Ovim se prijedlogom predviđa da se on počinje primjenjivati od 1. siječnja 2021. te je predstavljen Uniji od 27 država članica u skladu s obaviješću Ujedinjene Kraljevine o njezinoj namjeri povlačenja iz Europske unije i Euratoma na temelju članka 50. Ugovora o Europskoj uniji, koju je Europsko vijeće primilo 29. ožujka 2017.

Promicanje i zaštita vrijednosti i prava EU-a znatno utječu na politički, društveni, kulturni, pravosudni i gospodarski život Unije te pridonose tome da EU postane stvarnost u svakodnevnim životima građana. U tom je području potrebno održivo i pojačano djelovanje na razini EU-a kako bi se riješili novi izazovi, uklonili preostali nedostaci i osiguralo promicanje, djelotvorna zaštita i poštovanje prava i vrijednosti: to će pridonijeti i dovršenju uspostave unutarnjeg tržišta te potaknuti blagostanje i koheziju u EU-u. Time će se omogućiti i da EU ima ključnu ulogu u zaštiti i promicanju tih vrijednosti na globalnoj razini te pridonijeti ostvarivanju UN-ovih ciljeva održivog razvoja.

Te izazove dijele sve države članice, a oni imaju i prekogranične dimenzije. Iako je djelovanje na nacionalnoj razini važno, države članice ne mogu same riješiti te izazove na odgovarajući način.

Savjetovanja su provedena u kontekstu evaluacija postojećih financijskih programa EU-a u nekoliko područja politike, s posebnim naglaskom na dosadašnjoj uspješnosti i budućim izazovima. Svrha javnog savjetovanja o fondovima EU-a u području vrijednosti i mobilnosti bila je prikupljanje mišljenja svih zainteresiranih strana o tome kako što bolje iskoristiti svaki euro iz proračuna EU-a. Javno je savjetovanje o fondovima EU-a u području vrijednosti i mobilnosti bilo otvoreno u razdoblju od 10. siječnja 2018. do 9. ožujka 2018. na 23 službena jezika EU-a.

Zbog prirode programa bilo je moguće osigurati operativnu fleksibilnost, što je Komisiji omogućilo da godišnje programe rada prilagodi novim potrebama u području pravosudne politike. Općenito govoreći, program je vrlo relevantan i prilagođen potrebama odabranih ciljnih skupina, ali bi se mogla razmotriti sustavnija analiza potreba dionika. Ključna odlika programa prilagodba je prioriteta novim potrebama u području pravosudne politike kako bi se rješavala najrelevantnija pitanja. To je rezultat širokih posebnih ciljeva programa jer je obuhvatio brojne programe iz prethodnog programskog razdoblja. Takva fleksibilnost u pogledu politike i planiranja djelovanja ključna je za postizanje dobrih rezultata programa. . Program je ostvario dobru razinu usklađenosti i komplementarnosti s drugim instrumentima, programima i djelovanjima EU-a. Za daljnje usklađivanje drugih programa i projekata EU-a ključna bi bila koordinacija i razmjena informacija.

Vrste aktivnosti koje se financiraju u okviru programa i rezultati projekata djelotvorno unaprjeđuju znanje o pravu i politikama Unije. Smatra se da je program Pravosuđe uspješniji od prethodnih programa s obzirom na razrađeniji politički aspekt i bolju uključenost relevantnih skupina dionika, a u budućnosti bi se u ostvarenje svih ciljeva mogao uložiti približno jednak napor. Još se nije doprlo do svih ciljnih skupina u svim državama članicama i na tome treba poraditi, ali i pojačati komunikacijske aktivnosti.

Evaluacija u sredini programskog razdoblja programa Pravosuđe 2014.–2020. pokazuje da je tim programom ostvarena visoka europska dodana vrijednost. Pojedinačnim djelovanjem država članica ne bi se mogli ostvariti jednaki rezultati u smislu opsega i pokrivenosti. To vrijedi i za opći cilj programa, odnosno razvoj europskog područja pravosuđa na temelju uzajamnog priznavanja i povjerenja, i za njegove posebne ciljeve. Korisnici se slažu da je pravosudno osposobljavanje na europskoj razini ključno za stvaranje europskog područja pravosuđa te za neometanu i usklađenu provedbu prava EU-a. Nadalje, djelovanje koje se provodi u okviru posebnih ciljeva pravosudnog osposobljavanja smatra se održivim jer potiče usvajanje trajnih pravnih znanja i kompetencija, istodobno pružajući prilike za umrežavanje i izgradnju povjerenja među pravosudnim osobljem iz različitih država članica.

