U raznim sektorima, od sektora roba i usluga do sektora IKT-a, potvrdilo se da su norme fleksibilan instrument podizanja kvalitete i sigurnosti, jačanja transparentnosti i interoperabilnosti, snižavanja troškova i otvaranja tržišta, osobito malim i srednjim poduzećima. Norme donose korist kupcima, poduzećima i društvu općenito.

Brza izmjena tehnoloških ciklusa, sve veća složenost i interakcija industrijskih sustava, brisanje granica između proizvoda, usluga i IKT-a te diversifikacija poslovnih modela čimbenici su koji trenutačne regulatorne sustave izlažu pritisku. To vrijedi i za ESS.

Uredbom su priznate tri europske organizacije za normizaciju (CEN, Cenelec, ETSI). One se bave raznim vrstama proizvoda, materijala, usluga i postupaka (CEN), elektrotehničkom industrijom (Cenelec) te informacijskim i komunikacijskim tehnologijama (ETSI).

Zbog navedenih razloga pozivi na razvijanje normi sastavni su dio raznih politika EU-a, od energetske unije, klimatske politike i kružnog gospodarstva do jedinstvenog digitalnog tržišta.

Norme su ključni čimbenik za stvaranje radnih mjesta i rast u Europi. Djelotvornom normizacijom potiče se konkurentnost. Nekoliko nacionalnih studija potvrđuje pozitivan učinak normi na gospodarski rast i konkurentnost. Studijama iz Francuske, Njemačke i Ujedinjene Kraljevine potvrđeno je da se normizacijom povećava nacionalni BDP. Procjenjuje se da učinak normizacije na rast BDP-a za Francusku iznosi 0,8%, za Ujedinjenu Kraljevinu 0,3 % i za Njemačku 0,9 % BDP-a. DIN, njemačko tijelo za normizaciju, smatra da vrijednost stvorena primjenom normi samo u Njemačkoj iznosi i do 17 milijardi eura godišnje. Nedavnom studijom iz Ujedinjene Kraljevine također je potvrđeno da se primjenom normi koristi gospodarstvu: norme su ukupnom rastu BDP-a, koji u 2013. iznosi 40 milijardi eura (u cijenama iz 2014.), pridonijele s oko 11 milijardi eura i s oko 8,5 milijardi eura izvozu iz Ujedinjene Kraljevine. Tom studijom potvrđeno je da norme pridonose jačanju kvalitete, a 70 % sudionika ispitivanja navelo je da je upotrebom normi poboljšana kvaliteta proizvoda i usluga.

Sljedeći je bitan element podizanje svijesti i izobrazba o potencijalu normizacije u pogledu konkurentnosti. Na europskoj razini normizacija u formalnoj izobrazbi ili strukovnom osposobljavanju uopće nije prisutna ili je prisutna u manjoj mjeri, a to posebno vrijedi za EU-ov model normizacije. Stoga je normizaciju potrebno istraživati i promicati kao dio formalne izobrazbe, akademskog obrazovanja i strukovnog osposobljavanja u suradnji s državama članicama koje u tome imaju iskustva te uključiti akademsku zajednicu kako bi sljedeća generacija stručnjaka u području normizacije stasala na vrijeme. Zajedničkom inicijativom o normizaciji predviđa se razvoj programâ osposobljavanja u području normizacije namijenjenih nacionalnim i europskim javnim upravama kao bitnog elementa tog inovativnog obrazovnog projekta, kao potpora pametnom zakonodavstvu i javnim politikama kojima se potiču inovacije.

Važno je učinkovito predviđanje i planiranje normizacije u fazi istraživanja i razvoja. Studijama predviđanja mogu se predvidjeti potrebe za novim normama povezivanjem tehnologija u nastajanju i njihovih zahtjeva u pogledu istraživanja potrebnih za nove proizvode s procesima utvrđivanja politika. U nedavnoj studiji predviđanja Zajedničkog istraživačkog centra istražuju se industrijski krajolik sutrašnjice i područja za poboljšanje ESS-a kako bi se zadovoljile buduće potrebe uz istodobno poštovanje temeljnih vrijednosti sustava. Zajedničkom inicijativom o normizaciji razmatra se sustavniji, anticipativni način analize jaza između istraživačkih/inovacijskih prioriteta i europske normizacije kako bi se on učinkovitije premostio i već u fazi istraživanja i razvoja uveo automatizam u promišljanju norme te uključivanje rezultata u ESS radi bolje podrške stavljanju na tržište inovativnih proizvoda i usluga. Time će se prioriteti uskladiti s izradom normi i aktivnostima testiranja obuhvaćenim osobito programom Obzor 2020.

