Smjer razvoja neupitan je: u porastu je broj izazova zbog kojih je potrebno humanitarno djelovanja, a ti su izazovi i sve složeniji. Zbog sve veće ugroženosti određenog stanovništva nastupaju razorne humanitarne katastrofe. Zaoštravaju se lokalni unutarnji sukobi raznih oblika, od asimetričnog terorizma do konvencionalnog rata, koji često imaju snažnu ideološku podlogu.

 Uredbom o volonterima za humanitarnu pomoć EU-a donesenom 3. travnja podupirat će se humanitarno djelovanje te će se do 2020. otvoriti 18 000 volonterskih mjesta za operacije koje se provode u cijelom svijetu;

Sukob u Siriji nastavlja se nesmanjenom žestinom četvrtu godinu zaredom te je i dalje najveća humanitarna i sigurnosna kriza u svijetu. Zbog reakcije na tu složenu krizu proračuni za humanitarnu pomoć i dalje su bili znatno opterećeni. Kako bi se doprlo do onih koji su njome bili najviše pogođeni, EU je stavio na raspolaganje pomoć u vrijednosti većoj od 3 milijarde eura, čime je Europa bila najveći pojedinačni donator humanitarne pomoći;

EU i njegove države članice zajedno su bili najveći donatori humanitarne pomoći u svijetu te su predvodili reakcije na sve velike krize diljem svijeta, posebno one u Siriji, Iraku, Južnom Sudanu, Srednjoafričkoj Republici i Ukrajini te na krizu uzrokovanu ebolom;

Zbog većih izazova donatori moraju djelotvornije reagirati na katastrofe i bolje iskorištavati ograničena sredstva kojima raspolažu. Za Komisiju to znači:

Kao i prethodnih godina, i 2014. zabilježen je daljnji porast broja humanitarnih kriza, uključujući dotad nezapamćeno visok broj (četiri) hitnih situacija „razine 3” (najviše razine sustava Ujedinjenih naroda za vrednovanje kriza), i to u Siriji, Južnom Sudanu, Srednjoafričkoj Republici i Iraku. Širom svijeta nastavljaju se oružani sukobi i napadi na civile, a povećavaju se učestalost i intenzitet prirodnih katastrofa. Broj osoba koje trpe posljedice sukoba i raseljavanja ili im nedostaju osnovne životne potrepštine kao što su hrana, voda, zdravstvena skrb i sklonište, u neprekidnom je porastu. Iako katastrofa često pogađa najsiromašnije dijelove svijeta, i u EU-u i njegovu susjedstvu zabilježeno je mnogo sukoba i hitnih situacija. Zbog smjera razvoja dugotrajnih kriza u cijelom svijetu također postoji razlog za zabrinutost. Potrebama se sve više nadmašuju raspoloživa sredstva, a pružanje humanitarne pomoći i civilne zaštite postaje sve složenije. Sveobuhvatne aktivnosti EU-a i njegovih država članica 2014. uvelike su utjecale na živote ljudi.

U zapadnoj Africi, zbog izbijanja ebole nezapamćenih razmjera smrtno je stradalo gotovo 8 000 ljudi. Pogođene zemlje i humanitarne organizacije koje se bore za nadzor širenja bolesti suočile su se sa složenim izazovima, među ostalim s visokim stopama zaraze među zdravstvenim radnicima, nedostatkom medicinske opreme, sve većom nesigurnošću u pogledu opskrbe hranom i ograničenim pristupom sigurnoj vodi za piće i odvodnji. Komisija je bila jedan od prvih međunarodnih donatora koji je reagirao na nadolazeću krizu u ožujku. U hitnom postupku u okviru programa Obzor 2020. te poziva u okviru programa Ebola+ inicijative za inovativne lijekove Komisija je brzo dodijelila novčana sredstva u visini od gotovo 140 milijuna eura te dodatnih 100 milijuna eura koje je mobilizirala iz farmaceutske industrije, i to za 13 istraživačkih projekata o mogućnostima liječenja, cjepivima i dijagnostičkim testovima. Komisija i drugi financijeri istraživanja pripravnosti financirali su i globalnu istraživačku suradnju za povećanje pripravnosti za zarazne bolesti, GloPID-R. Općenito, Komisija je pridonijela s više od 414 milijuna eura izravne pomoći zemljama i medicinskim istraživanjima, tako da je ukupni doprinos EU-a iznosio više od 1,2 milijarde eura. Novčanim sredstvima podržan je rad humanitarnih partnera na spašavanju života, omogućeno raspoređivanje zdravstvenog osoblja i postavljanje pokretnih laboratorija te je osigurana proračunska potpora sustavima zdravstvene skrbi u pogođenim zemljama. EU je pružio ključnu logističku potporu kojom je osiguran brzi prijevoz opreme i stručnjaka u regiju zračnim i morskim putem. ERCC je uspostavio platformu za koordinaciju europske pomoći u regiji (za dodatne informacije vidjeti odjeljak o operacijama civilne zaštite). Radna skupina za ebolu sastajala se dnevno te je državama članicama, tijelima i službama EU-a, međunarodnim organizacijama i drugim ključnim partnerima omogućila razmjenu informacija i koordinaciju djelovanja. Pored toga, ECHO je uspostavio sustav EU-a za medicinsku evakuaciju međunarodnih humanitarnih radnika i olakšao pružanje znatne pomoći u naravi koju su države koje sudjeluju u UCPM-u osigurale za područja pogođena ebolom.

