje površina ostavljenih na ugaru kako bi se osigurala proizvodna nevezanost intervencija. Okvirna definicija „trajnih nasada” trebala bi uključivati površine koje se stvarno upotrebljavaju za proizvodnju i one koje se ne upotrebljavaju stvarno u tu svrhu te rasadnike i kulture kratkih ophodnji koje će odrediti države članice. Okvirna definicija „trajnog travnjaka” trebala bi se utvrditi tako da se državama članicama omogući da pobliže odrede kriterije te da uključe vrste koje nisu trave ili drugo travoliko krmno bilje i mogu se upotrebljavati za ispašu ili se od njih može proizvesti hrana za životinje, neovisno o tome upotrebljavaju li se stvarno za proizvodnju ili ne. (6)Sinergijama između EPFRR-a i programa Obzor Europa trebalo bi se potaknuti da EPFRR na najbolji mogući način iskoristi rezultate istraživanja i inovacija, posebno onih koji proizlaze iz projekata koji se financiraju iz programa Obzor Europa i Europskog partnerstva za inovacije za „produktivnost i održivost u poljoprivredi”, što će doprinijeti inovacijama u poljoprivrednom sektoru i ruralnim područjima. (7)Kako bi se osigurala pravna sigurnost da se potpora isplaćuje za poljoprivrednu površinu koja je poljoprivredniku na raspolaganju i na kojoj se obavlja poljoprivredna djelatnost, trebalo bi utvrditi okvirnu definiciju „prihvatljivog hektara”. Kako bi se izbjegli dvostruki zahtjevi, države članice trebale bi utvrditi uvjete na temelju kojih će se određivati je li zemljište poljoprivredniku na raspolaganju. S obzirom na vjerojatnost povremene i privremene uporabe poljoprivrednog zemljišta za djelatnosti koje nisu, strogo uzevši, poljoprivredne, te s obzirom na potencijal doprinosa nepoljoprivrednih djelatnosti diversifikaciji dohotka poljoprivrednih gospodarstava, države članice trebale bi utvrditi odgovarajuće uvjete u skladu s kojima će se površine koje se upotrebljavaju i za nepoljoprivredne djelatnosti uvrstiti među prihvatljive hektare. (8)Kad je riječ o površinama koje se upotrebljavaju za proizvodnju konoplje, u cilju zaštite javnog zdravlja i osiguranja dosljednosti u odnosu na drugo zakonodavstvo, upotreba sjemena sorti konoplje u kojima sadržaj tetrahidrokanabinola ne prelazi 0,2 % trebala bi biti dio definicije prihvatljivog hektara. (9)Kako bi se dodatno poboljšala uspješnost ZPP-a, potpora dohotku trebala bi biti usmjerena na prave poljoprivrednike. Kako bi se osigurao zajednički pristup na razini Unije u pogledu takva usmjeravanja potpore, trebala bi se utvrditi okvirna definicija „pravog poljoprivrednika” s odgovarajućim ključnim elementima. Na temelju te okvirne definicije države članice trebale bi u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a odrediti koji se poljoprivrednici ne smatraju pravim poljoprivrednicima, i to na temelju uvjeta kao što su ispitivanja dohotka, količina rada na poljoprivrednom gospodarstvu, predmet poslovanja i upisivanje u registre. Time se ne bi trebali iz potpore isključiti poljoprivrednici koji se bave i drugim djelatnostima, odnosno aktivno se bave poljoprivredom, ali se bave i nepoljoprivrednim djelatnostima izvan poljoprivrednog gospodarstva, s obzirom na to da se tim višestrukim djelatnostima često jača socioekonomska struktura ruralnih područja. (10)Kako bi se osigurala usklađenost vrsta intervencija za izravna plaćanja i vrsta intervencija u području ruralnog razvoja koje se odnose na cilj generacijske obnove, trebalo bi na razini Unije utvrditi definiciju „mladog poljoprivrednika” s odgovarajućim ključnim elementima. (11)Kako bi se učvrstili ciljevi ZPP-a utvrđeni člankom 39. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i osiguralo da se Unija na odgovarajući način suoči s najnovijim izazovima, primjereno je predvidjeti skup općih ciljeva koji će odražavati smjernice iz Komunikacije „Budućnost hrane i poljoprivrede”. Osim toga, trebalo bi na razini Unije pobliže utvrditi skup posebnih ciljeva koje bi države članice trebale primijeniti u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a. Tim bi se posebnim ciljevima opći ciljevi ZPP-a trebali prenijeti u konkretnije prioritete, pri čemu bi se trebalo uzeti u obzir relevantno zakonodavstvo Unije, posebno u području klime, energije i okoliša, te postići ravnoteža među dimenzijama održivog razvoja u skladu s procjenom učinka. (12)Kako bi bio prilagođen multifunkcionalnosti sustava poljoprivrede, šumarstva i prehrane u Uniji, pametniji, modernizirani i održiviji ZPP trebao bi uključivati istraživanje i razvoj, uz ulaganje u tehnološki razvoj i digitalizaciju te poboljšanje pristupa nepristranom, pouzdanom, relevantnom i novom znanju. (13)U okviru modela ostvarivanja politike ZPP-a Unija bi trebala utvrditi ciljeve Unije i vrste intervencija te osnovne zahtjeve Unije koji se primjenjuju na države članice, ali bi one same trebale biti nadležne za prenošenje tog okvira Unije u mehanizme potpore koji se primjenjuju na korisnike. U tom bi kontekstu države članice trebale djelovati u skladu s Poveljom o temeljnim pravima i općim načelima prava Unije te osigurati da se pravni okvir za dodjelu potpore Unije korisnicima temelji na njihovim strateškim planovima u okviru ZPP-a i da je u skladu s načelima i zahtjevima utvrđenima u ovoj Uredbi i [Horizontalnoj uredbi]. (14)Radi poticanja pametnog i otpornog poljoprivrednog sektora izravna plaćanja ostaju jedan od ključnih elemenata za osiguranje pravedne potpore dohotku za poljoprivrednike. Jednako tako, potrebna su ulaganja u restrukturiranje poljoprivrednih gospodarstava, modernizaciju, inovacije, diversifikaciju te primjenu novih tehnologija radi poboljšanja tržišnog nagrađivanja poljoprivrednika. (15)U kontekstu veće usmjerenosti ZPP-a na tržište, kako je navedeno u Komunikaciji „Budućnost hrane i poljoprivrede”, izloženost tržištu, klimatske promjene i s njima povezana povećana učestalost i ozbiljnost ekstremnih vremenskih uvjeta te sanitarne i fitosanitarne krize mogu uzrokovati rizik od nestabilnosti cijena i sve veći pritisak na prihode. Stoga, iako su poljoprivrednici u konačnici odgovorni za izradu vlastitih strategija za poljoprivredna gospodarstva, trebao bi se uspostaviti čvrst okvir za osiguranje odgovarajućeg upravljanja rizicima. U tu bi se svrhu države članice i poljoprivrednici mogli osloniti na platformu na razini Unije za upravljanje