Prosječan rok za izradu europske norme 2013. iznosio je 36 mjeseci (u odnosu na 60 mjeseci 2009.). Brzina izrade norme treba se uskladiti s uključivošću i kvalitetom norme. Razni akteri u normizacijskoj zajednici provode zanimljive eksperimente kako bi poboljšali pravodobnu isporuku visokokvalitetnih normi, primjerice novim načinom izrade normi kako bi potrebno vrijeme smanjili na pola do 2020. Razmjenom najboljih praksi i pojačanom suradnjom među organizacijama obuhvaćenima zajedničkom inicijativom o normizaciji potaknut će se ostvarivanje potrebnih normizacijskih procesa.

Rasprave među svim partnerima odvijale su se unutar jedinstvenog okvira temeljenog na otvorenom, inovativnom, konsenzualnom i kolaborativnom procesu izrade dokumenata. Svi navedeni dionici proaktivno su sudjelovali u postupku. Rezultati tog procesa uključuju zajedničku viziju svih partnera kao i zajednički postupak kojim se mogu usmjeriti na inicijative za modernizaciju, određivanje prioriteta, ubrzanje i pojednostavnjenje isporuke normi do kraja 2019.

Planira se osnivanje Upravljačke skupine, kojom predsjeda Europska komisija, radi praćenja raznih aktivnosti i prema potrebi utvrđivanja novih aktivnosti. Te će se aktivnosti prvi put predstaviti prigodom Svjetskog dana normi 2016. (14. listopada 2016.). Upravljačka skupina neformalno je savjetodavno tijelo čije preporuke ne dovode u pitanje regulatorni okvir uspostavljen Uredbom 1025/2012 ni ovlasti Komisije. Europska komisija razmotrit će hoće li podržati druge predložene aktivnosti.

3. Norme kao potpora politikama koje se odnose na gospodarstvo u cjelini: usluge i IKT

Zbog sve veće digitalizacije i servisizacije gospodarstva norme u području IKT-a i usluga postale su ključni čimbenik koji djeluje na gospodarstvo u cjelini. Njihov se puni potencijal tek treba ostvariti, stoga Komisija normizaciju u ta dva područja razmatra podrobno i kao prioritet. Komisija je već u travnju 2016. donijela Komunikaciju o normama za IKT te u dokumentu „Iskorištavanje potencijala europskih normi za usluge radi potpore europskim potrošačima i poduzećima”, priloženom ovoj Komunikaciji, predstavlja posebne smjernice za norme u području usluga.

…. norme za sektor IKT-a

Zajedničkim normama za sektor IKT-a osigurava se interoperabilnost digitalnih tehnologija te se stvara temelj za učinkovito jedinstveno digitalno tržište. Njima se jamči pouzdano i glatko funkcioniranje tehnologija među sektorima i industrijama, ostvarivanje ekonomije razmjera, potiču istraživanja i inovacije te otvorenost tržišta. Pri izradi normi za sektor IKT-a u prioritetnim tehnologijama koje su ključne za dovršenje jedinstvenog digitalnog tržišta potrebno je ciljano i trajno djelovati na europskoj razini. Ta su razmatranja u temelju Travanjske komunikacije o normama za IKT, a cilj im je osigurati izradu normi za sektor IKT-a na način koji je prilagodljiviji potrebama politike, fleksibilniji, otvoreniji, bolje povezan s istraživanjem i inovacijama i usklađeniji te da one posljedično imaju veći utjecaj na šire europsko gospodarstvo tijekom njegova preoblikovanja u digitalno gospodarstvo.

Javno-privatnim partnerstvima i drugim velikim istraživačkim inicijativama koje predvodi industrija omogućuje se europskim poduzećima da svoja istraživanja povežu s normizacijom. Potrebno je dodatno razvijati suradnju relevantnih dionika, uključujući europsku industriju te europska i međunarodna tijela za normizaciju i forume, s ciljem razvoja sveobuhvatnih planova za normizaciju. Poticanje otvorenih normi posebno je važno Komisiji. Pri izradi normi prednost treba dati otvorenim transverzalnim ekosustavima, a ne vlasničkim rješenjima, isključivo nacionalnim pristupima te normama kojima se ograničava interoperabilnost.

Komisija će pratiti tekući rad na prioritetnim područjima IKT-a u relevantnim međunarodnim forumima za normizaciju i drugim forumima te i dalje proaktivno surađivati s ključnim međunarodnim partnerima kako bi osigurala globalno usklađivanje prioriteta u području IKT-a.