U studenome 2013., tajfun Haiyan, jedna od najgorih prirodnih katastrofa u posljednjih nekoliko godina, pogodio je Filipine. Stanovništvo te zemlje još uvijek trpi posljedice te katastrofe. Mjesecima nakon što je zemlju pogodila oluja u kojoj je smrtno stradalo više od 6 200 te zbog koje je raseljeno više od četiri milijuna ljudi, stanovnici su se još uvijek borili da obnove svoje domove i ponovno dođu do sredstava za život. EU je za više od 1,2 milijuna ljudi osigurao 180 milijuna eura humanitarne pomoći kojom su osigurani skloništa, hrana, čista voda i odvodnja. Podržao je napore lokalnog stanovništva pri obnovi i boljoj pripremi za buduće prirodne katastrofe. ERCC je imao vodeću ulogu u koordinaciji, razmjeni informacija, procjeni potreba, primjeni stručnog znanja te pružanju humanitarne pomoći i civilne zaštite EU-a.

Južni Sudan, najmlađa i jedna od najsiromašnijih zemalja u svijetu, suočila se s porastom unutarnjih napetosti i borbi. Najmanje je 10 000 ljudi ubijeno otkako je krajem 2013. politički sukob u zemlji postao nasilan. Gotovo je dva milijuna muškaraca, žena i djece bilo prisiljeno napustiti svoje domove, a oko 470 000 traži utočište u susjednim zemljama. Zbog sukoba nastale su goleme humanitarne potrebe. Do kraja 2014., 3,8 milijuna ljudi u Južnom Sudanu primilo je humanitarnu pomoć, uključujući više od 245 000 izbjeglica. Kako bi reagirala na tu krizu, Komisija je 2014. osigurala više od 110 milijuna eura humanitarne pomoći. Ukupna pomoć EU-a (uključujući onu država članica) ukupno je iznosila više od 267 milijuna eura. Humanitarni stručnjaci EU-a imaju stalnu bazu u regiji, blisko surađuju s humanitarnim organizacijama i prate učinkovito korištenje fondovima EU-a u kontekstu humanitarnih potreba.

Stanovništvo Iraka trpi posljedice sve gore sigurnosne situacije u zemlji. Porast nasilja 2014. dramatično je utjecao na humanitarnu situaciju: tijekom godine raseljeno više od dva milijuna ljudi. U dijelovima regije, raseljene osobe uhvaćene su među bojišnicama i pomoć ne može doprijeti do njih. Osim toga, Irak je primio gotovo četvrt milijuna ljudi koji su pobjegli od sukoba u susjednoj Siriji. EU je pojačao svoje operacije i povećao proračun za humanitarnu pomoć na 163 milijuna eura kako bi ispunio potrebe najugroženijih. U okviru UCPM-a 2014. pomogao je osigurati zdravstvenu skrb za spašavanje života, osnovna skloništa, vodu/odvodnju i zaštitu te je isporučio humanitarnu pomoć u naravi kao što su hrana i druge hitne potrepštine.