rizicima za izgradnju kapaciteta kako bi se poljoprivrednicima pružili odgovarajući financijski instrumenti za ulaganja i pristup obrtnom kapitalu, osposobljavanju, prijenosu znanja i savjetovanju. (16)Poticanje brige za okoliš i mjera u području klime te doprinos postizanju ciljeva Unije u području okoliša i klime vrlo je bitan prioritet za budućnost poljoprivrede i šumarstva Unije. Stoga bi struktura ZPP-a trebala odražavati veće ambicije u pogledu tih ciljeva. U okviru novog modela ostvarivanja politike mjere koje se poduzimaju za borbu protiv degradacije okoliša i klimatskih promjena trebale bi biti usredotočene na rezultate te bi se u tu svrhu članak 11. UFEU-a trebao smatrati obvezom postizanja rezultata. Budući da su mnoga ruralna područja u Uniji pogođena strukturnim problemima, kao što su nedostatak atraktivnih prilika za zapošljavanje, manjak vještina, nedovoljna ulaganja u povezanost, infrastrukturu i osnovne usluge te odljev mladih, ključno je ojačati socioekonomsku strukturu tih područja, u skladu s Deklaracijom iz Corka 2.0., posebno otvaranjem radnih mjesta i generacijskom obnovom tako da Komisija potakne zapošljavanje i rast u ruralnim područjima, promicanjem socijalne uključenosti, generacijske obnove i razvoja „pametnih sela” u cijeloj Europi. Kako je navedeno u Komunikaciji „Budućnost hrane i poljoprivrede”, novi ruralni vrijednosni lanci, kao što su obnovljiva energija, novo biogospodarstvo, kružno gospodarstvo i ekoturizam, pogodno su okruženje za dobar rast i stvaranje radnih mjesta u ruralnim područjima. U tom kontekstu financijski instrumenti i korištenje jamstva InvestEU mogu imati ključnu ulogu u osiguranju pristupa financiranju i jačanju kapaciteta za rast poljoprivrednih gospodarstava i poduzeća. U ruralnim područjima postoji potencijal za zapošljavanje državljana trećih zemalja sa zakonitim boravkom, čime se promiče njihova socijalna i ekonomska integracija, posebno u pogledu strategija lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice. (17)Zajedničkom poljoprivrednom politikom trebala bi se nastaviti jamčiti sigurnost opskrbe hranom, a to znači stalan pristup dovoljnoj količini sigurne i hranjive hrane. Nadalje, s pomoću ZPP-a trebao bi se poboljšati odgovor poljoprivrede Unije na nove društvene potrebe u području hrane i zdravlja, uključujući održivu poljoprivrednu proizvodnju, zdraviju prehranu, rasipanje hrane i dobrobit životinja. ZPP-om bi se trebala nastaviti promicati proizvodnja s posebnim i vrijednim karakteristikama te istodobno pomoći poljoprivrednicima da proaktivno prilagode svoju proizvodnju tržišnim signalima i zahtjevima potrošača.

(18)S obzirom na opseg reforme koja je potrebna za ostvarenje ciljeva i rješavanje navedenih problema, primjereno je predvidjeti novi pravni okvir u jedinstvenoj uredbi kojim će se obuhvatiti potpora Unije koja se financira iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i zamijeniti postojeći mehanizmi utvrđeni Uredbom (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbom (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća. (19)Ovom Uredbom trebala bi se utvrditi pravila koja se primjenjuju na potporu Unije koja se financira iz EFJP-a i EPFRR-a i dodjeljuje u obliku vrsta intervencija navedenih u strateškim planovima u okviru ZPP-a koje izrađuju države članice i odobrava Komisija. (20)Kako bi se osiguralo da Unija poštuje svoje međunarodne obveze u pogledu domaće potpore koje su utvrđene Sporazumom WTO-a o poljoprivredi, određene vrste intervencija predviđene ovom Uredbom trebale bi se i dalje prijavljivati kao potpora iz „zelene kutije”, koja nema nikakav ili ima tek minimalan učinak narušavanja trgovine ili učinak na proizvodnju, ili kao potpora iz „plave kutije” u okviru programa ograničavanja proizvodnje i stoga biti izuzete iz obveza smanjenja. Iako su odredbe utvrđene ovom Uredbom za te vrste intervencija već u skladu sa zahtjevima „zelene kutije” iz Priloga 2. Sporazumu WTO-a o poljoprivredi odnosno zahtjevima „plave kutije” iz članka 6.5. navedenog Sporazuma, trebalo bi osigurati da intervencije koje planiraju države članice u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a za te vrste intervencija i dalje poštuju te zahtjeve. (21)Na temelju prethodnog sustava višestruke sukladnosti koji se primjenjuje do 2020., sustav nove uvjetovanosti primanje cjelokupne potpore ZPP-a povezuje se sa zahtjevom da korisnici zadovoljavaju osnovne standarde u području okoliša, klimatskih promjena, javnog zdravlja, zdravlja životinja i bilja te dobrobiti životinja. Osnovni standardi obuhvaćaju, u pojednostavnjenom obliku, propisane zahtjeve upravljanja i standarde dobrih poljoprivrednih i okolišnih uvjeta zemljišta (GAEC). Ti osnovni standardi trebali bi omogućiti da se bolje uzmu u obzir okolišni i klimatski izazovi i nova struktura ZPP-a za okoliš i tako ostvare ambiciozniji ciljevi u području klime i okoliša koje je Komisija najavila u svojoj Komunikaciji „Budućnost hrane i poljoprivrede” i u višegodišnjem financijskom okviru (VFO). Cilj je sustava uvjetovanosti podignuti razinu osviještenosti korisnika o potrebi poštovanja navedenih osnovnih standarda i tako doprinijeti razvoju održive poljoprivrede. Njime se nastoji i doprinijeti većoj usklađenosti ZPP-a s očekivanjima društva poboljšanjem usklađenosti te politike u odnosu na ciljeve u području okoliša, javnog zdravlja, zdravlja životinja, zdravlja bilja i dobrobiti životinja. Sustav uvjetovanosti trebao bi biti jedan od sastavnih elemenata strukture ZPP- za okoliš, kao dio osnovnih uvjeta za ambicioznije okolišne i klimatske ciljeve, te bi se trebao primjenjivati u cijeloj Uniji. Države članice trebale bi osigurati da se na poljoprivrednike koji ne ispunjavaju te uvjete primjenjuju proporcionalne, učinkovite i odvraćajuće kazne u skladu s [Horizontalnom uredbom]. (22)S pomoću okvira standarda GAEC nastoji se doprinijeti ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi tim promjenama, suočavanju s izazovima u području vode, zaštiti i kvaliteti tla te zaštiti i kvaliteti bioraznolikosti. Potrebno je poboljšati okvir kako bi se posebno uzele u obzir prakse utvrđene do 2020. u okviru ekologizacije izravnih plaćanja, ublažavanja klimatskih promjena i potrebe za poboljšanjem održivosti poljoprivrednih gospodarstava, posebno