Uz to, ovaj je prijedlog u skladu sa „Zajedničkim pristupom o decentraliziranim agencijama” koji su 2012. dogovorili Komisija, Europski parlament i Vijeće te se njime, prema potrebi, usklađuje odredbe o Agenciji Europske unije za sigurnost zračnog prometa sa standardnim odredbama preporučenima u tom zajedničkom pristupu.

Iako je sigurnost u zračnom prometu glavni cilj ovog prijedloga, to nije i jedini cilj. Ovaj prijedlog treba promatrati i u kontekstu prioriteta Komisije koji se odnose na poticanje zapošljavanja i rasta, razvoj unutarnjeg tržišta i jačanje uloge Europe kao globalnog čimbenika. Ovom se inicijativom nastoji pridonijeti konkurentnoj europskoj zrakoplovnoj industriji i aeronautičkoj proizvodnji koja stvara radna mjesta visoke vrijednosti i potiče tehnološke inovacije. Njome će se stvoriti učinkoviti regulatorni okvir za integraciju novih poslovnih modela i tehnologija u nastajanju. Konkretno, ovom se inicijativom predlaže stvaranje okvira Unije za sigurnu integraciju bespilotnih zrakoplova u europski zračni prostor.

Ova je inicijativa dio Strategije Europske komisije za jačanje konkurentnosti zrakoplovnog sektora EU-a iz 2015. Njome se želi pripremiti regulatorni okvir EU-a u području sigurnosti u zračnom prometu za izazove u sljedećih deset do petnaest godina i tako nastaviti osiguravati sigurnost, zaštitu i ekološku prihvatljivost zračnog prijevoza za putnike i javnost. Ova se inicijativa oslanja na više od dvanaest godina iskustva u provedbi Uredbe (EZ) br. 216/2008 i njezine prethodnice.

–nakon održavanja postojeće razine sigurnosnih performansa, državama članicama i dionicima, glavni je problem učinkovitost i proporcionalnost sadašnjeg sustava. Velika većina organizacija koje su odgovorile na internetsku anketu Komisije (82 %), a posebno mala i srednja poduzeća, navodi da su postojeća pravila previše detaljna i preskriptivna te da bi se sadašnje razine sigurnosti mogle održavati uz niže troškove usklađivanja (83 %). To mišljenje dijeli i većina država članica,

Savjetovanje s dionicima usporedno su provele Komisija i Europska agencija za sigurnost zračnog prometa. Ta su savjetovanja bila komplementarna. Uz to, službe Komisije održale su niz sastanaka s državama članicama i dionicima u zrakoplovstvu kako bi javno savjetovanje dopunile dodatnim informacijama. Sažetak rezultata javnog savjetovanja Komisije objavljen je na web-mjestu Europa . Glavni su rezultati javnog savjetovanja sljedeći:

Ex post evaluacije / provjere prikladnosti postojećeg zakonodavstva

3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

Ovim se prijedlogom ne mijenja vrsta instrumenta koji se upotrebljava. Od 2002., kad je donesena Uredba (EZ) br. 1592/2002, sigurnost civilnog zrakoplovstva regulira se uredbama. Komisija ne vidi ni jedan razlog da se to promijeni.

Kad je riječ o zemaljskim uslugama, nužno je djelovanje na razini Unije s obzirom na to da su nesreće povezane sa zemaljskim uslugama četvrta najveća kategoriju nesreća u posljednjih deset godina, a dobrovoljne inicijative na razini država članica još nisu dale zadovoljavajuće rezultate u rješavanju ovog rizika. U ovom trenutku ne postoje zahtjevi u pogledu sigurnosti na razini Unije koji se izravno odnose na pružatelje zemaljskih usluga. Kako su zemaljske usluge dio općeg sustava zračnog prometa i međusobno su povezane s drugim područjima koja su obuhvaćena nadležnošću Unije (poput aerodromskih i letačkih operacija), njihovim će se uređenjem na razini Unije osigurati dosljedan pristup u svim državama članicama. Kako bi se osigurao proporcionalan pristup, predlaže se ukidanje prethodne certifikacije pružatelja usluga kao uvjeta za početak operacija. Uz to, stajalište je Komisije da bi se zajednički zahtjevi u pogledu zemaljskih usluga trebali temeljiti na priznatim standardima i najboljim praksama industrije. Istovremeno bi države članice trebale dobiti potrebne regulatorne alate kako bi se osigurao djelotvoran nadzor nad pružateljima takvih usluga.

Proizvodnja bespilotnih zrakoplova ima prekograničnu dimenziju jer se mnogobrojni bespilotni zrakoplovi kupuju na internetu, uvoze ili barem imaju uvezene dijelove. Na unutarnjem je tržištu teško postići uzajamno priznavanje zbog detaljnih i različitih nacionalnih standarda i pravila. Uz, kad je riječ o uslugama bespilotnih zrakoplova, mnogi operatori razvijaju prekogranične aktivnosti. Naprimjer, inspekcijski pregledi infrastrukture, od naftnih platformi do željezničkih pruga, organiziraju se na međunarodnoj razini. Čak i ako su operacije ograničenog opsega, operatori bi za potrebe razvoja svojeg poslovanja, posebno ako posluju u tržišnim nišama, trebali moći upotrebljavati iste bespilotne zrakoplove i ispunjavati iste operativne zahtjeve s istim pilotom na različitim mjestima u Uniji. Velika dostavna poduzeća izrazila su namjeru da svoje usluge organiziraju na europskoj razini, što zahtijeva zajednička pravila. Na razini provedbe zajedničkih operativnih pravila primjenjuje se supsidijarnost, npr. nadležna tijela države članice provest će lokalne procjene rizika i odlučiti koji će zračni prostor biti otvoren ili zatvoren za operacije bespilotnih zrakoplova te pod kojim uvjetima. Većina operacija lakih bespilotnih zrakoplova ima lokalnu dimenziju, pa bi lokalna nadležna tijela trebala biti odgovorna za procjenu razine rizika i odobravanje određene vrste operacije.

Ovom se inicijativom predlaže dodavanje ograničenog broja posebnih područja tom općem okviru Unije za sigurnost u zračnom prometu, a to su bespilotni zrakoplovi, sigurnost zemaljskih usluga i aspekti zaštite projekata zrakoplova i sustava zračnog prometa, uključujući kibernetičku sigurnost.

U skladu s Uredbom (EZ) br. 1592/2002 i Uredbom (EZ) br. 216/2008, Unija je postala nadležna za zadaće u pogledu plovidbenosti i ekološke sukladnosti aeronautičkih proizvoda, letačkih operacija, licenciranja članova posade zrakoplova, aerodroma, upravljanja zračnim prometom i usluga u zračnoj plovidbi (ATM/ANS) te sigurnosti operatora iz trećih zemalja. Stoga je sigurnost civilnog zračnog prometa sada već dulje od desetljeća regulirana na razini Unije. To proizlazi iz činjenice da su zračni prijevoz i aeronautička proizvodnja u velikoj mjeri djelatnosti transnacionalnog karaktera koje se mogu bolje urediti na razini Unije.

Prijedlogom će se olakšati i elektronička razmjena podataka te daljnje uvođenje digitalnih tehnologija. Konkretno, Komisija predlaže uspostavljanje elektroničke baze podataka za pohranu informacija bitnih za aktivnosti certifikacije, nadzora i osiguravanja primjene propisa kojoj bi pristup imala sva tijela država članica nadležna za zrakoplovstvo i EASA. Uz to, određene će informacije prikupljene u bazi podataka biti stavljene na raspolaganje javnosti. Predlaže se i da se Agenciju ovlasti za sklapanje sporazuma s poduzećima ili udruženjima poduzeća u pogledu prikupljanja, razmjene i analize podataka, što bi omogućilo uvođenje tehnologija za obradu velikih količina podataka (engl. „big data”) u analizu sigurnosti u zračnom prometu.

Mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća nisu isključeni iz područja primjene prijedloga, kao što nisu ni prema sadašnjoj Uredbi (EZ) br. 216/2008. Prijedlogom se, međutim, uvodi proporcionalniji i prilagodljiviji režim kojim će se omogućiti bolje uzimanje u obzir razlika između poduzeća različitih veličina. Uvođenje takvog prilagodljivog režima jedan je od glavnih ciljeva ovog prijedloga. Točnije, kad je riječ o malim i srednjim poduzeća te lakom zrakoplovstvu, nizom bi se mjera smanjilo administrativno opterećenje tih sektora i propise učinilo povoljnijima za male poduzetnike. U području odobravanja projekta zrakoplova, za lake se zrakoplove koji se upotrebljavaju u operacijama niskog rizika umjesto certifikacije tipa predlaže alternativni postupak. Proizvođačima ultralakih zrakoplova, koji su obično izuzeti od pravila EU-a, isto bi tako bilo dopušteno da, ako to žele, njihovi proizvodi budu regulirani u skladu s pravom EU-a i tako imaju koristi od slobodnog prometa na unutarnjem tržištu. Aeroklubovima i specijaliziranim udrugama u području lakog zrakoplovstva bilo bi dopušteno da, u okviru utvrđenih uvjeta, djeluju kao kvalificirani subjekti u ime nacionalnih zrakoplovnih tijela.