EU je kao dio međunarodnog humanitarnog sustava odigrao ključnu ulogu u poticanju drugih zemalja i regija da više pridonose povećanju pripravnosti u situacijama u kojima je potrebno humanitarno djelovanje te da poboljšaju reakciju u njima. To je obuhvaćalo suradnju s gospodarstvima u usponu kako bi se učinkovitije aktivirala sredstva za humanitarno djelovanje i reagiranje u katastrofama.

Iz vrednovanja je vidljivo da je mjerama DRR-a koje financira ECHO lokalnim zajednicama i institucijama omogućena bolja priprema i reakcija na prirodne katastrofe i njihovo ublažavanje, čime se povećava otpornost i smanjuje ugroženost. ECHO blisko surađuje s tijelima civilne zaštite u državama članicama na unapređenju prevencije katastrofa, povećanja pripravnosti te poboljšanju reakcija na njih. S obzirom na sve veću učestalost i složenost katastrofa u EU-u i u cijelom svijetu, ECHO nastoji poboljšati koordinaciju i planiranje operacija EU-a za civilnu zaštitu, koristeći se pritom što je više moguće dostupnim stručnim znanjem i resursima te osiguravajući potpunu komplementarnost s humanitarnom pomoći EU-a. Istovremeno on s državama članicama razvija učinkovite politike u području prevencije i pripravnosti te nastoji uspostaviti ravnotežu između odgovornosti na nacionalnoj razini i europske solidarnosti.

Komponenta jačanja otpornosti sadržana je u programima EU-a kako bi se što je moguće više povećalo dodanu vrijednost pomoći EU-a najugroženijima. To je ključno ako se u okviru reakcija u situacijama u kojima je potrebno humanitarno djelovanje od početka i na prikladan način žele ispuniti dugotrajnije potrebe u pogledu oporavka i razvoja. Strategijom Komisije objedinjuju se programi jačanja otpornosti, smanjenja rizika od katastrofa (disaster risk reduction, DRR)i programi DIPECHO kako bi se povećala opća učinkovitost i proveo akcijski plan jačanja otpornosti. Intervencije u okviru DIPECHO-a provode se radi razvoja otpornosti u okviru humanitarnog djelovanja te jačanja nacionalnih i lokalnih kapaciteta.

Instrumentima EU-a za istraživanje i razvoj pridonijelo se povećanju znanja o DRR-u, civilnoj zaštiti i upravljanju krizama, i to širokim nizom projekata koji obuhvaćaju razne dionike koji se bave istraživanjem, donošenjem politika i operacijama na terenu (industrija/MSP-ovi, osobe koje na mjesto događaja dolaze prve, jedinice civilne zaštite, donositelji odluka itd.). Posebno, programom zaštite okoliša (koji je pod nadzorom RTD-a) i programom sigurnih društava program (kojeg nadgleda HOME) financirane su mjere kojima se podupiru politike humanitarne pomoći i civilne zaštite, koje se sada provode u okviru Obzora 2020 u bliskoj suradnji s ECHO-om.

ECHO je tijekom 2014. dodatno iskoristio nove mogućnosti financiranja u okviru Financijske uredbe iz 2012. U skladu s člankom 21. stavkom 2. točkom (b) on je u većoj mjeri iskoristio vanjske namjenske prihode, kako slijedi:

Zbog povećanja broja kriza povezanih sa sukobima i prirodnim katastrofama, koje traju godinama, ECHO-u je potrebno da se što je moguće manje sredstava kojima raspolaže odredi za posebne namjene kako bi imao veću fleksibilnost u upravljanju operacijama. To je i ključni razlog za povećanje djelotvornosti i učinkovitosti operacija i pronalaženje inovativnih mogućnosti financiranja.

U isto vrijeme, opseg izvršenja proračuna (u smislu odobrenih sredstava za plaćanje) bio je najveći do danas zabilježen. ECHO je u prosincu primio dodatnu financijsku injekciju od 346 milijuna eura u odobrenim sredstvima za plaćanje za humanitarnu pomoć (256 milijuna eura od izmjene proračuna, 30 milijuna eura iz EAR-a, a 60 milijuna eura preraspodijeljeno je iz područja drugih politika). Ta su se sredstva upotrijebila za nepodmirena plaćanja nevladinim organizacijama i međunarodnim organizacijama u okviru pretfinanciranja, nove ugovore povezane s krizama u Siriji i Iraku te završna plaćanja po završetku operacija.

Ukupni proračun ECHO-a bio je manji nego 2012. i 2013. u smislu odobrenih sredstava za preuzimanje obveza, i to zbog ograničenih sredstava za plaćanje u pogledu naslova 4. (Globalna Europa) i proračuna EU-a u cjelini. Time je 2014. ograničen prostor za povećanje proračuna za humanitarnu pomoć.

ARETE 2014. uspješna je vježba koordinacije među službama i povećanja pripravnosti EU-a za katastrofe koju su u Belgiji proveli ECHO i HOME. U okviru te vježbe simulirana je složena situacija povezana s kemijskim sredstvima i terorizmom, uključujući uzimanje talaca. To je prvi primjer vrlo reprezentativnog i vizualno atraktivnog osmišljavanja intervencija civilne zaštite i provedbe zakona na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini te na razini EU-a.

Osim što je koordinirao reakciju, ERCC je djelovao i kao operativno čvorište tako što je povezivao zahtjeve za pomoć s ponudama pomoći i imao ključnu ulogu pri olakšavanju logistike i prijevoza. Nakon što je u kolovozu na zahtjev WHO-a aktiviran UCPM, 14 zemalja koje u njemu sudjeluju pružilo je pomoć u naravi i stručno znanje, a devet ih je pružilo bilateralnu pomoć. EU je koordinirao i sufinancirao operacije prijevoza, kao što su dva povratna putovanja nizozemskog mornaričkog broda s 10 000 tona pomoći darovane iz cijele Europe. ERCC je podupro više od 100 teretnih letova u pogođene zemlje. Do kraja godine, zemlje koje sudjeluju u UCPM-u dostavile su zahtjeve za sufinanciranje prijevoza u vrijednosti većoj od 8 milijuna eura. Osim toga, UCPM je kao podršku misijama UN-a za procjenu i koordinaciju katastrofa (UNDAC) rasporedio četiri stručnjaka u Liberiju, Ganu i Mali. I na kraju, iako to nije manje važno, Komisija je uspostavila sustav EU-a za medicinsku evakuaciju međunarodnih zdravstvenih radnika, kojim je upravljao ERCC. Taj je sustav uspješno aktiviran u brojnim slučajevima te je njime osigurana medicinska evakuacija međunarodnih humanitarnih radnika u dobro opremljene bolnice u Europi.

Zemlje koje sudjeluju u UCPM-u, ECHO i njegovi partneri uložili su znatne napore kako bi reagirali na izbijanje virusa ebole u zapadnoj Africi. ERCC je od samog početka imao ključnu ulogu u koordiniranju reakcije EU-a, održavanjem redovitih koordinacijskih sastanaka od početka ljeta 2014., mnogo ranije nego što je Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) proglasila „hitnu situaciju od međunarodne važnosti koja je povezana s javnim zdravljem”. Osnovana je radna skupina EU-a za ebolu koja je okupila sve relevantne odjele Komisije (u središnjici i na terenu), Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD), uključujući delegacije EU-a u pogođenim zemljama, razna tijela UN-a i humanitarne partnere Komisije, kako bi se osiguralo stalnu razmjenu informacija među svim uključenim stranama. Radi podupiranja europske reakcije na izbijanje ebole, Europsko vijeće u listopadu je imenovalo povjerenika Stylianidesa koordinatorom EU-a za reakciju na ebolu.

Novčana sredstva EU-a osigurana su za sljedeće regije:





IZVRŠENJE PRORAČUNA ECHO-a za 2014.

(odobrena sredstva za preuzimanje obveza, zaokružene brojke) Regija/zemlja u milijunima € % Afrika 572 45 % Sudan i Južni Sudan 143 Središnja Afrika 77 Velika jezera 56 Rog Afrike 116 Južna Afrika, Indijski ocean 7 Zapadna Afrika 174 Bliski istok, Sredozemlje i europske susjedne zemlje 340 27 % Bliski istok 315 Sredozemlje 12 Europske susjedne zemlje 14 Azijsko-pacifička regija 133 10 % Središnja Azija 8 Jugozapadna Azija 94 Jugoistočna Azija i pacifička regija 31 Srednja i Latinska Amerika, Karibi 48 4 % Srednja i Latinska Amerika 24 Karibi 24 Katastrofe u cijelom svijetu 38 3 % Civilna zaštita 48 4 % Unutar EU-a 29 Izvan EU-a 19 Volonteri za humanitarnu pomoć EU-a 12 1 % Komplementarne operacije 82 6 % UKUPNO 1 273 100 %

Kao i prethodnih godina, većina novčanih sredstava EU-a (45 %) dodijeljena je Africi. Pružena je i znatna pomoć na Bliskom istoku (Siriji i susjednim zemljama).

Oko 98 % proračuna za 2014. namijenjenog humanitarnoj pomoći i civilnoj zašiti iskorišteno je za operativne aktivnosti, a oko 2 % za administraciju i politike. Operativno osoblje čini 64 % ljudskih resursa, a ostalo osoblje radi u području administrativne podrške i podrške politikama.

ECHO je s pomoću 328 zaposlenika u svojem sjedištu u Bruxellesu te u okviru svoje guste mreže osoblja na terenu osigurao brzu i učinkovitu isporuku humanitarne pomoći EU-a. Kako bi se poboljšala reakcija Komisije na katastrofe u zemljama izvan EU-a, od 31. prosinca 2014.. u uredima ECHO-a na terenu zaposleno je 156 međunarodnih humanitarnih stručnjaka i 325 lokalnih zaposlenika.

Svjetskom mrežom ureda na terenu omogućuje se ažurirana analiza postojećih i predviđenih potreba u određenoj zemlji ili regiji, čime se osigurava primjereno praćenje intervencija i olakšava koordinacija donatora na terenu.

Okvirni sporazum o partnerstvu

EU kao donator humanitarne pomoći ne provodi programe humanitarne pomoći. On svoju misiju ispunjuje financiranjem humanitarnog djelovanja partnerskih organizacija s kojima je potpisao Okvirni sporazum o partnerstvu (OSP).

U OSP-u za 2014. uveden je skup mjera za pojednostavljenje radi povećanja učinkovitosti i boljeg iskorištavanja resursa. Kao posljedica toga

uveden je postupak kandidature partnera, kojim se znatno smanjuje vrijeme potrebno za potpisivanje OSP-a, i to s razdoblja od sedam do deset na razdoblje od dva do tri mjeseca. Dio postupka sada je sastanak s kandidatom u završnoj fazi odabira kako bi se osiguralo točnije, transparentnije i učinkovitije ocjenjivanje kandidata;

sadržaj „jedinstvenog obrasca” koji upotrebljavaju partnerske organizacije za podnošenje projektnih prijedloga i operativno izvješćivanje može se prilagoditi posebnostima partnera i vrsti krize ;

„jedinstveni obrazac” strukturiran je tako da se ECHO-u omogućuje bolje izdvajanje informacija potrebnih za poboljšanje njegovih kapaciteta izvješćivanja (npr. oznake za rod i dob, raščlanjeni podaci o korisnicima itd.), a osigurava se i povezivanje financiranih mjera s prioritetima i politikama ECHO-a te

je smanjena količina informacija koje treba dostaviti u „jedinstvenom obrascu”, a sustav šifriranja pojednostavljen je u najvećoj mogućoj mjeri.

Partnerske organizacije obuhvaćaju širok niz stručnih tijela (europske nevladine organizacije i međunarodne organizacije poput Crvenog križa te razne agencije UN-a) i specijalizirane agencije u državama članicama. Raznolikošću partnera u provedbi projekata EU-u se omogućuje ispunjenje sve većeg broja potreba širom svijeta, često u sve složenijim kontekstima. Bespovratna sredstva i doprinosi kojima upravlja Komisija dodjeljuju se projektima odabranima na temelju prijedloga. Od mjera iz 2014. koje su provedene na temelju potpisanih sporazuma o humanitarnoj pomoći:

48 % provele su nevladine organizacije (109 partnera);

36 % agencije UN-a (15 partnera);

14 % međunarodne organizacije (3 partnera)

1 % mjera proveden je na temelju izravnog ugovora s programom „ECHO Flight” (1 partner) te

1 % na temelju ugovora sa udruženjem sveučilišta Noha (1 partner).