P9_TA(2022)0287

Rješavanje pitanja sigurnosti opskrbe hranom u zemljama u razvoju

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2022. o rješavanju pitanja sigurnosti opskrbe hranom u zemljama u razvoju (2021/2208(INI))

(2023/C 47/11)

Europski parlament,

— uzimajući u obzir članak 25. Opće deklaracije o ljudskim pravima i članak 11. Međunarodnog pakta o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, kojima se pravo na hranu priznaje kao dio prava na primjereni životni standard,

— uzimajući u obzir članak 21. Ugovora o Europskoj uniji,

— uzimajući u obzir članak 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), kojim se potvrđuje da Unija mora uzimati u obzir ciljeve razvojne suradnje u politikama koje provodi, a koje bi mogle utjecati na zemlje u razvoju,

— uzimajući u obzir članak 214. UFEU-a, kojim se utvrđuju načela i ciljevi operacija humanitarne pomoći EU-a,

— uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/947 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. lipnja 2021. o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa, izmjeni i stavljanju izvan snage Odluke br. 466/2014/EU te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) 2017/1601 i Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 480/2009 (1),

— uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1257/96 od 20. lipnja 1996. o humanitarnoj pomoći (2),

— uzimajući u obzir komunikacije Komisije od 31. ožujka 2010. o humanitarnoj pomoći u pogledu hrane (COM(2010)0126) i politički okvir EU-a za pomoć zemljama u razvoju u suočavanju s izazovima sigurnosti opskrbe hranom (COM(2010)0127),

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. listopada 2012. naslovljenu „Pristup EU-a otpornosti: pouke iz kriza povezanih sa sigurnošću opskrbe hranom” (COM(2012)0586),

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. ožujka 2013. naslovljenu „Bolja prehrana majki i djece u sklopu vanjske pomoći: politički okvir EU-a” (COM(2013)0141),

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2021.„o humanitarnom djelovanju EU-a: novi izazovi i ista načela” (COM(2021)0110), u kojoj se među ostalim predviđaju ključne mjere za jačanje povezanosti humanitarne pomoći, razvoja i mira radi boljeg povezivanja hitne pomoći i dugoročnih rješenja te Rezoluciju Europskog parlamenta od 15. prosinca 2021. o novim smjernicama za humanitarno djelovanje EU-a (3),

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 23. ožujka 2022. naslovljenu „Očuvanje sigurnosti opskrbe hranom i jačanje otpornosti prehrambenih sustava” (COM(2022)0133),

— uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za rodnu ravnopravnost i osnaživanje žena u vanjskom djelovanju za razdoblje 2021.–2025. (GAP III) i Rezoluciju Europskog parlamenta o tom planu (4),

— uzimajući u obzir akcijski plan Komisije o prehrani od 3. srpnja 2014. usmjeren na smanjenje broja djece mlađe od pet godina koja zaostaju u razvoju za 7 milijuna do 2025. (SWD(2014)0234) i šesto izvješće o napretku od 12. kolovoza 2021. (SWD(2021)0229),

— uzimajući u obzir svoje rezolucije o sigurnosti opskrbe hranom i prehrani, posebno one od 27. studenoga 2014. o pothranjenosti i malnutriciji djece u zemljama u razvoju (5), od 7. lipnja 2016. o Novom savezu za sigurnost opskrbe hranom i ishranu (6) i od 5. listopada 2016. o sljedećim koracima za ostvarivanje globalnih ciljeva i obveza EU-a povezanih s prehranom i sigurnošću opskrbe hranom u svijetu (7),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. ožujka 2022. o potrebi za hitnim akcijskim planom EU-a u cilju osiguravanja sigurnosti opskrbe hranom unutar i izvan EU-a s obzirom na rusku invaziju na Ukrajinu (8),

— uzimajući u obzir zaključke Vijeća o sigurnosti opskrbe hranom i ishrani u okviru vanjske pomoći od 28. svibnja 2013.,

— uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 26. studenoga 2018. o povećanju globalne sigurnosti opskrbe hranom i prehrane, od 25. studenoga 2019. o četvrtom izvješću o napretku Akcijskog plana za prehranu, od 20. svibnja 2021. o prioritetima EU-a za sastanak na vrhu UN-a o prehrambenim sustavima 2021., od 14. lipnja 2021. o većoj predanosti Tima Europa ljudskom razvoju i od 19. studenoga 2021. o vodi u vanjskom djelovanju,

— uzimajući u obzir Zajedničku izjavu Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u Vijeću, Parlamenta i Komisije o Europskom konsenzusu o humanitarnoj pomoći iz 2008. (9) i uzimajući u obzir Europski konsenzus o razvoju,

— uzimajući u obzir da je 2012. godine Svjetska zdravstvena skupština utvrdila sljedećih šest globalnih ciljeva za prehranu majki, dojenčadi i male djece do 2025.: 40-postotno smanjenje broja djece mlađe od pet godina koja zaostaju u razvoju, (ii) 50-postotno smanjenje stope anemije kod žena reproduktivne dobi, (iii) 30-postotno smanjenje pojave male tjelesne mase kod novorođenčadi, (iv) izostanak povećanja stope prekomjerne tjelesne težine kod djece, (v) povećanje stope djece koja se u prvih šest mjeseci hrane isključivo dojenjem za najmanje 50 % i (vi) smanjenje gubitka tjelesne mase u djetinjstvu na manje od 5 %,

— uzimajući u obzir izvješća o stanju sigurnosti opskrbe hranom i prehrane u svijetu, globalno izvješće o krizama povezanima s hranom i globalno izvješće o prehrani, uključujući njihova izdanja iz 2021., Smjernice o pravu na hranu Organizacije UN-a za hranu i poljoprivredu (FAO), Dobrovoljne smjernice o prehrambenim sustavima i prehrani Odbora FAO-a za svjetsku sigurnost opskrbe hranom, 10 elemenata agroekologije kojima se usmjerava prelazak na održivu hranu i održiv poljoprivredni sustav (FAO) te Okvir za djelovanje u cilju sigurnosti opskrbe hranom i ishrane u dugotrajnim krizama iz 2014.,

— uzimajući u obzir izvješće Organizacije Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu (FAO) naslovljeno „The State of World Fisheries and Aquaculture 2020” (Stanje ribarstva i akvakulture u svijetu 2020.) (10),

— uzimajući u obzir partnerske sporazume o održivom ribarstvu između EU-a i trećih zemalja,

— uzimajući u obzir Globalnu mrežu protiv kriza povezanih s hranom, savez humanitarnih i razvojnih aktera koji radi na zajedničkoj analizi i znanju u cilju veće koordinaciju u isprepletenom području humanitarne pomoći, razvoja i mira,

— uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o pravima autohtonih naroda od 13. rujna 2007. i Deklaraciju UN-a o pravima seljaka i ostalih osoba koje rade u ruralnim područjima od 28. rujna 2018.,

— uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine UN-a od 25. rujna 2015. naslovljenu „Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development” (Promijenimo svijet: program održivog razvoja do 2030.),

— uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine UN-a od 1. travnja 2016. naslovljenu „Desetljeće djelovanja UN-a u području ishrane (2016. – 2025.)”, kojoj je cilj intenzivnije djelovanje na iskorjenjivanju gladi i malnutricije diljem svijeta te jamčenje univerzalnog pristupa zdravijoj i održivijoj prehrani za sve ljude, bez obzira na to tko su i gdje žive,

— uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja UN-a i njihovu tijesno povezanu i integriranu prirodu, a posebno cilj br. 1 o iskorjenjivanju svih oblika siromaštva svugdje u svijetu, cilj br. 2 o iskorjenjivanju gladi, postizanju sigurnosti opskrbe hranom i poboljšane prehrane te promicanju održive poljoprivrede, cilj br. 3 o osiguravanju zdravlja svima i promicanju dobrobiti u svakoj životnoj dobi, cilj br. 5 o postizanju rodne ravnopravnosti i poboljšanju položaja svih žena i djevojaka, cilj br. 6 o osiguravanju pristupa pitkoj vodi i sanitarnim uvjetima za sve, cilj br. 10 o smanjenju nejednakosti unutar zemalja i među njima, cilj br. 12 o osiguravanju modelâ održive potrošnje i proizvodnje, cilj br. 13 o poduzimanju hitnih mjera za borbu protiv klimatskih promjena i njihovih učinaka te cilj br. 17 o jačanju načina provedbe i revitalizaciji globalnog partnerstva za održivi razvoj,

— uzimajući u obzir Rezoluciju 2417 Vijeća sigurnosti UN-a iz 2018., kojom se osuđuju izgladnjivanje civila kao metoda ratovanja i nezakonito uskraćivanje pristupa humanitarnoj pomoći za civilno stanovništvo,

— uzimajući u obzir izvješće Međuvladine platforme za biološku raznolikost i usluge ekosustava (IPBES) iz lipnja 2020. i Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) (11), u kojem se ističe veza između borbe protiv klimatskih promjena i očuvanja biološke raznolikosti,

— uzimajući u obzir Dobrovoljne smjernice Odbora za svjetsku sigurnost opskrbe hranom o odgovornom upravljanju u poljodjelstvu, ribarstvu i šumarstvu u kontekstu nacionalne sigurnosti opskrbe hranom (2012.) i Načela Odbora za svjetsku sigurnost opskrbe hranom za odgovorno ulaganje u poljoprivredu i prehrambene sustave Odbora za svjetsku sigurnost opskrbe hranom (2015.),

— uzimajući u obzir Pokret za poboljšanje prehrane i njegov rad na iskorjenjivanju malnutricije u svim njezinim oblicima pružanjem potpore inicijativama koje predvodi vlada i prioritetima uključenih zemalja, u suradnji s civilnim društvom, UN-om, donatorima, poduzećima i istraživačima,

— uzimajući u obzir da se u prosincu 2021. na sastanku na vrhu o prehrani za rast održanom u Tokiju Komisija obvezala izdvojiti 2,5 milijardi EUR za borbu protiv malnutricije u razdoblju 2021. – 2024., kao i trajnu obvezu EU-a da smanji broj djece koja zaostaju u razvoju za najmanje 7 milijuna do 2025.,

— uzimajući u obzir Pakt skupine G7 za sprečavanje gladi i humanitarne krize, koji je podržan na sastanku na vrhu skupine G7 održanom 13. lipnja 2021. u Cornwallu, i kojim su se članovi skupine G7 obvezali na borbu protiv gladi i sprečavanje gladi zajedničkim djelovanjem,

— uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

— uzimajući u obzir mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj,

— uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj (A9-0195/2022),

A. budući da umjerena ili ozbiljna nesigurnost opskrbe hranom polako raste od 2014., pri čemu gotovo svaka treća osoba, odnosno 2,37 milijardi ljudi, 2020. godine nije imala pristup odgovarajućoj hrani (12);

B. budući da su se ozbiljnost i razmjer kriza povezanih s hranom od 2020. povećali zbog sukoba, gospodarskih šokova i ekstremnih vremenskih uvjeta, ili zbog kombinacije tih uzroka, pri čemu je u 2021. za gotovo 193 milijuna ljudi opskrba hranom bila nesigurna i bila im je potrebna hitna pomoć u hrani, što je najveći broj osoba diljem svijeta za koje je opskrba hranom bila nesigurna u šest godina postojanja Globalnog izvješća o krizama povezanima s hranom; budući da je između 720 i 811 milijuna ljudi suočeno s gladi i da je pet zemalja izloženo riziku od gladi, uključujući Južni Sudan, Etiopiju, Madagaskar, Nigeriju (16 država i federalni teritorij glavnog grada) i Jemen (13);

C. budući da se pravo na hranu odnosi na dimenziju dostupnosti, pristupačnosti, primjerenosti (dovoljna količina i stabilnost pristupa);

D. budući da prema FAO-u sigurnost opskrbe hranom postoji kad svaka osoba u svakom trenutku ima fizički i ekonomski pristup dostatnoj, sigurnoj i hranjivoj hrani za zadovoljavanje prehrambenih potreba i ukusa kako bi živjeli aktivno i zdravo (14);

E. budući da je nezakonita, neizazvana i neopravdana ruska ratna agresija u Ukrajini dodatno destabilizirala ionako krhka poljoprivredna tržišta i pogoršala ionako tešku situaciju uzrokovanu bolešću COVID-19 te dodatno opteretila aktualne krize u opskrbi hranom i globalnu sigurnost opskrbe hranom, povećavši međunarodne cijene hrane i hrane za životinje znatno iznad već povišenih razina; budući da će to vjerojatno povećati nesigurnost opskrbe hranom, siromaštvo, socijalne nemire i nestabilnost u mnogim zemljama u razvoju koje uvelike ovise o uvozu ukrajinske i ruske pšenice jer 40 % izvoza pšenice i kukuruza iz Ukrajine odlazi na Bliski istok i u Afriku;