Uz to, revidiran je popis zrakoplova (naprimjer, dodani su mali zrakoplovi s elektromotorima) izuzetih od područja primjene Uredbe (zrakoplovi iz Priloga I.). Povrh toga, predlaže se da Komisija bude ovlaštena delegiranim aktom prilagoditi granične vrijednosti mase i druge tehničke kriterije zrakoplova navedene u Prilogu I. Naposljetku, predlaže se da proizvođači navedeni u Prilogu I. mogu podnijeti zahtjev da pojedini tipovi takvih zrakoplova budu regulirani u skladu s odredbama Uredbe. Izborna je mogućnost posebno namijenjena za zrakoplove iz serijske proizvodnje kojima bi mogao pogodovati slobodni promet na jedinstvenom tržištu i u skladu sa zajedničkim zahtjevima.

članci 59. i 60.: članak 14. Uredbe (EZ) br. 216/2008 podijeljen je na dva članka. Članak 59. odnosi se na hitne mjere, dok se članak 60. odnosi na mjere fleksibilnosti. U skladu s pristupom na temelju rizika, predlaže se da Agencija i Komisija ocjenjuju samo one mjere koje traju dulje od jedne planske sezone zračnih prijevoznika (osam mjeseci).

članci 52. – 54.: u odnosu na Uredbu (EZ) br. 216/2008 dodan je niz novih odredaba o suradnji između nadležnih tijela država članica, Komisije i Agencije Europske unije za sigurnost zračnog prometa u pogledu certifikacije, nadzora i mjera za osiguravanje primjene propisa. Uvodi se mehanizam za udruživanje i dijeljenje zrakoplovnih inspektora i drugih stručnjaka te poseban mehanizam financiranja za pružanje pomoći državama članicama u obavljanju zajedničkog nadzora. Nadalje, mogućnost prijenosa odgovornosti s država članica na Agenciju (koja trenutačno vrijedi za proizvodne pogone i uređaje za osposobljavanje koji simuliraju let) proširuje se na sve vrste aktivnosti. Slično tome, uvodi se okvir za prijenose odgovornosti među državama članicama. Člankom 54. uvodi se mogućnost da organizacije koje operiraju u više država članica izaberu Agenciju kao svoje nadležno tijelo. Većina mjera predloženih tim člancima provodi se na dobrovoljnoj osnovi;

članak 51.: Sve odredbe sadašnje Uredbe (EZ) br. 216/2008 o zadaćama nacionalnih nadležnih tijela i Agencije u pogledu certifikacije, nadzora i mjera za osiguravanje primjene propisa sabrane su u tom članku. Uz to, predlaže se jasna pravna osnova za davanje ovlasti Komisiji da delegiranim aktima donosi zahtjeve u pogledu sustava upravljanja u nadležnim tijelima, kvalifikacija inspektora, uvjeta za obavljanje inspekcijskih pregleda i ostalih nadzornih aktivnosti, inspekcijskih pregleda na stajanci i prizemljivanja zrakoplova u slučaju nesukladnosti.

članci 48. – 50.: članak 9. Uredbe (EZ) br. 216/2008 preoblikovan je u članke 48. – 50. Zahtjev za izdavanje odobrenja sad je ograničen na operatore iz trećih zemalja uključene u komercijalni zračni prijevoz. Ostale kategorije operacija iz trećih zemalja koje podliježu zahtjevu za davanje odobrenja ili izjave bit će definirane u delegiranim aktima na temelju procjene rizika. Uz to, u skladu sa sadašnjom praksom, pojašnjeno da se zahtjev za izdavanje odobrenja operatoru iz treće zemlje ne odnosi na prelete.

Za serijski proizvedene niskorizične bespilotne zrakoplove predlaže se upotreba postojećih mehanizama nadzora tržišta, kako su uređeni Uredbom 765/2008 i Odlukom 768/2008, koji su posebno osmišljeni za proizvodnju i stavljanje na tržište takvog tipa proizvoda. No čak i u tom slučaju zrakoplovna tijela ostaju posredno uključena jer će ograničenja operativne sposobnosti koja bi bila određena (npr. da bespilotni zrakoplovi ne bi smjeli letjeti na visini većoj od, naprimjer, 50 m kako bi rizici ostali niski) morati proizaći izravno iz zahtjeva koji se odnose na tradicionalno zrakoplovstvo. Premda Agencija ne bi bila odgovorna za nadzor mehanizama nadzora tržišta, Komisija uvijek ima pravo provjeriti ispunjavaju li države članice svoje odgovornosti. Povrh toga, za otkrivanje nesukladnih proizvoda mehanizam nadzora tržišta oslanja se na opravdane pritužbe građana ili poduzeća. Nakon toga se o utvrđenim nesukladnostima u pojedinoj državi članici obavješćuje cijelo zajedničko tržište.

U članku 46. opisan je niz načina za dokazivanje sukladnosti s bitnim zahtjevima. Kako bespilotni zrakoplovi mogu obavljati operacije koje nisu moguće sa zrakoplovima s posadom, raspon rizika povezanih s operacijama bespilotnih zrakoplova vrlo je širok – od tradicionalnih operacija visokog rizika sličnih „rizicima zrakoplova s posadom” do operacija vrlo niskog rizika. Kako bi pravila i postupci ostali proporcionalni riziku operacije, potreban je pomak prema pristupu usmjerenom na operacije u okviru kojeg se procjenjuje točan rizik operacije ili vrste operacija.

Ekološka sukladnost proizvoda, kako je utvrđena u članku 6. Uredbe (EZ) br. 216/2008, sada je i predmet članaka od 9. do 18. predložene Uredbe (Plovidbenost i zaštita okoliša). Nove odredbe o zaštiti okoliša dodane su i u članku 75.;

članci 109. – 114.: u promjenama predloženima u odnosu na Uredbu (EZ) br. 216/2008 odražavaju se dosadašnje iskustvo i standardne odredbe za agencije Unije koje su uvedene na temelju zajedničkog pristupa decentraliziranim agencijama iz 2012. kao i odredbe Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 1271/2013. Nadalje, u članku 109. stavku 1. predlaže se davanje ovlaštenja Agenciji za primanje ad hoc bespovratnih sredstava uvođenjem bespovratnih sredstava kao dodatnog izvora prihoda Agencije. Pristojbe za zračnu plovidbu povezane sa zadaćama nadležnog tijela povezane s ATM-om/ANS-om utvrđuju se kao daljnji izvor prihoda. Ta dva dodatna izvora financiranja kao i mogućnost prilagodbe broja osoblja koje se financira iz naknada i pristojbi u skladu s potrebama tržišta isto su tako elementi koje je Europski parlament preporučio u okviru rasprave o inicijativi Komisije SES II +. U članku 109. stavku 5. utvrđuje se da Agencija mora imati planiranje radnih mjesta i upravljanje resursima povezano s naknadama i pristojbama koji joj omogućuju brzu reakciju na fluktuacije prihoda od naknada i pristojbi. To bi trebalo tumačiti u vezi s člankom 109. stavkom 6. kojim se utvrđuje da se u nacrtu plana radnih mjesta s obzirom na osoblje Agencije koje se financira iz proračuna povezanog s naknadama i pristojbama koji Agencija predlaže na temelju pokazatelja radnog opterećenja i učinkovitosti odražavaju resursi potrebni za ispunjavanje zahtjeva industrije za certifikacijskim i drugim uslugama, čime se pridonosi konkurentnosti europskog zrakoplovnog sektora. Navedeni bi se pristup isto tako trebao primjenjivati na moguće prijenose odgovornosti s država članica na Agenciju, kako se predlaže u člancima od 53. do 55. Naposljetku, pri pripremi nacrta općeg proračuna u obzir treba uzeti i resurse potrebne za ispunjavanje potreba tržišta;