upravljanja hranjivim tvarima. Potvrđeno je da svaki GAEC pridonosi ostvarenju više ciljeva. Kako bi provele taj sustav, države članice trebale bi za svaki od standarda utvrđenih na razini Unije utvrditi nacionalni standard uzimajući u obzir posebne značajke predmetnih površina, uključujući uvjete tla i klimatske uvjete, postojeće uvjete na poljoprivrednom gospodarstvu, korištenje zemljišta, plodored, uzgojne prakse i strukture poljoprivrednih gospodarstava. Uz to države članice mogu utvrditi druge nacionalne standarde povezane s glavnim ciljevima utvrđenima u Prilogu III. radi boljeg ostvarenja ciljeva okvira GAEC u području okoliša i klime. Kako bi se poduprla uspješnost poljoprivrednih gospodarstava u agronomskom i okolišnom smislu, u sklopu okvira GAEC utvrdit će se planovi upravljanja hranjivim tvarima s pomoću elektroničkog alata za održivost poljoprivrednih gospodarstava koji će države članice staviti na raspolaganje pojedinačnim poljoprivrednicima. Tim bi se alatom trebala omogućiti potpora donošenju odluka na poljoprivrednim gospodarstvima, počevši s minimalnim funkcijama za upravljanje hranjivim tvarima. Općom interoperabilnosti i modularnosti trebala bi se osigurati i mogućnost dodavanja drugih elektroničkih aplikacija e-uprave i upravljanja poljoprivrednim gospodarstvima. Kako bi se osigurali jednaki uvjeti tržišnog natjecanja za poljoprivrednike u cijeloj Uniji, Komisija može poduprijeti države članice u izradi navedenog alata i potrebnim uslugama skladištenja i obrade podataka. (23)Države članice trebaju u potpunosti provesti standardne zahtjeve upravljanja kako bi oni postali operativni na razini poljoprivrednog gospodarstva i kako bi se njima osigurao jednak tretman poljoprivrednika. Radi osiguranja dosljednosti pravila o uvjetovanosti u pogledu poboljšanja održivosti politike, standardni zahtjevi upravljanja trebali bi obuhvaćati glavno zakonodavstvo Unije u području okoliša, javnog zdravlja, zdravlja životinja i bilja te dobrobiti životinja čija provedba na nacionalnoj razini podrazumijeva točno određene obveze za pojedinačne poljoprivrednike, uključujući obveze na temelju Direktive Vijeća 92/43/EEZ i Direktive 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća ili Direktive Vijeća 91/676/EEZ. Radi provedbe daljnjih mjera na temelju zajedničke izjave Europskog parlamenta i Vijeća priložene Uredbi (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća relevantne odredbe Direktive 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive 2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća uključuju se kao standardni zahtjevi upravljanja u područje primjene uvjetovanosti i popis standarda GAEC prilagođava se u skladu s time. (24)Države članice trebale bi osnovati savjetodavne službe za poljoprivredna gospodarstva, koje će imati gospodarsku, okolišnu i socijalnu dimenziju, kako bi poboljšale održivo upravljanje i opću uspješnost poljoprivrednih gospodarstava i ruralnih poduzeća te utvrdile potrebna poboljšanja u pogledu svih mjera na razini poljoprivrednog gospodarstva predviđenih u strateškim planovima u okviru ZPP-a. Te bi službe trebale poljoprivrednicima i drugim korisnicima potpore u okviru ZPP-a pomoći da postanu svjesniji odnosa između upravljanja poljoprivrednim gospodarstvom, s jedne strane, i određenih standarda, zahtjeva i informacija, uključujući one u području okoliša i klime, s druge strane. Popis potonjih uključuje standarde koji se primjenjuju na poljoprivrednike i druge korisnike ZPP-a ili su nužni za njih te su utvrđeni u strateškom planu u okviru ZPP-a te standarde koji proizlaze iz zakonodavstva u području vode, održive upotrebe pesticida te inicijativa za borbu protiv antimikrobne rezistencije i upravljanja rizicima. Radi veće kvalitete i djelotvornosti savjeta države članice trebale bi uključiti savjetnike u sustave znanja i inovacija u poljoprivredi (AKIS) kako bi mogli pružati najnovije tehnološke i znanstvene informacije koje su nastale kao rezultat istraživanja i inovacija. (25)Kako bi se osigurala pravednija raspodjela potpora dohotku, iznosi izravnih plaćanja koji prelaze određenu gornju granicu trebali bi se smanjiti i dobivena razlika trebala bi se upotrijebiti za proizvodno nevezana izravna plaćanja, pri čemu se prioritet daje dodatnoj preraspodijeljenoj potpori dohotku za održivost, ili prenijeti u EPFRR. Kako bi se izbjegli negativni učinci na zapošljavanje, pri primjeni tog mehanizma trebala bi se uzeti u obzir radna snaga. (26)Zakonodavstvom Unije trebalo bi se predvidjeti da države članice u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a trebaju utvrditi zahtjeve u pogledu minimalne površine za primanje proizvodno nevezanih plaćanja. Takvi zahtjevi trebali bi se odnositi na potrebu za izbjegavanjem prekomjernog administrativnog opterećenja koje proizlazi iz upravljanja brojnim plaćanjima malih iznosa i na potrebu za osiguranjem stvarnog doprinosa potpore ostvarenju ciljeva ZPP-a kojima doprinose proizvodno nevezana izravna plaćanja. Kako bi se zajamčila minimalna razina potpore dohotku od poljoprivrede za sve prave poljoprivrednike te kako bi se ispunio cilj osiguranja primjerenog životnog standarda poljoprivrednog stanovništva utvrđen Ugovorom, trebalo bi utvrditi godišnje proizvodno nevezano plaćanje po površini kao vrsta intervencije „osnovna potpora dohotku za održivost”. Kako bi se poboljšala usmjerenost te potpore, iznosi plaćanja mogu se razlikovati prema skupinama područja na temelju socioekonomskih i/ili agronomskih uvjeta. Radi izbjegavanja negativnih učinaka na dohodak poljoprivrednika, države članice mogu odlučiti provoditi osnovnu potporu dohotku za održivost na temelju prava na plaćanje. U tom slučaju vrijednost prava na plaćanje prije dodatne konvergencije trebala bi biti razmjerna njihovoj vrijednosti kako je utvrđena na temelju programa osnovnih plaćanja u skladu s Uredbom (EU) br. 1307/2013, uzimajući pritom u obzir i plaćanja za poljoprivredne prakse korisne za klimu i okoliš. Osim toga, države članice trebale bi postići i dodatnu konvergenciju radi nastavka postupnog udaljavanja od povijesnih vrijednosti. (27)Ako dodjeljuju proizvodno nevezanu izravnu potporu na temelju sustava prava na plaćanje, države članice trebale bi nastaviti upravljati jednom ili više nacionalnih