F. budući da prema podacima FAO-a gotovo 50 zemalja ovisi o Rusiji i Ukrajini za najmanje 30 % svojih potreba za uvozom pšenice te da od njih 26 zemalja uvozi više od 50 % pšenice iz obje zemlje; budući da je Svjetski program za hranu od Ukrajine kupovao gotovo polovinu svojih globalnih zaliha pšenice te je istaknuo da će zemlje kao što su Afganistan, Etiopija, Sirija i Jemen biti najviše pogođene u trenutačnoj prehrambenoj krizi;

G. budući da su i Ukrajina i Rusija neto izvoznici poljoprivrednih proizvoda te da obje imaju vodeću ulogu u opskrbi na svjetskim tržištima prehrambenih proizvoda i gnojiva, na kojima su zalihe koje se mogu izvoziti često koncentrirane u malom broju zemalja; budući da bi ta koncentracija mogla izložiti ta tržišta povećanoj ranjivosti i volatilnosti; budući da je Rusija vodeći izvoznik umjetnih dušičnih gnojiva i njihovih komponenata te da je Bjelarus važan izvoznik gnojiva na bazi potaše; budući da cijene dušičnih gnojiva uvelike ovise o cijenama prirodnog plina, proizvodu za koji Rusija drži važne tržišne položaje; budući da su se mnoge zemlje u razvoju i prije sukoba borile s negativnim učincima visokih međunarodnih cijena hrane i gnojiva;

H. budući da je indeks cijena hrane FAO-a, kojim se prate međunarodne cijene prehrambenih proizvoda i hrane za životinje, porastao na najveću razinu u povijesti, a dodatna nagla povećanja cijena i inflacija cijena hrane vjerojatno su znatno iznad već povišenih razina;

I. budući da je prema FAO-u indeks cijena hrane u veljači 2022. dosegnuo rekordno visoku razinu; budući da on navodi da faktori inflacije hrane nisu ograničeni na stanje usjeva i raspoloživost za izvoz, nego da mnogo veći poticaj za inflaciju cijena hrane dolazi izvan proizvodnje hrane, posebno iz sektora energetike, gnojiva i hrane za životinje;

J. budući da je najveća nesigurnost opskrbe hranom u Africi i da je u 2020. 60 % stanovništva Afrike (799 milijuna ljudi) bilo pogođeno umjerenom ili ozbiljnom nesigurnošću opskrbe hranom (15);

K. budući da bi Europska unija trebala obratiti posebnu pozornost na zemlje suočene s gladi u kojima je situacija pogoršana prirodnim katastrofama, kao što je Madagaskar, koji je nedavno pogođen žestokim ciklonima i u kojima je za dva od pet stanovnika opskrba hranom nesigurna, posebno u regiji Grand Sud, gdje više od 300 000 djece pati od teške pothranjenosti;

L. budući da mnogi mali poljoprivrednici u zemljama u razvoju ne mogu pristupiti zdravoj, hranjivoj i održivoj prehrani s obzirom na udaljene lokacije, niske prihode i nedostatak pristupa izvorima raznolike hrane; budući da dokazi pokazuju da ulaganja u sektor maloposjednika i regionalne strukture donose najbolje rezultate u smislu smanjenja siromaštva i rasta, čime se naglašava potreba za usmjeravanjem napora na povećanje prihoda malih poljoprivrednika, a posebno maloposjednica, te na jačanje otpornosti ranjivih zajednica;

M. budući da si 2020. oko tri milijarde ljudi u svijetu nije moglo priuštiti zdravu prehranu i budući da pretilost naglo raste u svim regijama (16);

N. budući da je malnutricija abnormalno fiziološko stanje uzrokovano pothranjenošću, kao i prekomjernom tjelesnom težinom i pretilošću; budući da je zdravlje žena i djevojčica usko povezano s fizičkim i mentalnim zdravljem, kao i s prehrambenim statusom njihove buduće djece; budući da pothranjenost trudnica i majki povećava rizik od komplikacija tijekom trudnoće, smrtnosti majki te pothranjenosti i smrtnosti djece; budući da je neprihvatljivo velik broj djece i dalje zahvaćen malnutricijom: od sve djece mlađe od pet godina, 22 % djece zaostaje u rastu zbog kronične pothranjenosti, 6,7 % ima nisku tjelesnu masu u odnosu na visinu (oblik akutne pothranjenosti), a 5,7 % ima prekomjernu tjelesnu težinu (17), a očekuje se da će stvaran broj slučajeva zaostajanja u rastu i niske tjelesne mase u odnosu na visinu biti veći zbog posljedica pandemije;

O. budući da je jamčenje sigurnog i zaštićenog pristupa vodi usko povezano s poboljšanjem sigurnosti opskrbe hranom i prehrane; budući da prema najnovijem Svjetskom izvješću Ujedinjenih naroda o razvoju vodnih resursa (2021.) nestašica vode pogađa više od 40 % svjetskog stanovništva te da više od dvije milijarde ljudi diljem svijeta nema izravan i siguran pristup sigurnoj pitkoj vodi;

P. budući da opstanak više od 10 % svjetskog stanovništva ovisi o ribarstvu i akvakulturi (18) te da prema podacima UN-a više od tri milijarde ljudi ovisi o oceanima jer su im oni glavni izvori bjelančevina, prvenstveno iz ribe i morskih plodova; budući da se više od 90 % svjetskog morskog ribolova i radnika u sektoru ribarstva odnosi na mali ribolov;

Q. budući da su zdravstveni sustavi koji nisu vrlo otporni i snažni ugroženi zbog redovite pojave epidemija, posebno s obzirom na svoju sposobnost da osiguraju kontinuitet najosnovnije skrbi; budući da su tijekom protekle dvije godine zdravstveni resursi preusmjereni s niza funkcija važnih za prehranu i osnovnih zdravstvenih usluga povezanih s pothranjenošću, uključujući prenatalnu skrb, dodavanje mikrohranjiva te prevenciju i liječenje dječjeg proljeva, infekcija i akutne pothranjenosti, na borbu protiv bolesti COVID-19 i budući da su usluge liječenja i prevencije pothranjenosti i dalje nedovoljno integrirane u osnovne pakete skrbi u nacionalnim zdravstvenim sustavima, a jednak pristup uslugama skrbi i dalje je nedostatan;

R. budući da su kronično siromaštvo, visoke i trajne razine nejednakosti i neodrživi prehrambeni sustavi u kombinaciji sa sve češćim prirodnim katastrofama, posebno onima povezanima s klimatskim promjenama, temeljni uzroci nesigurnosti opskrbe hranom i pothranjenosti;

S. budući da prema Šestom izvješću Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) iz 2022. klimatske promjene, uključujući povećanje učestalosti i intenziteta ekstremnih pojava, smanjuju sigurnost opskrbe hranom i vodom, smanjuju prinose usjeva, mijenjaju pašnjake i putove sezonske ispaše te smanjuju prehrambenu vrijednost hrane, čime se koče napori za ostvarivanje Programa održivog razvoja do 2030. i njegovih ciljeva;

T. budući da klimatske promjene dodatno izlažu žene rizicima i ranjivostima; budući da klimatske promjene pogoršavaju postojeće izazove, kao što su iznenadni gubitak proizvodnje hrane i pristupa hrani te temeljne slabosti, uključujući sve veće siromaštvo i nesigurnost opskrbe hranom, što prisiljava zajednice da se suočavaju sa složenim krizama; budući da je zbog smanjene raznolikosti prehrane došlo do povećanja malnutricije u mnogim zajednicama, posebno za autohtone narode, male poljoprivrednike i kućanstva s niskim prihodima, pri čemu su posebno pogođena djeca, starije osobe i trudnice;

U. budući da je prema procjenama FAO-a na svijetu nestalo oko 75 % genetske raznolikosti biljaka; budući da nas globalna genetska erozija čini izloženijima klimatskim promjenama i pojavi novih nametnika i bolesti;

V. budući da su biološka raznolikost i s njom povezane usluge, kao što su oprašivanje, grabežljivci koji napadaju štetnike, povećana otpornost poljoprivrednih ekosustava na eroziju, suše i poplave, formiranje tla i ponor ugljika, ključni za održivu proizvodnju hrane;

W. budući da izgradnja otpornosti biološke raznolikosti i podupiranje integriteta ekosustava mogu imati koristi za ljude, među ostalim s obzirom na sredstva za život, zdravlje i dobrobit ljudi te opskrbu hranom;

X. budući da raste broj ljudi kojima je potrebna hitna pomoć kad je riječ o hrani, prehrani i sredstvima za život (19); budući da su glavni uzroci sve veće nesigurnosti opskrbe hranom i prehrane te malnutricije sukobi, klimatske promjene i ekstremni vremenski uvjeti, uništavanje okoliša, sve veće cijene energije, ograničen pristup vodi, gospodarski šokovi, kronično siromaštvo te visoke i trajne razine nejednakosti, uključujući rodnu nejednakost, nedostatak pristupa osnovnim socijalnim i zdravstvenim uslugama, globalni rast stanovništva i neuspješno upravljanje, što posljedično može dovesti do potrebe za migriranjem;

Y. budući da sukobi ometaju pristup hrani i osnovnim socijalnim uslugama, koje utječu na stabilno zdravlje, uključujući usluge povezane s prehranom, vodu, sanitarne usluge i higijenu te štete prirodnim resursima, infrastrukturi, proizvodnim sredstvima i stočnoj populaciji; budući da nesigurnost opskrbe hranom može biti izvor sukoba među pogođenim zajednicama, čime se pogoršavaju postojeći problemi i napetosti povezani s nedostatkom resursa;

Z. budući da je bolest COVID-19 dovela do poremećaja u lancima vrijednosti, od proizvodnje i prijevoza do skladištenja i prodaje hrane, a ograničenja kretanja smanjila su pristup tržištima za poljoprivrednike i potrošače, što je dodatno onemogućilo pravedan pristup odgovarajućoj hrani i prehrani za sve te razotkrilo neotpornost prehrambenih sustava koji se temelje na uvozu i važnost održivih poljoprivredno-prehrambenih sustava;

AA. budući da je bolest COVID-19 dovela do povećanja siromaštva zbog nepostojanja univerzalnih minimalnih razina socijalne zaštite; budući da su ograničenja utjecala na svakodnevne gospodarske aktivnosti o kojima ovise mnoga kućanstva, što je dovelo do poteškoća u pristupu zdravoj i hranjivoj hrani ili zadovoljavanju zdravstvenih potreba; budući da je u mnogim zemljama u razvoju pristup kvalitetnoj zdravstvenoj skrbi iznimno ograničen, posebno za najranjivije i marginalizirane osobe;

AB. budući da su uključivi, učinkoviti, otporni i održivi prehrambeni sustavi ključni za ostvarivanje Programa održivog razvoja do 2030. i njegovih ciljeva; budući da je pandemija bolesti COVID-19 razotkrila slabosti globalnih prehrambenih sustava, pogoršala nejednakosti i dovela u pitanje živote i egzistenciju najugroženijih osoba; budući da se u UN-ovu Desetljeću djelovanja poziva na ubrzanje revolucionarnih promjena kako bi se svladali globalni izazovi za ljude i planet, od siromaštva i rodnih pitanja do klimatskih promjena, nejednakosti i uklanjanja financijskog jaza;

AC. budući da je prehrana važno pitanje na kojem se temelji ostvarivanje najmanje 12 od 17 ciljeva održivog razvoja i koje ga pokreće te je neraskidivo povezana s drugim ključnim pitanjima održivog razvoja zbog toga što ovisi o njima (tj. voda, sanitarne usluge i higijena te poljoprivreda), omogućuje ih (tj. zdravlje, zapošljavanje) ili oboje (tj. rodna ravnopravnost i obrazovanje);

AD. budući da su Sporazum iz Marakeša iz 1994. i posebno Sporazum o poljoprivredi Svjetske trgovinske organizacije (WTO) doprinijeli specijalizaciji poljoprivrednih regija; budući da je ta specijalizacija dovela do toga da neke regije imaju visoke razine izvoza, dok druge regije gotovo u potpunosti ovise o uvozu: budući da takva situacija dovodi do neotpornosti na krize, kao što su ratovi, te je jedan od čimbenika koji doprinose trenutačnoj globalnoj nestabilnosti hrane;

AE. budući da je zbog velike ovisnosti o uvozu hrane stanovništvo izuzetno izloženo volatilnostima na svjetskom tržištu, a posebno osobe koje znatan dio svojih prihoda troše na svakodnevne potrebe za hranom;

AF. budući da nestabilnost međunarodnih tržišta dovodi do nesigurnosti opskrbe hranom u zemljama u kojima ne postoje snažne poljoprivredne politike, s obzirom na to da razdoblja niskih cijena negativno utječu na proizvodne kapacitete i dovode do povećanja uvoza, zbog čega je urbano stanovništvo osjetljivo kad globalne cijene rastu;

AG. budući da su poljoprivredne politike primarna makroekonomska politika i da je, zbog nedostatka zaštite od ekstremne nestabilnosti globalnih cijena, šteta uzrokovana inflacijom pogubna za gospodarstva u usponu;