članak 76.: dodan je novi članak o tehničkim aspektima zaštite zračnog prometa koji su izravno povezani sa sigurnošću. Predmet članka ponajprije su međuovisnosti koje mogu postojati između mjera zaštite u zračnom prometu (npr. sustavi zaključavanja pilotske kabine) i sigurnosti u zračnom prometu. Uz to, člankom se otvara mogućnost da se Komisija pri provedbi Uredbe (EZ) br. 300/2008 osloni na stručno znanje Agencije. Naposljetku, člankom se predlaže uspostava postupka kojim se Agenciji omogućuje poduzimanje mjera u području njezine nadležnosti, poput donošenja direktiva o plovidbenosti ili objave biltena sa sigurnosnim informacijama, radi zaštite civilnog zračnog prometa od djela nezakonitog ometanja. Predlaže se da takve mjere poduzima Agencija u dogovoru s Komisijom i nakon savjetovanja s državama članicama. Prije pristanka na mjeru koju predvidi Agencija, Komisija može tražiti mišljenje odbora za zaštitu zračnog prometa osnovanog u skladu s Uredbom (EZ) br. 300/2008;

članak 75.: dodan je novi članak o zaštiti okoliša u civilnom zrakoplovstvu. Premda se njime ne proširuje sadašnje područje djelovanja Unije, predmet članka su međuovisnosti koje mogu postojati između mjera zaštite okoliša (npr. zabrana određenih kemijskih tvari) i drugih tehničkih područja regulacije zrakoplovstva, . Tim se člankom, uz to, obvezuje Agenciju da pomaže Komisiji u definiranju i koordinaciji politika zaštite okoliša u zračnom prometu te utvrđuje pravna osnova za izvješće o zaštiti okoliša u zračnom prometu koje Agencija treba objavljivati svake tri godine;

članak 74.: postojeći je članak proširen obvezivanjem Agencije da Komisiji pomaže u utvrđivanju ključnih tema istraživanja povezanih s područjima obuhvaćenim Uredbom. Nadalje, Agenciji je dana prateća uloga u pripremi i provedbi istraživačkih programa Unije. Uz to, člankom se Agenciji daje mogućnost sudjelovanja u istraživačkim projektima u području njezina stručnog znanja na temelju ad hoc bespovratnih sredstava iz Okvirnog programa Unije za istraživanje i inovacije te drugih programa financiranja;

članci 66. – 67.: ti su članci usklađeni s promjenama u odjeljcima I. i II. poglavlja III. predložene Uredbe. nadležnost Agencije za davanje odobrenja organizacijama s poslovnim nastanom izvan Unije ograničena je na organizacije izvan državnog područja za koje je država članica odgovorna na temelju Čikaške konvencije. Time je razjašnjeno pitanje nadležnog tijela za davanje odobrenja organizacijama smještenima u prekomorskim zemljama i područjima države članice; Na temelju stečenog iskustva učinjene su i promjene u pogledu nadležnosti Agencije za odobravanje uređaja za osposobljavanje koji simuliraju let.

članak 125.: tim se člankom izmjenjuju pravila Unije o izvješćivanju u vezi s događajima koja su utvrđena u Uredbi (EU) br. 376/2014 kako bi se izbjeglo to da događaji povezani s malim bespilotnim zrakoplovima koji imaju neznatan utjecaj na sigurnost sustava zračnog prometa stvore usko grlo u linijama izvješćivanja o događajima;

članak 124.: tim se člankom uvode izmjene pravila Unije o istragama nesreća koja su utvrđena u Uredbi (EU) br. 996/2010 kako bi se izbjeglo to da nadležna tijela moraju pokretati pune istrage za nesreće između malih bespilotnih zrakoplova koje ne bi imale posljedice za cijeli sustav;

članak 119.: to je novi članak koji proizlazi iz zajedničkog pristupa decentraliziranim agencijama iz 2012. i kojim se utvrđuje zahtjev za sklapanje sporazuma o sjedištu između Agencije i države članice domaćina;

članci 116. – 117.: to su odredbe o ovlastima Komisije za donošenje delegiranih i provedbenih akata koji su potrebni na temelju nove Uredbe i njima se utvrđuju uvjeti za izvođenje tog delegiranja;

(4)Međutim, trebalo bi osigurati mogućnost primjene određenih odredaba ove Uredbe na određene tipove zrakoplova koji su izuzeti od odredaba ove Uredbe, posebice na one koji se proizvode industrijski i kojima bi slobodni promet unutar Unije mogao pogodovati. Stoga je organizacijama uključenim u projektiranje takvih zrakoplova potrebno omogućiti da od Komisiji zatraže da odluči da se zahtjevi Unije u pogledu projektiranja, proizvodnje i održavanja zrakoplova primjenjuju na nove tipove zrakoplova koje takve organizacije stavljaju na tržište.

(2)Uz to, zrakoplovi iz trećih zemalja koji lete u državno područje na koje se primjenjuju odgovarajuće odredbe Ugovora o Europskoj uniji („UEU”) i Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”) („Ugovori”), unutar tog područja ili iz njega, trebali bi se na odgovarajući način nadzirati na razini Unije, u okviru ograničenja Konvencije o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu, potpisane u Chicagu 7. prosinca 1944. („Čikaška konvencija”), koje su sve države članice stranke.

Prilog IX.: Taj prilog, na koji se upućuje u člancima 45., 46. i 47., sadržava bitne zahtjeve za bespilotne zrakoplove u pogledu plovidbenosti, operacija i uključenih poduzeća. Uz to, bitni zahtjevi pružaju osnovu za izradu detaljnijih pravila koja bi činila „usklađeno zakonodavstvo Zajednice” u smislu Uredbe (EU) br. 765/2008;

(25)Pri izdavanja certifikata u skladu s ovom Uredbom može biti potrebno uzeti u obzir certifikate ili drugu relevantnu dokumentaciju kojima se potvrđuje sukladnost, a koji su izdani u skladu s propisima trećih zemalja. To bi trebalo učiniti ako je tako propisano odgovarajućim međunarodnim sporazumima sklopljenima između Unije i trećih zemalja ili delegiranim aktima koje je Komisija donijela na temelju ove Uredbe, te u skladu s tim sporazumima ili delegiranim aktima.

(22)Agencija i nacionalna nadležna tijela trebali bi raditi partnerski u svrhu boljeg otkrivanja situacija u kojima sigurnost nije zajamčena i, prema potrebi, poduzimanja korektivnih mjera. Posebno bi države članice trebale imati mogućnost međusobno ili Agenciji prenositi odgovornosti za provedbu ove Uredbe u vezi s certifikacijom, nadzorom i mjerama za osiguravanje primjene propisa, posebno kada je to nužno za veću sigurnost ili učinkovitiju upotrebu resursa. Isto je tako potrebno podržati države članice u obavljanju tih zadaća, ponajprije zajedničkog i prekograničnog nadzora, uspostavom učinkovitog okvira za udruživanje i dijeljenje zrakoplovnih inspektora i drugih stručnjaka s odgovarajućim stručnim znanjem.

(14)Uz to, Unija bi trebala utvrditi bitne zahtjeve u pogledu sigurnog pružanja zemaljskih usluga.

(9)Primjena načela dobrog upravljanja sigurnošću ključna je za stalno poboljšanje sigurnosti civilnog zrakoplovstva u Uniji, predviđanje sigurnosnih rizika u nastajanju i najbolju moguću upotrebu ograničenih tehničkih resursa. Stoga je potrebno utvrditi zajednički okvir za planiranje i provedbu mjera za poboljšanje sigurnosti. Radi toga bi Europski plan sigurnosti u zračnom prometu i Europski program sigurnosti u zračnom prometu trebalo sastaviti na razini Unije. Uz to, svaka bi država članica trebala pripremiti nacionalni program sigurnosti u zračnom prometu u skladu sa zahtjevima iz Priloga 19. Čikaškoj konvenciji. Taj bi program trebalo popratiti planom u kojem se opisuju mjere koje država članica poduzima za ublažavanje utvrđenih sigurnosnih rizika.

(8)Mjere koje se u skladu s ovom Uredbom poduzimaju radi reguliranja civilnog zrakoplovstva u Uniji, uključujući njezine delegirane i provedbene akte, trebale bi biti odgovarajuće te proporcionalne prirodi i rizicima povezanima s različitim vrstama operacija i aktivnosti na koje se odnose. Isto bi tako trebale, koliko je to moguće, biti formulirane tako da postoji usmjerenost na ciljeve koje treba ostvariti, a pritom se omogućuju različiti načini ostvarenja tih ciljeva. Time bi se trebalo pridonijeti troškovno učinkovitijem postizanju potrebnih razina sigurnosti te poticanju tehničkih i operativnih inovacija. Trebalo bi primjenjivati priznate standarde i najbolje prakse industrije u slučajevima kad je utvrđeno da osiguravaju sukladnost s bitnim zahtjevima iz ove Uredbe.