pričuva po skupini područja. Takve bi pričuve trebale prvenstveno biti namijenjene mladim poljoprivrednicima i poljoprivrednicima koji tek počinju obavljati svoju poljoprivrednu djelatnost. Pravila o primjeni i prijenosu prava na plaćanje potrebna su i radi osiguranja nesmetanog funkcioniranja sustava. (28)S obzirom na svoju ključnu ulogu u podupiranju zapošljavanja u ruralnim područjima i doprinos teritorijalnom razvoju, mala poljoprivredna gospodarstva i dalje su temelj poljoprivrede Unije. Radi poticanja uravnoteženije raspodjele potpore i smanjenja administrativnog opterećenja za korisnike malih iznosa potpore, države članice trebale bi imati opciju ponuditi malim poljoprivrednicima mogućnost zamjene drugih izravnih plaćanja zaokruženim iznosom plaćanja za male poljoprivrednike. (29)S obzirom na prepoznatu potrebu za vidljivim i mjerljivim poticanjem uravnoteženije raspodjele potpore u korist malih i/ili srednjih poljoprivrednika, trebalo bi na razini Unije utvrditi posebno proizvodno nevezano plaćanje po hektaru, tj. dodatnu preraspodijeljenu potporu dohotku za održivost. Radi boljeg usmjeravanja te dodatne potpore te s obzirom na prepoznate razlike u strukturi poljoprivrednih gospodarstava u Uniji, države članice trebale bi imati mogućnost pružanja različitih iznosa dodatne potpore za različite raspone hektara. (30)Stvaranje i razvoj nove gospodarske djelatnosti u poljoprivrednom sektoru od strane mladih poljoprivrednika financijski je izazov i predstavlja element koji bi se trebao uzeti u obzir pri dodjeli i usmjeravanju izravnih plaćanja. Taj je razvoj ključan za konkurentnost poljoprivrednog sektora Unije te stoga države članice mogu uspostaviti dodatnu potporu dohotku za mlade poljoprivrednike. Takva vrsta intervencija trebala bi se uspostaviti kako bi se mladim poljoprivrednicima dala dodatna potpora dohotku nakon pokretanja poslovanja. (31)Zajedničkom poljoprivrednom politikom trebalo bi se osigurati da države članice bolje ostvaruju svoje ciljeve u području okoliša poštujući lokalne potrebe i stvarne okolnosti u kojima se nalaze poljoprivrednici. Države članice trebale bi u okviru izravnih plaćanja u strateškim planovima u okviru ZPP-a uspostaviti dobrovoljne programe za ekologiju za poljoprivrednike, koji bi trebali biti potpuno usklađeni s drugim relevantnim intervencijama. Države članice trebale bi ih definirati kao plaćanje koje se dodjeljuje kao poticaj i naknada za pružanje javnih dobara putem poljoprivrednih praksi korisnih za klimu i okoliš ili kao naknada za uvođenje takvih praksi. U oba slučaja svrha bi trebala biti poboljšanje uspješnosti ZPP-a u pogledu okoliša i klime te bi stoga programi trebali biti osmišljeni tako da nadilaze obvezne zahtjeve koji su već propisani sustavom uvjetovanosti. Države članice mogu odlučiti uspostaviti programe za ekologiju za poljoprivredne prakse kao što su poboljšano upravljanje trajnim travnjacima i obilježjima krajobraza te ekološki uzgoj. Ti programi mogu uključivati i „početničke programe” koji mogu biti uvjet za preuzimanje ambicioznijih obveza u području ruralnog razvoja. (32)Državama članicama trebalo bi dopustiti da dio financijske gornje granice koja im je na raspolaganju za izravna plaćanja iskoriste za proizvodno vezanu potporu dohotku u svrhu poboljšanja konkurentnosti, održivosti i/ili kvalitete u određenim sektorima i vrstama proizvodnje koji imaju posebnu socijalnu, gospodarsku ili okolišnu važnost i suočavaju se s određenim poteškoćama. Nadalje, državama članicama trebalo bi biti dopušteno da dodatni dio financijske gornje granice koja im je na raspolaganju za izravna plaćanja iskoriste za dodjelu proizvodno vezane potpore dohotku, posebno za potporu proizvodnji proteinskih usjeva u Uniji radi smanjenja manjka u tom području. (33)Trebala bi se osigurati usklađenost proizvodno vezane potpore s međunarodnim obvezama Unije. To posebice uključuje zahtjeve iz Memoranduma o razumijevanju između Europske ekonomske zajednice i Sjedinjenih Američkih Država u pogledu uljarica u okviru GATT-a kako se primjenjuju nakon izmjena zasebne osnovne površine EU-a za uljarice na temelju izmjena sastava EU-a. Komisija bi trebala biti ovlaštena za donošenje provedbenih akata u svrhu utvrđivanja detaljnih pravila u tom pogledu. (34)U skladu s ciljevima iz Protokola br. 4. o pamuku priloženog Aktu o pristupanju iz 1979. potrebno je zadržati „posebno plaćanje za usjev” po prihvatljivom hektaru povezano s uzgojem pamuka te potporu za međustrukovne organizacije u regijama u kojima se uzgaja pamuk. Međutim, budući da su proračunska sredstva dodijeljena za pamuk fiksna i ne mogu se koristiti u druge svrhe te da je pravna osnova provedbe tog programa Ugovor, plaćanje za pamuk ne bi trebalo biti dio intervencija odobrenih u strateškom planu u okviru ZPP-a. Kako bi se osigurala učinkovita primjena posebnog plaćanja za pamuk i upravljanje njime, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje određenih akata. (35)Potrebne su sektorske vrste intervencija za doprinos ciljevima ZPP-a i jačanje sinergije s drugim instrumentima ZPP-a. U skladu s modelom ostvarivanja politike minimalni zahtjevi u pogledu sadržaja i ciljeva za takve sektorske vrste intervencija trebali bi se utvrditi na razini Unije kako bi se osigurali jednaki uvjeti tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu i izbjegli uvjeti neravnopravnog i nepoštenog tržišnog natjecanja. Države članice trebale bi opravdati uključivanje takvih intervencija u svoje strateške planove u okviru ZPP-a i osigurati usklađenost s drugim intervencijama na sektorskoj razini. Opće vrste intervencija koje se trebaju utvrditi na razini Unije trebale bi obuhvaćati sektore voća i povrća, vina, pčelarskih proizvoda, maslinova ulja i stolnih maslina, hmelja i drugih proizvoda koje treba utvrditi, za koje se čini da bi uspostava sektorskih programa mogla pozitivno djelovati na ostvarenje svih ili nekih od općih i posebnih ciljeva ZPP-a koji se nastoje ostvariti ovom Uredbom. (36)Potrebne su nacionalne financijske omotnice ili druga ograničenja u obliku gornjih granica kako bi se zadržala posebnost intervencije i olakšala izrada programa sektorskih intervencija za vino, maslinovo ulje i stolne masline, hmelj i druge poljoprivredne proizvode koji se definiraju u ovoj Uredbi. Međutim, u