(4)Uzimajući u obzir gospodarsku i geopolitičku situaciju koja se ubrzano mijenja, europski semestar u 2022. nastavlja opsežnu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja te se istodobno razvija u skladu sa zahtjevima provedbe Mehanizma za oporavak i otpornost, kako je navedeno u Godišnjem pregledu održivog rasta 2022. Provedba donesenih planova za oporavak i otpornost ključna je za ostvarivanje prioriteta politika u postupku europskog semestra jer se planovi odnose na barem znatan podskup relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih u ciklusima semestra 2019. i 2020. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i 2020. i dalje su jednako relevantne i za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241, uz sve preporuke za pojedinu zemlju izdane do datuma dostave izmijenjenog plana.

(6)U skladu s pristupom iz mišljenja Vijeća od 18. lipnja 2021. o Programu konvergencije za 2021., smjer fiskalne politike trenutačno se najbolje mjeri kao promjena primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda), isključujući privremene hitne mjere uvedene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali uključujući rashode koji se financiraju bespovratnom potporom (bespovratnim sredstvima) iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a, u odnosu na srednjoročni potencijalni rast. Kako bi se ocijenilo je li nacionalna fiskalna politika razborita i potiče li se njezinim sastavom održiv oporavak u skladu sa zelenom i digitalnom tranzicijom, uz opći smjer fiskalne politike pozornost se posvećuje i razvoju primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19) i razvoju ulaganja.

(7)Komisija je 2. ožujka 2022. donijela Komunikaciju s općim smjernicama za fiskalnu politiku u 2023., čiji je cilj poduprijeti pripremu programa stabilnosti i konvergencije država članica te time poboljšati usklađivanje politika. Komisija je napomenula, na temelju makroekonomskih izgleda iz zimske prognoze 2022., da smatra da je prijelaz s ukupno poticajnog smjera fiskalne politike u razdoblju 2020.–2022. na uglavnom neutralan opći smjer fiskalne politike primjeren za 2023., uz spremnost na reagiranje na promjenjivo gospodarsko stanje. Najavila je da bi se fiskalne preporuke za 2023. trebale i dalje razlikovati po državama članicama te bi se u njima trebalo voditi računa o mogućim prelijevanjima među državama. Pozvala je države članice da smjernice uzmu u obzir u svojim programima stabilnosti i konvergencije. Komisija se obvezala da će pomno pratiti gospodarska kretanja i prema potrebi prilagoditi svoje smjernice politika, a najkasnije u okviru proljetnog paketa europskog semestra potkraj svibnja 2022.

(8)U pogledu fiskalnih smjernica od 2. ožujka 2022., u fiskalnim preporukama za 2023. uzimaju se u obzir pogoršani gospodarski izgledi, povećana neizvjesnost i dodatni negativni rizici te viša inflacija u usporedbi sa zimskom prognozom. S obzirom na ta razmatranja fiskalnim se odgovorom moraju povećati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju i energetsku sigurnost te očuvati kupovna moć najranjivijih kućanstava kako bi se ublažio učinak povećanja cijena energije i pridonijelo smanjenju inflacijskih pritisaka zbog sekundarnih učinaka primjenom ciljanih i privremenih mjera; fiskalna politika treba i dalje biti agilna kako bi se prilagodila okolnostima koje se brzo mijenjaju te se mora razlikovati među zemljama ovisno o njihovoj fiskalnoj i gospodarskoj situaciji, među ostalim s obzirom na izloženost krizi i priljevu raseljenih osoba iz Ukrajine.

(9)Bugarska je 15. listopada 2021. u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 4. svibnja 2022. donijelo Odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Bugarske. Isplata obroka ovisi o odluci Komisije, donesenoj u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, da je Bugarska u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da mjere povezane s ostvarenim ključnim etapama i ciljnim vrijednostima nisu ukinute.

(10)Bugarska je 29. travnja 2022. dostavila Nacionalni program reformi za 2022. i istog dana i Program konvergencije za 2022., u skladu s rokom utvrđenim u članku 4. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti, ta su dva programa ocijenjena zajedno.