(7)Države članice mogu smatrati poželjnim, posebno radi postizanja veće sigurnosti, interoperabilnosti ili učinkovitosti, da umjesto svojeg nacionalnog prava primjenjuju odredbe ove Uredbe na državne zrakoplove te na upravljanje zračnim prometom („ATM”) i usluge zračne plovidbe („ANS”) koje pruža vojska. To bi im trebalo biti dopušteno. Komisija bi trebala dobiti potrebne provedbene ovlasti za odlučivanje o takvim zahtjevima. Države članice koje se koriste tom mogućnosti trebale bi surađivati s Agencijom Europske unije za sigurnost zračnog prometa (dalje u tekstu: „Agencija”), posebno u pogledu pružanja informacija potrebnih za potvrđivanje da su ti zrakoplovi i aktivnosti u skladu s odgovarajućim odredbama nove Uredbe.

(33)U institucionalnom je sustavu Unije provedba prava Unije ponajprije u nadležnosti država članica. Stoga bi zadaće certifikacije, nadzora i osiguravanja primjene propisa koje su utvrđene ovom Uredbom te njezinim delegiranim i provedbenim aktima na nacionalnoj razini u načelu trebalo obavljati najmanje jedno nadležno tijelo država članica. U određenim jasno definiranim slučajevima, međutim, Agenciju bi isto tako trebalo ovlastiti za obavljanje tih zadaća kako je navedeno u ovoj Uredbi. U tim bi slučajevima Agenciji trebalo dopustiti i poduzimanje potrebnih mjera povezanih s operiranjem zrakoplova, osposobljenošću članova posade zrakoplova ili upotrebom zrakoplova iz trećih zemalja ako je to najbolji način osiguravanja ujednačenosti i olakšavanja funkcioniranja unutarnjeg tržišta.

(31)Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća, a posebno njezine odredbe o povjerljivosti i zaštiti obrade, primjenjuju se na obradu osobnih podataka koju Agencija obavlja kad ispunjava svoje odgovornosti u primjeni ove Uredbe odnosno, točnije, pri upravljanju bazom podataka u skladu s člankom 63. ove Uredbe. S obzirom na to, načela iz Uredbe (EZ) br. 45/2001 trebalo bi, prema potrebi, dopuniti ili pojasniti u ovoj Uredbi.

(30)Na postupke obrade osobnih podataka na temelju ove Uredbe primjenjuje se Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća. U skladu s tom Direktivom, države članice mogu odrediti izuzeća i ograničenja s obzirom na neka prava i obveze utvrđene u toj Direktivi, uključujući ona u pogledu obrade medicinskih i zdravstvenih podataka. Obrada osobnih podataka, posebno medicinskih i zdravstvenih podataka, u okviru baze podataka u skladu s člankom 63. ove Uredbe nužna je kako bi se omogućila učinkovita suradnja između država članica na certifikaciji i nadzoru zdravstvene sposobnosti pilota. Razmjena osobnih podataka trebala bi biti regulirana strogim uvjetima i ograničena na ono što je apsolutno nužno za postizanje ciljeva ove Uredbe. S obzirom na to, načela iz Direktive 95/46/EZ trebalo bi, prema potrebi, dopuniti ili pojasniti u ovoj Uredbi.

(64)Budući da države članice, zbog znatno transnacionalne prirode zrakoplovstva i njegove složenosti, ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti ciljeve ove Uredbe, a to su uspostava i održavanje visoke ujednačene razine sigurnosti civilnog zrakoplovstva uz istodobno osiguravanje visoke ujednačene razine zaštite okoliša, nego ih se, zbog toga što se ova Uredba odnosi na cijelu Uniju, može bolje ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ovom se Uredbom ne prelazi ono što je potrebno za ostvarenje tih ciljeva,

(63)Uredbu (EZ) br. 1008/2008 trebalo bi izmijeniti kako bi se uzela u obzir mogućnost predviđena ovom Uredbom da Agencija može postati nadležno tijelo za izdavanje i nadzor svjedodžbi zračnih prijevoznika. Uz to, uzimajući u obzir sve veću važnost zračnih prijevoznika s operativnim sjedištima u više država članica, iz čega proizlazi da nadležno tijelo za operativnu dozvolu i nadležno tijelo za svjedodžbu zračnog prijevoznika više ne moraju nužno biti isto tijelo, potrebno je pojačati učinkovit nadzor nad tim zračnim prijevoznicima. Stoga bi Uredbu (EZ) br. 1008/2008 trebalo izmijeniti kako bi se osigurala bliska suradnja između nadležnih tijela odgovornih za nadzor u pogledu svjedodžbe zračnog prijevoznika odnosno operativne dozvole.

(54)Kako bi se osiguralo da Agencija može pravodobno i učinkovito odgovoriti na potražnju za aktivnostima koje obavlja, posebno u pogledu certifikacije i aktivnosti povezanih s mogućim prijenosima odgovornosti s država članica, uz istodobno poštovanje razboritog financijskog upravljanja, u planu radnih mjesta trebalo bi uzeti u obzir resurse potrebne da se pravodobno i učinkovito ispune zahtjevi za certifikaciju i druge aktivnosti Agencije, uključujući one koji proizlaze iz prijenosa odgovornosti u skladu s člancima 53., 54. i 55. Radi toga trebalo bi utvrditi skup pokazatelja za mjerenje radnog opterećenja i učinkovitosti Agencije s obzirom na aktivnosti financirane iz naknada i pristojbi. Uzimajući u obzir te pokazatelje, Agencija bi svoje planiranje radnih mjesta i upravljanje resursima povezano s naknadama i pristojbama trebala prilagoditi tako da može na odgovarajući način odgovoriti na takvu potražnju te na sve fluktuacije prihoda od naknada i pristojbi.

6.Države članice mogu odlučiti da se odredbe iz odjeljaka I., II., III., V., VI. ili VII. poglavlja III. primjenjuju na neke ili sve djelatnosti iz stavka 3. točaka (a) i (c) ovog članka te na osoblje i organizacije uključene u te djelatnosti.

5.Ne dovodeći u pitanje članak 8. Uredbe (EU) br. XXX/XXXX o provedbi jedinstvenog europskog neba (preinaka), države članice osiguravaju da vojni objekti iz stavka 3. točke (b) ovog članka koji su otvoreni za opći zračni promet te ATM/ANS iz stavka 3. točke (c) ovog članka koje u općem zračnom prometu pruža ili na raspolaganje stavlja vojska pružaju razinu sigurnosti koja je ekvivalentna onoj koja proizlazi iz bitnih zahtjeva navedenih u prilozima VII. i VIII. ovoj Uredbi.

U pogledu točke (d), ako je to potrebno zbog tehničkog ili operativnog razvoja, a posebno u slučaju uvođenja novih proizvodnih tehnika ili novih tehnologija, te u mjeri u kojoj je to opravdano s obzirom na nizak rizik za sigurnost u zračnom prometu koji operacije predmetnog zrakoplova predstavljaju, Komisiju se ovlašćuje donositi delegirane akte u skladu s člankom 117. kako bi prilagodila sljedeće kriterije utvrđene u Prilogu I.:

(6)„certifikacija” znači svaki oblik priznavanja u skladu s ovom Uredbom, na temelju odgovarajuće ocjene, da je organizacija ili osoba, proizvod, dio, neugrađena oprema, aerodrom, aerodromska oprema , sustav ATM/ANS, sastavni dio ATM-a/ANS-a ili uređaj za osposobljavanje koji simulira let u skladu s primjenjivim zahtjevima iz ove Uredbe te delegiranih i provedbenih akata donesenih na temelju nje te izdavanje odgovarajućeg certifikata kojim se potvrđuje takva sukladnost;

2.Nacionalni plan sigurnosti u zračnom prometu obuhvaća rizike i mjere navedene u Europskom planu sigurnosti u zračnom prometu koji su relevantni za dotičnu državu članicu. Država članica Agenciju obavješćuje o rizicima i mjerama utvrđenima u Europskom planu sigurnosti u zračnom prometu za koje smatra da nisu relevantni za njezin nacionalni sustav sigurnosti u zračnom prometu te o razlozima za to mišljenje.

1.Kad je riječ o zrakoplovima iz članka 2. stavka 1. točke (b) podtočke i. te njihovim motorima, propelerima, dijelovima i neugrađenoj opremi, sukladnost s člankom 9. osigurava se u skladu s člancima od 11. do 16.