…. i norme za sektor usluga

Normom za usluge utvrđuju se posebni zahtjevi koji trebaju biti ispunjeni kako bi se potvrdila primjerenost usluge, npr. navođenjem definicija, pokazatelja kvalitete usluge i njihove razine ili utvrđivanjem roka za njezinu isporuku.

Dobrovoljnim europskim normama za usluge mogu se ostvariti mnoge prednosti koje se ostvaruju za proizvode. Sektor usluga čini 70 % gospodarstva EU-a, no norme za sektor usluga čine tek 2 % svih europskih normi. Nadalje, rezultati nedavnog savjetovanja s dionicima pokazali su da nacionalne norme za usluge mogu biti prepreka prekograničnom pružanju usluga. Sve to događa se u vrijeme kada udio usluga u BDP-u raste u svim državama članicama, pružatelji usluga sve više sudjeluju u međunarodnim vrijednosnim lancima, a proizvođači uz proizvode sve više isporučuju i usluge, što se često naziva „servisizacijom” (eng. servicification). To može predstavljati problem ako norme za proizvode nisu usklađene s normama za popratne usluge.

Niži udjel europskih normi za usluge razlog je propuštenih prilika europskih pružatelja usluga koji bi svoje usluge htjeli pružati u drugim državama te europskih proizvođača koji bi u drugim državama htjeli ponuditi usluge povezane sa svojim proizvodima. Zbog tog razloga i posljedica za europsko gospodarstvo u cjelini više puta je zatraženo usklađeno europsko djelovanje.

Kao što je najavljeno u strategiji jedinstvenog tržišta, te kao odgovor na pozive industrije, potrošačkih udruga, država članica i normizacijskih tijela, Komisija u priloženom radnom dokumentu službi predstavlja svoj pristup za norme u sektoru usluga. U tom se dokumentu sagledavaju izazovi s kojima se suočavaju norme za sektor usluga i utvrđuju opći okvir i praktična rješenja u okviru politika u cilju promicanja europskih normi za usluge, rješavanja problema nacionalnih prepreka i poboljšanja informiranja. Na njemu će se temeljiti suradnja Komisije, država članica, normizacijskih tijela i dionika kako bi se osigurao potpuni doprinos normi za sektor usluga svim sektorima gospodarstva. Njime se dopunjuju zajednička inicijativa i mjere za integraciju tržišta usluga u Europi.

Norme za sektore IKT-a i usluga trebale bi, u skladu sa zajedničkom inicijativom o normizaciji, biti ključni prioriteti europskog normizacijskog sustava kako bi Europa mogla u potpunosti iskoristiti prednosti digitalizacije i servisizacije gospodarstva. Radnim dokumentom službi, koji je priložen ovom paketu, nastoji se posebno u pogledu normi za sektor usluga dati prva analiza potreba u tom području.

4. Sljedeći koraci

Trenutačno se europska politika o normizaciji provodi raznim instrumentima politika, primjerice Godišnjim programom rada Unije za europsku normizaciju i Kontinuiranim planom normizacije IKT-a. Nadalje, dijalog o normama vodi se na raznim mjestima, primjerice u Odboru za norme i u okviru Europske platforme za više interesnih skupina o normizaciji IKT-a. Suvremeni sustav treba se temeljiti na jedinstvenoj i koherentnoj europskoj politici o normizaciji kojom se objedinjuju razni prioriteti politika i instrumenata EU-a.

Komisija smatra da se to može uspješno ostvariti usklađivanjem svih instrumenata u sveobuhvatnom godišnjem ciklusu upravljanja politikom EU-a o normizaciji. U središtu je ciklusa donošenje godišnjeg programa rada u srpnju svake godine. Predlaže se da se od 2017. tijekom proljeća, prije donošenja programa, provede međuinstitucijski dijalog kako bi se osiguralo potpuno sudjelovanje Europskog parlamenta i Vijeća te Gospodarskog i socijalnog odbora i Odbora regija. Dijalog će se temeljiti na jedinstvenom izvješću Komisije Vijeću i Europskom parlamentu o provedbi godišnjeg programa rada, prioritetima normizacije IKT-a za jedinstveno digitalno tržište, zajedničkoj inicijativi o normizaciji i razvoju europskih normi za usluge.

Nadalje, Komisija će, na zahtjev Vijeća i kako bi proširila dokaznu bazu ovog izvješća, pokrenuti studiju o gospodarskom učinku standardizacije na europskoj razini radi nadopune nacionalnih studija.