(11)Komisija je 23. svibnja 2022. objavila Izvješće za Bugarsku za 2022. Ocijenila je napredak Bugarske u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 2019., 2020. i 2021. te je analizirala njezin plana za oporavak i otpornost na temelju tablice pokazatelja za oporavak i otpornost. Na temelju te analize, u izvješću su utvrđeni nedostaci u pogledu izazova koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i nadolazeći izazovi, uključujući one koji proizlaze iz ruske invazije na Ukrajinu. Ocijenila je i napredak Bugarske u provedbi europskog stupa socijalnih prava i postizanju glavnih ciljeva EU-a u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja.

(12)Komisija je 23. svibnja 2022. objavila izvješće u skladu s člankom 126. stavkom 3. UFEU-a. U tom se izvješću razmatra proračunsko stanje Bugarske jer je njezin deficit opće države 2021. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita nije ispunjen. U skladu s Komunikacijom od 2. ožujka 2022. Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2022. te će u jesen 2022. ponovno procijeniti relevantnost prijedloga za pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita.

(13)Vijeće je 20. srpnja 2020. Bugarskoj preporučilo da 2020. i 2021. u skladu s općom klauzulom o odstupanju poduzme sve potrebne mjere za djelotvoran odgovor na pandemiju, održavanje gospodarstva i potporu oporavku koji će uslijediti. Preporučilo je i da Bugarska, kada to gospodarski uvjeti dopuste, provodi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Bugarskoj povećao se u 2021. na 4,1 % BDP-a s 4,0 % u 2020. Odgovor Bugarske u okviru fiskalne politike pridonio je gospodarskom oporavku u 2021., a privremene mjere hitne potpore povećale su se s 2,9 % BDP-a u 2020. na 4,3 % u 2021. Mjere koje je Bugarska poduzela u 2021. u skladu su s Preporukom Vijeća od 20. srpnja 2020. Diskrecijske proračunske mjere koje je vlada donijela 2020. i 2021. bile su uglavnom privremene ili popraćene kompenzacijskim mjerama. Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, dug opće države u 2021. iznosio je 25,1 % BDP-a.

(14)Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu konvergencije za 2022 povoljan je za 2022. a nakon toga realan. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 2,6 % u 2022. i za 2,8 % u 2023. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se manji rast realnog BDP-a od 2,1 % u 2022. i veći rast realnog BDP-a od 3,1 % u 2023., uglavnom zbog različitih predviđanja rasta zaposlenosti i ulaganja. Vlada u Programu konvergencije za 2022. očekuje da će se ukupni deficit povećati na 5,3 % BDP-a u 2022. i smanjiti na 2,9 % u 2023. Povećanje deficita 2022., koje je ublaženo postupnim ukidanjem hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, uglavnom odražava nagli porast intermedijarne potrošnje, mjera potpore poduzećima i energetskih mjera te izmjena mirovinskog sustava. Prema programu, očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati na 25,5 % u 2022. i na 27,7 % u 2023. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se državni deficit od 3,7 % BDP-a za 2022. i 2,4 % BDP-a za 2023. To je znatno niže od deficita za 2022. predviđenog u Programu konvergencije za 2022., uglavnom zbog različitih makroekonomskih predviđanja, manjeg rasta intermedijarne potrošnje i viših poreza na proizvodnju i uvoz u 2022. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se manji udio duga opće države u BDP-u od 25,3 % u 2022. i 25,6 % u 2023. Razlika je posljedica nižih deficita u obje godine i većeg predviđenog gospodarskog rasta u 2023.

Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2022. procjenjuje se da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje iznositi 1,8 %. Međutim, ta procjena ne uključuje učinak reformi u okviru Plana za oporavak i otpornost koje mogu potaknuti potencijalni gospodarski rast Bugarske.