Uz to, navedeno dopuštenje za letenje može i bez takvog zahtjeva izdati organizacija ovlaštena u skladu s člankom 15. kojoj je dodijeljen privilegij za izdavanje takvih dopuštenja za letenje u skladu s delegiranim aktom iz članka 18. stavka 1. točke (k) ako je utvrdila da se zrakoplovom može sigurno obaviti osnovni let.

(b)u skladu s delegiranim aktima donesenima na temelju članka 18., može se izdati dopuštenje za letenje kojim se dopušta operiranje zrakoplova koji nema valjanu svjedodžbu o plovidbenosti ili valjanu svjedodžbu o plovidbenosti s ograničenjima . U tom se slučaju takvo dopuštenje za letenje izdaje na temelju zahtjeva i ako podnositelj zahtjeva dokaže da se zrakoplovom može sigurno obaviti osnovni let.

(g)uvjete za izdavanje, održavanje, izmjenu, suspenziju ili ukidanje dozvola iz članka 16., uključujući one za situacije u kojima se, radi ostvarivanja ciljeva iz članka 1. te uzimajući u obzir prirodu predmetne aktivnosti i rizike povezane s njom, takve dozvole zahtijevaju;

(f)uvjete za izdavanje, održavanje, izmjenu, suspenziju ili ukidanje odobrenja iz članka 15., uključujući one za situacije u kojima se, radi ostvarivanja ciljeva iz članka 1. te uzimajući u obzir prirodu predmetne aktivnosti i rizike povezane s njom, takva odobrenja, prema potrebi, zahtijevaju ili ne zahtijevaju;

ii.uvjete u pogledu razdoblja valjanosti tih certifikata i, ako je to razdoblje ograničeno, uvjete za njihovo produljenje,

Piloti i kabinska posada koji sudjeluju u operiranju zrakoplova iz članka 2. stavka 1. točke (b) te uređaji za osposobljavanje koji simuliraju let, osobe i organizacije uključeni u osposobljavanje, ispitivanje, provjeravanje ili zdravstvene preglede tih pilota i kabinske posade ispunjavaju bitne zahtjeve iz Priloga IV.

2.U pogledu plovidbenosti i ekološke sukladnosti zrakoplova iz članka 2. stavka 1. točki (a) i (b) te njihovih motora, propelera, dijelova i neugrađene opreme, a kako bi se u potrebnoj mjeri ostvarili ciljevi utvrđeni u članku 1., Komisiju se ovlašćuje mijenjati ili dopunjavati Prilog II. i Prilog III. delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 117. ako je to potrebno zbog tehničkog, operativnog ili znanstvenog razvoja ili dokaza u području plovidbenosti ili ekološke sukladnosti.

1.Za pilote i kabinsku posadu uključene u operiranje zrakoplova iz članka 2. stavka 1. točke (b), kao i uređaje za osposobljavanje koji simuliraju let, osobe i organizacije uključene u osposobljavanje, ispitivanje, provjeravanje ili zdravstvene preglede tih pilota i kabinske posade, Komisiju se ovlašćuje donositi delegirane akte u skladu s člankom 117. kako bi utvrdila detaljna pravila s obzirom na:

Osim ako je drukčije utvrđeno delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 25., svaki uređaj za osposobljavanje koji simulira let, a upotrebljava se za osposobljavanje pilota, podliježe certifikaciji i za njega se izdaje certifikat.

Uređaji za osposobljavanje koji simuliraju let

2.Za pilote i članove kabinske posade uključene u operiranje zrakoplova iz članka 2. stavka 1. točke (b), kao i uređaje za osposobljavanje koji simuliraju let, osobe i organizacije uključene u osposobljavanje, ispitivanje, provjeravanje ili zdravstvene preglede tih pilota i kabinske posade, a kako bi se u potrebnoj mjeri ostvarili ciljevi utvrđeni u članku 1., Komisiju se ovlašćuje mijenjati ili dopunjavati Prilog IV. delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 117. ako je to potrebno zbog tehničkog, operativnog ili znanstvenog razvoja ili dokaza o sigurnosti koji se odnose na članove posade zrakoplova.

(e)uvjete za izdavanje, održavanje, izmjenu, suspenziju ili ukidanje dozvola, ovlaštenja, certifikata o zdravstvenoj sposobnosti, odobrenja, potvrda i certifikata iz članaka 20., 21., 22., 23. i 24., uključujući one za situacije u kojima se, radi ostvarivanja ciljeva iz članka 1. te uzimajući u obzir prirodu predmetne aktivnosti i rizike povezane s njom, takve dozvole, ovlaštenja, certifikati o zdravstvenoj sposobnosti, odobrenja, prema potrebi, zahtijevaju ili ne zahtijevaju;

2.U pogledu operiranja zrakoplova iz članka 2. stavka 1. točke (b), a kako bi se u potrebnoj mjeri ostvarili ciljevi utvrđeni u članku 1., Komisiju se ovlašćuje mijenjati ili dopunjavati Prilog V. delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 117. i, ako je primjenjivo, priloge VII. i VIII. ako je to potrebno zbog tehničkog, operativnog ili znanstvenog razvoja ili dokaza o sigurnosti u vezi s letačkim operacijama.

(b)uvjete za izdavanje, održavanje, izmjenu, suspenziju ili ukidanje certifikata iz članka 27. stavaka 1. i 2., uključujući one za situacije u kojima se, radi ostvarivanja ciljeva iz članka 1. te uzimajući u obzir prirodu predmetne aktivnosti i rizike povezane s njom, prema potrebi, zahtijevaju takvi certifikati ili dopušta davanje izjava;

2.Organizacije iz članka 32. stavka 1. prate aktivnosti i zbivanja što mogu prouzročiti neprihvatljive sigurnosne rizike za zračni promet u okolici aerodroma za čije su operacije odgovorne. Te organizacije poduzimaju potrebne mjere za ublažavanje tih rizika koliko je to u njihovoj moći, a kad to nije slučaj, o tim rizicima obavješćuju nadležna tijela države članice u kojoj se nalazi aerodrom.

2.U pogledu aerodroma, aerodromske opreme, rada aerodroma te pružanja zemaljskih usluga i usluga upravljanja postupcima na stajanci, a kako bi se u potrebnoj mjeri ostvarili ciljevi utvrđeni u članku 1., Komisiju se ovlašćuje mijenjati ili dopunjavati Prilog VII. delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 117. i, ako je primjenjivo, Prilog VIII. ako je to potrebno zbog tehničkog, operativnog ili znanstvenog razvoja ili dokaza o sigurnosti u vezi s aerodromima.

(e)uvjete za izdavanje, održavanje, izmjenu, suspenziju ili ukidanje certifikata za aerodromsku opremu koja je bitna za sigurnost iz članka 31., uključujući one za situacije u kojima se, radi ostvarivanja ciljeva iz članka 1. te uzimajući u obzir prirodu predmetne aktivnosti i rizike povezane s njom, prema potrebi, zahtijevaju takvi certifikati ili dopušta davanje izjava;

2.Kad je riječ o pružanju ATM-a/ANS-a, a kako bi se u potrebnoj mjeri ostvarili ciljevi utvrđeni u članku 1., Komisiju se ovlašćuje mijenjati ili dopunjavati Prilog VIII. i, prema potrebi, Prilog VII. delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 117.ako je to potrebno zbog tehničkog, operativnog ili znanstvenog razvoja ili dokaza o sigurnosti u vezi s ATM-om/ANS-om.

(g)uvjete i postupke za davanje izjave pružatelja ATM-a/ANS-a u skladu s člankom 38. stavkom 1., uključujući one za situacije situacija u kojima se, s obzirom na postizanje ciljeva iz članka 1. te uzimajući u obzir prirodu predmetne aktivnosti i rizike povezane s njom, takve izjave zahtijevaju;

(d)uvjete za izdavanje, održavanje, izmjenu, suspenziju ili ukidanje certifikata iz članka 37. stavka 1. i članka 38. stavka 2., uključujući one za situacije u kojima se, radi ostvarivanja ciljeva iz članka 1. te uzimajući u obzir prirodu predmetne aktivnosti i rizike povezane s njom, prema potrebi, zahtijevaju takvi certifikati ili dopušta davanje izjava;

(c)uvjete za izdavanje, održavanje, izmjenu, suspenziju ili ukidanje certifikata iz članka 36., uključujući one za situacije u kojima se, radi ostvarivanja ciljeva iz članka 1. te uzimajući u obzir prirodu predmetne aktivnosti i rizike povezane s njom, prema potrebi, dopušta davanje izjava;

2.Za kontrolore zračnog prometa, osobe i organizacije uključene u osposobljavanje, ispitivanje, provjeravanje ili zdravstvene preglede kontrolora zračnog prometa te uređaje za osposobljavanje, a kako bi se u potrebnoj mjeri ostvarili ciljevi utvrđeni u članku 1., Komisiju se ovlašćuje mijenjati ili dopunjavati Prilog VIII. delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 117. ako je to potrebno zbog tehničkog, operativnog ili znanstvenog razvoja ili dokaza o sigurnosti u vezi s organizacijama za osposobljavanje i kontrolorima zračnog prometa

1.Operiranje zrakoplova iz članka 2. stavka 1. točke (c) za potrebe komercijalnog zračnog prijevoza podliježe certifikaciji i za njega se izdaje odobrenje.