3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

Kod predloženih aktivnosti financiranja uvažavaju se načela europske dodane vrijednosti i supsidijarnosti. Financiranje iz proračuna Unije usmjereno je na ciljeve koje države članice ne mogu same ostvariti u dostatnoj mjeri te u kojima se intervencijom Unije može ostvariti dodana vrijednost. Aktivnosti koje obuhvaća ova Uredba doprinose djelotvornoj primjeni pravne stečevine razvijanjem uzajamnog povjerenja među državama članicama, jačanjem prekogranične suradnje i umrežavanja te osiguravanjem točne, usklađene i dosljedne primjene prava Unije u svim njezinim dijelovima. Unija je u boljem položaju od država članica za rješavanje prekograničnih pitanja i osiguravanje europske platforme za uzajamno učenje. Pružat će se potpora pouzdanoj analitičkoj bazi za potporu i razvoj politika. Intervencijom Unije omogućuje se dosljedno ostvarivanje tih aktivnosti diljem Unije te se postiže ekonomija razmjera.

–status quo, odnosno zadržavanje četiri programa financiranja u okviru podklastera Vrijednosti proračuna EU-a, a to su program o pravima, jednakosti i građanstvu, program Pravosuđe, program Kreativna Europa i program Europa za građane.

–Glavne su prepreke ostvarivanju ciljeva postojećih programa/fondova koje su naveli ispitanici vrlo slične, bez obzira o kojem je programu riječ: „nedostatan proračun programâ za zadovoljavanje potražnje”; „nedovoljna potpora malim dionicima”; „nedovoljna potpora podnositeljima zahtjeva kojima je to prvi zahtjev” navedeni su kao glavne tri prepreke.

Iz razloga povezanih s pravnom osnovom, alternativa predložena u trećem scenariju koja se odnosila na jedinstveni instrument/program, odbačena je. Zaista, većina aktivnosti i politika temelji se na člancima kojima se predviđa redovni zakonodavni postupak, osim u slučaju trenutačnog programa Europa za građane. Trenutačno je glavni naglasak programa Europa za građane na građanskom sudjelovanju i stoga se on temelji na članku 352. UFEU-a (jednoglasnost). Nakon analize ciljevi odgovarajućih aktivnosti mogli bi se, uz određenu promjenu fokusa, prilagoditi novom pristupu šireg programa; na taj bi način bili obuhvaćeni člankom 167. stavcima 1. i 2. UFEU-a, kojima se predviđa redovni zakonodavni postupak. Međutim, s obzirom na stajalište Ujedinjene Kraljevine i Irske u pogledu područja slobode, sigurnosti i pravde te stajalište Danske kako je utvrđeno u Protokolima 21. i 22. priloženima Ugovorima, program Pravosuđe, iako zahtijeva provedbu redovnog zakonodavnog postupka, treba ostati zaseban instrument.

Kad je riječ o potprogramu Kultura u okviru Kreativne Europe, zbog smanjenja sredstava za 15 % ne bi se dosegnula kritična masa kao odgovor na potrebe kulturnog i kreativnog sektora. To bi prije svega podrazumijevalo manje europske dodane vrijednosti i stoga smanjeni učinak na kulturnu raznolikost, manje mogućnosti za prekograničnu suradnju te manje tržišnih prilika i mogućnosti za razvoj karijere profesionalaca iz kulturnog i kreativnog sektora. Smanjio bi se društveni učinak, a međunarodna dimenzija programa možda bi se morala ograničiti na razinu na kojoj je bila prije 2014. te bi možda bilo potrebno odustati od sudjelovanja ključnih EU-ovih susjednih partnerskih zemalja.