(15)Vlada je 2022. postupno ukinula većinu mjera poduzetih kao odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19, pa se predviđa da će se privremene mjere hitne potpore smanjiti s 4,3 % BDP-a u 2021. na 1,8 % BDP-a u 2022. Na državni deficit utječu mjere donesene radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije, koje se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. procjenjuju na 0,9 % BDP-a u 2022. i 0,0 % BDP-a u 2023. Te se mjere uglavnom sastoje od programa potpore za potrošače javnih komunalnih usluga i plina za kućanstava. Te su mjere najavljene kao uglavnom privremene, no u slučaju da cijene energije ostanu povišene i 2023., neke od njih mogle bi se nastaviti. Neke od tih mjera nisu ciljane, posebno moratorij na cijene energije za kućanstva. Na državni deficit utječu troškovi pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, za koje se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa da će iznositi 0,1 % BDP-a u 2022. i 0,2 % u 2023.

(16)Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Bugarskoj da u 2022. provodi poticajan smjer fiskalne politike, uključujući impuls iz Mehanizma za oporavak i otpornost, te očuva ulaganja koja financira država. Vijeće je Bugarskoj preporučilo i da kontrolira rast tekućih rashoda koje financira država. Preporučilo je i da Bugarska, kada to gospodarski uvjeti dopuste, provodi fiskalnu politiku s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja srednjoročne fiskalne održivosti, uz istodobno poticanje ulaganja radi povećanja potencijala za rast.

(17)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2022. i podataka iz bugarskog Programa konvergencije za 2022. predviđa se da će u 2022. smjer fiskalne politike biti poticajan i iznositi -3.4 % BDP-a, u skladu s preporukom Vijeća. Bugarska namjerava pružati kontinuiranu potporu oporavku koristeći se Mehanizmom za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih ulaganja u skladu s preporukom Vijeća. Predviđa se da će se pozitivan učinak koji na gospodarsku aktivnost imaju rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a povećati za 1,1 postotni bod BDP-a u odnosu na 2021. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država na fiskalni smjer politike u 2022. biti ekspanzivan i iznositi 1,1 postotni bod BDP-a. Stoga u skladu s preporukom Vijeća Bugarska namjerava zadržati ulaganja koja financira država. Ujedno se predviđa da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na prihodovnoj strani) u 2022. imati ekspanzivan učinak od 1,4 postotnih bodova na opći smjer fiskalne politike. Taj znatan ekspanzivni doprinos uključuje dodatni učinak mjera za ublažavanje gospodarskog i socijalnog učinka povećanja cijena energije (0,2 postotna boda BDP-a) te troškove pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (0,1 postotni bod BDP-a), a predviđa se da će i izmjene mirovinskog sustava (0,6 %) i povećanja plaća (0,3 % BDP-a) pridonijeti rastu neto tekućih rashoda. Stoga, na temelju trenutačnih procjena Komisije, Bugarska u 2022. ne kontrolira u dovoljnoj mjeri rast tekućih rashoda koje financira država.

(18)U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike iznositi -1,3 % BDP-a uz pretpostavku nepromijenjenih politika. Predviđa se da će Bugarska 2023. nastaviti upotrebljavati bespovratna sredstva iz Mehanizma za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih ulaganja za potporu oporavku. Predviđa se da će se pozitivan učinak koji na gospodarsku aktivnost imaju rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a povećati za 0,7 postotni bod BDP-a u odnosu na 2022. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država u 2023. biti ekspanzivan i iznositi 0,2 postotnih bodova BDP-a. Ujedno se predviđa da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na prihodovnoj strani) u 2023. imati ekspanzivan učinak od 0,5 postotnih bodova na opći smjer fiskalne politike. To uključuje učinak postupnog ukidanja mjera koje se odnose na povećanje cijena energije (0,9 % BDP-a), a predviđa se da će povećani socijalni transferi i povećanja plaća pridonijeti rastu neto tekućih rashoda.

(19)U Programu konvergencije za 2022. očekuje se da će se deficit opće države postupno smanjiti na 2,8 % BDP-a u 2024. i na 2,4 % do 2025. Stoga se predviđa da će deficit opće države tijekom trajanja programa ostati ispod 3 % BDP-a. U tim se predviđanjima pretpostavlja povećanje prihoda od izravnih poreza i socijalnih doprinosa što je posljedica većeg dohotka kućanstava i većih prijenosa kapitala koji proističu iz Mehanizma za oporavak i otpornost. Prema programu, očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati do 2025., točnije na 29,1 % u 2024. i zatim na 30,4 % u 2025. Na temelju analize Komisije čini se da su rizici za održivost duga u srednjoročnom razdoblju srednje razine.