sektoru voća i povrća i sektoru pčelarstva financijska pomoć Unije trebala bi se nastavljati dodjeljivati u skladu s pravilima utvrđenima u Uredbi (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća kako se ne bi ugrozilo postizanje dodatnih ciljeva koji su specifični za te vrste intervencija. Ako države članice uvedu potporu za „druge sektorske intervencije” u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a, odgovarajuća financijska sredstva trebala bi se oduzeti od sredstava koja se dodjeljuju za vrstu intervencija u obliku izravnih plaćanja predmetnoj državi članici kako bi se zadržala financijska neutralnost. Ako država članica odluči ne primjenjivati sektorske intervencije za hmelj i maslinovo ulje, povezana dodijeljena sredstva za tu državu članicu trebala bi se staviti na raspolaganje kao dodatna sredstva koja se dodjeljuju za vrste intervencija u obliku izravnih plaćanja. (37)Načela intervencija u području ruralnog razvoja utvrđuju se na razini Unije, posebno u pogledu osnovnih zahtjeva za države članice povezane s primjenom kriterija odabira. Međutim, države članice trebale bi imati široku slobodu pri određivanju posebnih uvjeta u skladu s svojim potrebama. Vrste intervencija za ruralni razvoj uključuju plaćanja za obveze u području okoliša i klime te ostale obveze upravljanja koje bi države članice trebale podupirati širom svojih državnih područja u skladu sa svojim specifičnim nacionalnim, regionalnim ili lokalnim potrebama. Države članice trebale bi dodjeljivati plaćanja poljoprivrednicima i drugim upraviteljima zemljišta koji dobrovoljno pristanu na obveze upravljanja kojima se doprinosi ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi tim promjenama te zaštiti i unapređenju okoliša, uključujući kvalitetu i količinu vode, kvalitetu zraka, tla, bioraznolikost i usluge ekosustava, uključujući dobrovoljne obveze u okviru mreže Natura 2000 i potporu za genetsku raznolikost. Potpora u okviru plaćanja za obveze upravljanja može se dodjeljivati i u obliku lokalnih, integriranih ili suradničkih pristupa te intervencija na temelju rezultata.

(38)Potpora za obveze upravljanja može uključivati premije za ekološki uzgoj za održavanje ekološkog zemljišta i prelazak na ekološki uzgoj; plaćanja za druge vrste intervencija kojima se podupiru proizvodni procesi prihvatljivi za okoliš, kao što su agroekologija, konzervacijska poljoprivreda i integrirana proizvodnja; usluge u području šumarstva, okoliša i klime te očuvanje šuma; premije za šume i uspostavljanje poljoprivredno-šumarskih sustava; dobrobit životinja; očuvanje, održiva uporaba i razvoj genetskih resursa. Države članice mogu na temelju svojih potreba uspostaviti druge programe u okviru ove vrste intervencija. Ta vrsta plaćanja trebala bi obuhvaćati samo dodatne troškove i gubitak prihoda nastale zbog preuzimanja obveza koje nadilaze osnovne obvezne standarde i zahtjeve utvrđene u pravu Unije i nacionalnom pravu te sustav uvjetovanosti utvrđen u strateškom planu u okviru ZPP-a. Obveze povezane s tom vrstom intervencija mogu se preuzeti na unaprijed utvrđeno godišnje ili višegodišnje razdoblje i mogu se primjenjivati dulje od sedam godina ako je to opravdano. (39)Mjere u području šumarstva trebale bi doprinijeti provedbi strategije Unije za šume i temeljiti se na nacionalnim ili podnacionalnim programima za šumarstvo ili jednakovrijednim instrumentima, koji bi se trebali temeljiti na obvezama koje proizlaze iz ove Uredbe u pogledu uključivanja emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva [Uredba LULUCF] i obvezama preuzetima na ministarskim konferencijama o zaštiti šuma u Europi. Intervencije bi se trebale temeljiti na planovima upravljanja šumama ili jednakovrijednim instrumentima i mogu obuhvaćati razvoj šumskih područja i održivo upravljanje šumama, uključujući pošumljavanje zemljišta te stvaranje i regeneraciju poljoprivredno-šumarskih sustava; zaštitu, obnovu i poboljšanje šumskih resursa, uzimajući u obzir potrebe u pogledu prilagodbe; ulaganja kojima će se osigurati i poboljšati očuvanje i otpornost šuma te pružanje usluga šumskih ekosustava i usluga u području klime; te mjere i ulaganja kojima se podupiru obnovljiva energija i biogospodarstvo. (40)Kako bi se osigurao pravedan dohodak i otporan poljoprivredni sektor na cijelom području Unije, države članice mogu dodjeljivati potporu poljoprivrednicima u područjima s prirodnim i ostalim posebnim ograničenjima. U pogledu plaćanja za područja s prirodnim ograničenjima, i dalje bi se trebale nastaviti primjenjivati oznake iz politike ruralnog razvoja za razdoblje 2014.–2020. Kako bi se ZPP-om ostvarila veća dodana vrijednost Unije u području okoliša te ojačala njegova sinergija s financiranjem ulaganja u prirodu i bioraznolikost, potrebno je zadržati zasebnu mjeru usmjerenu na nadoknade korisnicima za nepovoljni položaj povezan s provedbom Direktive o mreži Natura 2000 i Okvirne direktive o vodama. Potpora bi se stoga i dalje trebala dodjeljivati poljoprivrednicima i posjednicima šuma u cilju rješavanja specifičnog nepovoljnog položaja koji je posljedica provedbe Direktive 2009/147/EZ i Direktive 92/43/EEZ kako bi se doprinijelo učinkovitom upravljanju lokalitetima mreže Natura 2000. Potpora bi trebala biti dostupna i poljoprivrednicima na područjima riječnih slivova kako bi im pomogla u suočavanju s nepovoljnim položajem koji je posljedica provedbe Okvirne direktive o vodama. Potpora bi se trebala povezati s posebnim zahtjevima koji se opisuju u strateškim planovima u okviru ZPP-a, koji premašuju relevantne obvezne standarde i zahtjeve. Države članice trebale bi osigurati i da plaćanja poljoprivrednicima ne prouzroče dvostruko financiranje iz programa za ekologiju. Nadalje, države članice trebale bi uzeti u obzir specifične potrebe područjâ mreže Natura 2000 u cjelokupnom projektu izrade svojih strateških planova u okviru ZPP-a. (41)Ciljevi zajedničke poljoprivredne politike trebali bi se nastojati postići i potporom za ulaganja, produktivna i neproduktivna, na poljoprivrednim gospodarstvima i izvan njih. Ta se ulaganja mogu, među ostalim, odnositi na infrastrukture povezane s razvojem, modernizacijom ili prilagodbom klimatskim promjenama u području poljoprivrede i šumarstva, uključujući pristup poljoprivrednom i šumskom zemljištu, konsolidaciju i poboljšanje zemljišta, poljoprivredne i šumske prakse i opskrbu energijom i vodom te njihovu uštedu. Kako bi se bolje osigurala usklađenost strateških planova u okviru ZPP-a s ciljevima Unije, kao i jednaki uvjeti među državama članicama, u ovu je Uredbu uvršten negativni popis područja ulaganja. (42)S obzirom na potrebu da se prevlada manjak ulaganja u poljoprivrednom sektoru Unije i poboljša pristup financijskim instrumentima za prioritetne skupine, posebno mlade poljoprivrednike i nove poljoprivrednike viših profila rizičnosti, trebalo bi poticati korištenje jamstva InvestEU i kombinacije bespovratnih sredstava i financijskih instrumenata. S obzirom na znatne razlike među državama članicama u upotrebi financijskih instrumenata zbog razlika u pogledu pristupa financiranju, razvoja bankarskog sektora, prisutnosti rizičnog kapitala, poznavanja javnih uprava i opsega potencijalnih korisnika, države članice trebale bi u strateškom planu u okviru ZPP-a utvrditi odgovarajuće ciljeve, korisnike i povlaštene uvjete te druga moguća pravila prihvatljivosti. (43)Mladi i novi poljoprivrednici i dalje se suočavaju s velikim preprekama u pogledu pristupa zemljištu, visokih cijena i pristupa kreditima. Njihova su poduzeća ugroženija zbog nestabilnosti cijena (i za sirovine i proizvode) i njihove su potrebe u pogledu osposobljavanja u poduzetničkim vještinama i vještinama upravljanja rizikom velike. Stoga je ključno nastaviti pružati potporu za osnivanje novih poduzeća i novih poljoprivrednih gospodarstava. Države članice trebale bi predvidjeti strateški pristup i utvrditi jasan i usklađen skup intervencija za generacijsku obnovu u okviru posebnog cilja koji se odnosi na to pitanje. U tom cilju države članice mogu u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a utvrditi povlaštene uvjete za financijske instrumente za mlade poljoprivrednike i nove poljoprivrednike te bi u svoje strateške planove u okviru ZPP-a trebale uključiti namjensko odvajanje iznosa koji odgovara iznosu od najmanje 2 % godišnje omotnice za izravna plaćanja. Trebalo bi utvrditi povećanje najvećeg iznosa potpore za pokretanje poslovanja mladih poljoprivrednika i ruralnih novoosnovanih poduzeća, na iznos od najviše 100 000 EUR, koji je dostupan i kao potpora u obliku financijskog instrumenta ili u kombinaciji s takvom potporom. (44)S obzirom na potrebu za osiguranjem odgovarajućih alata za upravljanje rizikom trebalo bi zadržati premije osiguranja i uzajamne fondove koji se financiraju iz EPFRR-a. Kategorija uzajamnih fondova obuhvaća i one povezane s gubitcima u proizvodnji i opće instrumente za stabilizaciju prihoda i instrumente za stabilizaciju prihoda za pojedinačni sektor povezane s gubitcima prihoda. (45)Potporom bi trebalo omogućiti uspostavu i provedbu suradnje između najmanje dva subjekta u svrhu ostvarenja ciljeva ZPP-a. Potpora može uključivati sve aspekte takve suradnje, primjerice sljedeće: uspostavu sustava kvalitete; zajednička djelovanja u području okoliša i klime; promicanje kratkog opskrbnog lanca i lokalnih tržišta; pilot-projekte; projekte operativne skupine u okviru programa Europskog partnerstva za inovacije za produktivnost i održivost u poljoprivredi, projekte lokalnog razvoja, pametna sela, udruženja kupaca i udruge poljoprivrednika; partnerstva poljoprivrednih gospodarstava; planove upravljanja šumama; mreže i klastere; socijalnu poljoprivredu; poljoprivrede koju podržava uz zajednica; aktivnosti u okviru inicijative LEADER; i osnivanje organizacija ili skupina proizvođača, kao i druge oblike suradnje koji se smatraju potrebnima za postizanje posebnih ciljeva ZPP-a. (46)U Komunikaciji „Budućnost hrane i poljoprivrede” razmjena znanja i fokus na inovacijama navode se kao sveobuhvatni cilj nove zajedničke poljoprivredne politike. Zajednička poljoprivredna politika trebala bi i dalje pružati potporu interaktivnom inovativnom modelu kojim se jača suradnja među sudionicima kako bi se najbolje iskoristile komplementarne vrste znanja u cilju širenja praktičnih rješenja. Savjetodavne službe za poljoprivredna gospodarstva trebale bi se ojačati u okviru AKIS-a. Strateški plan u okviru ZPP-a trebao bi sadržavati informacije o načinima suradnje savjetodavnih službi, istraživačkih i ruralnih mreža. Svaka država članica ili regija, prema potrebi, može financirati niz djelovanja usmjerenih na razmjenu znanja i inovacije, koristeći se vrstama intervencija iz ove Uredbe. (47)EFJP bi trebao nastaviti financirati vrste intervencija u obliku izravnih plaćanja i sektorske vrste intervencija, dok bi EPFRR trebao nastaviti financirati vrste intervencija u području ruralnog razvoja kako su opisane u ovoj Uredbi. Detaljna pravila financijskog upravljanja ZPP-om trebala bi se utvrditi zasebno za navedena dva fonda i za aktivnosti koje se podupiru svakim od njih, uzimajući u obzir da se novim modelom ostvarivanja politika državama članicama daje više fleksibilnosti i supsidijarnosti za ostvarenje njihovih ciljeva. Vrste intervencija na temelju ove Uredbe trebale bi obuhvatiti razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027. (48)Potpora za izravna plaćanja na temelju strateških planova u okviru ZPP-a trebala bi se dodjeljivati u okviru nacionalnih dodijeljenih sredstava koje treba utvrditi ovom Uredbom. Ta nacionalna dodijeljena sredstva trebala bi odražavati nastavak promjena, pri čemu se sredstva dodijeljena država članicama s najnižom razinom potpore po hektaru postupno povećavaju kako bi se razlika u odnosu na 90 % prosjeka Unije smanjila za gotovo 50 %. Kako bi se uzelo u obzir smanjenje mehanizma plaćanja i upotreba njegova proizvoda u državi članici, ukupna indikativna dodjela financijskih sredstava po godini u strateškom planu u okviru ZPP-a države članice trebala bi moći premašiti nacionalna dodijeljena sredstva. (49)Radi lakšeg upravljanja sredstvima EPFRR-a trebalo bi utvrditi jedinstvenu stopu doprinosa za potporu iz EPFRR-a u odnosu na javne rashode u državama članicama. Kako bi se u obzir uzela iznimna važnost ili obilježja određenih vrsta djelatnosti, trebale bi se odrediti posebne stope doprinosa u odnosu na određene vrste operacija. Kako bi se ublažila posebna ograničenja koja proizlaze iz razine razvijenosti, udaljenosti i izoliranosti, potrebno je utvrditi