Zrakoplovi iz članka 2. stavka 1. točke (c) te članovi njihovih posada i njihove operacije u skladu su s primjenjivim standardima ICAO-a. Ako takvih standarda nema, ti zrakoplovi te članovi njihovih posada i njihove operacije, ispunjavaju bitne zahtjeve iz priloga II., IV. i V. te, ako je primjenjivo, Priloga VIII. ako ti zahtjevi nisu u suprotnosti s pravima trećih zemalja koja proizlaze iz međunarodnih konvencija.

2.U pogledu projekata, proizvodnje, održavanja i operiranja bespilotnih zrakoplova, njihovih motora, propelera, dijelova, neugrađene opreme i opreme za daljinsko upravljanje zrakoplovom, a kako bi se u potrebnoj mjeri ostvarili ciljevi utvrđeni u članku 1., Komisiju se ovlašćuje mijenjati ili dopunjavati Prilog IX. i, ako je primjenjivo, Prilog X. delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 117. ako je to potrebno zbog tehničkog, operativnog ili znanstvenog razvoja ili dokaza o sigurnosti u vezi s letačkim operacijama.

(a)uvjete i postupke za izdavanje, održavanje, izmjenu, suspenziju ili ukidanje certifikata za projektiranje, proizvodnju, održavanje i operiranje bespilotnih zrakoplova iz članka 46. stavaka 1. i 2., uključujući one u pogledu situacija u kojima se, radi ostvarivanja ciljeva iz članka 1. te uzimajući u obzir prirodu predmetne djelatnosti i rizike povezane s njom, prema potrebi, zahtijevaju takvi certifikati ili dopušta davanje izjava;

(f)uvjete pod kojima se operiranje zrakoplova iz članka 2. stavka 1. točke (c) zabranjuje, ograničava ili podliježe određenim uvjetima u interesu sigurnosti.

(d)uvjete za izdavanje, održavanje, izmjenu, suspenziju ili ukidanje odobrenja iz članka 49., uključujući one u pogledu situacija u kojima se, radi ostvarivanja ciljeva iz članka 1. te uzimajući u obzir prirodu predmetne djelatnosti i rizike povezane s njom, prema potrebi, zahtijevaju takva odobrenja ili dopušta davanje izjava. Tim se uvjetima uzimaju u obzir certifikati koje izdaje država registracije ili država operatora i ne dovode se u pitanje Uredba (EZ) br. 2111/2005 i njezina provedbena pravila;

1.Za zrakoplove iz članka 2. stavka 1. točke (c), kao i članove njihovih posada i njihove operacije, Komisiju se ovlašćuje donositi delegirane akte u skladu s člankom 117. kako bi utvrdila detaljna pravila s obzirom na:

3.Odobrenja i izjave iz stavaka 1. i 2. zahtijevaju se samo s obzirom na operiranje zrakoplova koji lete u državno područje na koje se primjenjuju Ugovori, unutar tog područja ili iz njega, osim operiranja zrakoplova koji samo prelijeću to državno područje.

Odstupajući od prvog podstavka, ako je tako propisano delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 50., operatori zrakoplova iz članka 2. stavka 1. točke (c) koji sudjeluju u operacijama koje nisu komercijalni zračni prijevoz smiju dati izjavu o svojoj sposobnosti i raspoloživosti sredstava za ispunjavanje odgovornosti povezanih s operiranjem tog zrakoplova u skladu sa zahtjevima iz članka 48.

2.Ako je tako propisano delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 50., operiranje zrakoplova iz članka 2. stavka 1. točke (c) koje nije komercijalni zračni prijevoz podliježe certifikaciji i za njega se izdaje odobrenje.

(b)obavljaju nadzor nad imateljima certifikata, pravnim i fizičkim osobama koje su dale izjave te proizvodima, dijelovima, opremom, sustavima ATM/ANS, sastavnim dijelovima ATM-a/ANS-a, uređajima za osposobljavanje koji simuliraju let i aerodromima koji podliježu odredbama iz poglavlja III.;

(b)uvjete za obavljanje certifikacije te za obavljanje istraga, inspekcijskih pregleda, revizija i drugih aktivnosti praćenja potrebnih za osiguranje djelotvornog nadzora pravnih i fizičkih osoba, proizvoda, dijelova, opreme, sustava ATM/ANS, sastavnih dijelova ATM-a/ANS-a, uređaja za osposobljavanje koji simuliraju let i aerodroma koji podliježu ovoj Uredbi;

6.Kako bi lakše obavljale svoje zadaće u vezi s certifikacijom, nadzorom i mjerama za osiguravanje primjene propisa, Komisija, Agencija i nacionalna nadležna tijela razmjenjuju informacije, uključujući one o potencijalnim ili utvrđenim povredama.

5.Agencija u bazi podataka uspostavljenoj na temelju članka 63. stavlja na raspolaganje popis država članica koje su prenijele određene odgovornosti u skladu s ovim člankom. Taj popis obuhvaća pojedinosti o prenesenim odgovornostima na temelju kojih je moguće jasno utvrditi odgovornosti nakon prijenosa i , prema potrebi, obuhvaćene organizacije, operatore, osoblje, zrakoplove, uređaje za osposobljavanje koji simuliraju let ili aerodrome.

2.Države članice Agenciji mogu, uz obostrani pristanak, drugoj državi članici prenijeti odgovornost za certifikaciju, nadzor i mjere za osiguravanje primjene propisa u pogledu bilo kojih ili svih organizacija, operatora, osoblja, zrakoplova, uređaja za osposobljavanje koji simuliraju let ili aerodroma za koje je su odgovorne u skladu s ovom Uredbom.

1.Države članice Agenciji mogu prenijeti odgovornost za certifikaciju, nadzor i mjere za osiguravanje primjene propisa u pogledu bilo kojih ili svih organizacija, operatora, osoblja, zrakoplova, uređaja za osposobljavanje koji simuliraju let ili aerodroma za koje je dotična država članica odgovorna u skladu s ovom Uredbom.

4.Ako Komisija, uzimajući u obzir tu preporuku, smatra da uvjet iz stavka 1. točke (c) više nije ispunjen, ona odlučuje da se privremeni prijenos odgovornosti na Agenciju obustavlja.

3.Od datuma stupanja na snagu provedbene odluke iz stavka 2. Agencija redovito ocjenjuje je li uvjet iz stavka 1. točke (c) i dalje ispunjen. Ako smatra da taj uvjet više nije ispunjen, Agencija Komisiji daje preporuku za obustavu privremenog prijenosa odgovornosti.

4.Ako je to potrebno s obzirom na primjenu stavka 1., Komisija bez odgađanja i uzimajući u obzir preporuku Agencije, razmatra izmjenu bilo kojeg delegiranog akta donesenog na temelju članka 18. stavka 1., članka 25. stavka 1., članka 28. stavka 1., članka 34. stavka 1., članka 39. stavka 1., članka 44. stavka 1., članka 47. stavka 1. i članka 50. stavka 1.

6.Agencija svake godine objavljuje izvješće o sigurnosti kako bi javnost upoznala s općom razinom sigurnosti civilnog zrakoplovstva. To izvješće sadržava analizu općeg stanja sigurnosti opisanu jednostavnim i lako razumljivim jezikom i u njemu se navodi postoje li povećani sigurnosni rizici.

(b)potreba da se širenje i upotreba informacija ograniči na one koje su prijeko potrebne za postizanje tih ciljeva;

3.Na zahtjev Komisije Agencija analizira hitna ili važna pitanja iz područja primjene ove Uredbe. Ako je to potrebno, nacionalna nadležna tijela surađuju s Agencijom za potrebe provedbe takve analize.

Ako je to potrebno s obzirom na primjenu ovog stavka, Komisija bez odgađanja, uzimajući u obzir tu preporuku, razmatra izmjenu predmetnog delegiranog ili provedbenog akta.