AH. budući da je neovisnost u opskrbi hranom pravo ljudi i zemalja da definiraju vlastite poljoprivredne i prehrambene politike; budući da je cilj tog koncepta omogućiti svakoj zemlji da prehranjuje svoje stanovništvo i da bude samodostatna i neovisna; budući da je cilj strategije „od polja do stola” da se smanji ovisnost poljoprivrednika o vanjskim čimbenicima u skladu s tom definicijom;

AI. budući da se u europskom zelenom planu i strategiji „od polja do stola” primjenjuju holistički pristupi poljoprivredi ne samo kako bi se spriječila klimatska kriza i kriza biološke raznolikosti u Europi, već i kako bi se zajamčila sigurnost opskrbe hranom, poboljšala prehrana i javno zdravlje; budući da će služiti kao predložak za ulaganja u području financiranja razvoja u cilju iskorištavanja otpornosti i prehrambene samodostatnosti zemalja u razvoju;

AJ. budući da je cilj strategije „od polja do stola” smanjiti upotrebu poljoprivrednih ulaznih sirovina, a posebno smanjiti ukupnu upotrebu kemijskih pesticida za 50 %, najopasnijih pesticida za 50 % i gnojiva za najmanje 20 % do 2030.;

AK. budući da je prehrana važno ulaganje jer je dobra prehrana tijekom prvih tisuću dana djetetova života ključna za ostvarenje punog fizičkog, intelektualnog i ljudskog potencijala; budući da glad i malnutricija negativno utječu na sposobnost učenja u djece i da zbog toga napuštaju školovanje, da su cjeloživotni teret za pojedince i društva te fa negativno utječu na ljudski i nacionalni gospodarski razvoj; budući da je dobra prehrana stoga temelj prosperitetnog društva;

AL. budući da je na vrhuncu pandemije bolesti COVID-19 zbog zatvaranja škola 370 milijuna djece ostalo bez pristupa osiguranom školskom obroku, koji im je često bio jedini topli obrok u danu, budući da su programi školskih obroka važan element u borbi protiv gladi djece i višestrukih oblika malnutricije; budući da, s druge strane, nesigurnost opskrbe hranom narušava funkcioniranje društva, uključujući mogućnost da obitelji šalju svoju djecu u školu, a zbog dodatnog stresa na obitelji može biti pokretač nasilja u obitelji i rodno uvjetovanog nasilja; budući da se za svaki dolar uložen u prehrambene intervencije može stvoriti povrat od 16 dolara;

AM. budući da, kao i u drugim područjima humanitarne i razvojne pomoći, sve veće potrebe nisu popraćene odgovarajućim sredstvima, što dovodi do sve većeg manjka financijskih sredstava, što pak zahtijeva pametnije i sustavnije pristupe te sustavnu preobrazbu u smjeru socijalno pravednih prehrambenih sustava jer naši postojeći prehrambeni sustavi pogoršavaju socioekonomske i rodne nejednakosti koje sprečavaju pristup zdravoj, pravednoj i održivoj prehrani;

AN. budući da imaju ključnu ulogu u prehranjivanju svijeta jer obrađuju zemlju, proizvode, u zemljama u razvoju od 60 % do 80 % hrane, i pružaju njegu, pri čemu nemaju ravnopravan pristup hrani, resursima, uslugama i imovini koji bi povećali njihov prinos i prihode; budući da žene preuzimaju 75 % neplaćene skrbi i rada u kućanstvu, a žene u ruralnim zajednicama i zemljama s niskim dohotkom provode do 14 sati dnevno na pružanje skrbi;

AO. budući da rodna nejednakost utječe na raspodjelu rada i dovodi do nerazmjernog i neplaćenog tereta skrbi za žene i djevojčice;

AP. budući da je potrebno osigurati zaštitu prava žena i djevojčica na svim razinama i osigurati im prostor u postupcima donošenja odluka; budući da klimatske promjene i katastrofe najviše pogađaju žene i djevojčice, što dovodi do povećane ranjivosti zbog sve većih rizika;

AQ. budući da rodne nejednakosti izravno utječu na prehranu jer oblikuju dinamiku hrane u kućanstvu i zajednici na način koji kod žena i djevojčica utječe na proizvodnju, mogućnost kupovine i pružanja hrane, skrbi te zdravstvenih i sanitarnih usluga kao i na pristup istima; te da ih može izložiti riziku od povećanog rodno uvjetovanog nasilja i nasilja koje vrše partneri u intimnim vezama;

AR. budući da bi uklanjanje rodnih razlika među poljoprivrednicama i poljoprivrednicima moglo povećati poljoprivrednu proizvodnju za 2,5 – 4 % u najsiromašnijim regijama i smanjiti glad u svijetu za 17 %;

AS. budući da žene čine 43 % radne snage u poljoprivredi u partnerskim zemljama, pri čemu se taj postotak u nekim zemljama Azije i supsaharske Afrike povećava na 50 % ili više, a žene čine manje od 20 % vlasnika poljoprivrednog zemljišta;

AT. budući da u svijetu postoji 608 milijuna obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava, koja zauzimaju između 70 i 80 % svjetskih poljoprivrednih zemljišta, što čini više od 90 % svih poljoprivrednih gospodarstava u svijetu, i koja proizvode oko 80 % svjetske hrane u smislu vrijednosti;

AU. budući da se trećina hrane proizvedene u svijetu gubi ili rasipa; budući da su pojačani napori za smanjenje gubitka i rasipanja hrane provedbom kružnog gospodarstva u sustavima poljoprivredne proizvodnje kako bi se povećala održivost i učinkovitost resursa u poljoprivrednoj proizvodnji ključni za rješavanje pitanja nesigurnosti opskrbe hranom, malnutricije i zaštite biološke raznolikosti diljem svijeta;

AV. budući da su za rješavanje pitanja sigurnosti opskrbe hranom i prehrane potrebna ne samo veća financijska sredstva nego i odlučna politička usmjerenost i napori;

AW. budući da su neke treće zemlje uspostavile niz inovativnih projekata, kao što je afrička inicijativa „Great Green Wall”, kojom se promiču agroekološki projekti;

AX. budući da je Odbor za svjetsku sigurnost opskrbe hranom najvažnija uključiva međunarodna i međuvladina platforma za suradnju svih dionika na zajedničkom cilju jamčenja sigurnosti opskrbe hranom i prehrane za sve;

AY. budući da je 20. prosinca 2017. Opća skupština Ujedinjenih naroda usvojila projekt kojim je razdoblje 2019. – 2028. proglasila desetljećem Ujedinjenih naroda za obiteljska poljoprivredna gospodarstava;

AZ. budući da su prava poljoprivrednika utvrđena Međunarodnim ugovorom FAO-a o biljnim genetskim resursima za hranu i poljoprivredu iz 2004., ali su pravila o intelektualnom vlasništvu često u suprotnosti s njima, što ugrožava lokalne, tradicionalne i autohtone sustave sjemena;

BA. budući da je aktivna uloga EU-a u rješavanju nesigurnosti opskrbe hranom ključna jer pruža gotovo polovicu svjetske službene razvojne pomoći;

Sigurnost opskrbe hranom i prehrana u središtu oporavka nakon pandemije bolesti COVID-19

1. izražava duboku zabrinutost zbog činjenice da nismo na dobrom putu i je vrlo malo vjerojatno da ćemo ostvariti ciljeve u pogledu prehrane do 2025. ili iskorijeniti glad do 2030., što je ambicija cilja održivog razvoja br. 2, „iskorjenjivanje gladi”; podsjeća da su glad i nesigurnost opskrbe hranom ponovno u porastu diljem svijeta; sa zabrinutošću napominje da bi se oko 660 milijuna ljudi i moglo nastaviti suočavati s glađu do 2030., među ostalim i zbog posljedica pandemije bolesti COVID-19; podsjeća da su potrebne odvažne mjere, posebno u pogledu nejednakosti u pristupu hrani, kako bi se ubrzao napredak prema cilju iskorjenjivanja gladi; podsjeća da bi se iskorjenjivanje svih oblika pothranjenosti i cilj održivog razvoja br. 2. trebali smatrati prioritetima u svim politikama, pri čemu bi posebnu pozornost trebalo pridati osobama u najranjivijem položaju;

2. naglašava da prehrambeni sustavi imaju ključnu ulogu u iskorjenjivanju siromaštva i postizanju cilja održivog razvoja br. 1, uz istodobno rješavanje problema malnutricije i istodobnog postojanja prekomjerne uhranjenosti i pothranjenosti, što će biti ključno za postizanje zdravstvenih ciljeva u okviru cilja održivog razvoja br. 3; naglašava da neće biti moguće održivo upravljati vodnim resursima kako bi se postigao cilj održivog razvoja br. 6 bez pridavanja središnje uloge poljoprivredi te da je održivo upravljanje ribarstvom ključno za očuvanje i održivo korištenje oceana i mora te za postizanje cilja održivog razvoja br. 14; stoga podsjeća da prehrambeni sustavi u širem smislu moraju odražavati i naše obveze u pogledu održive potrošnje i proizvodnje u okviru cilja održivog razvoja br. 12, prilagodbe klimatskim promjenama i njihova ublažavanja u okviru cilja održivog razvoja br. 13 te zaštite, obnove kopnenih ekosustava i njihova održivog upravljanja u okviru cilja održivog razvoja br. 15;

3. podsjeća na ključnu ulogu malog ribolova u sigurnosti opskrbe hranom i prehrani; naglašava da sporazumi o partnerstvu u održivom ribarstvu moraju biti usklađeni s najboljim dostupnim znanstvenim mišljenjima i da ne smiju ugrožavati lokalnu sigurnost opskrbe hranom ni ugrožavati male ribare u zemljama koje nisu članice EU-a time što ih se stavlja u izravno natjecanje s plovilima EU-a; poziva na usklađivanje sporazuma s Programom održivog razvoja do 2030. i obvezama EU-a u području okoliša i ciljevima zajedničke ribarstvene politike povećanjem sektorske potpore i odredbama o održivosti u pogledu viškova, odbačenog ulova i predostrožnog pristupa;

4. ističe da su pandemija bolesti COVID-19 s gospodarskom krizom koja je uslijedila i zatvaranjem granica te aktualni sukob u Ukrajini razotkrili slabosti globalnog prehrambenog sustava; naglašava i podsjeća Europsku komisiju i države članice na važnost stvaranja snažnijih veza među kratkoročnim, srednjoročnim i dugoročnim politikama kako bi se osigurala uključivost planova oporavka od bolesti COVID-19 uz posvećivanje posebne pozornosti najugroženijim skupinama, kao što su djeca, mladi, žene, starije osobe i autohtoni narodi;

5. potiče EU da zaštiti pravo na hranu zemalja u razvoju i samodostatnost kako bi se postigli prehrambena sigurnost, smanjenje siromaštva te uključivi, održivi i pravedni globalni lanci opskrbe i održiviji prehrambeni sustavi; osim podupiranja lokalnih i regionalnih tržišta, posvećujući posebnu pozornost ženskim i obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima, kako bi se osigurala opskrba cjenovno pristupačnom i dostupnom hranom te jače mreže socijalne sigurnosti u cilju osiguravanja da najugroženiji i dalje imaju pristup hrani čak i u izvanrednim ili kriznim situacijama;

6. podsjeća da su Ukrajina i Rusija važni akteri na svjetskom izvoznom tržištu hrane; stoga Ukrajina i Rusija znatno utječu na brojne zemlje s visokom razinom gladi one jer uvoze znatan dio svoje pšenice iz Ukrajine ili Rusije;

7. naglašava da bi vlade u tom kontekstu trebale izbjegavati zabrane izvoza i utvrditi mjere za potporu restrukturiranju poljoprivrednih tržišta i njihovoj regulaciji povećanjem njihove transparentnosti i uspostavom novih pravila kako bi se spriječilo da pretjerane financijske špekulacije potiču nestabilnost cijena hrane, što posebno u kontekstu rata može umjetno povećati veleprodajne cijene i dovesti do nestabilnosti tržišta te posebno utjecati na zemlje u razvoju i najugroženije stanovništvo;

8. snažno osuđuje financijske špekulacije o poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima te poziva Komisiju da hitno iznese prijedloge za okončanje tih špekulacija, posebno u kontekstu rata, kako bi se osigurala stabilnost tržišta i poljoprivredne proizvodnje; u tom pogledu podsjeća da strukturna nestabilnost međunarodnih poljoprivrednih tržišta predstavlja prijetnju globalnoj sigurnosti opskrbe hranom i političkoj stabilnosti u mnogim zemljama u razvoju; poziva Komisiju i države članice da podrže međunarodna pravila kojima je cilj zaustaviti financijske špekulacije poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima i špekulativne prakse;

9. podsjeća da je pravo na hranu ljudsko pravo; poziva na sveobuhvatno i snažno djelovanje EU-a kako bi se popratilo potpuno i postupno ostvarenje tog prava kao sredstva za postizanje sigurnosti opskrbe hranom za sve; vrlo je zabrinut zbog naglog porasta nesigurnosti opskrbe hranom u posljednjih nekoliko godina;