primjerenu stopu doprinosa iz EPFRR-a za slabije razvijene regije, najudaljenije regije iz članka 349. UFEU-a te manje Egejske otoke. (50)Sredstvima iz EPFRR-a ne bi se smjela pružati potpora ulaganjima koja bi mogla naštetiti okolišu. Stoga je potrebno u ovoj Uredbi predvidjeti određeni broj pravila o izuzeću, kao i mogućnost za daljnju razradu tih jamstava u delegiranim aktima. Posebice, sredstvima iz EPFRR-a ne bi se smjela financirati ulaganja u navodnjavanje koja ne pridonose postizanju, ili očuvanju, dobrog stanja povezanog vodnog tijela ili više takvih tijela ni ulaganja u pošumljavanje koja nisu u skladu s klimatskim i okolišnim ciljevima u skladu s načelima održivog gospodarenja šumama. (51)Za potrebe osiguravanja odgovarajućeg financiranja za određene prioritete, trebala bi se utvrditi pravila o minimalnim financijskim dodijeljenim sredstvima za te prioritete iz potpore u okviru EPFRR-a. Radi osiguranja jednakih uvjeta tržišnog natjecanja među poljoprivrednicima trebao bi se utvrditi i najveći maksimalni iznos dodijeljenih sredstava za proizvodno vezane potpore u okviru izravnih plaćanja. Nadalje, državama članicama trebalo bi dopustiti i korištenje dodatnog dijela njihove raspoložive financijske gornje granice za izravna plaćanja za dodjelu proizvodno vezane potpore dohotku, posebno za poboljšanje konkurentnosti, održivosti i/ili kvalitete proizvodnje proteinskih usjeva. (52)U ovom programu odražava se važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama Unije o provedbi Pariškog sporazuma i ciljevima održivog razvoja Ujedinjenih naroda te će se njime pridonijeti uključivanju klimatske politike u politike Unije i postizanju ukupne ciljne vrijednosti od 25 % proračunskih rashoda EU-a namijenjenih potpori klimatskih ciljeva. Očekuje se da će djelovanja u okviru ZPP-a pridonijeti 40 % ukupne financijske omotnice ZPP-a za klimatske ciljeve. Relevantna djelovanja bit će utvrđena tijekom izrade i provedbe programa te ponovno procijenjena u okviru relevantnih evaluacija i postupaka revizije. (53)Prijenos odgovornosti za procjenu potreba i ostvarivanje ciljnih vrijednosti na države članice usko je povezan s povećanom fleksibilnošću u pogledu utvrđivanja kombinacije vrsta intervencija u obliku izravnih plaćanja, sektorskih vrsta intervencija i vrsta intervencija u području ruralnog razvoja. To bi trebalo poduprijeti određenom fleksibilnošću u pogledu prilagodbe relevantnih nacionalnih dodijeljenih sredstava iz fondova. Ako države članice procijene da su unaprijed dodijeljena sredstva u omotnici nedovoljna za financiranje svih predviđenih mjera, opravdan je određeni stupanj fleksibilnosti, ali istodobno je potrebno izbjeći znatne promjene razine godišnjih izravnih potpora dohotku u odnosu na raspoložive iznose za višegodišnje intervencije u okviru EPFRR-a. (54)Kako bi se povećala dodana vrijednost Unije i očuvalo funkcionalno unutarnje tržište u području poljoprivrede te ostvarili prethodno navedeni opći i posebni ciljevi, države članice ne bi trebale odluke u skladu s ovom Uredbom donositi zasebno, već u okviru strukturiranog postupka koji bi se trebao utvrditi u strateškom planu u okviru ZPP-a. Pravilima Unije „odozgo prema dolje” trebali bi se utvrditi posebni ciljevi ZPP-a na razini EU-a, glavne vrste intervencija, okvir uspješnosti i struktura upravljanja. Cilj je takve raspodjele zadataka osiguravati da postignuti rezultati potpuno odgovaraju uloženim financijskim sredstvima. (55)Kako bi se zajamčila jasna strateška priroda tih strateških planova u okviru ZPP-a i olakšala povezanost s drugim politikama Unije, a osobito s utvrđenim dugoročnim nacionalnim ciljnim vrijednostima koje proizlaze iz zakonodavstva Unije ili međunarodnih sporazuma, kao što su one povezane s klimatskim promjenama, šumama, bioraznolikosti i vodama, primjereno je da treba postojati jedan jedinstveni strateški plan u okviru ZPP-a po državi članici. (56)U postupku izrade svojih strateških planova u okviru ZPP-a države članice trebale bi analizirati svoju posebnu situaciju i potrebe, utvrditi ciljne vrijednosti povezane s ostvarenjem ciljeva ZPP-a i oblikovati intervencije koje će omogućiti postizanje tih ciljeva te ih u isto vrijeme prilagoditi nacionalnom kontekstu i posebnim regionalnim kontekstima, uključujući najudaljenije regije u skladu s člankom 349. UFEU-a. Takav postupak trebao bi doprinijeti većoj supsidijarnosti unutar zajedničkog okvira Unije, a istovremeno bi se njime trebalo osigurati poštovanje općih načela prava Unije i ciljeva ZPP-a. Stoga je primjereno utvrditi pravila o strukturi i sadržaju strateških planova u okviru ZPP-a. (57)Kako bi se osiguralo da su ciljne vrijednosti koje su odredile države članice i oblikovanje intervencija primjereni te da se njima ostvaruje najveći mogući doprinos ciljevima ZPP-a, potrebno je strategiju strateških planova u okviru ZPP-a temeljiti na prethodnoj analizi lokalnog konteksta i procjeni potreba u vezi s ciljevima ZPP-a.

(58)Cilj strateških planova u okviru ZPP-a trebao bi biti osiguravanje veće usklađenosti raznih alata ZPP-a s obzirom na to da bi trebalo obuhvatiti vrste intervencija u obliku izravnih plaćanja, sektorske vrste intervencija i vrste intervencija u području ruralnog razvoja. U strateškim planovima trebalo bi i osigurati i dokazati usklađenost i prikladnost odabira država članica u odnosu na prioritete i ciljeve Unije. Stoga je primjereno da ti planovi sadržavaju strategiju intervencije usmjerenu na rezultate koja je strukturirana oko posebnih ciljeva ZPP-a, uključujući kvantificirane ciljne vrijednosti povezane s tim ciljevima. Radi omogućivanja njihova praćenja na godišnjoj osnovi primjereno je da se te ciljne vrijednosti temelje na pokazateljima rezultata. (59)U strategiji bi trebalo naglasiti i komplementarnost s instrumentima zajedničke poljoprivredne politike i s ostalim politikama Unije. Konkretno, u svakom strateškom planu u okviru ZPP-a trebalo bi prema potrebi uzeti u obzir zakonodavstvo u području okoliša i klime i trebalo bi nacionalne planove koji proizlaze iz tog zakonodavstva opisati u okviru analize trenutačnog stanja (dalje u tekstu „SWOT analiza”). Primjereno je navesti popis zakonodavnih instrumenata na koje bi se posebno trebalo upućivati u strateškom planu u okviru ZPP-a. (60)Budući da bi državama