Zaprimljeno je 40 relevantnih odgovora iz kojih se općenito mogla iščitati snažna potpora ciljevima inicijative. Iako je 74 % ispitanika bilo složno da je trenutačni okvir za homologaciju već prilično kvalitetan, 57,6 % smatralo je da bi se bez obzira na to moglo učiniti više kako bi se naglasilo i ispravno usmjerilo pravnu primjenu načela nadzora tržišta, 47 % ispitanika izjavilo je da postojeće odredbe o nadzoru tržišta nisu učinkovite, dok je samo njih 2,9 % smatralo da su odredbe učinkovite. Ti rezultati jasno pokazuju da dionici smatraju da je moguće i da bi trebalo učiniti više kako bi se ex-ante kontrole iz okvira za homologaciju dopunile ex-post odredbama o nadzoru tržišta.

Službe Komisije naručile su i više vanjskih studija radi njihova uključenja u postupak procjene učinka. Studija o ex-post evaluaciji okvirne direktive provedena je u prvoj polovici 2011., a studija o procjeni učinka u drugoj polovici 2011. Potonjom je studijom procijenjen učinak mogućnosti koje su osmišljene za svaku od potreba koje su utvrdile službe Komisije, a za koje se u javnom savjetovanju pokazalo da su bitne. Na temelju rezultata javnog savjetovanja i studije o procjeni učinka utvrđena je kombinacija opcija politike kojoj se daje prednost kad je riječ o ispunjavanju navedenih potreba.

U okviru pilot-projekta provjere prikladnosti dodatno se u razdoblju 2012. – 2013. radilo na pripremi procjene učinka i preispitivanju Okvirne direktive. U tu je svrhu ugovorena studija koja je dovršena u ožujku 2013. Radni dokument službi Komisije o rezultatima pilot-projekta provjere prikladnosti objavljen je u studenome 2013. i u njemu su navedeni prioriteti za predviđenu reviziju Direktive 2007/46/EZ (vidjeti prethodno navedenu točku 1.1.).

Dionici su bili na visokoj razini uključeni u postupak u okviru skupine na visokoj razini CARS 21, čime su dobivene brojne preporuke koje se odnose na okvir za homologaciju koje je Komisija uključila u svoj Akcijski plan CARS 2020 koji je donesen u studenome 2012.

Naposljetku, a u skladu s obvezama koje je Europska komisija preuzela u svojem Akcijskom planu CARS 2020, u drugoj polovici 2013. provedena je studija o provjeri konkurentnosti kojom su dopunjene prethodno navedene aktivnosti. U okviru te studije razmotrena je potreba za mjerama ublažavanja za MSP-ove, iz čega se pokazalo da se zadržanom kombinacijom opcija politike ne bi utjecalo na MSP-ove koji posluju u predmetnom sektoru u toj mjeri da bi za njih bile potrebne mjere ublažavanja.

Osim toga, na sastancima Tehničkog odbora za motorna vozila (TCMV) i Stručne skupine homologacijskih tijela (TAAEG) održavale su se posebne razmjene s nadležnim tijelima država članica tijekom cijelog postupka procjene učinka. S industrijskim udruženjima i udrugama korisnika razmjenjivana su mišljenja u okviru Radne skupine za motorna vozila (MVWG). Sa svim zainteresiranim dionicima savjetovali su se i izvoditelji vanjske studije radi prikupljanja podataka i mišljenja.

Nakon otkrivanja skandala s emisijama VW-a, Europski parlament donio je 5. listopada 2015. Rezoluciju o mjerenjima emisija u automobilskom sektoru kojom se poziva Komisija da znatno poboljša sadašnji EU-ov režim homologacije, posebno u odnosu na nadzor tržišta, koordinaciju i praćenje vozila koja se prodaju u Uniji.

3.PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA

3.1.Pravna osnova

Pravna je osnova prijedloga članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

3.2.Načelo supsidijarnosti

Okvirnim zakonodavstvom o homologaciji motornih vozila pridonosi se ostvarenju unutarnjeg tržišta robe. Ovim se prijedlogom predviđa povećanje učinkovitosti provedbe i izvršenja ovog zakonodavstva kao dio sveobuhvatnog cilja politike za produbljivanje strategije o unutarnjem tržištu.