(d)izuzeće je u svojem opsegu i trajanju ograničeno u mjeri u kojoj je to nužno potrebno i primjenjuje se na nediskriminirajućoj osnovi.

Odredbe prvog podstavka ne primjenjuju se u slučajevima zlonamjernog ponašanja ili namjernog, teškog i ozbiljnog zanemarivanja očitog rizika te krajnjeg nedostatka profesionalne odgovornosti da se učini ono što je očito potrebno u danim okolnostima pa to izazove predvidljivu štetu osobi ili imovini ili teško ugrozi razinu sigurnosti u zračnom prometu.

Odredbe prvog podstavka ne primjenjuju se u slučajevima zlonamjernog ponašanja ili namjernog, teškog i ozbiljnog zanemarivanja očitog rizika te krajnjeg nedostatka profesionalne odgovornosti da se učini ono što je očito potrebno u danim okolnostima pa to izazove predvidljivu štetu osobi ili imovini ili teško ugrozi razinu sigurnosti civilnog zrakoplovstva.

Ako je to potrebno, Komisija i Agencija mogu širiti određene informacije iz baze podataka, osim informacija iz stavka 2., zainteresiranim stranama ili ih staviti na raspolaganje javnosti;

5.Države članice i Agencija mogu ograničiti opseg prava osobe čiji se podaci obrađuju na pristup, ispravljanje i brisanje osobnih podataka sadržanih u bazi podataka u mjeri u kojoj je to nužno potrebno za zaštitu sigurnosti civilnog zrakoplovstva u skladu s člankom 13. Direktive 95/46/EZ i člankom 20. Uredbe (EZ) br. 45/2001.

2.Nacionalna nadležna tijela, zrakoplovno-medicinski ispitivači i zrakoplovno-medicinski centri isto tako putem baze podataka razmjenjuju informacije o zdravstvenoj sposobnosti pilota. Sve takve informacije koje su zapravo osobni podaci, uključujući zdravstvene podatke, ograničavaju su na one koje su prijeko potrebne za osiguravanje učinkovite certifikacije i nadzora pilota u skladu s člankom 20.

(f)obavlja, u svojem području nadležnosti, u ime država članica, one funkcije i zadaće koje države članice imaju na temelju primjenjivih međunarodnih konvencija, posebno Čikaške konvencije;

6.Agencija bez odgađanja reagira na hitan sigurnosni problem iz područja primjene ove Uredbe određivanjem korektivnih mjera koje trebaju poduzeti nacionalna nadležna tijela ili pravne i fizičke osobe koje podliježu odredbama ove Uredbe te dostavom odgovarajućih informacija tim nacionalnim nadležnim tijelima ili osobama, uključujući upute ili preporuke, ako je to potrebno kako bi se zaštitili ciljevi utvrđeni u članku 1.

2.Agencija je odgovorna za zadaće u vezi s certifikacijom, nadzorom i mjerama za osiguravanje primjene propisa u skladu s člankom 51. stavkom 3. s obzirom na certifikate za uređaje za osposobljavanje koji simuliraju let u skladu s člankom 23. u svakom od sljedećih slučajeva:

5.Sud Europske unije ima neograničenu nadležnost odlučivati o pritužbama na odluke Komisije donesene na temelju stavka 1. On može ukinuti, smanjiti ili povećati nametnutu globu ili periodičnu novčanu kaznu.

Ovlasti iz ovog stavka provode se u skladu s nacionalnim zakonodavstvom države članice ili treće zemlje u kojoj se provodi istraga, uzimajući u obzir prava i legitimne interese predmetnih osoba te u skladu s načelom proporcionalnosti. Ako se u skladu s primjenjivim nacionalnim zakonodavstvom za ulazak u prostorije, područja ili prijevozna sredstva iz točke (c) prvog podstavka zahtijeva prethodno odobrenje pravosudnog tijela dotične države članice ili treće zemlje, te se ovlasti provode samo nakon dobivanja takvog prethodnog odobrenja.

Ako je to potrebno za utvrđivanje ispunjava li osoba kojoj je izdala certifikat ili koja joj je dala izjavu odredbe iz ove Uredbe te iz delegiranih i provedbenih akata donesenih na temelju ove Uredbe, Agencija se daje pravo i provoditi ovlasti utvrđene u prvom podstavku u odnosu na svaku drugu pravnu ili fizičku osobu za koju se razumno može očekivati da posjeduje informacije bitne za te svrhe ili da im može pristupiti.

4.Dotična država članica olakšava inspekcijski pregled ili drugu aktivnost praćenja. Uz to, osigurava da dotična tijela i osobe surađuju s Agencijom.

Ovlasti iz ovog stavka provode se u skladu s nacionalnim zakonodavstvom države članice u kojoj se provodi inspekcijski pregled ili druge aktivnosti praćenja, uzimajući u obzir prava i legitimne interese predmetnih tijela i osoba te u skladu s načelom proporcionalnosti. Ako se u skladu s primjenjivim nacionalnim zakonodavstvom za ulazak u prostorije, područja ili prijevozna sredstva iz točke (c) prvog podstavka zahtijeva prethodno odobrenje pravosudnog tijela dotične države članice, te se ovlasti provode samo nakon dobivanja takvog prethodnog odobrenja.

Ako je to potrebno za utvrđivanje ispunjava li država članica odredbe iz ove Uredbe te iz delegiranih i provedbenih akata donesenih na temelju ove Uredbe, Agencija isto tako ima pravo provoditi ovlasti utvrđene u prvom podstavku u odnosu na svaku druge pravnu ili fizičku osobu za koju se razumno može očekivati da posjeduje informacije bitne za te svrhe ili da im može pristupiti.

5.Uz zadaće utvrđene u stavcima od 1. do 4. te u članku 64., Agencija se može baviti i ad hoc istraživačkim aktivnostima ako su te aktivnosti u skladu s misijom Agencije i ciljevima ove Uredbe.

6.Osim zadaća utvrđenih u stavcima od 1. do 5. i članku 64., Agencija isto tako može s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama sudjelovati u ad hoc tehničkoj suradnji te projektima istraživanja i pomoći, ako su te aktivnosti u skladu sa zadaćama Agencije i ciljevima utvrđenim u članku 1.

(b)donosi konsolidirano godišnje izvješće o radu Agencije i šalje ga najkasnije do 1. srpnja svake godine Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu. To se izvješće o radu objavljuje;

6.Upravni odbor, u skladu s člankom 110. Pravilnika o osoblju, donosi odluku na temelju članka 2. stavka 1. Pravilnika o osoblju i članka 6. Uvjeta zaposlenja ostalih službenika kojom se navedene ovlasti tijela nadležnog za imenovanja delegiraju na izvršnog direktora i utvrđuju uvjeti pod kojima se to delegiranje ovlasti može obustaviti. Izvršni direktor ovlašten je te ovlasti delegirati dalje.

4.Upravni odbor osniva savjetodavno tijelo u kojem su zastupljene sve zainteresirane strane na koje utječe rad Agencije i s kojim se savjetuje prije donošenja odluka u područjima iz stavka 2. točaka (c), (e), (f) i (i). Upravni odbor može odlučiti savjetovati se sa savjetodavnim tijelom i o drugim pitanjima iz stavaka 2. i 3. Upravni odbor ni u kojem slučaju ne obvezuje mišljenje savjetodavnog tijela.

1.Ne dovodeći u pitanje članak 85. stavak 2. točke (c) i (d) te članak 92. stavak 7., upravni odbor odluke donosi većinom glasova svojih članova s pravom glasa. Na zahtjev člana upravnog odbora, odluka iz članka 85. stavka 2. točke (k) donosi se jednoglasno.

2.Upravni odbor svake godine održava najmanje dva redovita sastanka. Uz to, sastaje se na zahtjev predsjednika, Komisije ili najmanje trećine svojih članova.

1.Upravni odbor bira predsjednika i zamjenika predsjednika među svojim članovima s pravom glasa . Zamjenik predsjednika zamjenjuje predsjednika po službenoj dužnosti ako on nije sposoban obavljati svoje dužnosti.

2.Izvršni direktor izvješćuje Europski parlament o obavljanju svojih dužnosti kad ga se pozove da to učini. Vijeće može pozvati izvršnog direktora da izvijesti o obavljanju svojih dužnosti.

6.Izvršni odbor održava najmanje jedan redoviti sastanak svaka tri mjeseca. Uz to, sastaje se na inicijativu predsjednika ili na zahtjev svojih članova.

2.Žalba koja je podnesena u skladu sa stavkom 1. nema suspenzivni učinak. Međutim, ako smatra da okolnosti to dopuštaju, Agencija može odgoditi izvršenje odluke protiv koje je bila podnesena žalba.

5.O kvalifikacijama koje se traže od članova svakog žalbenog odbora, njihovu statusu i ugovornom odnosu s Agencijom, ovlastima pojedinačnih članova u fazi pripreme odluka i uvjetima glasovanja odlučuje Komisija. Komisija to čini provedbenim aktima koji se donose u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 116. stavka 2.

4.Kad žalbeni odbor ocijeni da priroda žalbe to nalaže, od upravnog odbora može zatražiti da imenuje najviše dva dodatna člana s popisa iz stavka 3.

2.Ako razmatra žalbu na temelju stavka 1., žalbeni odbor djeluje brzo. Kad je to potrebno, poziva stranke u žalbenom postupku da u određenim rokovima podnesu pisane primjedbe na pismena samog žalbenog odbora ili na podneske drugih stranaka u žalbenom postupku. Žalbeni odbor može odlučiti o održavanju usmenog saslušanja, bilo po službenoj dužnosti bilo na obrazloženi zahtjev jedne od stranaka u žalbenom postupku.

1.Žalbeni odbor prije razmatranja žalbe daje priliku Agenciji da preispita svoju odluku. Ako izvršni direktor smatra da je žalba utemeljena, odluku ispravlja u roku od dva mjeseca od dana kada je primio obavijest. To se ne primjenjuje ako u žalbenom postupku postoje međusobno suprotstavljene stranke.

(a)osiguravaju saslušanje fizičke ili pravne osobe na koju je odluka naslovljena, ali i svake druge stranke kojih se to neposredno i pojedinačno tiče;

2.Izvješće sadržava pregled aktivnosti koje Agencija obavlja i ocjenu njihovih rezultata s obzirom na utvrđene ciljeve, pokazatelje uspješnosti i vremenski raspored, rizike povezane s tim aktivnostima, korištenje resursima i opće poslovanje Agencije te učinkovitost i djelotvornost sustava unutarnje kontrole. Uz to, navodi se koje su aktivnosti bile financirane iz proračuna regulatornih aktivnosti, a koje iz naknada i pristojbi koje je primila Agencija.

4.U višegodišnjem programu rada navodi se opći strateški program, uključujući ciljeve, očekivane rezultate i pokazatelje uspješnosti. On sadržava i programiranje resursa, uključujući višegodišnji proračun i osoblje.

2.Godišnji program rada obuhvaća detaljne ciljeve i očekivane rezultate, uključujući pokazatelje uspješnosti. Uz to, sadržava opis aktivnosti koje je potrebno financirati i podatke o financijskim i ljudskim resursima dodijeljenima svakoj aktivnosti u skladu s načelima donošenja proračuna i upravljanja na temelju aktivnosti, navodeći koje aktivnosti treba financirati iz proračuna regulatornih aktivnosti, a koje iz naknada i pristojbi koje prima Agencija. Godišnji program rada usklađen je s višegodišnjim programom rada iz stavka 4. U njemu su jasno navedene zadaće koje su dodane, izmijenjene ili izbrisane u usporedbi s prethodnom financijskom godinom. Godišnji program obuhvaća strategiju Agencije o međunarodnoj suradnji u skladu s člankom 77. i aktivnosti Agencije povezane s tom strategijom.

1.Do 31. prosinca svake godine, u skladu s člankom 85. stavkom 2. točkom (c), upravni odbor, na temelju nacrta koji je pripremio izvršni direktor, uzimajući u obzir mišljenje Komisije te, kad je riječ o višegodišnjem programiranju, nakon savjetovanja s Europskim parlamentom, donosi programski dokument koji sadržava višegodišnji i godišnji program rada. Taj dokument dostavlja Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji.

6.Izvršni direktor svake godine izrađuje nacrt izvješća o procjeni prihoda i rashoda Agencije za sljedeću financijsku godinu, uključujući i nacrt plana radnih mjesta, i šalje ga upravnom odboru. Taj nacrt plana radnih mjesta, s obzirom na radna mjesta koja se financiraju iz naknada i pristojbi, temelji se na ograničenom skupu pokazatelja koje Komisija odobri za mjerenje radnog opterećenja i učinkovitosti Agencije, a u njemu se navode resursi potrebni za zadovoljavanje potreba za certifikacijom i ostalim aktivnostima Agencije na učinkovit i pravodoban način, uključujući one koje proizlaze iz prijenosa odgovornosti u skladu s člancima 53., 54. i 55. Upravni odbor na temelju tog nacrta donosi privremeni nacrt procjene o prihodima i rashodima Agencije za sljedeću financijsku godinu. Privremeni nacrt procjene prihoda i rashoda Agencije šalje se Komisiji do 31. siječnja svake godine.

7.Najkasnije do 31. ožujka upravni odbor dostavlja Komisiji i europskim trećim zemljama s kojima je Unija sklopila međunarodne sporazume iz članka 118. završni nacrt procjene prihoda i rashoda Agencije, koji uključuje nacrt plana radnih mjesta i privremeni program rada.

8.Komisija šalje izjavu o procjenama tijelu nadležnom za proračun zajedno s nacrtom općeg proračuna Europske unije.

9.Komisija, na temelju izvješća o procjenama, u nacrt općeg proračuna Europske unije uvrštava procjene koje smatra potrebnim za plan radnih mjesta i iznos doprinosa iz općeg proračuna te ga podnosi proračunskom tijelu u skladu s člancima 313. i 314. UFEU-a.

10.Proračunsko tijelo odobrava proračunska sredstva za doprinos Agenciji te donosi plan radnih mjesta Agencije.

11.Proračun donosi upravni odbor. Proračun postaje konačan nakon konačnog donošenja općeg proračuna Unije. Proračun se prilagođava prema potrebi.

12.Upravni odbor bez odgađanja obavješćuje proračunsko tijelo o svojoj namjeri da provede bilo koji projekt koji bi mogao imati znatne financijske posljedice na financiranje proračuna, a posebno projekte u vezi s nekretninama, kao što su najam ili kupnja zgrada, te o tome obavješćuje Komisiju. Na svaki projekt povezan sa zgradama koji će vjerojatno imati znatne posljedice na proračun Agencije primjenjuju se odredbe Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 1271/2013.

Ako je jedinica proračunskog tijela priopćila da namjerava dati mišljenje, to mišljenje dostavlja upravnom odboru u roku od šest tjedana od dana primitka obavijesti o projektu.

Članak 110.

Provedba i nadzor proračuna

1.Izvršni direktor provodi proračun Agencije.

2.Najkasnije do 1. ožujka nakon svake financijske godine računovodstveni službenik Agencije dostavlja privremene financijske izvještaje računovodstvenom službeniku Komisije i Revizorskom sudu. Uz to, računovodstveni službenik Agencije do 1 ožujka nakon svake financijske godine dostavlja izvješće o proračunskom i financijskom upravljanju za tu financijsku godinu računovodstvenom službeniku Komisije. Računovodstveni službenik Komisije konsolidira privremene financijske izvještaje institucija i decentraliziranih tijela u skladu s člankom 147. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća.

3.Najkasnije do 31. ožujka nakon svake financijske godine izvršni direktor dostavlja izvješće o proračunskom i financijskom upravljanju za tu financijsku godinu Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu.

4.U skladu s člankom 148. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012, nakon primitka primjedaba Revizorskog suda o privremenim financijskim izvještajima Agencije, računovodstveni službenik sastavlja završne financijske izvještaje Agencije, za koje je sam odgovoran, a izvršni direktor dostavlja ih upravnom odboru na mišljenje.

5.Upravni odbor daje mišljenje o završnim financijskim izvještajima Agencije.

6.Računovodstveni službenik najkasnije do 1. srpnja nakon svake financijske godine dostavlja završne financijske izvještaje, zajedno s mišljenjem upravnog odbora, Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu.

7.Završni financijski izvještaji objavljuju se u Službenom listu Europske unije do 15. studenoga sljedeće godine.

8.Izvršni direktor šalje Revizorskom sudu odgovor na njegove primjedbe najkasnije do 30. rujna. Taj odgovor šalje i upravnom odboru i Komisiji.

9.Na zahtjev Europskog parlamenta, izvršni direktor podnosi Europskom parlamentu sve informacije potrebne za nesmetanu primjenu postupka davanja razrješnice za dotičnu financijsku godinu u skladu s člankom 165. stavkom 3. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.

10.Na temelju preporuke Vijeća koje odlučuje kvalificiranom većinom, Europski parlament prije 15. svibnja godine N + 2 daje razrješnicu izvršnom direktoru u pogledu izvršavanja proračuna za godinu N.