10. ističe da su energetska kriza i nepovoljne klimatske prilike prije rata u Ukrajini dovele do porasta cijena poljoprivrednih sirovina na svjetskom tržištu te u tom kontekstu poziva na povećanu i učinkovitiju pomoć u hrani kako bi se bolje povezala hitna pomoć i dugoročna rješenja; posebno poziva Europsku komisiju i države članice EU-a da povećaju svoje doprinose Svjetskom programu za hranu i za mjere usmjerene na preobrazbu naših prehrambenih sustava podupiranjem raznolikosti i kvalitete poljoprivredne proizvodnje i prerade u partnerskim zemljama te za mjere za rješavanje strukturnog siromaštva i trajnih nejednakosti kao temeljnih uzroka nesigurnosti opskrbe hranom;

11. sa zabrinutošću napominje da će ruska invazija na Ukrajinu imati goleme učinke u širem smislu koji će dodatno pogoršati postojeću nesigurnost opskrbe hranom i posljedice pandemije bolesti COVID-19; s još većom zabrinutošću napominje da je Ukrajina ključni proizvođač osnovnih prehrambenih proizvoda kao što su pšenica, kukuruz i biljna ulja; poziva Komisiju da razvije dalekosežne mjere za sigurnost opskrbe hranom i da ih provede u kratkoročnom, srednjoročnom i dugoročnom razdoblju; podsjeća da EU mora osigurati da pravo na hranu za sve nije tržišna roba; podsjeća da je glad jedna od mogućih posljedica koju treba ozbiljno uzeti u obzir kao ishod rata ako globalni čelnici ne poduzmu protumjere;

12. naglašava da rat u Ukrajini pokazuje koliko zemlje s niskim dohotkom ovise o svjetskom tržištu u pogledu osnovnih zaliha hrane, temeljeći svoju sigurnost opskrbe hranom na nekoliko zemalja izvoznica žitarica, zbog čega su te zemlje posebno osjetljive na poremećaje na tržištu i povećanje cijena; podsjeća da 14 zemalja s niskim ili nižim srednjim dohotkom radi prehrane svojeg stanovništva uvozi više od 50 % pšenice iz Rusije i Ukrajine, među kojima se neke već suočavaju s uvjetima sličnima gladi;

13. naglašava da bi zemlje koje ovise o uvozu hrane iz Ukrajine i Ruske Federacije trebale diversificirati izvore opskrbe hranom oslanjajući se na druge zemlje izvoznice, postojeće zalihe hrane ili povećanjem raznolikosti svojih domaćih proizvodnih baza kako bi apsorbirale šokove izazvane sukobima i ostale otporne;

14. poziva EU i njegove države članice da odmah pokriju manjak financijskih sredstava u humanitarnim pozivima UN-a za istočnu Afriku i Bliski istok 2022. jer potpora za te dvije regije trenutačno nije dovoljno financirana; podsjeća da je Svjetski program za hranu već morao smanjiti obroke za izbjeglice i druge ranjive skupine stanovništva diljem istočne Afrike i Bliskog istoka zbog nedostatka financijskih sredstava, povećanja cijena i smanjene ponude robe na tržištima, među ostalim i zbog rata u Ukrajini;

15. naglašava da bi ambiciozno financirano razvijanje programa u području opskrbe hranom i prehrane trebali biti u središtu planova oporavka nakon pandemije;

16. potiče EU da u svojem razvijanju programa u području međunarodnog razvoja daje prednost hrani i održivoj poljoprivredi te da osigura pristup financiranju lokalnim zajednicama i organizacijama; poziva EU da ulaže u mjere i intervencije u partnerstvima sa zemljama u razvoju kojima se omogućuje pristup raznolikoj, cjenovno pristupačnoj, sigurnoj, održivoj i dovoljno hranjivoj hrani jer je ulaganje u hranu i prehranu ključan element izgradnje ljudskog kapitala, kao i konkurentnosti i postizanja ciljeva održivog razvoja;

17. ističe potrebu da politike budu usmjerene na pojedinačne zemlje, da se temelje na potrebama i da odgovaraju kontekstu s obzirom na to da su prehrambeni sustavi vrlo raznoliki; podsjeća da bi prednost trebalo dati lokalnoj proizvodnji hrane financiranjem malih poljoprivrednika, zaštitom ljudskih prava, jačanjem sustava obiteljske poljoprivrede, zadrugama i regionalnim lancima opskrbe;

18. ističe da su maloposjednici glavni proizvođači hrane u zemljama u razvoju te da imaju ključnu ulogu u sigurnosti opskrbe hranom i prehrani u tim zemljama; poziva EU da u svojoj razvojnoj pomoći posebno podupre i osnaži mala poljoprivredna gospodarstva, obiteljska poljoprivredna gospodarstva i zadruge te da se pritom usredotoči na dostojanstven rad; naglašava da poboljšanje poljoprivredne proizvodnje maloposjednika znači više hrane na svjetskom tržištu, što dovodi do nižih cijena hrane i bolje prehrane;

19. podsjeća da lokalne poljoprivredne tradicije dopunjene modernom tehnologijom mogu poboljšati proizvodnju zdrave i hranjive hrane; smatra da bi zemlje u razvoju trebale moći zaštititi svoje javne poljoprivredne politike;

20. naglašava da lokalna proizvodnja hrane i lokalna potrošnja podupiru mala poljoprivredna gospodarstva i jamče pravedne cijene za proizvođače i potrošače, smanjuju ovisnost zemalja o uvozu i njihovu osjetljivost na međunarodne fluktuacije cijena;

21. ističe da bi strateška ulaganja u održive poljoprivredne prakse mogla imati ključnu ulogu u stvaranju otpornijih i održivijih poljoprivredno-prehrambenih sustava; ustraje u tome da su ulaganja EU-a u skladu s Programom održivog razvoja do 2030., Pariškim klimatskim sporazumom i Konvencijom o biološkoj raznolikosti; pozdravlja i potiče ulaganja EU-a u partnerstvo sa zemljama u razvoju u agroekologiju, agrošumarstvo i raznolikost usjeva te ponavlja da ulaganja koja podupire EU u poljoprivredu, šumarstvo ili ribarstvo ili u poduzeća koja utječu na tlo, travnjake, šume, vode ili mora moraju biti u skladu, među ostalim, s Dobrovoljnim smjernicama Odbora FAO-a za svjetsku sigurnost opskrbe hranom o odgovornom upravljanju posjedom zemljišta, ribarstvom i šumama u kontekstu nacionalne sigurnosti opskrbe hranom i Načelima Odbora FAO-a za svjetsku sigurnost opskrbe hranom za odgovorno ulaganje u poljoprivredne i prehrambene sustave; podržava europsko financiranje proizvođača i poljoprivredno-prehrambenih poduzeća kako bi im se omogućila ulaganja potrebna da se usklade sa zahtjevima HACCP-a (sustav analize opasnosti i kritičnih kontrolnih točaka), na način da se provode mjere za uklanjanje svih potencijalnih prijetnji sigurnosti opskrbe hranom;

22. naglašava da kratki opskrbni lanci imaju velik potencijal za rješavanje trenutačnih propusta u prehrambenom sustavu i podsjeća da poljoprivreda povoljna za klimu uključuje, između ostalog, smanjenje ovisnosti o energiji fosilnih goriva, uključujući upotrebu kemijskih pesticida i gnojiva;

23. pozdravlja sve inicijative za provedbu ili jačanje poljoprivrednih politika na nacionalnoj ili regionalnoj razini, čiji je cilj osigurati veću samodostatnost u opskrbi hranom, te potiče prijelaz zemalja u razvoju na veću samodostatnost, čime se poljoprivrednicima daje odgovornost, vlasništvo i neovisnost u stvaranju održivih poljoprivredno-prehrambenih sustava i samodostatnijih proizvodnih sustava; poziva na to da se naglasak stavi na napore u području poljoprivrede kako bi se zaštitilo pravo zemalja u razvoju na sigurnost opskrbe hranom kao nadopunu pravu na neovisnost u opskrbi hranom ( 20 ) , kao i na jačanje njihove sposobnosti da zadovolje prehrambene potrebe svojeg stanovništva;

24. naglašava važnost zaštite i promicanja prava lokalnih zajednica na pristup prirodnim resursima kao što su zemljište i voda te na kontrolu nad tim resursima; žali što je jagma za zemljištem česta pojava u brojnim zemljama u razvoju; podsjeća da se radi o brutalnoj praksi kojom se ugrožavaju sigurnost opskrbe hranom i neovisnost u opskrbi hranom te opstanak ruralnih zajednica;

25. napominje da su, primjerice, prava na ispašu i zajednički pašnjaci tradicionalna prava korištenja zemljištem koja se temelje na običajnom pravu, a ne na sekuritiziranim vlasničkim pravima; međutim, ističe temeljnu važnost zaštite tih običajnih prava za ruralno stanovništvo;

26. poziva na rješavanje društvenih napetosti između sjedilačkog stanovništva koje se bavi poljoprivredom i nomadskih stočarskih zajednica, posebno u regijama u kojima se preklapaju etničko-vjerski sukobi;

27. duboko je zabrinut zbog velike ovisnosti zemalja u razvoju o uvozu hrane, osobito iz Europske unije, posebno kad se taj uvoz sastoji od subvencioniranih proizvoda čijim se niskim cijenama šteti konkurentnosti lokalnih malih poljoprivrednih gospodarstava;

28. naglašava potrebu za zaštitom prava poljoprivrednika na održavanje genetskih resursa u svrhu sigurnosti opskrbe hranom i prilagodbe klimatskim promjenama; poziva Komisiju da u okviru svojih politika razvojne pomoći te trgovinske i ulagačke politike podrži poljoprivredne sustave koji su u skladu s odredbama Međunarodnog ugovora o biljnim genetskim resursima za hranu i poljoprivredu, kojim se štite prava seljaka na održavanje, kontrolu, zaštitu i razvoj vlastitog sjemena i tradicionalnog znanja;

29. naglašava potrebu za dosljednom suradnjom sa zemljama, međunarodnim i regionalnim organizacijama privatnog sektora, poljoprivrednicima i maloposjednicima, kao i lokalnim civilnim društvom i lokalnim zajednicama kako bi se pružila potpora osmišljavanju, provedbi i praćenju izvedivih i čvrstih nacionalnih ciljeva u pogledu prehrane prilagođenih kontekstu; prepoznaje ključnu ulogu civilnog društva, posebno u dopiranju do malih poljoprivrednika njihovim povezivanjem s osposobljavanjem, resursima, tržištima i lancima vrijednosti;

30. smatra da je davanje prednosti prehrambenim potrebama majki i dojenčadi ključno za jamčenje čvrste i otporne sigurnosti opskrbe hranom te poziva Komisiju i države članice da podrže nacionalna tijela u zemljama u razvoju u integraciji usluga povezanih s prehranom u zdravstvene sustave kako bi se riješio problem malnutricije u svim njezinim oblicima i osigurao kontinuitet usluga povezanih s prehranom, posebno rano otkrivanje akutne pothranjenosti i prehrana dojenčadi i male djece na razini zajednice, kao i povezani programi za prehranu majki; u tom pogledu pozdravlja postignuća i rad pokreta SUN;

31. poziva EU da zaštiti pristup malih proizvođača zemljištu i drugim resursima te njihovu kontrolu nad istima, uključujući sjeme koju su sačuvali poljoprivrednici, pristup vodi, kao i pristup infrastrukturi za povezivanje ruralnih zajednica s teritorijalnim tržištima, uključujući urbana područja;

32. poziva EU da osigura odgovarajuće financiranje i zajedničko stvaranje znanja i tehničkih inovacija istraživanjem pod vodstvom poljoprivrednika, uključujući potporu organizacijama malih proizvođača i ženskim udruženjima te njihovim kolektivnim aktivnostima prerade i stavljanja na tržište;

33. poziva Komisiju da uspostavi bliske veze s partnerskim zemljama u svrhu razmjene znanja o poljoprivredi; ističe stručno znanje europskog poljoprivrednog sektora i potrebu za davanjem prednosti partnerstvima u području istraživanja i inovacija u poljoprivredi, među ostalim u okviru programa Obzor Europa, kao i potrebu za poticanjem odgovornih i etički prihvatljivih inovacija kako bi se promicale održive poljoprivredne prakse i tako povećao prinos i produktivnost poljoprivrednih gospodarstava; u tom pogledu poziva na veće oslanjanje na doprinose tradicionalnog lokalnog znanja u pravednoj tranziciji, posebno u pogledu poljoprivrednih praksi, ribarstva i zaštite šuma, čime se osnažuje lokalno stanovništvo i lokalne zajednice;

34. prima na znanje pozitivne rezultate proračunske potpore prikazane u šestom izvješću o napretku Akcijskog plana za prehranu kao mehanizma za održiva i učinkovita ulaganja u prehranu koja su relevantna za pojedine zemlje;

35. poziva EU da uključi globalne i nacionalne ciljeve u području prehrane u relevantne razvojne programe i strategije za pojedinačne zemlje; poziva EU i njegove države članice da mobiliziraju dugoročna financijska ulaganja u sigurnost opskrbe hranom i prehrane te održivu poljoprivredu, ribarstvo i akvakulturu te da potaknu partnerske zemlje da preko svojih nacionalnih proračuna više ulažu u te sektore;