(20)U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) i kriterijem 2.2. iz Priloga V. Uredbi (EU) 2021/241, plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i trebaju se provesti do 2026. Doprinose svladavanju svih ili znatnog dijela ekonomskih i socijalnih izazova navedenih u preporukama za pojedinu zemlju koje je Vijeće uputilo Bugarskoj u postupku europskog semestra 2019. i 2020. uz sve preporuke za pojedinu zemlju izdane do datuma donošenja plana. Konkretno, u planu za oporavak i otpornost problemi u području socijalnih politika navedeni u preporukama za pojedinu zemlju rješavaju se mjerama za poboljšanje socijalne uključenosti, za koje se očekuje da će poboljšati primjerenost i obuhvat programa minimalnog dohotka, te mjerama za bolju integraciju službi za zapošljavanje i socijalnih službi. Druge mjere koje se odnose na probleme navedene u preporukama za pojedinu zemlju usmjerene su na stjecanje vještina, posebno digitalnih vještina, na poboljšanje relevantnosti sustava obrazovanja i cjeloživotnog učenja za tržište rada te na proširenje ponude zdravstvenih usluga na području Bugarske. Te mjere mogu pomoći u postizanju ciljeva i daljnjeg napretka u pogledu europskog stupa socijalnih prava i njegova akcijskog plana do 2030. Nadalje, u planu za oporavak i otpornost uvažavaju se preporuke za pojedinu zemlju poticanjem dekarbonizacije energetskog sektora, povećanjem ukupne energetske učinkovitosti i provedbom mjera za održivi promet i digitalnu infrastrukturu/usluge. Osim toga, plan sadržava dalekosežne mjere za poboljšanje učinkovitosti javne uprave i pravosuđa, sprečavanje, otkrivanje i suzbijanje korupcije, poboljšanje poslovnog okruženja, podupiranje ulaganja i poboljšanje sustava istraživanja i inovacija. Time će se pridonijeti i potpori Bugarskoj u ispunjavanju njezinih preostalih obveza u okviru mehanizma suradnje i provjere te njegovih ciljeva u okviru mehanizma vladavine prava.

(21)Očekuje se da će provedba plana za oporavak i otpornost Bugarske nastaviti doprinositi daljnjem napretku u zelenoj i digitalnoj tranziciji. Mjerama potpore klimatskim ciljevima u Bugarskoj namijenjeno je 58,9 % ukupnih sredstava dodijeljenih u okviru plana, dok je mjerama potpore digitalnim ciljevima namijenjeno 25,8 % ukupnih sredstava dodijeljenih u okviru plana. Potpuna provedba plana za oporavak i otpornost, u skladu s dogovorenim relevantnim ključnim etapama i ciljnim vrijednostima, pomoći će Bugarskoj da se brzo oporavi od posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19, uz istodobno jačanje otpornosti. Istodobno će daljnja nastojanja za potpuno iskorištavanje javnih službi za zapošljavanje i pružanje integrirane potpore zapošljavanju i socijalne potpore pomoći u ublažavanju posljedica predviđenih demografskih promjena i poduprijeti pravednu zelenu i digitalnu tranziciju. Sustavno uključivanje socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike.

(22)Bugarska je 11. svibnja 2022. dostavila sporazum o partnerstvu, a druge programske dokumente kohezijske politike još nije dostavila. U skladu s Uredbom (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021., Bugarska uzima u obzir relevantne preporuke za pojedinu zemlju pri programiranju fondova kohezijske politike za razdoblju 2021.–2027. To je preduvjet za poboljšanje učinkovitosti i maksimalno povećanje dodane vrijednosti financijske potpore koju će primiti iz fondova kohezijske politike, uz istodobno promicanje koordinacije, komplementarnosti i usklađenosti između tih fondova i drugih instrumenata i fondova Unije. Uspješna provedba Mehanizma za oporavak i otpornost i programa kohezijske politike ovisi i o uklanjanju prepreka ulaganjima radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji i uravnoteženom teritorijalnom razvoju.