članicama trebalo dati fleksibilnost u pogledu odluke o delegiranju dijela provedbe strateškog plana u okviru ZPP-a na regionalnoj razini na temelju nacionalnog okvira, primjereno je da se u strateškim planovima u okviru ZPP-a opišu međudjelovanja nacionalnih i regionalnih intervencija kako bi se olakšala koordinacija među regijama u rješavanju problema na državnoj razini. (61)S obzirom na to da bi strateški planovi u okviru ZPP-a Komisiji trebali omogućiti preuzimanje odgovornosti za upravljanje proračunom Unije, a državama članicama pružiti pravnu sigurnost o određenim elementima plana, primjereno je da planovi sadržavaju poseban opis pojedinačnih intervencija, uključujući uvjete prihvatljivosti, dodijeljena proračunska sredstva, planirano ostvarenje i jedinične troškove. Uz ciljni plan potreban je i financijski plan s pregledom svih proračunskih aspekata te svake od tih intervencija, zajedno s ciljnim planom. (62)Kako bi se odmah započelo s učinkovitom provedbom strateških planova u okviru ZPP-a, potpora iz EFJP-a i EPFRR-a trebala bi se temeljiti na postojanju čvrstog administrativnog okvira. Svaki strateški plan u okviru ZPP-a trebao bi stoga obuhvatiti utvrđivanje svih struktura upravljanja i koordinacije strateškog plana u okviru ZPP-a, uključujući sustave kontrole i sankcije te strukture za praćenje i izvješćivanje. (63)Uzimajući u obzir važnost općeg cilja modernizacije poljoprivrednog sektora, i s obzirom na njegovu međusektorsku prirodu, primjereno je da države članice u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a posebno navedu kako će ti planovi doprinijeti ostvarenju općeg cilja. (64)S obzirom na zabrinutost u pogledu administrativnog opterećenja u okviru podijeljenog upravljanja i pojednostavnjenje bi trebalo biti predmetom posebne pozornosti strateškog plana u okviru ZPP-a. (65)Budući da nije primjereno da Komisija odobrava informacije koje se mogu smatrati informacijama o kontekstu, ili povijesnim informacijama ili informacijama za koje su nadležne države članice, određene informacije trebale bi se navoditi u prilozima strateškom planu u okviru ZPP-a. (66)Na temelju stavaka 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. potrebna je evaluacija Fondova na temelju podataka prikupljenih putem posebnih zahtjeva za praćenje, izbjegavajući pritom prekomjerne propise i administrativna opterećenja, posebice za države članice. Ti zahtjevi, prema potrebi, mogu uključivati mjerljive pokazatelje kao temelj za evaluaciju učinaka Fondova na terenu. (67)Komisijino odobrenje strateškog plana u okviru ZPP-a ključan je korak kako bi se zajamčilo da se politika provodi u skladu sa zajedničkim ciljevima. U skladu s načelom supsidijarnosti Komisija bi državama članicama trebala dostaviti odgovarajuće smjernice za predstavljanje koherentnih i ambicioznih logika intervencije. (68)Potrebno je predvidjeti mogućnost programiranja i revidiranja strateških planova u okviru ZPP-a, u skladu s uvjetima utvrđenima u ovoj Uredbi. (69)Za upravljanje svakim pojedinačnim strateškim planom u okviru ZPP-a i njegovu provedbu trebalo bi biti nadležno upravljačko tijelo. Njegove bi zadaće trebale biti navedene u ovoj Uredbi. Upravljačko bi tijelo trebalo biti u mogućnosti delegirati dio svojih zadaća, zadržavajući odgovornost za učinkovitost i valjanost upravljanja. Države članice trebale bi osigurati da se pri upravljanju i provedbi strateških planova u okviru ZPP-a štite financijski interesi Unije, u skladu s [Uredbom (EU, Euratom) X] Europskog parlamenta i Vijeća [nova Financijska uredba] i Uredbom (EU) X Europskog parlamenta i Vijeća [nova Horizontalna uredba]. (70)U skladu s načelom podijeljenog upravljanja Komisiji u provedbi ZPP-a pomažu odbori sastavljeni od predstavnika država članica. U cilju pojednostavnjenja sustava i položaja država članica osniva se samo jedan odbor za praćenje provedbe ove Uredbe, spajanjem odbora za ruralni razvoj i odbora za izravna plaćanja koji su osnovani u okviru programskog razdoblja 2014.–2020. Odgovornost za pomoć državama članicama u provedbi strateških planova u okviru ZPP-a podijeljena je između upravljačkog tijela i odbora za praćenje. Komisiji bi trebao pomagati i odbor za zajedničku poljoprivrednu politiku, u skladu s odredbama utvrđenima u ovoj Uredbi. (71)U okviru EPFRR-a tehničkom pomoći na inicijativu Komisije trebala bi se podupirati djelovanja povezana s ispunjavanjem zadaća iz [članka 7. HZR]. Tehnička pomoć može se pružiti i na inicijativu države članice za potrebe ispunjavanja zadaća potrebnih za učinkovito upravljanje provedbom i provedbu potpore u odnosu na strateški plan u okviru ZPP-a. Povećanje tehničke pomoći na inicijativu države članice dostupno je samo za Maltu. (72)U kontekstu buduće znatno veće fleksibilnost i supsidijarnosti za države članice u pogledu oblikovanja intervencija mreže su ključan alat za pokretanje i usmjeravanje politike i osiguravanje dostatne pozornosti i kapaciteta u državama članicama. S pomoću jedinstvene mreže trebala bi se osigurati i bolja usklađenost aktivnosti umrežavanja na razini Unije te na nacionalnoj i regionalnoj razini. Europska mreža ZPP-a i nacionalne mreže ZPP-a zamjenjuju sadašnju Europsku mrežu za ruralni razvoj i Europsko partnerstvo za inovacije „za poljoprivrednu produktivnost i održivost” te nacionalne ruralne mreže, u obliku platforme kojom će se osigurati veća razmjena znanja kako bi se postigli što bolji rezultati i dodana vrijednost te politike na europskoj razini, osobito politike Obzor Europa. U istom cilju poboljšanja razmjene znanja i inovacija, uspostavlja se EPI za „poljoprivrednu produktivnost i održivost”, uvođenjem interaktivnog inovacijskog modela u skladu s metodologijom opisanom u ovoj Uredbi. (73)Svaki strateški plan u okviru ZPP-a trebao bi podlijegati redovitom praćenju provedbe i napretka prema ostvarenju utvrđenih ciljeva. Trebalo bi uspostaviti takav okvir za praćenje i evaluaciju uspješnosti ZPP-a u svrhu prikaza napretka i procjene učinka i učinkovitosti provedbe politike. (74)Usmjerenost na rezultate potaknuta modelom ostvarivanja politika zahtijeva snažan okvir uspješnosti, posebno s obzirom na to da bi se strateškim planovima u okviru ZPP-a pridonijelo širokim općim ciljevima drugih politika u okviru podijeljenog upravljanja. Politika na teme