36. potiče EU da u svojem razvijanju programa međunarodnog razvoja s partnerskim zemljama daje prednost sigurnosti opskrbe hranom, zaštiti biološke raznolikosti i održivoj poljoprivredi, uzimajući u obzir njihove posebne lokalne potrebe, istodobno osiguravajući pristup financiranju za lokalne zajednice i organizacije koje ih podupiru; poziva EU i njegove države članice da uz sudjelovanje civilnog društva ocijene i prate njegova ulaganja kako bi se osiguralo da se konkretno bore protiv siromaštva i nesigurnosti opskrbe hranom;

37. naglašava ulogu EU-a kao pokretača preobrazbe globalnih prehrambenih sustava kako bi postali otporniji, održiviji i pravedniji; naglašava da je strategija „od polja do stola” ambiciozni politički okvir EU-a kojim se promiče održiviji i otporniji poljoprivredno-prehrambeni sustav EU-a i podržava globalni i pravedni prijelaz na održive poljoprivredno-prehrambene sustave koji koriste ljudima te pogoduju prirodi i gospodarskom razvoju i kojima se štite prirodni resursi u skladu s ciljevima strategije o bioraznolikosti; podsjeća da je cilj strategije „od polja do stola” da se smanji ovisnost poljoprivrednika o vanjskim čimbenicima;

38. potiče EU i njegove države članice da ostanu u potpunosti predani svojem međunarodnom angažmanu u području klime i biološke raznolikosti, zelenom planu i strategiji „od polja do stola” te da u skladu s tim provedu preporuke IPCC-a za prilagodbu klimatskim promjenama, posebno u kontekstu u kojem pandemijska kriza i rat u Ukrajini pokazuju osjetljivost globalnog tržišta hrane na poremećaje;

39. potiče Komisiju da ubrza napore za potporu partnerskim zemljama u smanjenju broja djece mlađe od pet godina koja zaostaju u razvoju za 7 milijuna do 2025., kako je predviđeno Akcijskim planom EU-a za prehranu;

40. poziva Europsku uniju da nastavi podupirati partnerske zemlje u ponovnoj uspostavi dostupnosti raznolike i hranjive hrane za djecu školske dobi programima školskih obroka, uz istodobno promicanje lokalno i održivo proizvedene hrane te posvećivanje posebne pozornosti najranjivijoj djeci; nadalje ističe korisnost programa javne nabave u poticanju javne potpore za kupovinu od maloposjednika i lokalnih proizvođača u okviru nabave hranjive hrane za distribuciju;

41. pozdravlja potporu Europske komisije i nekoliko država članica Koaliciji za školske obroke (School Meals Coalition) u daljnjem postupanju nakon sastanka na vrhu o prehrambenim sustavima; napominje da je važno osigurati da su pristupi kojima se vodi računa o prehrani povezani s intervencijama u području prehrane i drugim zdravstvenim intervencijama u zemljama u razvoju;

42. podsjeća da je i do 811 milijuna ljudi u svijetu gladno i da je oko 2 milijarde ljudi kronično pothranjeno, posebno u supsaharskoj Africi i Aziji, pri čemu im nedostaje važnih vitamina i minerala; podsjeća da su ti učinci posebno razorni za djecu u prvih 1000 dana života jer, ako im nedostaju osnovna mikrohranjiva kao što su vitamin A, željezo ili cink, ti učinci traju tijekom cijeli život i uzrokuju smanjen rast i narušene mentalne sposobnosti, što ne utječe samo na pojedince nego i na cijela gospodarstva; naglašava da su glad i pothranjenost stoga među najvećim preprekama razvoju;

43. pozdravlja činjenicu da se na sastanku na vrhu o prehrani za rast EU obvezao tijekom razdoblja od 2021. do 2024. uložiti 2,5 milijardi EUR u borbu protiv malnutricije; apelira na EU da pokaže vodstvo u postizanju tog cilja;

44. napominje da je pandemija bolesti COVID-19 pokazala međusobnu povezanost zdravlja ljudi, biljaka i životinja, zdravlja okoliša i sigurnosti opskrbe hranom; ističe da bolesti koje pogađaju životinje i biljke također i dalje narušavaju sigurnost opskrbe hranom prekidom opskrbe hranom diljem svijeta; poziva Europsku komisiju i države članice da udruže napore s međunarodnom zajednicom u pogledu načela „jedno zdravlje” kako bi se preoblikovali prehrambeni sustavi, poboljšala njihova otpornost i postiglo bolje zdravlje i sigurnost opskrbe hranom za sve;

45. podsjeća na to da bi istraživanja ukazuju na to da bi preobrazba prehrambenih sustava mogla vratiti 12 bilijuna američkih dolara koje svijet troši na skrivene troškove hrane te da bi preusmjeravanje dijela tih sredstava moglo spriječiti daljnju štetu za okoliš i zdravlje ljudi i umjesto toga pomoći u prikupljanju više preuzimanja obveza za financiranje prilagodbe, na što su države članice i čelnici pozvali na konferenciji COP 26 u Glasgowu;

46. podsjeća da će klimatske promjene sve više opteretiti proizvodnju hrane i pristup hrani, posebno u osjetljivim regijama, ugrožavajući sigurnost opskrbe hranom i prehranu; ističe zaključke izvješća IPCC-a za 2022. prema kojima će globalno zatopljenje postupno oslabiti zdravlje tla i usluge ekosustava kao što je oprašivanje, povećati pritisak nametnika i bolesti te smanjiti biomasu morskih životinja, što će ugroziti produktivnost hrane u mnogim regijama na kopnu i u oceanima; pozdravlja njegove preporuke za prilagodbu klimatskim promjenama promicanjem agroekoloških načela i praksi, agrošumarstva, prilagodbe na razini zajednice, upravljanja na temelju ekosustava u ribarstvu i akvakulturi te drugih pristupa koji se temelje na prirodnim procesima za potporu sigurnosti opskrbe hranom, prehrani, zdravlju i dobrobiti;

Povećanje otpornosti na buduće šokove

47. podsjeća da pri izgradnji otpornosti treba voditi računa o sve većoj učestalosti i intenzitetu sukoba i prirodnih katastrofa, posebno suša, ciklona i poplava, kao i zdravstvenih kriza, gubitka biološke raznolikosti, strukturnih nejednakosti i gospodarskih šokova, koji često imaju višestruke složene učinke na najugroženije skupine; ističe da bi strateška ulaganja u održive poljoprivredne prakse mogla imati ključnu ulogu u stvaranju otpornijih i održivijih poljoprivredno-prehrambenih sustava;

48. potiče EU da promiče predvidljivo, konkretno i ciljano financiranje anticipativnog i ranog djelovanja u cilju sprečavanja nesigurnosti opskrbe hranom, smanjenja njezinih učinaka i pridavanja veće pozornosti prilagodbi na lokalnoj razini i otpornosti te njihovu financiranju; poziva EU da ojača programe za osiguravanje sredstava za život kako bi se podržala sigurnost opskrbe hranom i osigurala sposobnost ljudi da stvaraju i održavaju svoja sredstva za život, poboljšavajući vlastitu dobrobit, kao i dobrobit budućih generacija; poziva EU da zaštiti pristup malih proizvođača zemljištu i drugim resursima te njihovu kontrolu nad istima, uključujući sjeme koju su sačuvali seljaci, pristup infrastrukturi za povezivanje ruralnih zajednica s teritorijalnim tržištima, uključujući urbana područja;

49. ističe da sigurnost opskrbe hranom pozitivno utječe na otpornost opće populacije i pomaže ljudima da se bolje nose sa šokovima, ekstremnim događajima i dugotrajnim krizama;

50. poziva Komisiju da preispita postojeće planove upravljanja krizom, posebno u pogledu proizvodnje hrane;

51. naglašava da bi strategije prilagodbe klimatskim promjenama trebale biti usmjerene na smanjenje gubitka i rasipanja hrane; podsjeća da najslabije razvijene zemlje i zemlje s niskim dohotkom pokazuju velik potencijal za smanjenje rasipanja hrane većim ulaganjima u infrastrukturu za skladištenje, pakiranje i prijevoz; ističe važnost primjene kružnoga gospodarstva u sustavima poljoprivredne proizvodnje kako bi se povećala njihova održivost i učinkovitost resursa, a smanjili gubici i rasipanje hrane u najvećoj mogućoj mjeri; poziva Europsku komisiju i sve države članice da uspostave i provedu programe za sprečavanje rasipanja hrane koji uključuju promicanje kratkih lanaca opskrbe hranom, čime se smanjuje rizik od stvaranja otpada od hrane; ističe važnost razvoja i održavanja globalne baze podataka, kojoj mogu pristupiti nadležna tijela i u kojoj se vodi evidencija o opskrbi i zalihama, posebno zalihama žitarica, kako bi se izgradili temelji za sustav kojim se osigurava odgovarajuća razina trajne sigurnosti opskrbe hranom i smanjuje rasipanje hrane;

52. naglašava da sigurnost opskrbe hranom ovisi o postizanju klimatskih ciljeva, borbi protiv gubitka biološke raznolikosti i osiguravanju zdravih kopnenih, obalnih i morskih ekosustava; ističe da je stoga ključno boriti se protiv onečišćenja plastikom i raspršenog onečišćenja;

53. naglašava da proizvodnja biogoriva utječe na sigurnost opskrbe hranom jer se njome iz proizvodnje hrane preusmjeravaju poljoprivredni proizvodi kao što su žitarice, soja, ulje uljane repice, kukuruz i šećerna trska; smatra da je osiguravanje fleksibilnijih i bolje koordiniranih politika o biogorivima na međunarodnoj razini ključno za optimizaciju upotrebe hrane, uz istodobno iskorištavanje stabilizacijskog potencijala te alternativne mogućnosti; poziva EU da postavi proizvodnju hrane kao prioritet u odnosu na proizvodnju biogoriva koja se temelje na usjevima, poštujući pritom hijerarhiju otpada i uzimajući u obzir kaskadno načelo kako bi se osigurale dodatne zalihe hrane i stabilizirala globalna tržišta prehrambenih proizvoda;

54. napominje važnost strateških veza između Afrike i Europe, nadovezujući se na napredak ostvaren u okviru akcijskog plana Afričke unije (AU) i EU-a za preobrazbu ruralnih područja; podsjeća na Rezoluciju Europskog parlamenta od 16. rujna 2020. o sigurnosnoj suradnji EU-a i Afrike u regiji Sahel, zapadnoj Africi i Rogu Afrike u kojoj se podsjeća da je nesigurnost opskrbe hranom često temeljni uzrok terorizma i oružanih sukoba; stoga poziva na potpunu integraciju pristupa koji povezuje humanitarnu pomoć, razvoj i mir u sigurnosne strategije u trećim zemljama što zahtijeva podupiranje pružanja osnovnih usluga, uključujući sigurnost opskrbe hranom, uz sudjelovanje lokalnih zajednica;

55. podsjeća da je cilj inicijative Great Green Wall u afričkoj regiji Sahel do 2030. obnoviti 100 milijuna hektara trenutačno degradiranog zemljišta, sekvestrirati 250 milijuna tona ugljika i otvoriti 10 milijuna radnih mjesta u ruralnim područjima, što bi sve zajedno trebalo poduprijeti 15 od 17 ciljeva održivog razvoja, smanjiti siromaštvo i glad, izgraditi lokalnu otpornost na klimatske promjene, poboljšati zdravlje i dobrobit, otvoriti radna mjesta i potaknuti gospodarski rast;

56. poziva EU da proširi potporu nacionalnim sustavima socijalne zaštite, uključujući gotovinsku socijalnu pomoć koja pomaže u odgovoru na šokove, kako bi se riješio problem dohodovne nejednakosti na način kojim se uzimaju u obzir sukobi i u skladu s načelom nenanošenja štete te kako bi se zaštitio pristup hrani za najugroženije skupine povećanjem njihove kupovne moći;

57. podržava uspostavu financijskog instrumenta za pomoć afričkim zemljama u premošćivanju postojećeg manjka financijskih sredstava kako bi se hitno razvili planovi socijalne zaštite, bilo s pomoću predstojećeg Globalnog akceleratora za zapošljavanje i socijalnu zaštitu (Global Accelerator on Jobs and Social Protection) ili stvaranjem Globalnog fonda za socijalnu zaštitu;

58. ističe važnost podupiranja i promicanja razmjene znanja i uzajamnog učenja, npr. među poljoprivrednicima ili među poduzećima, u području proizvodnje, prerade i marketinga; ističe središnju važnost poljoprivrednog i prehrambenog sektora u gospodarstvu i u osiguravanju pristojnih i održivih mogućnosti zapošljavanja u ruralnim područjima; naglašava da se to u većini slučajeva odnosi na mala i obiteljska poljoprivredna gospodarstva; napominje da je važno promicati i jačati mjere i instrumente kako bi se poduprli bolja kvaliteta i diversifikacija proizvoda, održiva modernizacija poljoprivrednih praksi, sigurni uvjeti rada te mjere za jačanje otpornosti poljoprivrednika;

59. napominje da rodne nejednakosti ograničavaju poljoprivrednu produktivnost i učinkovitost te stoga ugrožavaju razvoj; podsjeća da je osnaživanje žena i djevojčica ključno za prehranu, očuvanje zdravlja, sigurnost opskrbe hranom i izgradnju otpornosti; ističe da je jačanje uloge žena i djevojčica i dalje izazov za poljoprivredu te za sigurnost opskrbe hranom i prehrane; poziva Europsku komisiju i države članice da podrže poduzetništvo, zapošljavanje i političku zastupljenost žena, osiguraju uključivanje rodne perspektive u upravljanje sigurnošću opskrbe hranom i osiguraju sudjelovanje žena u postupku donošenja odluka u tom području, uključujući žene koje pripadaju diskriminiranim manjinama;

60. potiče EU i njegove države članice da nastoje, posebno putem razvojne pomoći, pomoći u rješavanju problema diskriminacije s kojom se žene suočavaju, posebno u pogledu pristupa poljoprivrednica zemljištu, proizvodnim resursima i financijskim uslugama; podsjeća da, primjerice, gotovo polovinu poljoprivrednih poslova u Africi obavljaju žene, dok su poljoprivrednice uglavnom vlasnice malih gospodarstava ili svojom proizvodnjom namiruju vlastite potrebe te nemaju potreban pristup informacijama, kreditima, zemljištima, resursima ni tehnologiji; potiče na napredak u pogledu prava žena i djevojčica na nasljeđivanje te poziva EU da pruži potporu partnerskim zemljama, posebno u pogledu njihovog priznavanja punog prava žena na zemljište; potiče Europsku komisiju i države članice da promiču rodno transformativne pristupe poljoprivredi, ribarstvu i prehrambenim sustavima izgradnjom kapaciteta za žene u ruralnim područjima, posebnim političkim reformama radi pravednijih zakona o posjedovanju zemljišta te posebnim inicijativama usmjerenima na ekonomsko osnaživanje i pristup financiranju, kako je navedeno u Akcijskom planu za rodnu ravnopravnost III;

61. napominje da žene u ruralnim područjima proizvode više od polovine svjetske hrane unatoč strukturnim nedostacima; naglašava da je hitno potrebno poboljšati pristup i kontrolu žena u ruralnim područjima nad zemljištem, proizvodnim resursima, imovinom i tržištima kao nužan uvjet za poboljšanje sigurnosti opskrbe hranom diljem svijeta; potiče Europsku uniju da posebnu pozornost posveti ženama u ruralnim područjima i njihovu gospodarskom, socijalnom i političkom osnaživanju; podsjeća na Dobrovoljne smjernice Odbora za svjetsku sigurnost opskrbe hranom o odgovornom upravljanju posjedom zemljišta kao dobar instrument za uklanjanje prepreka u običajnim i tradicionalnim sustavima nasljeđivanja i za osiguravanje bolje upućenosti žena u njihova zakonska prava ( 21 )

62. podsjeća na stratešku važnost ulaganja u poljoprivrednu biološku raznolikost na razini poljoprivrednih gospodarstava kako bi se osigurala zdrava prehrana, kvaliteta i diversifikacija prehrane te odgovarajući unos hranjivih tvari; posebno naglašava da je vjerojatnije da će žene i djevojčice postići minimalnu raznolikost prehrane s potrebnim mikrohranjivima s pomoću poljoprivredne diversifikacije i proizvodnje za vlastite potrebe različitih prehrambenih kultura ( 22 )

63. naglašava važnost transformacije ruralnih sredina i jačanja lokalnih, regionalnih i transparentnih lanaca vrijednosti kako bi se otvorila održiva radna mjesta, izbjegla kršenja ljudskih prava i ublažile klimatske promjene; naglašava potrebu za potporom mladima i ženama, posebno kroz osposobljavanje, pristup kreditima i pristup tržištima; poziva da ih se uključi u oblikovanje poljoprivrednih politika te da se podrži zajedničko djelovanje kroz organizacije malih proizvođača;

64. podsjeća da su, s obzirom na malnutriciju, obrazovanje i podizanje razine osviještenosti ključni preduvjeti za održiv način života i uspješno društvo;

65. pozdravlja tekući rad Odbora za svjetsku sigurnost opskrbe hranom na njegovim Dobrovoljnim smjernicama za rodnu ravnopravnost i osnaživanje žena i djevojčica u kontekstu sigurnosti opskrbe hranom i prehrane;

66. podsjeća da klimatske promjene i gubitak biološke raznolikosti, među ostalim čimbenicima, ugrožavaju našu sposobnost da osiguramo globalnu sigurnost opskrbe hranom i stvaraju dodatan pritisak na već nestabilne prehrambene sustave; poziva na ekološki prihvatljivu proizvodnju hrane, kao što su agroekologija i prilagodba otporna na klimatske promjene, kao i očuvanje i obnova prirodnih ekosustava kako bi se smanjili klimatski rizici, suočilo s klimatskom krizom i zaustavio gubitak biološke raznolikosti, čime bi se ojačala otpornost održivih poljoprivredno-prehrambenih sustava; u tom pogledu traži od Komisije i država članica da podrže partnerske zemlje u usvajanju održivih poljoprivrednih praksi i inovativnih rješenja, uključujući upotrebu prihoda prikupljenih dražbama u okviru ETS-a i certifikatima o CBAM-u kako bi se povećala njihova otpornost na klimatske promjene te kapaciteti za prilagodbu i ublažavanje klimatskih promjena u cilju uspostave održivijih prehrambenih sustava;

67. traži od Komisije i država članica da osiguraju da financiranje u okviru novog Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju uključuje pristup temeljen na ljudskim pravima kojim se lokalne zajednice i autohtoni narodi stavljaju u središte napora koji se ulažu u području klime, okoliša i razvoja; smatra da je važno obratiti posebnu pozornost na male poljoprivrednike koji općenito imaju manju sposobnost prilagodbe učincima klimatskih promjena; u tom pogledu pozdravlja predstojeći akcijski plan UN-a za postizanje univerzalne pokrivenosti uslugama ranog upozoravanja na ekstremne vremenske uvjete i klimatske promjene u sljedećih pet godina, koji će Svjetska meteorološka organizacija predstaviti na Konferenciji UN-a o klimi (COP 27) u Egiptu; podsjeća da je posebni izaslanik za UN-ov sastanak na vrhu o prehrambenim sustavima istaknuo da se klima i hrana preklapaju u mnogo aspekata;

68. poziva Komisiju da pruži potporu zemljama u razvoju da razviju i zaštite svoje osjetljive industrije u povojima, promiču sigurnost opskrbe hranom, podržavaju ublažavanje klimatskih promjena u poljoprivredi te udovoljavaju standardima održivosti EU-a i međunarodnim standardima održivosti za izvoz svojih poljoprivrednih proizvoda;

69. smatra da je važno pomoći zemljama u razvoju da uspostave javne politike u području poljoprivrede i hrane kojima se mogu zadovoljiti potrebe njihova brzo rastućeg stanovništva; naglašava da glavni cilj politike o sigurnosti opskrbe hranom mora biti pružanje dostatne, hranjive, sigurne i cjenovno pristupačne hrane svojim građanima tijekom cijele godine na održiv način, uz istodobno jamčenje pravednog dohotka i životnog standarda za poljoprivrednike; napominje da se tijekom godina provedbe zajedničke poljoprivredne politike ukidanjem izvoznih subvencija i uvođenjem proizvodno nevezanih izravnih plaćanja znatno smanjio rizik od dampinških praksi na tržištima trećih zemalja; poziva Komisiju i države članice da pruže veću potporu razvoju poljoprivrede kojim se može zajamčiti sigurnost opskrbe hranom u zemljama u razvoju i da odlučno povećaju svoja ulaganja u teritorijalni ruralni razvoj;

70. ističe da su prehrambeni sustavi važni pokretači emisija stakleničkih plinova; napominje da će za izgradnju otpornosti prehrambenih sustava na klimatske promjene trebati uključiti prilagodbu klimatskim promjenama te smanjenje rizika od katastrofa i upravljanje njime u kratkoročne, srednjoročne i dugoročne politike; poziva Komisiju i države članice da u tom procesu prate zemlje u razvoju;

71. poziva EU da zaštiti pristup i kontrolu zemljišta i drugih resursa, uključujući sjeme, infrastrukturu i vodu, za male poljoprivrednike;

72. poziva EU da zajamči da se javnom nabavom daje prednost lokalnoj agroekološkoj proizvodnji, pravilima o sigurnosti hrane primjerenima proizvodnji malih razmjera, zaštiti domaćih tržišta od uvoza po niskim cijenama, kao i obrazovanju potrošača i socijalnoj zaštiti kako bi se povećala potrošnja hranjive lokalne hrane;

73. poziva EU da prilagodi svoje programe u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa kako bi se aktivno podržao globalni prijelaz na održive prehrambene sustave kojima se može osigurati cjenovno pristupačna, zdrava i hranjiva prehrana koja je pravedna, otporna, ekološki održiva i utemeljena na pravima te da posebnu pozornost usmjeri na potrebe žena i smanji pritisak proizvodnje hrane na korištenje zemljišta i vode;

74. naglašava da učinci klimatskih promjena imaju ključan negativan učinak na sigurnost opskrbe hranom u zemljama u razvoju i da je prilagodba klimatskim promjenama ključna za osiguravanje otpornih održivih prehrambenih sustava; žali zbog kršenja obveze koju su razvijene zemlje preuzele u Sporazumu iz Kopenhagena iz 2009. da će osigurati predvidljivo i odgovarajuće financiranje djelovanja u području klime u zemljama u razvoju, posebno za potrebe prilagodbe, koje su 2020. trebale doseći 100 milijardi dolara; poziva EU da poveća financiranje borbe protiv klimatskih promjena izvan okvira Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa, među ostalim ambicioznom upotrebom prihoda prikupljenih dražbama u okviru ETS-a i certifikatima o CBAM-u;

75. potiče Komisiju da podrži agroekološku tranziciju u partnerskim zemljama kako bi se tijekom godine osigurala hranjiva, sigurna, raznolika i cjenovno pristupačna hrana za sve uz očuvanje biološke raznolikosti, povećanje otpornosti na klimatske promjene i jačanje socijalne kohezije smanjenjem društvenih nejednakosti; poziva Komisiju da podrži razvoj lokalnih prehrambenih mreža kako bi se zajamčila lokalna proizvodnja i potrošnja, čime se promiče otvaranje lokalnih radnih mjesta, jamče pravedne cijene za proizvođače i potrošače, smanjuje ovisnost zemalja o uvozu i njihova izloženost međunarodnim fluktuacijama cijena;

76. naglašava da bi se ulaganja i intervencije EU-a trebali temeljiti na strogim prethodnim procjenama, potpunoj transparentnosti i uključivanju onih dionika na koje utječu ulaganja i intervencije, uključujući organizacije civilnog društva, kako bi se osmislilo pravedno djelovanje i ojačali kapaciteti na nacionalnoj i lokalnoj razini, uključujući nedržavne aktere; ustraje u prepoznavanju potrebe za mjerama specifičnima za kontekst kako bi se postigli održiviji poljoprivredni i prehrambeni sustavi u partnerskim zemljama;

77. poziva na reviziju akcijskog plana EU-a za prehranu kako bi se riješilo pitanje svih oblika malnutricije u humanitarnom i razvojnom kontekstu te uključile nove ambiciozne političke i financijske obveze;

78. napominje da 45 milijuna djece mlađe od pet godina pati od nedostatne tjelesne težine, koja se definira kao niska težina u odnosu na visinu, uzrokovane akutnom pothranjenošću u ranoj životnoj dobi; podsjeća da prekomjerna tjelesna težina i pretilost odraslih, adolescenata i djece postižu rekordno visoke razine i pogađaju 2 milijarde ljudi u svijetu, od kojih 70 % živi u zemljama s niskim i srednjim dohotkom; podsjeća da su prekomjerna tjelesna težina i pretilost povezani s rizikom od bolesti povezanih s prehranom, uključujući nezarazne bolesti, jer je malnutricija izazov za sve nacije bez obzira na njihovu fazu razvoja; zbog toga se mnoge zemlje sada suočavaju s „dvostrukim teretom” od najmanje dvije vrste malnutricije u kojima istodobno postoje pothranjenost i prekomjerna tjelesna težina i pretilost; poziva Europsku komisiju da revidira politički okvir za sigurnost opskrbe hranom iz 2010. i politički okvir za prehranu iz 2013., na što su države članice EU-a pozvale u zaključcima Vijeća iz 2018. o jačanju globalne sigurnosti opskrbe hranom i ishrane;

79. poziva Komisiju da zajamči da se prehrana u potpunosti uzima u obzir kad god EU ulaže u poljoprivredu, gospodarski razvoj, zaštitu klime i prilagodbu klimatskim promjenama, zaštitu zdravlja, zdravlje i druge sektore; podržava reviziju Globalne zdravstvene strategije iz 2010. i poziva na uključivanje borbe protiv malnutricije u revidirani dokument; poziva na veću financijsku potporu za izgradnju snažnih i otpornih zdravstvenih sustava kako bi se prekinuo međugeneracijski začarani krug malnutricije i pothranjenosti;

Komplementarni odgovor humanitarne i razvojne politike EU-a

80. ustraje u tome da bi trebalo pojačati humanitarnu pomoć zemljama koje se suočavaju s krizama povezanima s hranom ili su pogođene sukobima; primjećuje da međunarodna zajednica, uključujući Europsku uniju, mora nastojati smanjiti sve veći jaz između humanitarnih potreba i resursa dostupnih na globalnoj razini; osuđuje sva djelovanja u kojima se pristup hrani koristi kao sredstvo ugnjetavanja ili ratno oružje i podsjeća na četiri humanitarna načela: čovječnost, neutralnost, nepristranost i neovisnost;

81. naglašava da se humanitarna pomoć može mobilizirati kako bi se riješile neposredne situacije opasne po život kada su postojeći kapaciteti preopterećeni, dok je istodobno potrebno pronaći rješenja koja se financiraju iz drugih vrsta pomoći kako bi se spriječili i riješili uzroci nesigurnosti opskrbe hranom i malnutricije;

82. pozdravlja proslavu prvog Europskog humanitarnog foruma kako bi se dodatno pojačao učinak humanitarnog odgovora i osigurala djelotvornost i učinkovitost u pružanju pomoći te slavi odluku da to postane godišnji događaj u humanitarnom kalendaru; naglašava važnost suradnje u Timu Europa na rješavanju humanitarne svjetske krize sigurnosti opskrbe hranom;

83. poziva vlade država članica EU-a da diplomatski spriječe sukobe, iskorijene sve oblike malnutricije i da više ulažu u sprečavanje sukoba s posebnim naglaskom na žene i djevojčice, uz temeljitu primjenu Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1325; podsjeća da je humanitarna pomoć izuzeta od međunarodnih sankcija; naglašava potrebu za pronalaženjem održivih srednjoročnih i dugoročnih rješenja u razvojnoj suradnji kako bi se riješili temeljni uzroci nesigurnosti opskrbe hranom;

84. podsjeća da Ukrajina i Rusija čine oko 30 % svjetske trgovine pšenicom, 32 % ječma, 17 % kukuruza i više od 50 % suncokretovog ulja i 20 % suncokretovih sjemenki; naglašava da će smanjenje ili gubitak ukrajinskog izvoza utjecati na zemlje koje se u velikoj mjeri oslanjaju na ukrajinsku proizvodnju, uključujući zemlje koje se već suočavaju s nesigurnošću opskrbe hranom i koje su osjetljive na šokove u opskrbi i povećanja cijena, kao u slučaju Afrike; poziva Komisiju i države članice da u suradnji sa svojim međunarodnim partnerima i relevantnim međunarodnim institucijama hitno evaluiraju sve raspoložive načine za izbjegavanje bilo kakvog neispunjavanja obveza plaćanja u platnoj bilanci zemalja uvoznica hrane, uključujući izravno financiranje i restrukturiranje njihova duga; naglašava važnost davanja prednosti financiranju koje se temelji na bespovratnim sredstvima kao standardnoj opciji, posebno za najmanje razvijene zemlje;

85. podržava aktualan rad na povezanosti humanitarne pomoći, razvoja i izgradnje mira; ističe da bi to načelo i dalje trebalo biti uključeno u humanitarnu pomoć, kao i u programiranje za sigurnost opskrbe hranom i ishranu potkrijepljeno jasnim smjernicama o najboljoj praksi utemeljenoj na dokazima;

86. pozdravlja rad EU-a i agencija UN-a sa sjedištem u Rimu, odnosno FAO-a, WFP-a i IFAD-a, na provedbi anticipativnih mjera za sprečavanje kriza prije njihova početka i zaštitu najugroženijih skupina od klimatskih promjena i katastrofa izazvanih ljudskim djelovanjem; poziva na jačanje koordinacijskih mehanizama s lokalnim akterima na terenu i pronalaženje veće povezanosti između kratkoročnih anticipativnih mjera i dugoročnih vladinih programa; podsjeća da bi uključive anticipativne mjere trebale biti prilagođene kontekstu i vođene na lokalnoj razini te da bi se njima trebalo osigurati da najranjivije skupine imaju pravo glasa i na razini donošenja odluka kako bi se odgovorilo na njihove specifične potrebe;

87. podržava aktivnu ulogu EU-a u Globalnoj mreži protiv kriza povezanih s hranom i poziva na daljnju operacionalizaciju te mreže, posebno u regionalnom i nacionalnom kontekstu; poziva države članice da ojačaju Globalnu mrežu protiv kriza povezanih s hranom u njezinu radu na rješavanju kriza povezanih s hranom s pomoću višedimenzionalnih i višesektorskih intervencija, izgradnjom otpornosti i znanja te povezivanjem humanitarne pomoći, razvoja i mira; u tom okviru poziva Europsku komisiju i države članice da surađuju sa zemljama u razvoju na osmišljavanju i provedbi inovativnih politika i strategija koje predvode zemlje kako bi se riješio problem nesigurnosti opskrbe hranom, potaknula gospodarska uključenost i postigli održiviji prehrambeni sustavi;

88. poziva na to da se poboljšaju sustavi ranog upozoravanja, protokoli ranog djelovanja i mehanizmi nadzora kako bi se osiguralo aktiviranje pravodobnih odgovora da bi se ublažio učinak opasnosti na sigurnost opskrbe hranom i prešlo s reaktivnih na proaktivne intervencije kojima se spašavaju životi s pomoću anticipativnog humanitarnog djelovanja; podržava Odbor za sigurnost opskrbe hranom kao glavnu uključivu međunarodnu i međuvladinu političku platformu za sigurnost opskrbe hranom i prehranu;

89. poziva Komisiju da osigura višesektorski pristup prehrani i da prednost da integraciji sigurnosti opskrbe hranom i prehrane u zdravstvene, obrazovne, vodoopskrbne, sanitarne i higijenske intervencije kako bi se zajamčilo da je najmanje 20 % službene razvojne pomoći u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa namijenjeno socijalnoj uključenosti i ljudskom razvoju;

90. poziva na integraciju prehrane u univerzalno zdravstveno osiguranje jer je ono ključno za iskorjenjivanje malnutricije i zato što se neće postići univerzalno zdravstveno osiguranje ako se nephodne prehrambene aktivnosti učinkovito ne integriraju kao osnovne zdravstvene usluge i ako se ne postave kao prioritet u zdravstvenim sustavima; podsjeća da je univerzalno zdravstveno osiguranje ključno za ljude tijekom cijelog života, s naglaskom na najpotrebitijima i najmarginaliziranijima, te da bi trebalo biti prilagođeno zdravstvenim potrebama stanovništva; podsjeća da se ono može poduprijeti osiguravanjem optimalne i sigurne prehrane dojenčadi i male djece, među ostalim dojenjem, nastojanjem da se osigura uravnotežena i zdrava prehrana, među ostalim školskim obrocima, pružanjem stručne edukacije o prehrani i savjetovanjem o povezanim promjenama ponašanja, uključivanjem prehrane u proračun zdravstvenog sektora, izgradnjom zdravstvenih informacijskih sustava za poduzimanje pravodobnih mjera te promicanjem pristupa učinkovitim i cjenovno pristupačnim proizvodima povezanima s prehranom, uz istodobno smanjenje nezdrave hrane na tržištu;

91. uviđa da bi prehrana trebala biti u središtu strategija, planova i proračuna zdravstvenih sustava kako bi se postiglo univerzalno zdravstveno osiguranje; poziva na veću financijsku potporu zdravlju kako bi se izgradili snažni i otporni zdravstveni sustavi da bi se prekinuo međugeneracijski začarani krug malnutricije te spriječile zdravstvene krize i odgovorilo na njih; podržava integraciju liječenja pothranjenosti i preventivnih usluga te zdravstvenih intervencija, kao što su planiranje obitelji, mentalno zdravlje te prenatalna i postnatalna skrb u pakete osnovne skrbi nacionalnih zdravstvenih sustava kako bi se postiglo univerzalno zdravstveno osiguranje;

92. napominje da je sigurnost opskrbe hranom usko povezana s pristupom vodi; stoga poziva Europsku komisiju da u svoje mjere za sigurnost opskrbe hranom u zemljama u razvoju uključi pravo na vodu i razvoj vodoopskrbne infrastrukture i infrastrukture za pročišćavanje voda;

93. napominje da biološka raznolikost hrane i poljoprivrede jača otpornost na šokove i olakšava prilagodbu, održava stabilnost i podupire oporavak; podsjeća da je kapacitet agroekologije za uspostavu ravnoteže između gospodarske, ekološke i socijalne dimenzije održivosti široko prepoznat u ključnim izvješćima, konkretno Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) i Međuvladine znanstveno-političke platforme o bioraznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES), kao i u Međunarodnoj procjeni poljoprivrednog znanja, znanosti i tehnologije za razvoj pod vodstvom Svjetske banke i FAO-a; naglašava važnost promicanja agroekologije, agrošumarstva, lokalne proizvodnje i održivih prehrambenih sustava kojima se naglasak stavlja na razvoj kratkih lanaca opskrbe kako u nacionalnim politikama tako i u međunarodnim forumima kako bi se osigurala sigurnost opskrbe hranom i ishrane za sve te kako bi se povećala održiva produktivnost poljoprivrednog sektora i njegova otpornost na klimatske promjene;

94. potiče Komisiju da podrži partnerske zemlje u razvoju održivih poljoprivrednih praksi, uključujući agroekologiju, u cilju povećanja plodnosti tla, maksimiziranja biološke raznolikosti i poboljšanja učinkovitosti korištenja vode kao ključnih elemenata za bolju sigurnost opskrbe hranom; prima na znanje izazove koje predstavljaju klimatske promjene i gubitak biološke raznolikosti te njihove negativne učinke na sigurnost opskrbe hranom i prehrane, kao i potrebu za osiguravanjem potrebnih sredstava za prilagodbu klimatskim promjenama i ublažavanje njihova učinka;

95. napominje da postoje brojni agronomski i agroekološki pristupi koji mogu biti korisni za druge klime i situacije, kao što su miješanje usjeva, „polikulture”, agrošumarstvo, uključujući upotrebu leguminoznih stabala koja su posebno dobra za osiguravanje hlada i zaštitu drugih usjeva i životinja te privlačenje i/ili povećanje kruženja i/ili zadržavanja vode;

96. napominje da uništavanje prašuma dovodi do nepovratnog gubitka biološke raznolikosti i ponora ugljika, kao i do gubitka domova te načina života autohtonih zajednica koje žive u šumama; podsjeća da šume znatno doprinose postizanju klimatskih ciljeva, zaštiti biološke raznolikosti te sprečavanju dezertifikacije i ekstremne erozije tla; smatra da je nastojanja za očuvanje prirode usredotočena, primjerice, na šume, divlju faunu i floru i morske i obalne ekosustave potrebno pojačati iskorištavanjem regulatornih okvira, dostatnih sredstava i znanstvenih podataka te da ih je potrebno popratiti mjerama za obnovu ekosustava i upravljanje ekosustavima;

97. poziva da se u obzir uzme veza između javnog zdravlja i biološke raznolikosti u skladu s pristupom „jedno zdravlje”; potiče EU i sve partnerske zemlje da priznaju i zaštite običajna prava autohtonih naroda na vlasništvo i kontrolu nad njihovim zemljištima i prirodnim resursima koja su utvrđena Deklaracijom UN-a o pravima autohtonih naroda i Konvencijom Međunarodne organizacije rada br. 169 te da poštuju načelo dobrovoljnog i informiranog prethodnog pristanka;

98. podsjeća da su neodržive prakse intenziviranja poljoprivrede glavni uzroci degradacije biološke raznolikosti diljem svijeta, uključujući genetsku eroziju sorti usjeva i stoke; podsjeća da je cilj strategije „od polja do stola” do 2030. postupno smanjiti ukupnu upotrebu kemijskih i opasnih pesticida u poljoprivredi i rizike njihove upotrebe te promicati alternativne prakse; naglašava da su siromašne zemlje primatelji velikog udjela opasnih tvari; stoga pozdravlja Komisijinu namjeru da predloži ukidanje te prakse u okviru strategije EU-a za održivost u području kemikalija; ipak poziva Komisiju da potiče potragu za održivim i cjenovno pristupačnim alternativnim rješenjima za te pesticide kako bi se spriječile ozbiljne prijetnje sigurnosti opskrbe hranom u zemljama u razvoju, zbog kojih bi se pogoršala glad među najranjivijim stanovništvom; poziva na pružanje posebne potpore obrazovanju i osposobljavanju u području održivih pristupa zaštiti bilja i alternativa pesticidima te na minimiziranje izloženosti opasnim tvarima;

99. osuđuje dvostruke standarde EU-a u pogledu pesticida, kojima se omogućuje da se iz EU-a izvoze opasne tvari koje su u Uniji zabranjene; ističe da, osim što šteti okolišu, korištenje nekih pesticida u intenzivnoj poljoprivredi u zemljama u razvoju utječe i na zdravlje radnika; poziva na educiranje i osposobljavanje u pogledu održive zaštite bilja te agroekoloških i organiskih praksi;

100. podsjeća da je u nedavnim izvješćima utvrđeno da prehrambeni sustavi doprinose i do trećini emisija stakleničkih plinova, do 80 % gubitka biološke raznolikosti i da troše do 70 % slatke vode; naglašava, međutim, da bi se održivi sustavi proizvodnje hrane trebali prepoznati kao ključno rješenje za te postojeće izazove te da je moguće prehranjivati rastuće svjetsko stanovništvo uz istodobnu zaštitu našeg planeta;

101. poziva EU da aktivno ispunjava obveze iz Godine djelovanja za prehranu 2021., posebno one koje proizlaze iz sastanka na vrhu UN-a o prehrambenim sustavima i sastanka na vrhu o prehrani za rast te da ima središnju ulogu u suradnji s autohtonim zajednicama po tom pitanju u skladu sa svojom strategijom „od polja do stola”; pozdravlja odluku Europske komisije da bude važan partner u osam koalicija sa sastanka na vrhu UN-a o prehrambenim sustavima;

102. traži od Komisije i država članica da surađuju s Afričkom unijom kako bi se osigurala veća predanost i ulaganja u rješavanje aktualnih izazova povezanih s prehranom u toj regiji te kako bi se podržala Godina prehrane u organizaciji Afričke unije: „Jačanje otpornosti u području prehrane i sigurnosti opskrbe hranom na afričkom kontinentu: Jačanje poljoprivredno-prehrambenih sustava, zdravstvenih sustava i sustava socijalne zaštite radi ubrzanja razvoja ljudskog, društvenog i gospodarskog kapitala”;

103. ističe da digitalne tehnologije te pametna i precizna poljoprivreda nude znatne mogućnosti za razvoj održivih poljoprivredno-prehrambenih sustava te poticanje pravednog i uključivog gospodarskog rasta u ruralnim područjima u zemljama u razvoju;

104. ističe potrebu za poboljšanjem sigurnosti opskrbe hranom i prehrane u zemljama u razvoju zauzimanjem holističkog i održivog pristupa prehrambenim sustavima; poziva Komisiju da donese uključivu multilateralnu strategiju utemeljenu na pravima; poziva Europsku komisiju da osigura da se ulaganjima EU-a u poljoprivredu, gospodarski razvoj, ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu njima, vodoopskrbu, sanitarne uvjete i higijenu, zdravstvo i druge sektore u potpunosti uzme u obzir prehrana uključivanjem mjerljivih ishoda u području prehrane u fazi planiranja;

105. naglašava da EU mora zagovarati ljudska prava i pravo na odgovarajuću hranu kao središnje načelo i prioritet prehrambenih sustava i zajamčiti prava najmarginaliziranijih skupina na pristup hranjivoj hrani te prepoznaje važnost Deklaracije UN-a o pravima seljaka i ostalih osoba koje rade u ruralnim područjima;

106. podupire razvoj trgovinskih mogućnosti između EU-a i zemalja u razvoju, koje mogu potaknuti lokalnu poljoprivredu; podsjeća da su obiteljski poljoprivrednici i maloposjednici dokazali svoju sposobnost pružanja raznolikih proizvoda i održivog povećanja proizvodnje hrane;

107. naglašava da je potrebno prepoznati vodeću ulogu poljoprivrednika, organizacija proizvođača i njihovih predstavnika u svakoj strategiji za poboljšanje sigurnosti opskrbe hranom te ističe da je potrebno poticati osnivanje zadruga i skupina proizvođača u zemljama u razvoju kako bi se ojačao njihova kolektivna sposobnost učinkovitije organizacije, iskoristio bolji položaj u prehrambenim lancima, kao i dijeljenje dodane vrijednosti na izvozne proizvode;

108. naglašava da bi liberalizacija trgovine mogla utjecati na krčenje šuma, klimatske promjene i gubitak biološke raznolikosti, kao i na proizvodnju hrane i pristup hrani; smatra da bi se trgovinska i ulagačka politika EU-a prema zemljama u razvoju trebala temeljiti na trgovinskoj politici koja pogoduje obrani šuma i biološke raznolikosti, razvoju lokalne poljoprivrede i lokalnih proizvođača i poljoprivrednika, promicanju potpune prehrambene neovisnosti i smanjenju fenomena jagme za zemljištem i krčenja šuma za potrebe izvoza poljoprivrednih proizvoda;

109. smatra da bi Unija i države članice trebale poticati razne inicijative „poštene trgovine” i integrirati ekološke i socijalne ciljeve na sveobuhvatan i cjelovit način u sve odredbe svih trgovinskih sporazuma;

110. podsjeća na to da je raznolikost sjemena ključna za izgradnju otpornosti poljoprivrede na klimatske promjene; podsjeća da se procjenjuje da sjeme proizvedeno na gospodarstvima čini više od 80 % ukupnih potreba poljoprivrednika za sjemenom u nekim afričkim zemljama; u skladu s time poziva EU da podrži sustave prava intelektualnog vlasništva u trgovinskim sporazumima kojima se jača razvoj vrsti sjemena koje su prilagođene lokalnim uvjetima i sjemena koje su sačuvali poljoprivrednici, ali da se suzdrži od utjecaja na reformu zakona o sjemenu, posebno u Africi, donošenjem odredaba Konvencije UPOV iz 1991. samo ako on nije u skladu s odredbama Međunarodnog ugovora o biljnim genetskim resursima za hranu i poljoprivredu (ITPGRFA);

111. ističe da su proizvodi ribarstva i akvakulture neki od najzdravijih prehrambenih proizvoda i da imaju najmanje utjecaja na prirodni okoliš; ističe da oni mogu pridonijeti postizanju nekoliko ciljeva održivog razvoja, posebno cilja br. 2, „Iskorjenjivanje gladi”; stoga poziva Komisiju da pri donošenju strategija za sigurnost opskrbe hranom uključi proizvode ribarstva i akvakulture, uključujući za zemlje u razvoju;

112. potiče EU da nastavi raditi na zaključivanju multilateralnih pregovora o subvencijama za ribarstvo u okviru Svjetske trgovinske organizacije, u okviru provedbe cilja održivog razvoja 14.6., kako bi se zabranili određeni oblici subvencija za ribarstvo kojima se doprinosi prekoračenju kapaciteta i prelovu, ukinule subvencije kojima se doprinosi nezakonitom, neprijavljenom i nereguliranom ribolovu te da se suzdrži od uvođenja novih takvih subvencija, u potpunosti u skladu s ciljevima utvrđenima u europskom zelenom planu, Osmom programu djelovanja za okoliš i Pariškom sporazumu;

113. poziva na jačanje globalne dimenzije strategije za potporu pravu na odgovarajuću hranu i provedbu Deklaracije UN-a o pravima seljaka i ostalih osoba koje rade u ruralnim područjima kako bi se uvele mjere za poboljšanje radnih uvjeta radnika u poljoprivredi diljem svijeta i povećali prihodi malih poljoprivrednika koji su dio međunarodnog lanca opskrbe hranom, i kako bi se zajamčilo da se načelo opreznosti uključi u sve zahtjeve u pogledu sigurnosti hrane; nadalje, poziva EU da svoju trgovinsku politiku uskladi s ciljevima strategije „od polja do stola” i strategije o bioraznolikosti te s ciljem ugljične neutralnosti utvrđenim europskim zelenim planom;

114. ističe da je doprinos trećih zemalja koje su akteri na globalnoj sceni preduvjet za uspješno ispunjenje ciljeva održivosti;

115. ističe vrijednost hrane koja se mora shvatiti i kao mnogo više od puke robe, već kao pravo ljudi koje se mora ostvariti, a gospodarski, socijalni i ekološki učinak i vanjski učinci moraju se bolje procijeniti te prema potrebi ublažiti ili iskoristiti;

116. poziva na pojačano djelovanje na međunarodnoj razini kako bi se osiguralo da je sigurnost opskrbe hranom u središtu donošenja političkih odluka kako bi se izbjegla nestašica hrane i zajamčila sigurnost prehrane u najugroženijim zemljama;

117. poziva na daljnje napore kako bi se osigurala dosljednost politika EU-a s načelom usklađenosti politika radi održivog razvoja; poziva na to da se osigura da europski izvoz ne šteti razvoju lokalne proizvodnje i lokalnih tržišta; ističe da sporazumi EU-a o slobodnoj trgovini ne bi trebali remetiti lokalnu poljoprivredu, štetiti malim proizvođačima ili pogoršati ovisnost o uvozu hrane; poziva na pružanje potpore lokalnoj proizvodnji i potrošnji, čime bi se otvorila radna mjesta u lokalnim zajednicama, osigurale poštene cijene, jamčila zaštita zdravlja i sigurnosti radnika te smanjile ovisnost zemalja o uvozu i njihova osjetljivost na fluktuacije cijena na međunarodnim tržištima;

118. ističe potrebu za jasnim smjernicama o tome kako postići usklađenost politika radi razvoja na razini EU-a, uz istodobno rješavanje pitanja potencijalno proturječnih ciljeva javnih politika; potiče EU da osigura dosljednost europskih poljoprivrednih i trgovinskih politika kako bi se podržala sigurnost opskrbe hranom i neovisnost u opskrbi hranom te zaštitila lokalna i regionalna tržišta;

o

o o

119. nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

(1) SL L 209, 14.6.2021., str. 1.

(2) SL L 163, 2.7.1996., str. 1.

(3) Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0505.

(4) https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0073_HR.html

(5) SL C 289, 9.8.2016., str. 71.

(6) SL C 86, 6.3.2018., str. 10.

(7) SL C 215, 19.6.2018., str. 10

(8) Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0099.

(9) SL C 25, 30.1.2008., str. 1

(10) FAO, The State of World Fisheries and Aquaculture 2020, https://www.fao.org/3/ca9231en/CA9231EN.pdf

(11) Radionica koju su sponzorirali IPBES i IPCC, Bioraznolikost i klimatske promjene, izvješće s radionice.

(12) Stanje u području sigurnosti opskrbe hranom i prehrane u svijetu, izvješće iz 2021.

(13) Globalno izvješće o krizama povezanima s hranom za 2021., ažurirano u rujnu.

(14) Dobrovoljne smjernice za potporu postupnom ostvarivanju prava na primjerenu hranu u kontekstu nacionalne sigurnosti opskrbe hranom.

(15) Stanje u području sigurnosti opskrbe hranom i prehrane u svijetu, izvješće iz 2021. https://www.fao.org/3/cb4474en/cb4474en.pdf

(16) Stanje u području sigurnosti opskrbe hranom i prehrane u svijetu, izvješće iz 2021.

(17) UNICEF, zajedničke procjene malnutricije djece Svjetske zdravstvene organizacije i Svjetske banke, Levels and trends in child malnutrition (Razine i trendovi kod malnutricije djece), 2021.

(18) FAO, The State of World Fisheries and Aquaculture 2020 (Stanje ribarstva i akvakulture u svijetu 2020.), https://www.fao.org/3/ca9231en/CA9231EN.pdf

(19) Globalno izvješće o krizama povezanima s hranom za 2021.

(20) Neovisnost u opskrbi hranom koju je međunarodni pokret La Via Campesina definirao kao „pravo naroda na zdravu i kulturno prikladnu hranu proizvedenu ekološki prihvatljivim i održivim metodama te njihovo pravo da definiraju vlastite prehrambene i poljoprivredne sustave.” Sigurnost opskrbe hranom koju je definirao Odbor Ujedinjenih naroda za svjetsku sigurnost opskrbe hranom postoji „kada svi ljudi u svakom trenutku imaju fizički i ekonomski pristup dostatnoj, sigurnoj i hranjivoj hrani kako bi zadovoljili svoje prehrambene potrebe i preferencije u pogledu hrane za aktivan i zdrav život.”.

(21) https://www.oxfam.org/en/empowering-women-farmers-end-hunger-and-poverty

(22) Jones, Andrew D; Creed-Kanashiro, Hilary; Zimmerer, Karl S.; De Haan, Stef; Carrasco, Miluska; Meza, Krysty; Cruz-Garcia, Gisella S.; Tello, Milka; Amaya, Franklin Plasencia; Marin, R Margot; and Ganoza, Lizette. 2018. Farm-level agricultural biodiversity in the Peruvian Andes is associated with greater odds of women achieving a minimally diverse and micronutrient adequate diet (Poljoprivredna biološka raznolikost na razini poljoprivrednog gospodarstva u peruanskim Andama povezana je s većom vjerojatnošću da će žene postići minimalnu raznolikost prehrane s potrebnim mikrohranjivima). Journal of Nutrition 148(10): 1625-1637.