Kad je riječ o programu Europa za građane, proračunskim smanjenjem od 15 % osnovni bi se proračun snizio na 157 milijuna EUR, što je nedovoljno za ispunjavanje obveze Komisije da građane stavi u središte europskog procesa. Ne bi se dostigle kritična masa sudionika i geografska pokrivenost aktivnostima koje su potrebne za postizanje očekivanog učinka. Stabilnom bi se proračunskom dodjelom (na temelju proračuna 2017.) omogućio kontinuitet, no učinak bi i dalje bio ograničen.

smanjenje financijskih sredstava namijenjenih programu o pravima, jednakosti i građanstvu za 15 % rezultiralo bi godišnjim određivanjem prioriteta, tj. usmjeravanjem financijskih sredstava u pojedina područja politike u jednoj godini i promicanjem drugih područja politike u narednim godinama, što je u suprotnosti sa sve većim potrebama u tom području. To bi smanjenje značilo i manje studija, prikupljanja podataka, kampanja za podizanje svijesti itd. potrebnih za politiku i zakonodavstvo koji se temelje na dokazima.

Takvom je strukturom omogućeno pojednostavnjenje, a program se može bolje prilagoditi potrebama politike i njezinu razvoju. Nadalje, osiguran je stabilan okvir za evaluaciju s obzirom na to da su posebni ciljevi izravno povezani s pokazateljima koji ostaju neizmijenjeni tijekom cijelog trajanja programa i redovito se prate i ocjenjuju. Radi fleksibilnosti i bolje provedbe ne predlaže se da se rezerviraju posebni iznosi za pojedinačne posebne ciljeve u okviru programa.

Te će se evaluacije provoditi u skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma od 13. travnja 2016., u kojem su tri institucije potvrdile da evaluacije postojećeg zakonodavstva i postojećih politika trebaju biti osnova za procjene učinka opcija za daljnje djelovanje. Tim će se evaluacijama ocijeniti uspješnost programa na terenu na temelju ključnih pokazatelja/ciljeva programa i detaljne analize o tome koliko se Program može smatrati važnim, djelotvornim i učinkovitim, pruža li dovoljno dodane vrijednosti EU-a i je li usklađen s drugim politikama EU-a. One će uključivati stečena iskustva koja se mogu iskoristiti za uklanjanje utvrđenih nedostataka/rješavanje utvrđenih problema ili mogućnost daljnjeg poboljšanja aktivnosti ili rezultata kako bi oni imali najveći mogući učinak odnosno kako bi se mogli iskoristiti u što većoj mjeri.

Izradit će se plan praćenja i evaluacije radi utvrđivanja načina provedbe aktivnosti u praksi, kao i strategije o podacima prema čijim će se pravilima one provoditi. Provedba programa pratit će se trajno (npr. radi pravodobnog odgovora na nepredviđene događaje/izvanredne potrebe) i redovito (radi izvješćivanja o ključnim događajima poput objave poziva na podnošenje prijedloga, revizije projekata, koordinacije i događaja namijenjenih širenju informacija) i prema potrebi uzet će se u obzir u ključnim pokazateljima programa. Izvješća o praćenju naknadno će postati dio:

Financijska omotnica za provedbu programa Pravosuđe za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027. iznosit će 305 000 000 EUR po tekućim cijenama.

(8)U skladu s člankom 81. stavkom 2. točkom (h) i člankom 82. stavkom 1. točkom (c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije Unija pruža potporu osposobljavanju sudaca i sudskog osoblja kao alata za poboljšanje pravosudne suradnje u građanskim i kaznenim stvarima na temelju načela uzajamnog priznavanja presuda i sudskih odluka. Osposobljavanje pravosudnog osoblja važan je alat za razvijanje zajedničkog poimanja o tome kako na najbolji način osigurati vladavinu prava. Time se doprinosi izgradnji europskog područja pravosuđa stvaranjem zajedničke pravosudne kulture među pravosudnim osobljem u svim državama članicama. Kad je riječ o prekograničnim postupcima, neophodno je osigurati pravilnu i dosljednu primjenu prava u Uniji te uzajamno povjerenje među pravosudnim osobljem. Aktivnosti osposobljavanja koje se financiraju iz Programa trebaju se temeljiti na pouzdanim procjenama potreba za osposobljavanjem i najsuvremenijoj metodologiji osposobljavanja, trebaju uključivati prekogranična događanja s pravosudnim osobljem iz različitih država članica, obuhvaćati aktivno učenje i mogućnosti umrežavanja te biti održive.

(3)Fond za pravosuđe, prava i vrijednosti i njegova dva temeljna programa financiranja bit će prvenstveno usmjereni na građane i subjekte koji doprinose našim zajedničkim vrijednostima i pravima te održavaju našu bogatu raznolikost živom i dinamičnom. Krajnji je cilj njegovanje i održavanje našeg uključivog i demokratskog društva utemeljenog na pravima. To uključuje dinamično civilno društvo, poticanje demokratskog, građanskog i društvenog sudjelovanja građana i promicanje bogate raznolikosti europskog društva koje se među ostalim temelji na zajedničkoj povijesti i zajedničkom sjećanju. U članku 11. Ugovora o Europskoj uniji navodi se da institucije građanima i predstavničkim udrugama na odgovarajući način omogućuju da objave i javno razmijene svoje stavove u svim područjima djelovanja Unije.

(2)Ta se prava i vrijednosti moraju i dalje promicati i jačati, biti zajedničke građanima i narodima EU-a te okosnica europskih društava. Stoga se u okviru proračuna Unije osniva novi Fond za pravosuđe, prava i vrijednosti koji obuhvaća program Prava i vrijednosti te program Pravosuđe. U vremenima kad se europska društva suočavaju s ekstremizmom, radikalizmom i podjelama, važnije je nego ikad promicati, jačati i braniti pravdu, prava i vrijednosti EU-a: poštovanje ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i ljudskih prava. To će imati znatan utjecaj na politički, društveni, kulturni i gospodarski život u EU-u. Programom Prava i vrijednosti koji je dio novog Fonda objedinit će se program o pravima, jednakosti i građanstvu za razdoblje 2014.–2020. uspostavljen Uredbom (EU) br. 1381/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i program Europa za građane uspostavljen Uredbom Vijeća (EU) br. 390/2014. Programom Pravosuđe (dalje u tekstu „Program”) i dalje će se podupirati razvoj integriranog europskog područja pravosuđa i prekogranične suradnje, što je nastavak programa Pravosuđe za razdoblje 2014.–2020. uspostavljenog Uredbom (EU) br. 1381/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (dalje u tekstu „prethodni program”).

Na ovu se Uredbu primjenjuju horizontalna financijska pravila koja su na temelju članka 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije donijeli Europski parlament i Vijeće. Ta su pravila utvrđena u Financijskoj uredbi i njima se određuje osobito postupak utvrđivanja i izvršenja proračuna s pomoću bespovratnih sredstava, javne nabave, nagrada, neizravnog izvršenja te predviđa provjera odgovornosti financijskih izvršitelja. Pravila donesena na temelju članka 322. UFEU-a odnose se i na zaštitu proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama, s obzirom na to da je poštovanje vladavine prava bitan preduvjet za dobro financijsko upravljanje i učinkovito financiranje sredstvima EU-a.

(22)U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2988/95, Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 i Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939, financijski interesi Unije trebaju se štititi razmjernim mjerama, među ostalim i sprečavanjem, otkrivanjem, ispravljanjem i istragom nepravilnosti i prijevara, povratom izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, izricanjem administrativnih sankcija. Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 Ured europskog javnog tužitelja („EPPO”) može provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druga kaznena djela kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća. U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije moraju u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti Komisiji, OLAF-u, EPPO-u i Europskom revizorskom sudu (ERS) nužna prava i pristup te se pobrinuti da sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije osiguraju jednakovrijedna prava.

(21)Vrste financiranja i načini provedbe predviđeni ovom Uredbom trebali bi se odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve djelovanja i ostvariti rezultate uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik nepoštovanja. To bi trebalo uključivati razmatranje upotrebe jednokratnih iznosa, paušalnih stopa i jediničnih troškova, kao i financiranja koje nije povezano s troškovima, kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe.

(14)Prema članku 67. UFEU-a Unija predstavlja područje slobode, sigurnosti i pravde s poštovanjem temeljnih prava, a za to je ključan pristup pravosuđu. Kako bi se olakšao učinkovit pristup pravosuđu i unaprijedilo uzajamno povjerenje koje je neophodno za dobro funkcioniranje područja slobode, sigurnosti i pravde, potrebno je proširiti financijsku potporu na aktivnosti drugih javnih tijela osim pravosudnih tijela i pravnih stručnjaka te organizacija civilnog društva koje doprinose tim ciljevima.

(10)Programom bi se trebala pružiti potpora godišnjem programu rada EJTN-a koji je ključan čimbenik za pravosudno osposobljavanje. EJTN je u posebnom položaju s obzirom na to da je jedina mreža na razini Unije koja okuplja tijela za pravosudno osposobljavanje država članica. Stoga ima jedinstvenu ulogu da može organizirati razmjene za nove i iskusne suce i tužitelje među svim državama članicama te koordinirati rad nacionalnih tijela za pravosudnu izobrazbu u vezi s organizacijom aktivnosti osposobljavanja o pravu Unije i promicanjem dobre prakse u osposobljavanju. EJTN ujedno pruža visokokvalitetne i troškovno učinkovite usluge osposobljavanja na razini Unije. U toj su mreži i tijela za pravosudno osposobljavanje zemalja kandidatkinja u svojstvu promatrača.

3.[Doprinosi mehanizmu uzajamnog osiguranja mogu pokrivati rizik povezan s povratom sredstava do primatelja i smatraju se dostatnim jamstvom u skladu s Financijskom uredbom. Primjenjuju se odredbe utvrđene u [članku X.] Uredbe XXX [akt koji zamjenjuje Uredbu o Jamstvenom fondu]].

1.Program se provodi u okviru izravnog upravljanja u skladu s Financijskom uredbom ili neizravnog upravljanja s tijelima navedenima u članku 61. stavku 1. točki (c) Financijske uredbe.

4.Sredstva dodijeljena državama članicama na temelju podijeljenog upravljanja mogu se, na njihov zahtjev, prenijeti u Program. Komisija ta sredstva izvršava izravno u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (a) Financijske uredbe ili neizravno u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (c). Ako je moguće, ta će se sredstva upotrebljavati u korist predmetne države članice.

3.Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 12. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

2.Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 12. dodjeljuje se Komisiji s trajanjem do 31. prosinca 2027.

2.Kako bi osigurala djelotvornu procjenu napretka postignutog u ostvarenju ciljeva Programa, Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 14. radi razvoja odredbi okvira za praćenje i evaluaciju, uključujući izmjenama Priloga II., kako bi se revidirali ili dopunili pokazatelji ako se to smatra potrebnim.

3.Odobrena sredstva mogu se prema potrebi unijeti u proračun nakon 2027. za pokrivanje troškova predviđenih u članku 4. stavku 2. kako bi se omogućilo upravljanje mjerama koje nisu dovršene do 31. prosinca 2027.

1.Ova Uredba ne utječe na nastavak ili izmjenu predmetnih djelovanja, na temelju Uredbe br. 1382/2013 koja se nastavlja primjenjivati na te aktivnosti do njihova zaključenja.

x Financijski utjecaj od 2021. do 2027. za odobrena sredstva za preuzimanje obveza i od 2021. do 2027. te kasnije za sredstva odobrena za plaćanje.

x na snazi od 1.1.2021. do 31.12.2027.

Suradnja među dionicima i njihovo umrežavanje dovest će do širenja najbolje prakse, posebno inovativnih i integriranih pristupa u različitim državama članicama. Sudionici u tim aktivnostima tada će djelovati kao multiplikatori u svojim profesionalnim aktivnostima i dodatno širiti najbolju praksu unutar svoje države članice.

Očekivana ostvarena dodana vrijednost na razini Unije (ex post):

Razlozi za djelovanje na europskoj razini (ex ante)

Sve će se te aktivnosti provoditi u razdoblju od 2021. do 2027. U ovoj je fazi teško utvrditi kada će točno započeti provedba, s obzirom na učestalost kojom se pojavljuju novi politički izazovi s kojima se moramo suočiti i na koje moramo reagirati.

istraživanje, analiza i druge aktivnosti podrške kako bi se zakonodavcu pružile jasne i detaljne informacije o problemima i situaciji na terenu. Rezultati tih aktivnosti uzimaju se u obzir tijekom razvoja i provedbe politika Unije te se time osigurava da su one utemeljene na dokazima, dobro usmjerene i dobro strukturirane.

◻ trećim zemljama ili tijelima koja su one odredile;

provedba s početnim razdobljem od GGGG do GGGG,

Kad je riječ o ugrožavanju zakonitosti i pravilnosti, na temelju glavnih uzroka i vrsta pogrešaka najčešće uočenih u ex post revizijama čini se da većinu nepravilnosti uzrokuje loše financijsko upravljanje korisnika, uglavnom zbog lošeg razumijevanja složenih pravila, posebno u pogledu prihvatljivosti troškova.

