To stajalište podupiru i preporuke koje je u svojoj brzoj procjeni rizika od 21. siječnja 2021. izdao Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC). ECDC je zbog veće zaraznosti varijanti koje izazivaju zabrinutost vjerojatnost njihova unošenja i širenja unutar zajednice u EU-u/EGP-u procijenio kao vrlo visoku. Ta veća zaraznost vjerojatno je dovela do povećanog broja infekcija. To je pak vjerojatno dovelo do viših stopa hospitalizacije i smrtnosti u svim dobnim skupinama, posebno među starijim osobama ili osobama s komorbiditetima. Posljedično, ECDC smatra da su potrebne strože nefarmaceutske intervencije kako bi se smanjio prijenos i pritisak na zdravstvene sustave. Stoga je stajalište ECDC-a da su posljedice unošenja i širenja unutar zajednice velike. ECDC je ukupni rizik povezan s unošenjem i širenjem unutar zajednice varijanti koje izazivaju zabrinutost procijenio kao visok/vrlo visok.

Te nove varijante virusa uistinu ozbiljno zabrinjavaju. Zasad nema dokaza da uzrokuju teže oblike bolesti, ali čini se da je njihova prenosivost veća za 50–70 %. To znači da se virus može lakše i brže širiti, i još više povećati opterećenje ionako preopterećenih zdravstvenih sustava. To je vjerojatan uzrok znatnog povećanja broja slučajeva u većini država članica proteklih tjedana.

Kako je navedeno u Komunikaciji Komisije od 19. siječnja 2021. Zajednički do pobjede nad bolešću COVID-19, prijelaz u novu godinu vjerojatno će biti početak kraja pandemije bolesti COVID-19. Zahvaljujući revolucionarnoj znanosti i izuzetnim nastojanjima politike i farmaceutskog sektora, ono za što je inače potrebno deset godina sad je postignuto u deset mjeseci, pa su zahvaljujući uvođenju brzog i masovnog cijepljenja milijuni Europljana već cijepljeni protiv bolesti COVID-19.

Komisiji se dodjeljuje zadaća da, uz podršku Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti, redovito ocjenjuje kriterije, potrebe za podacima i pragove navedene u toj preporuci s obzirom na razvoj epidemiološke situacije te da Vijeću proslijedi svoje nalaze na razmatranje, zajedno s prijedlogom izmjene Preporuke, ako je to potrebno.

3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

Donošenje jednostranih ili neusklađenih mjera može dovesti do ograničenja slobodnog kretanja koja su neusklađena i fragmentirana te stvaraju nesigurnost za građane Unije prilikom ostvarivanja njihovih prava u EU-u. Ovaj Prijedlog ne prelazi ono što je potrebno i proporcionalno za ostvarivanje planiranog cilja.

To se primjenjuje u trenutačnoj situaciji jer je potreban dosljedan pristup kako bi se izbjegli daljnji poremećaji uzrokovani jednostranim i nedovoljno koordiniranim mjerama kojima se ograničava slobodno kretanje unutar Unije. U članku 21. stavku 1. UFEU-a propisano je da svaki građanin Unije ima pravo slobodno se kretati i boraviti na državnom području država članica, podložno ograničenjima i uvjetima utvrđenima u Ugovorima i u mjerama donesenima radi njihove provedbe. Ako se pokaže da je potrebno djelovanje Unije za ostvarenje tog cilja, Europski parlament i Vijeće, odlučujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, mogu donijeti odredbe radi lakšeg ostvarivanja tih prava.

(10)Države članice trebale bi također uzeti u obzir prevalenciju novih varijanti virusa SARS-CoV-2 koje izazivaju zabrinutost. U Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću i Vijeću Zajednički do pobjede nad bolešću COVID-19 naglašena je potreba da države članice hitno povećaju sekvenciranje genoma i provode ga u 5–10 % pozitivnih nalaza, ako treba i korištenjem kapaciteta Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti, kako bi se utvrdilo širenje pojedinih varijanti i otkrila pojava novih.

(5)Nedavna pojava novih varijanti virusa ozbiljno zabrinjava. Zasad nema dokaza da one uzrokuju teže oblike bolesti, ali čini se da je njihova prenosivost veća za 50 – 70 %. To znači da se virus može lakše i brže širiti, i još više povećati opterećenje ionako preopterećenih zdravstvenih sustava. To je vjerojatan uzrok znatnog povećanja broja slučajeva u većini država članica proteklih tjedana.

(4)Dva čimbenika utječu na trenutačni razvoj pandemije. S jedne strane, od početka 2021. provodi se masovno cijepljenje, a milijuni Europljana već su cijepljeni protiv bolesti COVID-19. Međutim, kako je navedeno u Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću i Vijeću Zajednički do pobjede nad bolešću COVID-19, dokle god broj zaraženih raste i sve dok cijepljenih ne bude onoliko koliko je potrebno za preokret tijeka pandemije, i dalje će biti potrebna stalna budnost, zdravstvene kontrole i mjere za suzbijanje zaraze. Konkretno, EU i države članice sada moraju djelovati kako bi ograničili rizik od potencijalno težeg trećeg vala infekcija koji bi karakterizirale nove varijante virusa SARS-CoV-2, koje su lakše prenosive i koje su već prisutne u Europi.

(11)Visoka stopa prisutnosti zaraze unutar zajednice u većini država članica znači da će putovanja i dalje biti poseban problem. Sve dok se epidemiološka situacija bitno ne popravi, građane treba snažno odvraćati od svih putovanja koja nisu nužna, a posebno od putovanja u područja visokog rizika i iz njih, osobito s obzirom na pojavu novih varijanti. S obzirom na to da je opasnost od zaraze ili prenošenja slična bez obzira na to jesu li putovanja prekogranična ili unutar nacionalnog područja, države članice trebale bi osigurati usklađenost mjera koje se primjenjuju na te dvije kategorije putovanja kada ona nisu nužna.

(12)U usmenim zaključcima tijekom videokonferencije članova i članica Europskog vijeća 21. siječnja 2021. predsjednik Europskog vijeća napomenuo je da granice trebaju ostati otvorene kako bi se osiguralo funkcioniranje jedinstvenog tržišta, uključujući protok osnovnih dobara i usluga. Ne bi trebalo uvoditi neselektivne zabrane putovanja. Međutim, kako bi se ograničilo širenje virusa možda će biti potrebne mjere ograničavanja neobveznih putovanja unutar EU-a. S obzirom na rizike od novih varijanti virusa, možda će biti potrebno da Vijeće preispita svoju preporuku o putovanjima unutar EU-a i neobveznim putovanjima u EU, ne mijenjajući pri tome načela na kojima se ona temelji.

(13)Svrha koordiniranog pristupa je izbjegavanje ponovnog uvođenja graničnih kontrola unutar Unije. Zatvaranje granica, opća zabrana putovanja ili ukidanje letova te zabrana kopnenog i pomorskog prijevoza nisu opravdani, budući da su ciljane mjere, kao što su obvezna karantena ili testiranje, dovoljno djelotvorne i uzrokuju manje poremećaja. Sustav „zelenih traka” trebao bi omogućiti održavanje prometnih tokova, posebno u smislu osiguravanja slobodnog kretanja robe i usluga te izbjegavanja poremećaja u lancu opskrbe.

(14)Pri svim ograničenjima slobodnog kretanja osoba moraju se i dalje poštovati opća načela prava Unije, a osobito načela proporcionalnosti i nediskriminacije, uključujući nediskriminaciju na temelju državljanstva. Sve poduzete mjere stoga ne bi trebale prelaziti ono što je nužno za očuvanje javnog zdravlja. Jasno, pravodobno i potpuno informiranje javnosti ključno je kako bi se osigurala predvidivost, pravna sigurnost i poštovanje mjera od strane građana. Ograničenja bi trebalo primjereno provoditi, a sve sankcije trebale bi biti djelotvorne i proporcionalne.

(15)Odbor za zdravstvenu sigurnost postigao je 11. siječnja 2021. dogovor o preporukama za zajedničko stajalište Unije u pogledu mjera izolacije za oboljele od COVID-a 19 i karantene za osobe koje su s njima bile u kontaktu te putnike. Države članice bi se pri uvođenju karantene za putnike trebale držati preporuka Odbora za zdravstvenu sigurnost. Među ostalim, ako se propisuje obveza karantene za dolaske iz visokorizičnih područja, trebalo bi razmotriti mogućnost skraćivanja trajanja karantene u slučaju negativnog rezultata testa obavljenog pet do sedam dana nakon ulaska u zemlju, osim ako se kod putnika pojave simptomi.

(16)S obzirom na povećane kapacitete za testiranje na COVID-19, Preporuku Vijeća 2020/1475 trebalo bi izmijeniti kako bi države članice imale mogućnost da od putnika koji dolaze iz područja koja nisu u „zelenoj” kategoriji zatraže testiranje prije polaska.

(17)S obzirom na visoku stopu prisutnosti zaraze unutar zajednice u područjima koja će prema novoj kategorizaciji biti „tamnocrvena”, za osobe koje dolaze iz tih područja, ako je riječ o neobveznim putovanjima, trebalo bi propisati obvezu testiranja prije polaska i karantenu nakon dolaska na odredište, u skladu s preporukama Odbora za zdravstvenu sigurnost. Ako mjesto karantene nije njihovo boravište, trebalo bi osigurati odgovarajuće uvjete u objektima koji se koriste za karantenu, uključujući zaštitu i skrb za djecu u skladu sa smjernicama Svjetske zdravstvene organizacije.

(18)Ako osobe koje se vraćaju u državu članicu boravišta nisu mogle obaviti testiranje prije polaska, trebalo bi im dopustiti testiranje nakon dolaska, kako ih se ne bi sprečavalo da se vrate kući.

(19)S obzirom na visoku stopu infekcija u „tamnocrvenim” područjima, osobe koje putuju zbog nužne funkcije ili potrebe također bi se trebale podvrgnuti testiranju na infekciju bolešću COVID-19 i karanteni, pod uvjetom da to nerazmjerno ne utječe na nužne funkcije koje obavljaju ili na ispunjavanje potrebe zbog koje putuju, na primjer zato što je izlaganje putnika stanovništvu na odredištu vrlo ograničeno. Ako država članica u specifičnom epidemiološkom kontekstu ipak zatraži testiranje za pružatelje usluga i radnike u sektoru prometa, to ne bi trebalo dovesti do poremećaja u tom sektoru. Kako bi se održala cjelovitost lanaca opskrbe, obveza karantene ne bi se trebala primjenjivati na osoblje u sektoru prometa pri obavljanju te nužne funkcije.

(20)Ograničenja povezana s prekograničnim putovanjima posebno ometaju osobe koje svakodnevno ili često prelaze granice putujući do radnog mjesta ili škole, radi posjeta bliskoj rodbini, usluga zdravstvene zaštite ili skrbi o svojim bližnjima. S obzirom na to da karantena znatno remeti svakodnevni život i egzistenciju tih osoba te gospodarstvo u cjelini, one se ne bi trebale podvrgnuti karanteni ako prelaze granice zbog navedenih nužnih razloga. Sve dok je epidemiološka situacija slična s obje strane granice, čini se da nije neophodno da se te osobe često testiraju samo zato što prelaze granicu. I dalje će biti posebno važna bliska koordinacija među državama članicama i pograničnim regijama.

(21)S obzirom na razvoj epidemiološke situacije Komisija bi uz podršku Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti trebala i dalje redovito ocjenjivati kriterije, potrebe za podacima i pragove navedene u ovoj Preporuci – među ostalim i potrebu za razmatranje drugih kriterija ili prilagodbu pragova – te svoje zaključke proslijediti Vijeću na razmatranje, zajedno s prijedlogom izmjene Preporuke, ako je to potrebno,

DONIJELO JE OVU PREPORUKU:

Preporuka Vijeća (EU) 2020/1475 o koordiniranom pristupu ograničavanju slobodnog kretanja kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 mijenja se kako slijedi:

1.u točki 10. podtočka (c) zamjenjuje se sljedećim:

„(c) crvenom, ako je 14-dnevna kumulativna stopa prijavljenih slučajeva bolesti COVID-19 od 50 do 150 i stopa pozitivnih testova na infekciju bolešću COVID-19 4 % ili veća, ili ako je 14-dnevna kumulativna stopa prijavljenih slučajeva bolesti COVID-19 veća od 150, ali manja od 500,”;

2.u točki 10. umeće se sljedeća podtočka (ca):

„(ca) tamnocrvenom, ako je 14-dnevna kumulativna stopa prijavljenih slučajeva bolesti COVID-19 500 ili veća;”;

3.u točki 13. podtočka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a) države članice trebale bi poštovati razlike u epidemiološkoj situaciji između područja klasificiranih kao „narančasta”, „crvena” ili „tamnocrvena” i djelovati razmjerno;”;

4.u točki 13. podtočka (d) zamjenjuje se sljedećim: