Preporuka za ODLUKU VIJEĆA o odobrenju uzajamne pomoći Rumunjskoj /* COM/2013/0709 final - 2013/ () */





OBRAZLOŽENJE 1. Uvod Nakon zajedničkog EU-ova i MMF-ova programa srednjoročne financijske pomoći Rumunjskoj od proljeća 2009. do proljeća 2011. – tijekom kojeg je europska strana isplatila 5 milijardi EUR, a MMF 12,9 milijardi EUR – Vijeće Europske unije donijelo je 12. svibnja 2011. odluku o popratnom preventivnom programu u okviru kojeg bi dostupna srednjoročna financijska pomoć EU-a Rumunjskoj iznosila do 1,4 milijarde EUR[1]. U drugom programu, koji je također bio zajednički program EU-a i MMF-a, nije bilo isplate sredstava ni EU-a ni MMF-a jer je riječ o preventivnom programu. Dana 4. srpnja 2013., u svjetlu preostalih rizika povezanih s platnom bilancom, rumunjske su vlasti zatražile treći program srednjoročne financijske pomoći EU-a, ponovno u kombinaciji sa stand-by aranžmanom MMF-a. Očekuje se da će pomoć EU-a i MMF-a biti preventivna, pa konkretne isplate nisu predviđene. Dana 9. srpnja EFC se pozitivno očitovao o tom zahtjevu te je ovlastio Komisiju da pregovara o novom zajedničkom preventivnom programu EU-a i MMF-a. Od 17. do 31. srpnja 2013. službe Komisije i osoblje MMF-a vodili su zajedničke pregovore u Bukureštu. Dogovor na tehničkoj razini postignut je o uvjetima i sadržaju programa. Novim programom nastavit će se pružanje podrške gospodarskom programu vlade koji je, među ostalim, usmjeren na konsolidaciju makroekonomske, fiskalne i financijske stabilnosti, povećanje otpornosti i mogućnosti rasta gospodarstva, jačanje upravne sposobnosti, reformu porezne uprave i poboljšano upravljanje javnim financijama i nadzor nad njima. Novi program trajao bi 24 mjeseca i bio bi sastavljen od preventivne pomoći Europske unije u iznosu do 2 milijarde EUR i MMF-a u iznosu do 1,75 posebnih prava vučenja (SDR) (oko 2 milijarde EUR) u kombinaciji sa stand-by aranžmanom. Svjetska će banka osim toga nastaviti pružati prethodno odobrenu potporu u iznosu od 891 milijun EUR, od čega treba isplatiti još 514 milijuna EUR. 2. Makroekonomski razvoj i prognoza Rumunjska od 2011. bilježi pozitivan gospodarski rast. Najnoviji trendovi upućuju na to da bi rast u 2013. mogao biti oko 2 %, nešto više od Komisijine proljetne prognoze od 1,6 %. Izniman uspjeh izvoza (uglavnom zahvaljujući automobilskoj industriji i uslugama) i bogata žetva glavni su pokretači rasta. Tim se pozitivnim trendovima međutim prikrivaju slaba domaća potražnja sa stagnirajućom krivuljom potrošnje i padom ulaganja u prvoj polovini 2013. U budućnosti očekuje se postupno jačanje rasta zahvaljujući rezultatima strukturnih reforma, bolja iskoristivost sredstava EU-a i uspješan nastavak izvoza zbog oporavka europskoga gospodarstva. Računajući s prosječnom žetvom, predviđa se da će rast u 2014. biti nešto veći od 2 %. Očekuje se da domaća potražnja bude glavni pokretač rasta potaknutog ulaganjima i privatnom potrošnjom, dok će neto izvoz, s obzirom na jačanje domaće potražnje i očekivani rast uvoza u 2014., imati nizak negativni doprinos. Inflacija, mjerena usklađenim indeksom potrošačkih cijena, u razdoblju 2009. – 2011. bila je visoka, oko 6 %, ali smanjena je u 2012. na prosječno 3,4 %. Pritisak na cijene povećao se međutim krajem 2012. i u prvoj polovini 2013. Smirivanje inflacije očekuje se u drugoj polovini 2013. zahvaljujući naglom padu cijena hrane i obratu baznog učinka, a zatim i pad ispod 3,5 % do kraja 2013., što je u ciljanom rasponu središnje banke (2,5 % ± 1 postotni bod). Daljnji pad očekuje se u 2014. 3. Javne financije Rumunjska je tijekom posljednjih godina uspješno konsolidirala javne financije smanjivši proračunski deficit s 9 % BDP-a u 2009. na nešto ispod 3 % u 2012. Time je omogućeno Vijeću da 21. lipnja 2013. ukine postupak protiv Rumunjske u slučaju prekomjernog deficita. Novim bi se programom podržao nastavak vladinih napora u području fiskalne konsolidacije, usmjerenih na srednjoročni cilj Rumunjske da do 2015. postigne strukturni proračunski deficit od 1 % BDP-a. Državna tijela zadržala su ciljni deficit za 2013. iz prethodnog programa u visini od 2,4 % u smislu europskog sustava integriranih gospodarskih računa (ESA). Za 2014. planirana je daljnja konsolidacija u skladu s Paktom o stabilnosti i rastu. Na temelju trenutačnih pokazatelja Rumunjska bi težila deficitu od 2 % (u smislu ESA-e) u skladu s programom konvergencije koji je ažuriran 2013. U okviru srpanjskih pregovora dogovoren je rebalans proračuna sredinom godine radi preraspodjele prihoda i rashoda, uz zadržavanje ukupnog ciljnog deficita od 2,3 % gotovinskih sredstava i 2,4 % u smislu ESA-e. U revidiranom proračunu u obzir se uzimaju niži prihodi i manja domaća kapitalna ulaganja, smanjuju se sredstva rezervirana za korekcije povezane sa sredstvima EU-a i transferi drugim jedinicama državne uprave. U pogledu proračuna za 2014. tijela razmatraju kako povećati prihode, uglavnom na temelju proširenja porezne osnovice. Na rashodovnoj strani važan je izazov uvođenje jedinstvenog zakona o plaćama koji je dogovoren u okviru prvog programa. Budući da je glavni dio potrebne fiskalne konsolidacije postignut, težište novog programa bit će poboljšanje fiskalnog upravljanja. Time se namjerava unaprijediti fiskalni okvir radi usklađivanja sa zahtjevima Fiskalnog ugovora i mnogim drugim poboljšanjima u sadržaju fiskalne strategije te u pogledu transparentnosti proračunskog postupka. Zahtijevat će se poboljšanja u području godišnjeg i srednjoročnog plana ulaganja, dovršetak sustava kontrole obveza (za sprečavanje novih zaostataka u plaćanju) te poboljšanja u poreznoj upravi u svrhu učinkovitijeg ubiranja poreza. 4. Trendovi na financijskim tržištima i u bankarskom sektoru Uvjeti na financijskom tržištu znatno su poboljšani od ljeta 2012. zbog poboljšanja klime na globalnom tržištu, ali i stabilizacije domaće političke situacije krajem godine. Stanje u zemlji pratilo je razvoj situacije u zemljama regije te je do prve polovine 2013. ostalo relativno povoljno. Marža za kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjivanja obveza (engl. credit default swap, dalje u tekstu „CDS”) za petogodišnje rumunjske državne obveznice pala je s gotovo 500 bazičnih bodova u svibnju 2012. na ispod 200 bazičnih bodova početkom siječnja 2013. te od kraja lipnja 2013. iznosi nešto iznad 200 bazičnih bodova. Nakon znatnih gubitaka u svibnju 2012. burzovni indeks BET oporavio se do kraja 2012; otad se mijenjao, ali se do početka rujna 2013. povećao za oko 10 %. Bez obzira na porast imovine umanjene vrijednosti (omjer loših kredita dosegnuo je 20,3 % u lipnju 2013.), kapitalizacija bankarskog sektora zadržala se na solidnoj razini (omjer adekvatnosti kapitala iznosio je u lipnju 14,7 %). Rizici povezani s rastućim brojem loših kredita umanjeni su razboritom strategijom rezerviranja sredstava u slučaju gubitaka u kreditnom poslovanju iako se na taj način stvara pritisak na profitabilnost (u prvom polugodištu 2013., nakon trogodišnjih gubitaka, povrat na kapital iznosio je 6 %). Središnja banka nastavlja nadzirati banke čija su matična društva iz rubnih zemalja europodručja koja su zadržala dostatnu količinu zaštitnog kapitala. Učinci prelijevanja ciparske krize umanjeni su sporazumom o prijenosu depozitne osnove rumunjske podružnice Bank of Cyprus na Marfin Bank, podružnicu grupacije Laiki. Postupak smanjenja financijske poluge stranih banaka i smanjenje financiranja iz matičnih društava (-14,6 % od prosinca 2012.) u skladu su s razvojem u regiji i provode se uglavnom uredno, ali i dalje zahtijevaju punu pozornost nadzornih tijela. 5. Platna bilanca i zahtjevi za vanjsko financiranje Očekuje se da će Rumunjska tijekom predviđenog trajanja programa (24 mjeseca) zadržati neograničeni pristup tržištima državnih obveznica, uz uvjet da ne bude nepovoljnih vanjskih djelovanja. Marže CDS-a pale su na najnižu razinu od 2010. Očekuje se da će se deficit na tekućem računu smanjiti od 4 % BDP-a u 2012. na oko 2 % u 2013., uglavnom zahvaljujući smanjenju trgovinskog deficita. Prema temeljnom scenariju u sljedeće dvije godine ne bi trebalo doći do manjka u financiranju države ili vanjskom financiranju. Rumunjska je međutim i dalje osjetljiva na promjene tečaja i međunarodna kretanja kapitala. Prema nepovoljnom scenariju financiranje tekućeg računa moglo bi se otežati, a pristup tržištu državnih obveznica omesti. U potonjem bi slučaju prvu liniju obrane pružila gotovinska rezerva državne riznice (za potrebe financiranja u razdoblju od oko šest mjeseci), a u manjoj mjeri međunarodne rezerve rumunjske središnje banke. Dođe li u Rumunjskoj do dugotrajnih i akutnih problema u financiranju, mogao bi se aktivirati preventivni program, a dostupnim sredstvima (2 milijarde EUR iz EU-a, plativih u dva obroka u iznosu od 1 milijarde EUR, i 2 milijarde iz stand-by aranžmana s MMF-om) mogle bi se pokriti financijske i proračunske obveze države. Novi program bio bi i siguran znak financijskim tržištima da je Rumunjska odlučna u provedbi ambiciozne gospodarske reforme. 6. Potpora EU-a u okviru pomoći za platnu bilancu dio je međunarodnih napora U svjetlu preostalih slabosti i rizika povezanih s platnom bilancom te uz uvjet da se rumunjska državna tijela obvežu provoditi fiskalne, financijske i strukturne prilagodbe, Komisija preporučuje Vijeću, nakon savjetovanja s Gospodarskim i financijskim odborom (GFO) 3. listopada 2013., da donese odluku o odobrenju daljnje uzajamne pomoći Rumunjskoj kako je predviđeno člankom 143. Ugovora (UFEU). Rumunjska vlada provodi svoj gospodarski program kako bi riješila pitanje preostalih slabosti, ublažila preostale prijetnje održivosti platne bilance i razvila sposobnost potrebnu za osmišljavanje i provedbu gospodarskih politika bez međunarodne pomoći. Komisija nadalje, nakon savjetovanja s GFO-om, predlaže Vijeću da donese odluku o pružanju preventivne srednjoročne financijske pomoći EU-a u iznosu do 2 milijarde EUR Rumunjskoj za doprinos njezinoj platnoj bilanci. Zahtjevi za aktiviranje preventivne financijske pomoći Unije i isplate mogu se podnijeti do 30. rujna 2015. 7. Ključni sadržajni elementi novog programa Novim preventivnim programom pružit će se podrška gospodarskom programu vlade koji je, među ostalim, usmjeren na konsolidaciju makroekonomske, fiskalne i financijske stabilnosti, povećanje otpornosti i mogućnosti rasta gospodarstva, jačanje upravne sposobnosti, reformu porezne uprave i poboljšano upravljanje javnim financijama i nadzor nad njima. Posebni gospodarskopolitički zahtjevi bit će navedeni u memorandumu o razumijevanju koji će utvrditi Komisija i rumunjska državna tijela. Pritom će se uzeti u obzir postignuća iz prethodnih dvaju programa, a neispunjeni zahtjevi iz drugog programa bit će preneseni u novi program. A: Fiskalna konsolidacija Nakon što je smanjen prekomjerni deficit, od Rumunjske se očekuje da smanji strukturni proračunski saldo u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu dok ne postigne srednjoročni cilj strukturnog deficita opće države od 1 % BDP-a do 2015., što nakon toga treba zadržati. Nadalje, u okviru programa nastavit će se napori usmjereni na sprečavanje povećanja zaostataka u plaćanju i na razini središnje države i na lokalnoj razini. Propisi o plaćama u javnom sektoru moraju biti održivi, što podrazumijeva ograničenje rasta plaća i zapošljavanja u javnom sektoru. B: Fiskalno upravljanje i strukturna fiskalna reforma Da bi se učvrstila fiskalna konsolidacija, program će uključivati daljnje jačanje okvira za fiskalno upravljanje. Provedba Fiskalnog ugovora ključna je za to, kao i poboljšanje višegodišnjeg proračunskog planiranja, čime će se osigurati održivija fiskalna politika. Vlada će imati sveobuhvatnu tehničku potporu MMF-a i Svjetske banke u području upravljanja javnim financijama i nadzora nad njima. Provedba sustava kontrole obveza, što se odvija u nekoliko koraka, pridonosi smanjenju i kontroli zaostataka u plaćanjima. Kontrolni proračunski mehanizmi u zdravstvenom sektoru jačat će se poboljšanim okvirima za izvješćivanje i praćenje, osobito u odnosu na bolničke i farmaceutske troškove kako bi se izbjeglo ponovno nakupljanje zaostataka u plaćanjima. Da bi se ojačao potencijal za rast, izraženija će se prednost davati javnim ulaganjima. C: Upravljanje javnim dugom Državna tijela poduzet će potrebne korake za poboljšanje upravljanja javnim dugom u svrhu smanjenja troškova financiranja i rizika te produženja prosječnog dospijeća javnog duga. D: Reguliranje i nadzor u financijskom sektoru Državna tijela nastavit će u financijskom sektoru poboljšavati okvir za rješavanje banaka i propise povezane s Fondom za osiguranje depozita izmjenjujući GO 39/1996 i GEO 99/2006. Da bi ubrzala postupak čišćenja bilanci, rumunjska središnja banka razjasnila je s rumunjskom udrugom banaka odredbe koje se primjenjuju na otpis dugova te će provesti sveobuhvatnu analizu kvalitete imovine u bankarskom sektoru. Državna tijela izmijenit će propise o osiguranim obveznicama u svrhu daljnjeg razvoja tržišta kapitala i diversifikacije izvora za financiranje banaka. Očuvanjem kreditne discipline i izbjegavanjem moralnog hazarda među dužnicima znatno se pridonosi jačanju financijske stabilnosti. Vlada će se stoga nastaviti suzdržavati od prihvaćanja zakonodavnih inicijativa (primjerice o zakonu o osobnom bankrotu) i promicanja odredaba zakona o ovrhama, kojima bi se narušila kreditna disciplina. Uzimajući u obzir ocjene učinka koje je izradila središnja banka, državna će se tijela savjetovati sa svim mjerodavnim dionicima o novim pravilima koja se odnose na odredbe s obilježjima zlouporabe u zakonu o primjeni zakonika o građanskom postupku, osigurat će da se sudski predmeti koji se odnose na odredbe s obilježjima zlouporabe obrađuju na višim ili specijaliziranim sudovima te će poduzeti sve druge potrebne mjere u svrhu osiguranja dosljedne primjene tih pravila. U svrhu jačanja nadzora nad nebankarskim financijskim tržištem i promicanja zaštite potrošača, državna će tijela osigurati da se propisi o integriranom nadzornom tijelu za nebankarske financijske subjekte (financijsko nadzorno tijelo) izmijene u svrhu usklađivanja s međunarodnom dobrom praksom. E: Strukturne reforme Strukturnim reformama želi se poboljšati funkcioniranje tržišta, povećati otpornost na vanjske stresove i ojačati dugoročni potencijal za rast u Rumunjskoj. Strukturna reforma u okviru ovog programa dio je šire strategije utvrđene rumunjskim nacionalnim programom reformi i obuhvaćene posebnim preporukama Rumunjskoj u okviru europskog semestra. Pojačat će se restrukturiranje poduzeća u vlasništvu države, uključujući privatizaciju, kako bi se smanjio rizik od prikupljanja zaostataka u plaćanjima i operativnih gubitaka u proračunu opće države, uz istodobno jačanje financijske održivosti većeg dijela poslovanja tih poduzeća. Državna će tijela poduzeti mjere za jačanje korporativnog upravljanja državnim poduzećima, među ostalim i u financijskom sektoru. U energetskom sektoru provest će se dvije mjere zaostale iz prethodnih dvaju programa, što uključuje plan liberalizacije tržišta plina i električne energije. Važan element strukturne refome u okviru programa jest i poboljšanje poslovne klime i olakšanje pristupa malih i srednjih poduzeća izvorima financiranja. Program je usmjeren na smanjivanje administrativnog opterećenja malih i srednjih poduzeća, olakšavanje njihova pristupa bankarskom i vlasničkom kapitalu, povećanje pravne sigurnosti zahvaljujući boljem sustavu unosa u zemljišne i vlasničke knjige te osiguranje potpore malim i srednjim poduzećima pri njihovu izlasku na međunarodno tržište. Programom se nadalje podupire reforma okvira za prava na intelektualno vlasništvo, osobito u vezi s patentima, u svrhu privlačenja izravnih inozemnih ulaganja u istraživanje i inovacije. U području tržišta rada programom se podupire dovršetak mirovinske reforme iz 2010. kojom se izjednačuje dob za umirovljenje žena i muškaraca. Uz prethodno opisane opće mjere za poboljšanje učinkovitosti javne uprave u područjima koja su ključna za provedbu programa, rumunjska će se državna tijela pozvati da svakih šest mjeseci dostavljaju Gospodarskom i financijskom odboru (GFO)/Gospodarskopolitičkom odboru (GPO) izvješća o napretku postignutom u tim područjima. F: Monetarna politika Monetarna politika ostaje usmjerena na stabilnost cijena u svrhu održavanja stope inflacije u ciljanom rasponu središnje banke (2,5% ± 1 postotni bod). Preporuka za ODLUKU VIJEĆA o odobrenju uzajamne pomoći Rumunjskoj VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 143., uzimajući u obzir preporuku Europske komisije donesenu nakon savjetovanja s Gospodarskim i financijskim odborom, budući da: (1) Rumunjska od 2009. provodi sveobuhvatan program reformi. U okviru dvaju programa za platnu bilancu Rumunjska je većim dijelom ispravila vanjske makroekonomske neravnoteže pa je Vijeće 21. lipnja 2013. ukinulo postupak u slučaju prekomjernog deficita. Fiskalna konsolidacija trebala bi se nastaviti u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu u cilju postizanja srednjoročnog cilja u 2015. Vlada je ponovno dobila neograničen pristup tržišnom financiranju, a devizni je tečaj uglavnom stabilan od sredine 2009. (2) Makroekonomska i financijska stabilnost trebala bi se konsolidirati provedbom razboritih politika. Strukturne reforme koje su pokrenute u okviru prethodnih programa trebalo bi nastaviti i, prema potrebi, ojačati u svrhu uklanjanja slabosti i jačanja temelja za budući rast i oporavak. (3) Vijeće će redovito preispitivati gospodarske politike koje Rumunjska provodi, osobito u kontekstu godišnjeg preispitivanja ažuriranih verzija programa konvergencije i provedbe programa nacionalnih reformi te redovitog preispitivanja napretka Rumunjske u kontekstu izvješća o konvergenciji. (4) Iako su, prema temeljnom scenariju gospodarskog programa, ukupne bruto potrebe za financiranjem pokrivene do kraja 2015. i vlada i dalje ima pristup tržišnom financiranju, rizici povezani s temeljnim scenarijem idu u prilog zahtjevu Rumunjske za financijskom pomoći preventivne naravi kao nastavku pomoći odobrene na temelju odluka Vijeća 2009/458/EZ[2] i 2011/289/EZ[3]. (5) Rumunjska državna tijela podnijela su zahtjev za financijsku pomoć Unije i drugih međunarodnih financijskih institucija kako bi se pružila potpora održivosti platne bilance i osigurala primjerena razina deviznih pričuva čak i u slučaju nepovoljnog gospodarskog razvoja. (6) Unatoč poboljšanju tekućeg računa Rumunjska je i dalje osjetljiva na promjene tečaja i međunarodna kretanja kapitala. Prema nepovoljnom scenariju koji je u znaku ograničenja trenutačno visoke likvidnosti, moglo bi doći do naglog povećanja troškova financiranja za Rumunjsku. Nepovoljni trendovi u europodručju mogli bi nadalje izazvati nove pritiske na bankarski sektor. Odobrenje uzajamne pomoći Unije opravdava se preostalim slabostima, DONIJELO JE OVU ODLUKU: Jedini članak Unija odobrava uzajamnu pomoć Rumunjskoj. Sastavljeno u Bruxellesu, Za Vijeće Predsjednik IZJAVA O PRORAČUNSKOM UČINKU (usp. članak 16. Unutarnjeg poslovnika) PODRUČJE POLITIKE: GLAVA 01 – GOSPODARSKI I FINANCIJSKI POSLOVI AKTIVNOST: FINANCIJSKE OPERACIJE I INSTRUMENTI 1. NAZIV PRIJEDLOGA, PREDMETNA PRORAČUNSKA LINIJA I GLAVA Prijedlog uredbe Vijeća o pružanju srednjoročne financijske pomoći EU-a Rumunjskoj u kombinaciji s Preporukom za odluku Vijeća o odobrenju uzajamne pomoći Rumunjskoj. 01 04 01 01 Jamstva Europske unije za zajmove EU-a za potporu platnim bilancama. 2. PRAVNA OSNOVA: Članak 143. UFEU-a, Uredba Vijeća br. 332/2002. 3. UKUPNI IZNOSI ZA FINACIJSKU GODINU (U EUR) U stavci je navedena struktura jamstva koje osigurava Europska unija. Time se Komisiji omogućuje servisiranje duga (glavnice, kamate i drugi troškovi) u slučaju da dužnik (Rumunjska) ne ispuni obvezu. Unos u proračunu („p. m.”) koji se odnosi na proračunsko jamstvo aktivira se samo u slučaju stvarnog iskorištavanja jamstva. Iskorištavanje jamstva načelno se ne očekuje. 3a – Tekuća godina Nije primjenjivo || || Odobr.sred. Prvotno odobrena sredstva za financijsku godinu (proračun) || || Preraspodjela || || Dodatna odobrena sredstva || || Ukupna odobrena sredstva || || Odobrena sredstva rezervirana u okviru drugog programa rada || || Dostupna razlika || || Iznos za predloženu mjeru || || 3b – Prijenosi Nije primjenjivo || || Odobr.sred. Prijenosi || || Odobrena sredstva rezervirana u okviru drugog programa rada || || Dostupna razlika || || Iznos za predloženu mjeru || || 3c – Sljedeća financijska godina Nije primjenjivo || || Odobr.sred. Prvotno odobrena sredstva za financijsku godinu (proračun) || || p. m. Preraspodjela || || Dodatna odobrena sredstva || || Ukupna odobrena sredstva || || Odobrena sredstva rezervirana u okviru drugog programa rada || || Dostupna razlika || || Iznos za predloženu mjeru || || p. m. 4. OPIS MJERE Predložena preventivna srednjoročna pomoć EU-a Rumunjskoj sastoji se, u slučaju aktiviranja, od zajma EU-a (financira se zaduženjem EU-a na međunarodnim tržištima kapitala ili kod financijskih institucija) u iznosu do 2 milijarde EUR. Pomoć će se pružiti u okviru međunarodnog paketa financiranja, osobito zajmom MMF-a u iznosu od 1,75 milijardi SDR (oko 2 milijarde EUR) u okviru stand-by aranžmana. Svjetska je banka na raspolaganje stavila 1 milijardu EUR u okviru programa razvojnih kredita s mogućnošću odgođene isplate. Svjetska će banka osim toga nastaviti pružati prethodno odobrenu potporu u iznosu od 891 milijun EUR, od čega treba isplatiti još 514 milijuna EUR. Preventivna srednjoročna financijska potpora EU-a Rumunjskoj namijenjena je rješavanju pitanja preostalih rizika povezanih s održivošću platne bilance Rumunjske; iako je deficit na tekućem računu znatno smanjen, promjenjivost u tokovima kapitala upućuje na rizike za financiranje. Preventivnom pomoći nastavlja se i pružanje potpore vladinu gospodarskom programu koji je, među ostalim, usmjeren na konsolidaciju makroekonomske, fiskalne i financijske stabilnosti, jačanje upravne sposobnosti, reformu porezne uprave i poboljšano upravljanje javnim financijama i nadzor nad njima te povećanje otpornosti i jačanje potencijala za rast rumunjskoga gospodarstva. Naposljetku, pomoć kojom upravlja Komisija, u savjetovanju s Gospodarskim i financijskim odborom, način je za poticanje usklađenosti gospodarskih politika Rumunjske s obvezama zemlje u kontekstu EU-a i preporuka Vijeća, osobito u pogledu provedbe nacionalnog programa reforma i programa konvergencije. Sredstva EU-a prikupljena na tržištima kapitala ili od financijskih institucija u svrhu pružanja zajma Rumunjskoj, u slučaju da Rumunjska podnese zahtjev i Komisija ga nakon savjetovanja s GFO-om pozitivno ocijeni, osigurana su jamstvom EU-a. Zajam se prikuplja na tržištima kapitala ili od financijskih institucija. Glavnica zajmova koji se mogu odobriti Rumunjskoj iznosila bi do najviše 2 milijarde EUR. Jamstvo koje preuzima EU strukturirano je tako da Komisiji omogući servisiranje duga u slučaju da Rumunjska ne ispuni svoje obveze. U svrhu ispunjivanja svojih obveza Komisija može iskoristiti svoja gotovinska sredstva za privremeno servisiranje duga. U tom slučaju primjenjuje se članak 12. Uredbe Vijeća (EC, Euratom) br. 1150/2000 od 22. svibnja 2000. o provedbi Odluke br. 94/728/EZ, Euratom o sustavu vlastitih sredstava Europskih zajednica (SL L 130, 31.5.2000., str. 1.). 5. PRIHVAĆENA METODA IZRAČUNA Nije primjenjivo. 6. RASPORED PLAĆANJA (U EUR) Nije primjenjivo. Naslov || Odobrena sredstva || Plaćanja || || || Godina n || Godina n+1 || Godina n+2 || Godina n+3 || Sljedeće financijske godine || Godina n || || || || || || || Godina n+1 || || || || || || || || || || || || || || Godina n || || || || || || || Godina n+1 || || || || || || || || || || || || || || Ukupno || || || || || || [1] Prvi program bio je obuhvaćen Odlukom Vijeća 2009/459/EZ, a drugi program Odlukom Vijeća 2011/288/EU. [2] SL L 150, 13.6.2009., str. 6. [3] SL L 132, 12.5.2011., str. 28.