Glavni su rizici povezani s financiranjem aktivnosti koje provodi GU JUST dvostruki:

Nadalje, privremeno izvješće o evaluaciji ostvarenja ciljeva Programa, učinkovitosti upotrebe sredstava i njegovoj dodanoj vrijednosti na europskoj razini sastavit će Komisija najkasnije do sredine 2025. Ex post evaluacija dugoročnijih učinaka Programa i održivosti njegovih rezultata bit će izrađena nakon završetka Programa.

– upotrebi poslovnih sustava za upravljanje prijedlozima i bespovratnim sredstvima,

– mjerama previđenima u strategiji za borbu protiv prijevara.

Opis sustava unutarnje kontrole

Sustav kontrole predviđen za budući program nastavak je sadašnjeg sustava kontrole.

Kako bi se ograničili rizici i smanjila stopa pogreške, strategija kontrole temeljit će se na novoj Financijskoj uredbi i Uredbi o zajedničkim odredbama. Novom bi se Financijskom uredbom i nacrtom prijedloga programa Pravosuđe trebala proširiti upotreba pojednostavnjenih oblika bespovratnih sredstava poput jednokratnih iznosa, paušalnih stopa i jediničnih troškova.

Strategija kontrole sastoji se od sljedećih različitih elemenata:

– programiranja, evaluacije i odabira prijedloga kako bi se osiguralo da se financiraju samo najbolji prijedlozi,

– sklapanja i praćenja sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava: sve transakcije i svi postupci podliježu ex ante provjeri koja se provodi u okviru Programa i koju provodi odjel glavne uprave JUST za upravljanje financijama, kao i odjeli zaduženi za relevantne politike. Financijska se provjera provodi u okviru Programa, a provodi je i odjel za upravljanje financijama. Kad je riječ o bespovratnim sredstvima, temeljito se provjeravaju zahtjevi za povrat troškova, a popratni se dokumenti zahtijevaju kada se to smatra potrebnim na temelju procjene rizika,

– ex post revizija zajamčenih sporazumom o razini pružanja usluga s GU HOME: Sektor ex-post kontrole primjenjuje „strategiju otkrivanja” koja je namijenjena otkrivanju što većeg broja nepravilnosti u pogledu povrata nepropisno isplaćenih iznosa. Na osnovi te strategije revizije se provode na uzorku projekata odabranih gotovo u potpunosti na temelju analize rizika.

Ex post kontrole trebale bi se temeljiti i na uzajamnom priznavanju revizija i razmjeni dostupnih informacija radi daljnjeg smanjenja administrativnog opterećenja i povećanja troškovne učinkovitosti (članci 127. i 128. nove Financijske uredbe).

S obzirom na te različite elemente strategije kontrole očekuje se da će stopa pogreške biti ispod praga značajnosti od 2 %.

Trošak kontrola iznosi otprilike 4,49 % plaćanja koja izvršava GU JUST. Očekuje se da će taj postotak ostati stabilan ili se neznatno sniziti ako se upotreba pojednostavnjenih mogućnosti obračuna troškova proširi u sljedećem programskom razdoblju.

2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti

Navesti postojeće ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu, npr. iz strategije za borbu protiv prijevara.

GU JUST odobrio je strategiju za borbu protiv prijevara u travnju 2018. GU će nastaviti provoditi svoju strategiju za borbu protiv prijevara u skladu s Komisijinom strategijom za borbu protiv prijevara (CAFS) kako bi se, među ostalim, osiguralo da su unutarnje kontrole Komisije povezane s borbom protiv prijevara usklađene s tom strategijom i da je njezin pristup upravljanju rizikom od prijevara osmišljen tako da omogućuje utvrđivanje područja s rizikom od prijevare i odgovarajućih rješenja.

3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UČINAK PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i predloženih proračunskih linija rashoda

Naslov višegodišnjeg financijskog okvira Proračunska linija Vrsta

rashoda Doprinos Broj

Naslov 2.: Kohezija i vrijednosti 07.06 Pravosuđe, prava i vrijednosti Dif./nedif. iz zemalja EFTA-e iz zemalja kandidatkinja* iz trećih zemalja u smislu članka [21. stavka 2. točke (b)] Financijske uredbe Program Pravosuđe 07.01.05.01 [] Nedif. DA DA DA NE Program Pravosuđe 07.06.01.01 07.06.01.02 07.06.01.03 []…] Dif. DA DA DA NE

*Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalni kandidati sa zapadnog Balkana.

3.2.Procijenjeni učinak na rashode