Iako su za provedbu zakonodavstva na svojim državnim područjima nadležne države članice, osiguravanje usklađenog i koordiniranog pristupa temeljenog na opće primjenjivim kriterijima koji ujednačeno primjenjuju države članice ključno je za održavanje ravnopravnih uvjeta diljem EU-a time što se zahtjevi za homologaciju usklađeno tumače, provode i izvršavaju te što su popraćeni usklađenim odredbama o nadzoru tržišta kako bi se državama članicama osigurala odgovarajuća sredstva za provođenje kontrola nakon što se roba stavi na tržište i za poduzimanje učinkovitih i uobičajenih korektivnih mjera radi uklanjanja nesukladnih i nesigurnih proizvoda s tržišta.

Razlike među državama članicama s obzirom na to kako su na nacionalnoj razini organizirani homologacija i nadzor tržišta mogu uzrokovati njihovo neusklađeno provođenje u okviru unutarnjeg tržišta Unije čije su unutarnje granice ukinute i u kojem praktički više nema kontrola na nacionalnim granicama. Kako bi se izbjeglo da se nesukladni proizvodi stave na njihovo državno područje, države članice u velikoj se mjeri oslanjaju na učinkovitost politike provedbe predmetnih pitanja svojih susjeda. Slijedom toga, nedostaci u provedbi u jednoj državi članici mogu bitno naštetiti nastojanjima drugih država članica povezanima sa sprječavanjem ulaska nesukladnih proizvoda na njihova tržišta. Ta je ovisnost tim veća zbog toga što je nadležnost tijela koja su nadležna za provedbu predmetnih pitanja ograničena na državno područje. Ako su korektivne mjere potrebne izvan državnih granica, ta se nadležna tijela moraju osloniti na svoje kolege u drugim državama članicama.

To je posljedica toga što se okvir za homologaciju temelji na načelu prema kojem se sva nova vozila koja su proizvedena sukladno s tipom vozila koji je odobrila neka država članica mogu slobodno stavljati na tržište i registrirati u drugim državama članicama. To se pravo primjenjuje na sva takva vozila bez obzira na to gdje su proizvedena. To znači da se i vozila koja su proizvedena izvan EU-a mogu slobodno uvoziti u EU pod uvjetom da imaju certifikat proizvođača kojim se potvrđuje da su proizvedena u skladu s tipom vozila koji je odobren u nekoj državi članici EU-a. S obzirom na globalnu prirodu automobilskog sektora i znatan uvoz automobilskih proizvoda s podrijetlom izvan EU-a, zbog te je važne prekogranične dimenzije potrebno koordinirano djelovati na razini EU-a kako bi se osigurali ravnopravni uvjeti.

Ako bi države članice pojedinačno poduzimale mjere na nacionalnoj razini radi rješavanja problema na tržištu, postoji opasnost od stvaranja prepreka slobodnom kretanju motornih vozila koje je osigurano okvirnim zakonodavstvom. Stoga je opravdano djelovati na razini EU-a.

3.3.Načelo proporcionalnosti

Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti jer se njime ne zahtijeva izlaženje iz okvira nužnog da bi se ostvarili ciljevi osiguranja pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta, a njime se pritom pruža i visoka razina javne sigurnosti i zaštite okoliša.

Mjere koje su predložene kako bi se učvrstila i dodatno uskladila provedba postupaka za homologaciju temelje se na usuglašenim načelima koja su utvrđena u zajedničkom okviru za stavljanje proizvoda na tržište i na referentnim odredbama Unijina zakonodavstva o usklađivanju koje se odnosi na proizvode kako je utvrđeno u Prilogu I. Odluci br. 768/2008/EZ. Ako je to bilo potrebno i opravdano, te su odredbe prilagođene posebnostima automobilskog sektora, posebno kako bi se uzelo u obzir to što već postoji dobro uspostavljen okvir za homologaciju i osiguralo punu dosljednost s tim okvirom. To je konkretno slučaj kad je riječ o odredbama o razmjeni informacija i suradnji među tijelima za nadzor tržišta s jedne strane i homologacijskim tijelima i njihovim imenovanim tehničkim službama s druge.

3.4.Odabir instrumenata