(23)Na temelju ovlasti koje su šefovi država ili vlada EU-a, kako je utvrđeno u Izjavi iz Versaillesa, planom REPowerEU nastoji se čim prije postupno ukinuti ovisnost Europske unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. U tu svrhu, u dijalogu s državama članicama utvrđuju se najprikladniji projekti, ulaganja i reforme na nacionalnoj i regionalnoj razini te na razini EU-a. Cilj je tih mjera smanjiti sveukupnu ovisnost o fosilnim gorivima i potaknuti odmak od uvoza fosilnih goriva iz Rusije.

(24)Bugarsko gospodarstvo ima najveće emisije ugljika u EU-u, s intenzitetom stakleničkih plinova koji je više od četiri puta veći od prosjeka EU-a. Trenutačni udio fosilnih goriva u strukturi izvora energije u Bugarskoj iznosi 61,5 %, pri čemu nuklearna energija čini 24 %, a obnovljiva energija 14,5 % (ispod prosjeka EU-a za obnovljive izvore energije od 19 %). Zemlja u velikoj mjeri ovisi o Rusiji kad je riječ o prirodnom plinu. U 2020. iz Rusije je uvezeno 75 % prirodnog plina, što je iznad prosjeka EU-a od 43,2 %. Međutim, njegov je udio u strukturi izvora energije iznosio samo 13,9 %, što je niže od prosjeka EU-a od 24,4 %. Industrija je i dalje najveći potrošač plina s udjelom od 40 %, uključujući neenergetsku upotrebu, dok se udio energetskog sektora smanjio s 30 % u 2010. na 25 % u 2019. Centralizirano grijanje oslanja se na prirodni plin s malo prostora za poboljšanje jer se sustavi centraliziranog grijanja ne mogu zamijeniti alternativnim izvorima. Iako se u planu za oporavak i otpornost istražuje potencijal geotermalne energije za grijanje, mogla bi se osigurati dodatna ulaganja za potporu ugradnji velikih toplinskih crpki. Proizvodnja električne energije iz ugljena u potpunosti je pokrivena domaćom proizvodnjom lignita, a Bugarska iz Rusije uvozi ograničene količine ugljena za industrijsku uporabu (0,56 milijuna tona, što čini 85 % ukupnog uvoza ugljena). S druge strane, Bugarska ovisi o Rusiji za sirovu naftu (63 % sirove nafte dolazi iz Rusije, što je znatno više od prosjeka EU-a od 26 %) i uvozi 22 % svojih rafiniranih naftnih proizvoda iz Rusije, što je ispod prosjeka EU-a od 35 %. Ukupno gledajući, udio nafte u strukturi izvora energije u 2020. iznosio je 23,9 %, što je ispod prosjeka EU-a od 32,7 %. Bugarski plan za oporavak i otpornost uključuje donošenje plana za klimatsku neutralnost. Uključuje korake za dovršetak postupnog ukidanja ugljena/lignita najkasnije do 2038. te znatna ulaganja i reforme kako bi se ubrzalo uvođenje obnovljivih izvora energije, no bit će potrebni dodatni napori za postizanje ciljeva klimatske i energetske tranzicije. Kad je riječ o obnovljivim izvorima energije, Bugarska se obvezala dodati najmanje 3500 MW novih kapaciteta iz obnovljivih izvora energije (vjetar i solarna energija) i stvoriti tehničke uvjete za integraciju dodatnih 4500 MW u elektroenergetski sustav do 2026. Plan uključuje i reformu za uklanjanje ključnih prepreka razvoju tehnologija za proizvodnju vodika iz obnovljivih izvora i lanaca vrijednosti, kao i ulaganja za potporu razvoju pilot-projekata za proizvodnju vodika iz obnovljivih izvora i održivog bioplina. Predviđene su i mjere za pomoć kućanstvima s instalacijom solarnih sustava za grijanje vode i solarnih fotonaponskih sustava. Planom će se definirati i energetsko siromaštvo. Potrebno je istaknuti i da bi, kako bi bila u skladu s ciljevima paketa „Spremni za 55”, Bugarska trebala dodatno povećati ambicije za smanjenje emisija stakleničkih plinova i povećanje udjela obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti.